alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Németh Amadé

Németh Amadé (Nagybánya, 1922. december 14. – Balatonudvari, 2001. július 6.) karmester, zeneszerző, szakíró.

Élete
Édesapja, Németh Béla (1883–1948) nagybányai gimnáziumi tanár, édesanyja Prohászka Ilona (1889–1983) volt. Amadé nagyszülei Németh Mihály (1843–1925), nagybányai banktisztviselő és Strudl Anna voltak.

Németh Amadé a Zeneakadémián tanult 1940 és 1944, majd 1949 és 1952 között. Tanárai: Kókai Rezső (zeneszerzés), Unger Ernő (karmesterképző). 1940–1952 között az Operaház korrepetitora, 1952-től 1983-as nyugdíjazásáig karmestere. Ezzel párhuzamosan 1953-tól 1956-ig a Gördülő Opera művészeti vezetője, 1966-tól az Operaház helyettes, 1967-től 1971 vezető karigazgatója, 1971-től 1983-ig újra helyettes kórusvezető. 1956–1971 között a Fővárosi Tanács Szimfonikus Zenekarának is vezetője. 1960-tól 1978-ig a Genti Királyi Opera állandó vendégdirigense. Aktív muzsikusi munkája mellett kiterjedt zenetörténészi, zeneírói tevékenységet is folytatott. Kutatásai középpontjában a 19. századi magyar operatörténet, az Erkel-család élete állt.

Fia Dr. Németh György (1956–), magyar ókortörténész, klasszika-filológus, tanszékvezető egyetemi tanár, az MTA doktora.

Díjak, kitüntetések
 1978. A zenetudományok kandidátusa
 1985. Erkel-emlékérem (Gyula)
 1997. A Magyar Állami Operaház „örökös karigazgatója”

Színpadi művei
 Lélekvesztő (Opera egy felvonásban. Librettó: Abody Béla.)
 Villon (Ballada-opera három felvonásban. Librettó: Bart Lotigiers. Ősbemutató: Gent, Királyi Opera, 1974. február 10.; magyarországi bemutató: Szegedi Nemzeti Színház, 1977. április 15.)
 A zongorahangoló (opera, 1982)
 A csodálatos tűzszerszám (opera, 1989)

Könyvei
 Zenei kaleidoszkóp (1959)
 Carl Maria Weber (1965)
 Erkel Ferenc (1967)
 Palló Imre (1970)
 Fleischer Antal (1972)
 Erkel Ferenc életének krónikája (Budapest, 1975. Zeneműkiadó. )
 Georges Bizet élete és művei (Budapest, 1975. Zeneműkiadó. )
 Erkel. (Budapest, 1979. Gondolat K. ) [Az 1967-es könyv javított, bővített kiadása.]
 Operaritkaságok (Budapest, 1980. Zeneműkiadó. )
 Weber (Budapest, 1983. Gondolat K. .) [Az 1965-ös könyv javított, bővített kiadása]
 Gustav Mahler életének krónikája (Budapest, 1984. Zeneműkiadó. )
 A magyar opera története a kezdetektől az Operaház megnyitásáig. (Budapest, 1987. Zeneműkiadó. )
 Az Erkelek a magyar zenében. Az Erkel-család szerepe a magyar zenei művelődésben (Békéscsaba, 1987. Békés Megyei Tanács VB tud.-koordinációs szakbizottsága. ).
 A magyar opera története, 1785–2000 (H. n., 2000. Anno Kiadó )
 Hangszerek és zenekarok kézikönyve
 Operakalauz – másként, gyermekeknek, fiataloknak és minden érdeklődőnek
 A magyar operett története. (H. n., 2002. Anno Kiadó )

Jegyzetek

Külső hivatkozások

 Ki kicsoda a magyar zeneéletben? Szerk. Székely András. 2., bőv. kiad. Budapest, 1988. Zeneműkiadó. 
 Boros Attila: 30 év magyar operái. Budapest, 1979. Zeneműkiadó. 
 www.zene.hu
 origo.hu

Magyar karmesterek
Magyar zeneszerzők
Nagybányaiak
1922-ben született személyek
2001-ben elhunyt személyek
Erkel Ferenc és köre
Szejkefürdő

Szejkefürdő (románul Băile Seiche) Székelyudvarhely városrésze Romániában, Erdélyben, Hargita megyében. Székelyudvarhelytől 4 km-re északnyugatra, a Sós-patak kies völgyében fekszik. Neve, a „szejke” a néprajzosok szerint zavarost jelent, és szürkés, tengervízhez hasonló gyógyvizéről kapta. Kerékpárút köti össze a várossal.

Története 
1766-ban említik ezen a néven. 1850-ben már vesszőfonatos fürdőmedence állt itt, melyet 1871-ben Orbán Balázs vett meg és korszerűsített, melegfürdőket, vendéglőket, szállodát építtetett. Az épületekből mára csak a gondnoki ház maradt, a többit 1941-ben az országút építésekor lebontották.

Nevezetességek 
 Gyógyfürdő
 Szejkei Borvíz- És Fürdőmúzeum
 Orbán Balázs síremléke
 Székelykapuk sora
 Mini Erdély park

Híres emberek 
Itt, egykori birtokán van Orbán Balázsnak (1829–1890), a Székelyföld leírójának hét székelykapuval díszített síremléke, melyet 1932-ben avattak fel. Ez volt a nagy székely negyedik temetése.

Képgaléria

Külső hivatkozások 
 Képek Szejkefürdőről a www.erdely-szep.hu honlapon    
 Borvízmúzeum
 Jánosi Csaba: Szejkefürdő: Szejke borvíz, Főkút vagy Sarolta-forrás – Erdélyi Gyopár
 Mini Erdély Park

Kapcsolódó szócikkek 
 Orbán Balázs emlékezete

Székelyudvarhely
Városrészek
Románia fürdőhelyei
Székelyabod

Székelyabod (1899-ig Abod, románul Abud) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése 
Székely falu Marosvásárhelytől 28 km-re keletre, községközpontjától Makfalvától északra 3 km-re az Abodi-patak völgyében. Egykori járási székhely.

Története 
1567-ben Abod néven említik. A falu egykor a Nádszeg rétjén feküdt, melyet ma is Kisabodnak neveznek. 1910-ben 516 lakosa volt, 10 kivételével mind magyarok. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 226 székely lakosa volt.

