Szkalnitzky Antal

Szkalnitzky Antal (Lak, 1836. május 6. – Lipótmező, 1878. június 9.) magyar építész. A kiegyezés és a városegyesítés nyomán kialakuló Budapest arculatának meghatározó építésze.

Életpályája 
A Baranya vármegyei Lakon született Nevének több írásmódja ismert, így gyakran Skalnitzky, néha Szkalniczky. A róla szóló monográfia szerint ő maga a Szkalnitzky írásmódot használta. Édesapja jószágigazgató volt Albrecht főherceg birtokán. 1846-tól 1854-ig a pesti ciszterci gimnáziumban tanult. 1851–1854 között a prágai főreáltanodában, 1854–1857 között a bécsi Polytechnikumban, végül 1857–1859 között a berlini Építészeti Akadémián végezte tanulmányait. 1858 folyamán számos tanulmányutat tett; járt Münchenben, Kelet-Poroszoroszágban, Szászországban, Bécsben, Erdélyben, Dalmáciában, Horvátországban és Észak-Itáliában. 1858 decemberétől 1859-ig Friedrich August Stüler műhelyében dolgozott. 1859. július 22-én megkapta a berlini építészeti Akadémia ezüstérmét. Édesapja 1861-ben halt meg. Ebben az évben Szkalnitzkyt az újonnan alakult Országos Magyar Képzőművészeti Társulat igazgatóválasztmányának tagjává választották. 1862-ben kötött házasságot Koch Antóniával; fia, Henrik 1863-ban, lánya, Zsófia 1868-ban született. 1864-től 1870-ig a budai politechnikumban tanított. 1865. december 10-én az Akadémia levelező tagjává választották. Ezután viszontagságos évek következtek: cége ellen 1870–1874 között csődeljárás folyt. Utolsó nagy sikere 1873-ban a bécsi Világkiállításon kapott művészeti érem az Oktogonon létesült épületeiért. A Felvidéken került gyógykezelésre 1873-ban. Az agysorvadás egyre jobban elhatalmasodott szervezetén: hosszas szenvedés után a lipótmezei tébolydában érte a halál.

Ismert épületeinek listája 
A művelt építész a historizmus kiemelkedő alakja; az épületkülsőkön általában olasz reneszánsz, a belsőkön gyakran francia reneszánsz elemeket alkalmazott. Sógorával, Koch Henrikkel társulva a fejlődő Budapesten számos középületét és bérházát tervezte.

 1864: Lakóház bővítése, Budapest, Kígyó u. 7., 1052  
 1861–1865: Színházépület, ma: Csokonai Nemzeti Színház, Debrecen, Kossuth u. 10, 4024
 1862–1865: Magyar Tudományos Akadémia, Budapest, Széchenyi István tér 9, 1051 – a kivitelezést vezette Ybl Miklóssal együtt
 1865–1866: Fővárosi Állat- és Növénykert épületei, Budapest, Állatkerti krt. 6-12, 1146 – Koch Henrikkel közösen. Ma már csak a Bagolyvár látható, de az sem eredeti helyén, és kétszeri átalakítás után
 1868–1871: Hungária Nagyszálló, Budapest, Belgrád rakpart 30-31., 1056
 1869–1871: Thonet-ház, Budapest, Váci u. 11 / A, 1052
 1869–1871: Károlyi-palota (I.), Budapest, Múzeum u. 11., 1088, az épület a MÁV tulajdona, itt próbál a MÁV Szimfonikus Zenekar
 1869–1871: Károlyi-palota (II.), Budapest, Károlyi utca 16, 1053, ma:  Petőfi Irodalmi Múzeum
 1860-as évek vége: Jankovich-kastély, ma: Jankovich kastély, Általános Iskola és Diákotthon, Öreglak, Park u. 15, 8697
 1870–1872: Református templom, Hajdúhadház, Béke útja 2, 4242
 1870–1873: Főposta épülete, Budapest, Petőfi Sándor utca 13-15., 1052 
 1871: Zichy-palota, Budapest, Múzeum u. 15., 1088
 1872: Szegedi főreáliskola, ma: Szegedi Tudományegyetem központi épülete, Szeged, Dugonics tér 13. 6720
 1872–1874: Színházépület, ma: Vörösmarty Színház, Székesfehérvár, Fő utca 8. 8000
 1872–1874: Színházépület, ma: Ioan Slavici Színház, Bulevardul Revoluției 103, Arad, Románia
 1872–1874: Az Oktogon négy épülete, Budapest, Oktogon, 1061:
 Sugárútépítő Vállalat bérháza (I.), Oktogon 1.
 Sugárútépítő Vállalat bérháza (II.), Oktogon 2.
 Sugárútépítő Vállalat bérháza (III.), Oktogon 3.
 Sugárútépítő Vállalat bérháza (IV.), Oktogon 4.
 1873–1875: A budapesti tudományegyetem Szerb utcai épülete és az egyetem könyvtára, ma: Egyetemi Könyvtár, Budapest, Ferenciek tere 6, 1053
 1873–1876: orvosi klinikák központi épülete
 1873: Fechtig báró háza, Budapest, Bródy Sándor u. 2., 1088
 1875: Pesti Magyar Színház, később Nemzeti Színház átépítése, sarokbérházzal kiegészítése, Budapest, Rákóczi út 1., 1088
 1870-es évek: Élettani Intézet, ma: Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar „E” épület, Budapest, Puskin u. 9, 1088
 1870-es évek: új Református kistemplom, Debrecen, Révész tér 2, 4025 – a román stílusú épület terve anyagi okok miatt nem valósult meg
 Lakóépületek, Budapest, Akadémia utca 10, 14 lakóépületek
 Körmöcbányai főreáliskola
 Iglói tanítóképző

Képtár

Jegyzetek

Források 
 Sisa József: Szkalnitzky Antal. Egy építész a kiegyezés kori Magyarországon, Akadémiai Kiadó, Budapest 1994. 
 
  
 Szkalnitzky Antal, Ybl Egyesület honlapja
 Szkalnitzky Antal, Nemzeti Örökség Intézetének honlapja
 „…géniusza és magasröptű szelleme kellő munkatért nyert”, epiteszforum.hu

További információk 
 Szkalnitzky Antal IN: MTA Almanach, 1880; 
 Szkalnitzky Antal építész IN: Művészet, 1912; 
 Szkalnitzky Antal IN: Élet és Tudomány 1955. 27. sz.
 
 
 Fábián Gáspár: Magyar építészakadémikusok és Szkalniczky Antal; Stádium Ny., Bp., 1936
 Sisa József: Szkalnitzky Antal; Holnap, Bp., 2022 (Az építészet mesterei)
 Kismarty-Lechner Jenő: Építőművészetünk a XIX. század második felében, Egyetemi Nyomda, Budapest, 1945, 41-42. o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar Tudományos Akadémia
 A Magyar Tudományos Akadémia tagjainak listája (S–Zs)

Magyar építészek
MTA-tagok
1836-ban született személyek
1878-ban elhunyt személyek