Látnivalók 
Református temploma a falu déli részén áll.

Hivatkozások 

Szekelyabod
Szekelyabod
Székelyandrásfalva

Székelyandrásfalva (Más néven Románandrásfalva, 1899-ig Oláh-Andrásfalva,  románul Săcel) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése

Székelykeresztúrtól 9 km-re északnyugatra a Mogyorós- (vagy Szenterzsébeti) -patak völgyében fekszik.

Nevének eredete

Nevének előtagját Udvarhely vármegyei fekvése alapján kapta.

Története
A falut 1680 körül birtokosa Gyulai Lajos gróf telepítette Brassó környéki román telepesekkel.

Sf. Archangeli ortodox temploma 1848-ban épült a korábbi, 1772-ben épített templom helyett. Tornya a 17. századból való.

A falutól délre fekvő sírkertben temették el 1869-ben gr. Gyulai Ferenc császári kamarást.

1910-ben 418 lakosából 317 román, 60 magyar és 41 cigány volt.

A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

1992-ben 146 lakosából 106 román, 35 cigány és 5 magyar volt. Társközségeivel együtt 1457 lakosából 1008 magyar, 336 román és 113 cigány volt.

Híres emberek
Itt született Mihail Jacob akadémikus, egyetemi tanár.

Jegyzetek

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Székelybere

Székelybere (1899-ig Bere, románul Bereni) falu Romániában, Erdélyben, Maros megyében.

Fekvése 
A falu Nyárádszeredától 6 km-re, a Nyárád vízgyűjtő területéhez tartozó Nagyrét-, Kendő-, Sugó- és Cigány-patakok találkozásánál, a Bekecs-hegy délnyugati lábánál fekszik.

Története 

Az 1567-es egyházi összeírásban a falu 9 kapuval szerepelt.

A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 2004-ig Nyárádmagyarós község része volt, azóta önálló község.

Népessége 
1910-ben még 456, túlnyomórészt magyar lakosa volt.

1992-ben 205 lakosa többségben református magyar volt.

A 2002-es népszámláláskor 251 lakosa közül 203 fő (80,9%) magyar, 43 (17,1%) cigány és 5 (2,0%) román volt.

Nevezetességei 
 Református temploma 1842-ben épült.
 Árpád fejedelem szobra (Gyarmathy János alkotása)

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Fotó a faluról
 Árpád nagyfejedelem szobrát avatták Székelyberében

Maros megye települései
Marosszék települései
Székelybő

Székelybő (1899-ig Bő, románul Beu, németül Betendorf) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 12 km-re keletre a Moson-patak völgyfőjében, Székelymosontól 2,5 km-re északnyugatra fekszik. Nyárádszeredához tartozik.

Története
1332-ben Beu néven említik. Veszély esetén lakói az 521 m magas Őrvárra menekültek. Lakói a 16. században nagyrészt reformátusok lettek és a templom az övék lett, de 1767-ben megint a katolikusok kerültek többségbe és visszavették a templomot.
1910-ben 232 lakosa volt, melyből 217 magyar és 15 román. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 136 lakosa volt, 3 román kivételével mind magyarok.

Látnivalók
 Római katolikus temploma kőből épült, 1766-ban barokk stílusban átalakították.
 Református temploma 1784-ben fából épült, ami formáját 1929-ben nyerte el.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
 Székely falvak portálja

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Székelycsóka

Székelycsóka (1899-ig Csóka, ) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése 
Marosvásárhelytől 13 km-re délre a Küküllőmenti dombságon fekszik.

Története 

1567-ben Chyokaffalwa néven említik.
1910-ben 513, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 116 lakosából 1 román kivételével valamennyi magyar. Református temploma 1800 és 1804 között épült a régi helyére.

Híres emberek 

Itt született 1916-ban Somodi Albert tankönyvszerző, néprajzi gyűjtő.

Hivatkozások 

Szekelycsoka
Radványi Géza

Radványi Géza, születési nevén Grosschmid Géza (Kassa, 1907. szeptember 26. – Budapest, 1986. november 26.) Kossuth-díjas magyar filmrendező, vágó, forgatókönyvíró, főiskolai tanár, író, publicista. Felesége Tasnády Fekete Mária színésznő, bátyja Márai Sándor.

Élete 
Apai ükapja után vette fel a Radványi nevet. Fiatalkorában Kassán tanult. 1922-ben a Kassai Naplóban megjelent első novellája. 1926–28 között a Népszövetségnél akkreditált újságíróként, illetve riporterként dolgozott Európa több városában. 1933-tól rendezőasszisztens, forgatókönyvíró volt különböző, főként német és francia filmgyárakban. 1937-ben feleségül vette Tasnády Fekete Mária filmszínésznőt, az 1931-es magyar szépségkirálynőt, aki több későbbi filmjében szerepelt. (Érdekesség, hogy a hölgy kezét akkori férjétől, Duday Brunótól, az UFA filmgyár magyar származású producerétől kérte meg, aki először filmötletnek hitte az „asszonykérést”.)

Radványi 1939-ben visszaköltözött Budapestre, 1946–47-ben a Színművészeti Akadémián tanított. 1947-ben Olaszországba költözött. 1952–53-ban Franciaországban forgatott. 1954-től a müncheni filmművészeti főiskola tanára volt, végül 1977-ben újra Budapestre költözött.

Emlékezete 
2016: Emléktábla Kassán

Főbb művei 
 Erdélyi kastély (1940)
 Sarajevo (1940)
 Zárt tárgyalás (1940)
 Európa nem válaszol (1941)
 Egy asszony visszanéz (1941)
 A beszélő köntös (1941)
 Fehér emberek (1942, Inferno giallo, olasz) 
 Valahol Európában (1947)
 Monsieur Bard különös óhaja (1954, L’Étrange Désir de monsieur Bard, francia)
 A tiroli kastély (1957, Dass Schloss in Tirol, német)
 A sztálingrádi orvos (1957, Der Arzt von Stalingrad, német)
 Lányok egyenruhában (1958, Mädchen in Uniform, német)
 Egy angyal a Földön (1959, Ein Engel auf Erden, francia–német)
 Nem kell mindig kaviár (1961, Es muß nicht immer Kaviar sei)
 Most már kell a kaviár, (1961, Diesmal muß es Kaviar sein, német–francia)
 Tamás bátya kunyhója (1965, Onkel Toms Hütte, német–francia–angol)
 Circus maximus (1980)

Díjai

 Kossuth-díj (1948)
 Magyar Örökség díj (1995)

Jegyzetek

Források

További információk
 Valahol Kelet-Európában. Rendezőportrék: Radványi Géza (Filmtett)
 
 
 Történetek a magyar filmről III. - Radványi Géza 110 éve született a kiváló magyar filmes., nava.hu
 Nagy érdeklődés övezi a készülő "Valahol Európában" című magyar filmet, 1947. NOVEMBER MAFIRT KRÓNIKA, filmhiradokonline.hu
 ESŐ Irodalmi Lap - Márai vonzásában, esolap.hu

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar szabadkőművesek listája

Magyar filmrendezők
Magyar forgatókönyvírók
Magyarországi szabadkőművesek
Magyar Örökség díjasok
Kossuth-díjasok
Magyarországi németek
Családi nevüket magyarosított személyek
Kassaiak
1907-ben született személyek
1986-ban elhunyt személyek
Német kiejtés

A német nyelv írása nem fonetikus, mint a magyar nyelvé, bár kétségtelenül közelebb van ehhez, mint pl. az angol vagy a francia nyelv. Ez azt jelenti, hogy több betűhöz tartozhat ugyanolyan kiejtés, illetve egy betűt többféleképpen is ejtenek, melynek szabályai a következőkben olvashatók.

A magánhangzók 
A német magánhangzók a következők:

A helyesíráshoz kapcsolódva a következő szabályok vannak:
 Általában hosszú a magánhangzó, ha hangsúlyos és nyílt szótagban van (sa-gen), illetve maximum egy mássalhangzó áll mögötte (kam).
 Hosszú a hang, ha néma h áll mögötte (zehn)
 Szintén hosszú, ha – a, e, o esetében – kettőzve van (Saat), illetve – i esetében – e áll mögötte (Fried)
 A hangsúlytalan hangok minden esetben rövidek (geben)
 Kettőzött mássalhangzó előtt a hangsúlyos hangok is rövidek lesznek (Kamm)
 A rövid hangok mindig nyíltabbak, mint hosszú változataik

Az alábbi táblázatban láthatók az egyes magánhangzót jelölő betűk kiejtései. A „röviden” és „hosszan” értelmezése a fenti felsoroláson alapul.

Megjegyzések:
 A szó végi -el, -em, -en szótagokban az e  hangot teljesen elnyelhetik: essen .
 Manapság egyre gyakoribb, hogy az [ɛː] hangot a zártabb [eː] hanggal cserélik le, így nem téve különbséget olyan szavak között, mint Ähre és Ehre.
 Településnevekben akadnak a fentiektől eltérő kiejtési formációk, pl.: Moischt , Bad Oldesloe , Bad Oeynhausen  stb.
 Az esetleges, a fenti szabályoktól eltérő szavak kiejtését lásd itt!

Kettőshangzók 

Megjegyzés:
 Nyelvjárásonként ezek a kettőshangzók kismértékben eltérőek lehetnek. Az egyes változatok a következők lehetnek: [ae] → [aɪ], [aʊ] → [au] / [ao], [ɔø] → [ɔʏ] / [ɔɪ] / [ɔe].

Mássalhangzók 
A német mássalhangzók a következők:

Az alábbi táblázatban láthatók az egyes mássalhangzót jelölő betűk kiejtései.

Megjegyzések:
 A kettőzött illetve hármas mássalhangzókat nem ejtjük hosszan.
 A , ,  hangokat általában hehezettel ejtjük, ami hangsúlyos szótagban erősebb, mint hangsúlytalanban. Egyes nyelvjárásokban ez a hehezet elmaradhat.
 Északon a szó eleji magánhangzók előtt egy [ʔ]-t ejtenek.
 Mivel a [d͡ʒ] hang eredetileg nem volt meg a németben, ezért gyakran [t͡ʃ]-nek ejtik: Dschungel [ˈt͡ʃʊŋəl].
 Dél-Németországban gyakori a -g [x] ejtés helyett a [k] ejtés: Burg .
 Az r kiejtése területenként változik, lehet [r], [ʀ], [ʁ], [ɐ] is.
 Ausztriában szó elején [s]-nek ejtik az s betűt: Salz .
 A svájci német helyesírása nem használja az ß betűt, helyette mindig ss-t írnak.

Szabálytalan kiejtésű szavak 
Mivel az évek során a német számos idegen szót kölcsönzött a szomszédos nyelvektől, és ezek helyesírását általában nem illesztették a német helyesíráshoz, ezért ezek a szavak kiejtése szabálytalan.

A főbb ilyen szavak listáját lásd itt: Szabálytalan kiejtésű német szavak listája.

Források 
 Dr. Pátrovics Péter: A német nyelvtan alapjai

Kiejtes
Egyes nyelvek hangtana
Mónika

A Mónika (régebbi írásmódja Monika) vitatott eredetű női név. A leginkább valószínű, hogy karthágói pun eredetű, jelentése: istennő, viszont mások szerint görög eredetű és jelentése: magányos, megint mások szerint viszont latin eredetű és jelentése: intő, figyelmeztető, tanító. Egyes források indogermán eredetű névként említik, ahol jelentése: megmentő. 


Gyakorisága 
Az 1970-es években lett nagyon divatos név, majd csökkent a népszerűsége, de még az 1990-es években is igen gyakori név volt Magyarországon. A 2000-es években (2006-ig) a 60-98. leggyakoribb női név.

Névnapok 
 május 4.
 augusztus 27.

Híres Mónikák 

 Szent Mónika, Hippói Szent Ágoston anyja, az anyák katolikus védőszentje
 Monica Bellucci, olasz színésznő
 Monique Coleman, amerikai énekesnő, színésznő
 Mónica Cruz, spanyol énekesnő, színésznő, táncos és modell
 Csuka Mónika, énekes, zenész
 Erdélyi Mónika, tv-műsorvezető
 Gáspár Monika, tv-műsorvezető
 Hoffmann Mónika, énekesnő
 Kovacsicz Mónika, kézilabdázó
 Lamperth Mónika, politikus, önkormányzati és területfejlesztési miniszter
 Pokrivtsák Mónika, tv-műsorvezető, fotómodell, botrányhősnő
 Mónica Puig, Puerto Ricó-i teniszező, olimpiai bajnok
 Monique Serf, ismertebb nevén: Barbara, francia énekesnő
 Szeles Mónika, vajdasági magyar származású amerikai teniszező
 Ullmann Mónika, színésznő
 Vásári Mónika, színésznő
 Veres Mónika, énekesnő
 Monica Vitti, olasz színésznő

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (M)
Női keresztnevek (M)
Pun eredetű magyar női keresztnevek
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Lingvologia nyelv

A lingvologia Emil Hanhiniemi által létrehozott mesterséges nyelv. Jelszava: A lignvologia beszélhető, érthető, írható és olvasható technikai rendszer, mely lehetővé teszi a gondolkodást és az egyedek közötti gondolatcserét.

Kiejtés
Magánhangzók: a [a], e [e], i [i], o [o], u [u]

Mássalhangzók: b [b], c [ʃ], d [d], f [f], g [g], h [h], j [ʒ], k [k], l [l], m [m], n [n], p [p], q [kv], r [r], s [s], t [t], v [v], w [ŋ], x [ks], y [j], z [z]

Nyomdailag a kisbetűk a nagybetűk kicsinyített változatai: B B.

Nyelvtan
A morfémák nem végződhetnek a három téma-magánhangzóra: -a, -e, -o. A morfémákat a fentiek figyelembevételével az eszperantóból kölcsönzi.

Az egyes szófajokat funkcémákkal képzi: ige: -as-: lumasa – világít, lumase – meg van világítva; főnév: -us-: lumusa – fény, lumuse – fényt.

Névelők: határozott: la, határozatlan: na, általános: ja (például ja liwqa – a nyelv általában).

Példa a szóképzésre: merc – mercasa (kereskedelem) – mercata (kereskedő) – mercape (kereskedve) – mercava (aki kereskedik).

Példák
Ma emercama libre 2 dolare upe ve.Eladok neked egy könyvet 2 dollárért.

1 yara 1914-a didame milite.Egy évvel ezelőtt, 1914-ben háború volt.

Milita 1914-a didoma 1 yare.Egy év telt el az 1914-es háború óta.

Források 

Mesterséges nyelvek
Székelydobó

Székelydobó (1899-ig Dobó, románul Dobeni, németül Dobendorf) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 10 km-re nyugatra, a Vágás-pataka völgyében
fekszik a Sükői-Rez déli lejtőjén.

Története
A Szekérvárnak nevezett helyen a hagyomány szerint a 16.-17. századi parasztmozgalmak idején szekérvárat építettek. A Felső- és Alsódobó közti dombocskán állhatott Martonfalva, itt állott egykor Maróthy György székely kapitány kastélya.
1910-ben 773, 1992-ben 599 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Székelyföldvár

Székelyföldvár (románul Războieni-Cetate, németül Kaltherberg): falu Romániában Fehér megyében. Közigazgatásilag Marosújvárhoz tartozik.

Fekvése
A falu Nagyenyedtől 20 km-re északkeletre a Keresztesmező déli végében a Székelyföldvári- (Vit-) patak mellett települt. Marosújvártól 3 km-re északra a Maros túloldalán fekszik.

Története
1291-ben Feuldwar néven említik először. Nevét feltehetően egy Árpád-kori földvárról kapta, amelyet székelyek védtek, ennek azonban nyoma sem maradt. Középkori temploma helyett 1856 és 1864 között újat emeltek. Pápai Páriz Ferenc, a későbbi enyedi professzor, 1677-ben, örökséget szerez Székelyföldváron, és itt házat is épít. 1662-1848 között 7 székelyföldvári diák tanul az enyedi Bethlen Kollégiumban. 1910-ben 1115 lakosából 679 román és 420 magyar volt, de 1930-ra magyar lakossága 16-ra csökkent. 1992-ben 1508-an, nagy többségben románok lakták. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott.

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
 Székelyföldvári castrum

Fehér megye települései
Aranyosszék települései
Székelyhidas

Székelyhidas (1899-ig Hidas, románul Podeni, korábban Hidiș) falu Romániában Kolozs megyében.

Fekvése
A falu Tordától 25 km-re délnyugatra a Rákos-patak felső folyásánál települt. Várfalvától 9 km-re délre van.

Története
1291-ben Hydusteluk néven említik először. Már 1332-ben volt temploma, a 16. századtól fokozatosan elrománosodott. Az 1899-es névmódosításkor a község tiltakozott az új előtag ellen. 1910-ben 1612 lakosából 1581 román és 23 magyar volt.
A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott. 1992-ben 859-en lakták, ma is román többségű.

Látnivalók
A település kőépítkezéséről híres, számos favázas kőháza van. Ortodox és görögkatolikus temploma van.

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
 Székelyhidasi fatemplom 

Kolozs megye települései
Aranyosszék települései
Székelyhidegkút

Székelyhidegkút (románul Vidacutu Român, németül Kaltenbrunnen) hajdani falu a mai Romániában Hargita megyében. Magyarhidegkút és Oláhhidegkút 1926-os egyesítéséből keletkezett.
A falu északi része Magyar-, nyugati része Oláhhidegkút. Jelenleg Hidegkút településrésze.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 13 km-re északnyugatra, a Hidegkúti-patak völgyfőjében fekszik. Etnikai különállása ma is fennáll.

Története
1910-ben Oláhhidegkútnak 424, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.
Ortodox temploma 1868-ban épült a korábbi 1789-ből való templom helyébe. Református temploma 1910-ben épült.
1992-ben 341 lakosából 198 román és 123 magyar volt.

Településrészek
Hargita megye
Udvarhely vármegye települései
Románia megszűnt települései
Székelyhodos

Székelyhodos (1899-ig Hodos, románul Hodoșa) falu Romániában, Maros megyében, Székelyhodos község központja.

Fekvése 
Községközpont Marosvásárhelytől 30 km-re északkeletre, Szovátától 30 km-re északnyugatra , Szászrégentől délkeletre.

Nevének eredete 
Nevét egykor hódban gazdag határáról kapta.

Története 
1332-ben Hudus néven említik először. 1719-ben a falu 2/3-a a pestisjárvány áldozata lett. 1839-től híres hetivásárai voltak, melyeket szombaton tartottak. 1857-ben mezővárosként említik. 1910-ben még 582 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott.
1992-ben 227 lakosából 217 magyar és 10 cigány volt.

Látnivalók 
 Római katolikus temploma 1332-ben már állt, a 15. században gótikus stílusban átépítették, 1763 és 1768 között bővítették és átépítették, tornya 1754-ben épült.
 A temetőben található Berecki Miklós 48-as szabadsághős sírja.

Források 

Marosszék települései
Maros megye települései
Székelykakasd

Székelykakasd (1899-ig Kakasd, románul Vălureni, korábban Cocoși) falu Romániában, Maros megyében. Maroskeresztúr községhez tartozik. Marosvásárhelytől 4 km-re délnyugatra a Nyárád és a Maros vízválasztója közelében kis völgykatlanban fekszik.

Nevének eredete 
A hagyomány szerint nevét onnan kapta, hogy a Nagy-hágón áthaladó, koránkelő nyárádmenti vásározók a falu határában, a Kakasdi-patak hídjánál hallották először a kakasszót.

Története 
Lakosai egykor katolikusok voltak, akik reformátusokká lettek, de az ellenreformáció idején Kornis gróf elüldözte őket. 1767-ben és 1771-ben pestisjárvány pusztította, mely után alig 10 család maradt meg.

1910-ben 574-en lakták, melyből 540 református magyar volt.

A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 932 lakosából 747 magyar, 173 cigány és 12 román.

Látnivalók 
 Református temploma 1860 és 1865 között, régi fatemploma 1673-ban épült, ami a Farkas-hegy déli lejtőjén állt.

Híres emberek 
Itt született 1927-ben Tövissi József geográfus, egyetemi tanár.

Hivatkozások 

Szekelykakasd
Székelykál

Székelykál (románul Călușeri) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 17 km-re északkeletre fekszik, lankás, dombos, erdős vidéken 362 m tengerszint feletti magasságban. A Nyárádtól mintegy 7 km-re, míg a Marostól 9 km távolságra található. Nagyrészt  erdő veszi körül. A Káli-patak völgyének legrégebbi települése, egykori vásáros hely és járási székhely, ma közigazgatásilag Nagyernye községhez tartozik.

Története
Idézve Dr.Szabó Miklós könyvéből "Székelykál ősrégi maros-széki település, mely megőrizte székely -magyar jellegét, bár a történelem vérzivatarai gyakran zúgtak el fölötte, kíméletlen kegyetlenséggel pusztítva lakóit, féltve őrzött szellemi és anyagi kincseit. Emberi közössége nem tört meg sem az 1241. évi tatárjárás, illetve a későbbi török dúlások idején, sem a Habsburg-hatalom "vas-igájában", vagy éppen belső, távolról sem kíméletles testvérharcoktól sújtva....."

1332-ben Kaál néven említik először a pápai tizedjegyzékben. A hagyomány szerint határában Szentpéter és Tövishegy nevű középkori falvak voltak egykor. 1808-ban a Kiserdő nevű határrészében ezüstpénz leletet találtak. 1667-ben Apafi Mihálytól vásártartási jogot kapott. A falu középkori temploma a Kripta nevű hegyen állott, (1752 előtt kevéssel bontották le) ahol sírboltjának nyomai ma is láthatók.

1910-ben 930 lakosából 913 magyar volt, 1992-ben 665 lakosából 606 magyar, 57 cigány és 4 román. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott.

Látnivalók
 Római katolikus temploma 1752-ben épült a hegy alatt, a középkori templom a Kripta nevű hegyen állott, ahol az egykori templom alatti kripta helye jól kirajzolódik.
 Református templomát 1782-ben építtette Kendi Kovács Tamás, benne a Kun család sírboltja.
 Unitárius temploma amely 1760 és 1762 között épült.
 Itt áll a Nagy család udvarháza.

Híres emberek
 Itt lakott sokáig Cserei Mihály történész, akinek itt udvarháza volt.
 Káli Király István író, a " MENTOR" könyvkiadó igazgatója.
 Dr. Szabó Miklós, a "Székelykál 800 éves történetéből" (2005) című könyv szerkesztője.

Hivatkozások

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Székelykocsárd

Székelykocsárd (románul Lunca Mureșului, korábban Cucerdea, ) falu Romániában Fehér megyében, Székelykocsárd község központja.

Nevének eredete 
Orbán Balázs az általa végzett kutatások során megállapította, hogy Székelykocsárd ősrégi település, mely római "colonia" volt. Tehát az első neve a rómaiak idejéből származik: Cocardia. A név, feltételezése szerint  kokárdát jelent.

A későbbiekben a település neve Kotsárd lett. A Kotsárd név a helyi református gyülekezetnek adományozott tányérra van rávésve, ami 1677-ből származik. Feltehetően a nyelvújítás korában kapta a Kocsárd, majd a Székelykocsárd nevet.

Fekvése 

Székelykocsárd a 23 fok 52 perc keleti hosszúsági kör és a 46 fok 24 perc északi szélességi kör metszésénél, a Maros jobb partján fekszik. Erről az oldalról közelítve meg a történelmi Székelyföld Aranyosszékének az első települése.

A falu Nagyenyedtől 25 km-re a Keresztesmező déli szélén a Tóhely-völgyön át északról érkező patak mellett települt. Ma községközpont, a községnek Vajdaszeg is része. Vasútállomása, egyben vasúti csomópont is, románul Războieni.

Története 
1291-ben terra Kichard néven említik először. Aranyosszék része a megyerendszer 1876-os átszervezéséig. Már 1332-ben plébániatemploma volt. Itt szenvedte el Esze Tamás kuruc vezér élete legnagyobb vereségét.
1849-ben a román felkelők 60 magyar lakosát lemészárolták. 1910-ben 1677 lakosából 1098 magyar, 469 román volt. A második világháború után magyar többségét elveszítette, 1977-ben 2821 lakosából 1702 román, 1042 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott. 1992-ben 2105-en lakták, a hozzátartozó Vajdaszeggel együtt 2647 lakosából 1688 román, 797 (30%) magyar volt.

Látnivalók 
 Középkori temploma a Rossz-patak völgyében állott, ma Ótemetőnek hívják azt a helyet.
 Mai református temploma 1676-ban épült, tornya 1730-ból való.
 18. századi ortodox fatemplom

Híres emberek 

Itt született 1940. január 22-én Gyenge Csaba romániai magyar gépészmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja.
Itt született 1948. szeptember 5-én Kónya-Hamar Sándor költő, közíró, szerkesztő, politikus.

Jegyzetek

További információk 
Székelykocsárd
Mommo Székelykocsárd

Aranyosszék települései
Fehér megye települései
Székelykövesd

Székelykövesd (1899-ig Mező-Kövesd, románul Cuieșd) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
A Marosi-Mezőség kis faluja Marosvásárhelytől 19 km-re északnyugatra, a Székelykövesdi-patak mellett, Mezőpanit községhez tartozik. Neve megtévesztő, ugyanis határa kőben szegény.

Története
1451-ben Kewesd néven említik először. A falu temploma 1300 körül épült, a 16. században a reformátusoké lett, majd a 17. században átépítették. 1799-ben a régi anyagának felhasználásával új református templomot építettek, melyet 1800 és 1802 között bővítettek. 1910-ben 475 lakosából 448 magyar és 9 román volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 718 lakosából 437 magyar, 259 cigány és 22 román.

Híres emberek
 Itt született Újfalvi Krisztina írónő.
 Itt született 1824-ben Kolosy György szabadságharcos, 1848-as honvéd százados
 Itt született 1888-ban Musnai László református teológus, bibliakutató, művelődéstörténész, nagyenyedi rektor.
 Itt született 1895-ben Czakó József, az első romániai szívműtét végzője
 Itt született 1913-ban Kövesdi Kiss Ferenc költő, tanár, helytörténész.

Hivatkozások

Szekelykovesd
Székelylengyelfalva

Székelylengyelfalva (1899-ig Lengyelfalva, románul Polonița) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
A falu Székelyudvarhely szomszédságában, attól 5 km-re a Lengyelfalvi-patak mellett, annak szűk völgyében fekszik.

Története
Székelylengyelfalva első említése 1333-ból származik,1505-ben Lengyelfalva néven jelentkezik az okiratokban (C. Suciu: Dicţionar istoric.), 1567-ben a regestrum 8 kapuval jegyzi. Árpádházi Szent Erzsébet-templomát 1802-ben készítették el a régi 1500-ban épített gótikus templom helyett amit a rossz állapota miatt a 18. század végén lebontottak.

Lakossága
1910-ben mind az 503 lakosa magyar volt, illetve 469 fő Római katolikus, 23 fő Református, 10 fő Unitárius és 1 fő Izraelita volt.

1930-ban 414 lakosából mind magyar volt, 376 fő Római katolikus, 19 fő Református és 19 fő Unitárius volt.

1941-ben 493 lakosából mind magyar volt, 452 fő Római katolikus, 31 fő Református, 1 fő Evangélikus és 9 fő Unitárius volt.

1992-ben 312 lakosából 311 magyar és 1 német volt. 294 fő Római katolikus, 12 fő református és 6 fő Unitárius volt.

2002-ben 319 lakosából 315 magyar volt, 4 fő nem válaszolt. 288 fő Római katolikus, 21 fő Református volt, 10 fő nem válaszolt.

2011-ben 334 lakosából 325 magyar és 6 román volt, 3 fő "nem nyilatkozott".

Híres emberek
Itt született 1829. február 3-án Orbán Balázs, a Székelyföld nagy tudósa és leírója. Szülőházának már csak alapjai látszanak az 1912-ben épült iskolaépület mellett, ugyanis 1910-ben lebontották.
Szüleinek sírja az iskola feletti Orbán-kertben látható.

Hivatkozások

Források
 Lévai Lajos: Polonița-Lengyelfalva monográfiája (MEK)

Hargita megye települései
Udvarhelyszék települései
Udvarhely vármegye települései
Székelymagyaros

Székelymagyaros (románul Aluniș) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 10 km-re délnyugatra, a Nagy-Küküllő jobb partján, a Leső-hegy déli lábánál fekszik.

Nevének eredete
Nevét a Leső-hegy oldalában nőtt mogyoróbokrokról kapta.

Története
A Várhegy-Les tetőn bronzkori erődítmény nyomait tárták fel. Kisvár nevű dűlőjében is vármaradványok láthatók.
Régi fatemploma 1831-ben épült, 1906-ban bontották le.
Mai református temploma 1907-ben épült.
1910-ben 215, 1992-ben 139 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Székelymoson

Székelymoson (1899-ig Moson, románul Moșuni) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 13 km-re keletre kis völgykatlanban fekszik 
Székelysárdtól 2 km-re északra, Nyárádszeredához tartozik.

Története
Székelybő felőli határát római kori út szeli át. 1446-ban Moson néven említik. A 17. században románok települtek a faluba. 
1910-ben 468 lakosából 244 román, 224 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 316 lakosából 196 román, 98 magyar és 24 cigány volt.

Látnivalók
 Református templomát 1790-ben Toldalaghi Krisztina építtette.
 Ortodox temploma 1935-ben épült a falu központjában, azelőtt fatemplom volt a mai temető helyén.

Híres emberek
 Itt született 1862-ben gr. Lázár Ádám író.

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 La Moșuni

Szekelymoson
Maros-Torda vármegye települései
Székelymuzsna

Székelymuzsna (1899-ig Muzsna, románul Mujna) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 27 km-re délnyugatra az Erdő-és a Csörgő-patak közti magasabb dombháton fekszik, a Székelyföld peremfaluja. Székelyderzshez tartozik, melytől 6 km-re nyugatra található.

Története
Régi temploma 1283-ban már megvolt, ez valószínűleg a mai Szentegyháza nevű dűlőben állott. Mai református temploma a 15. században épülhetett, 1642-ben az unitáriusok kapták meg, de 1647-től újra a reformátusoké lett. 1704-ben a császáriak pusztítják, majd 1802-ben földrengés rongálta meg. 1562-ben a székely felkelés egyik vezetője a muzsnai Bán András volt, melynek leverése után 44 ház lakói jobbágysorba süllyedtek. Unitárius temploma 1701-ben épült.
1910-ben 1011 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.
1992-ben 485 lakosából 483 magyar és 2 román volt.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
https://web.archive.org/web/20100201153401/http://viharsarok.erdely.org/
http://szekelyderzs.com

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Székelypálfalva

Székelypálfalva (1913-ig Pálfalva, románul Păuleni) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
A falu Székelyudvarhelytől 22 km-re északnyugatra a Gada-patak völgyfőjében, a Szilas-tető déli lábánál fekszik, Farkaslakához tartozik.

Története
A szájhagyomány szerint a faluban elsőként egy  Pál nevű pásztor telepedett le, innen a neve. Első írásos említése az 1334-es pápai tizedjegyzékben történt. Első temploma Kápolna-kapu nevű helyen volt, melyet az 1661-ben betörő tatárok elpusztítottak. Ezt a kápolnát a reformáció idején a katolikusok és unitáriusok közösen használták. Mai temploma 1765–1775-ig épült, stílusa népi barokk klasszicista jegyekkel. A pálfalvi tetőn már 1585-ben sört ittak a székelyek, valószínűleg rég ismerték a sörfőzés tudományát. 
1910-ben 576, 1992-ben 239 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Látnivalók
 Római katolikus temploma 1765 és 1775 között épült, régi gótikus templomából kő ajtókeretet, keresztelőmedencét és szenteltvíztartót őriz.

Híres emberek 
 Itt született Pálfalvi Nagy György, az 1562-ben János Zsigmond ellen fellázadt székelyek választott vezére.
 Itt született János Áron székely származású magyar jogász, politikus, országgyűlési képviselő (1895-1944).

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Székelypetőfalva

Székelypetőfalva (1899-ig Petőfalva, románul Peteni) falu Romániában, Kovászna megyében.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 10 km-re délre, a Feketeügy bal partján fekszik.
Zabolához tartozik.

Története
Helyén már a 12. században volt település, melynek temetőjét feltárták. Írott forrásban először 1567-ben említik Peteofalva néven. Egykori lakói a zabolai Mikes család jobbágyai voltak, akik 1848-ban szabadultak fel. Kápolnája 18. századi lehet, korábban temploma nem volt. A falu borvizeiről híres, borvizes fortyogóját régebben strandként is használták, 1889-ig pedig gyógyfürdő működött itt.
1910-ben 341 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott. 1992-ben 160 lakosából 102 magyar és 58 cigány volt.

Hivatkozások

Szekelypeto~falva
Háromszék vármegye települései
Székelysárd

Székelysárd (1899-ig Sárd, románul Șardu Nirajului) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 15 km-re keletre a Tompa-patak völgyében fekszik 2.5 km-re a tompai elágazótól. Nyárádszeredához tartozik.

Története
1360-ban Saard néven említik. A 17. században pusztaként említik, később Daczó Gergely román jobbágyokat telepített be.
1910-ben 462, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 403 lakosából 246 magyar, 123 román és 33 cigány volt.
Római katolikus temploma van, de lakói közül 123 református, 120 ortodox és csak 93 római katolikus.

Sokan állattenyésztéssel foglalkoznak (juh) és földműveléssel. A rajta végighaladó patak Székelytompa mellett torkollik a Nyárádba. Egy általános iskolája van.A  főútról letérve eljuthatunk Székelymosonba. A körülötte lévő erdők nagy része vegyes.

Látnivalók 

Református templom
Ortodox templom
Római katolikus templom
Református kereszt
Ortodox kereszt
Római katolikus kereszt

Hivatkozások

Szekelysard
Maros-Torda vármegye települései
Bolzano (egyértelműsítő lap)

Bernard Bolzano (1781–1848) szudétanémet matematikus, filozófus
Földrajz
 Olaszország
 Bolzano (németül Bozen), város Dél-Tirolban
 Bolzano autonóm megye, (Trentino–Alto Adige régió egyik autonóm megyéje, fővárosa Bolzano/Bozen)
 Bolzano Bellunese, Belluno város településrésze Veneto régióban, Belluno megyében
 Bolzano Novarese, település Piemont régióban, Novara megyében
 Bolzano Vicentino, település Veneto régióban, Vicenza megyében
Közgazdasági Nobel-emlékdíj

A közgazdasági Nobel-emlékdíjat a Svéd Nemzeti Bank (Sveriges Riksbank) alapította fennállásának 300. évfordulója alkalmából, 1968-ban. Célja a közgazdasági tudományok terén elért eredmények elismerése volt, és mindezt a Nobel-díjak kiegészítéseként kívánták elérni. A Nobel Alapítvány végül támogatta ezt a kezdeményezést, bár a döntés jogosságát sokan vitatják.

A díjat első ízben 1969-ben ítélték oda.

A díj hivatalos neve: Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne (a Svéd Nemzeti Bank Közgazdaságtudományi Díja Alfred Nobel emlékére), de röviden közgazdasági Nobel-emlékdíjnak szokás nevezni.

A díjat a Svéd Tudományos Akadémia ítéli oda, összege 10 000 000 svéd korona, ami körülbelül 1 000 000 eurónak felel meg.

Díjazottak listája

1969–1979

1980–1989

1990–1999

2000–2009

2010–2019

2020–2029

Jegyzetek

Források
A díjazottak listája a hivatalos oldalon

Kozgazdasagi Alfred Nobel-emlekdij
Batthyány-örökmécses

A Batthyány-örökmécses (vagy Batthyány Lajos-örökmécses) Budapest V. kerületében, a Báthory utca és a Hold utca kereszteződése által alkotott téren álló emlékmű. E helyen – az egykori Újépület udvarán – végezték ki 1849. október 6-án gróf Batthyány Lajost (1807–1849), Magyarország első felelős miniszterelnökét.

Története 
Az emlékmű felállításáról a főváros 1905-ben döntött, a tervpályázat nyertese Pogány Móric építész lett. Az első világháború miatt elhúzódott a megvalósítás. Az ünnepélyes leleplezés 1926. október 6-án történt, melyen Lebó István, az utolsó élő 1848-as honvéd is jelen volt.

Politikai események színhelye 
Az emlékmű többször (1941, 1943, 1988) volt ellenzéki utcai demonstráció helyszíne.

Leírása 
A mécses egy bronztartóban elhelyezett bíborszínű üvegpohár belsejében található, mely egy három lépcsőfokos talapzaton nyugszik. A lámpás 180 centiméter magas és 4 lábon áll.

Jegyzetek

Források

További információk 

Budapest emlékművei
Budapest V. kerülete
1848–49-es forradalom és szabadságharc
Jozefa

A Jozefa a József név latinos Josephus változatának női megfelelője. 


Rokon nevek
 Jozefin: a Jozefina rövidülése. 
 Jozefina: a Jozefa továbbképzése.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Jozefa, Jozefin és Jozefina egyaránt szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Jozefa:
 február 14. 
 március 17. 
 március 19. 
 október 3. 
Jozefina, Jozefin:
 február 14. 
 március 17. 
 március 19. 
 október 3.

Híres Jozefák, Jozefinek és Jozefinák
 Mária Jozefa : több (fő)hercegnő neve
 Josefa Idem, keletnémet születésű olasz kajakozó
 Josephine Baker énekesnő
 Jozefina francia császárné (Joséphine de Beauharnais), I. Napóleon felesége
 Lenhossék Jozefina, a híres orvosdinasztia tagja, Lenhossék József lánya, Lenhossék Mihály testvére, Szent-Györgyi Albert édesanyja
 Josefa Ortiz de Domínguez, Querétaro városvezetőjének felesége az 1810-es összeesküvés idején, a mexikói függetlenségi törekvések támogatója

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Törley-mauzóleum

A Törley-mauzóleum Budafokon, Budapest XXII. kerületében, a Sarló utca 6-os szám alatt található.

Története
1909-ben épült a szecessziós-neobizánci sírkápolna, melyet Törley József 1907-ben bekövetkezett váratlan halála után özvegye, Sacelláry Irén építtetett. A mauzóleum a Törley-kastély kertjének legmagasabb pontján helyezkedik el.

Tervezője Ray Rezső Vilmos volt, olaszországi építőmesterek építették, a kőfaragási, illetve szobrászati munkákat Damkó József végezte. A szentélyben illetve a kupolán található üvegmozaik ablakok nagy valószínűséggel Róth Miksa műhelyének munkái.

Az épület egyedi módon ötvözi a hagyományos ortodox mauzóleumépítés és a szecesszió jegyeit. Hazánk egyik legnagyobb sírépítménye. Az épület kétszintes: egy felső kápolnából és egy kriptából (altemplom) áll.

Az épület jelenleg belülről rendkívül elhanyagolt állapotban van, nem látogatható.

Galéria

Források 
Budapest székesfőváros építkezései. II. ciklus, Magyar Építőművészet IX. évfolyam 2. szám, 1911.
Az elfeledett, úttörő építész, Népszabadság, 2001. június 26.	
A pezsgőgyáros emlékére, lakáskultúra.hu, 2009. február 4.
Jelöletlen sír rejti Törley hamvait, műemlékem.hu, 2009. október 25.
Szétrohadt a Törley mauzóleum Budafokon, fovarosi.blog.hu, 2011. július 23.
Törley Mauzóleum, Budapest, vendégváró.hu (hozzáférés: 2012. június 27.)

Budapest műemlékei
Torley
Budafok
Torley
Torley
1909-ben átadott építmények
Budapest funerális építészete
Apollo–20

Az Apollo-program egyik törölt missziója, a programban fel nem használt Saturn V 
hordozórakétákat a Skylab pályára állítása, majd a közös amerikai-szovjet (Szojuz–Apollo-program) során használták fel. A program hátralévő részét az érdeklődés hiánya miatt törölték. Az Apollo-programot eredetileg 20, később költségvetési okok miatt 18 küldetésesre tervezték. Végül 17 küldetést hajtottak végre.

Kijelölt személyzet 

 Charles Conrad parancsnok
 Paul J. Weitz parancsnokimodul-pilóta
 Jack Lousma holdkomppilóta

További információk 
 Az Apollo–20 az astronautix.com honlapon

Apollo űrhajók
Törölt űrrepülések

ru:Скайлэб-спасатель
Apollo–19

Az Apollo-program egyik törölt missziója, költségvetési okokból kifolyólag a NASA törölni kényszerült az utolsó három tervezett Apollo-küldetést, ezek egyike lett volna az Apollo–19.

Kijelölt személyzet

Fred Wallace Haise Jr.
William Reid (Bill) Pogue
Gerald (Gerry) Paul Carr

További információk 
 Az Apollo–19 az astronautix.com honlapon

Apollo űrhajók
Törölt űrrepülések

pt:Missões Apollo canceladas#Apollo 19
Apollo–18

Az Apollo-program egyik törölt missziója, a programban fel nem használt Saturn V hordozórakétákat a Skylab pályára állítása során, majd az amerikai-szovjet közös űrrepülés Szojuz–Apollo-program során használták fel. A program hátralévő részét az érdeklődés hiánya miatt törölték. Az Apollo-programot eredetileg 20, később költségvetési okok miatt 18 küldetésesre tervezték. Végül 17 küldetést hajtottak végre.

A küldetés fiktív történetéről a 2011-es Apollo-18 című thriller-áldokumentumfilm szól.

Kijelölt személyzet 
 Richard Francis (Dick) Gordon Jr. – parancsnok
 Vance DeVoe Brand – Parancsnoki modul pilótája
 Harrison Schmitt – Hold modul pilótája

A módosított költségvetés után az utolsónak tervezett Hold misszió. Már a Saturn-5 hordozórakétát is legyártották, de költségvetési okok és a közvélemény érdektelensége miatt lefújták a kilövést. Az Apollo-program így az Apollo–17 missziójával fejeződött be.

További információk 
 Az Apollo–18-ról az astronautix.com honlapon

Apollo űrhajók
Törölt űrrepülések

en:Canceled Apollo missions#Follow-on lunar missions
MFFA Képadatbázis

Az MFFA Képadatbázis a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány 1990-ben alapított adatbázisa.

Az adatbázis gyűjtőköre 
Az adatbázis 980 magyar játékfilm szöveges adatait és állófotóinak KODAK PRO PHOTO CD-re mentett digitális változatát tartalmazza, 1945-től napjainkig. Ez közel 240 ezer filmfotót tesz ki, s reprezentálja a magyar filmtörténet értékeit. A képekhez tartozó szöveges információk a filmek alkotóira és résztvevőire vonatkoznak.

Kapcsolódó szócikkek 
 Adatbázis

Külső hivatkozás
 http://www.mffa.hu

Filmművészet
Budapest Music Center

A Budapest Music Center Ferencváros négyezer négyzetméteres, ötemeletes kulturális tere.

Története
A 2013. március 23-án megnyílt intézményben zenei könyvtár és információs központ, 350 fő befogadására képes, kamarazenei produkciók számára készült koncertterem, zenészek képzését szolgáló tantermek is találhatók. A tervek szerint az állandó komolyzenei és dzsesszkoncertek mellett akár többhetes nemzetközi kurzusokat, szakmai eseményeket, versenyeket, ifjúsági programokat is szerveznek majd a tantermekben és rendezvénytermekben. Helyet ad az épület a világhírű kortárs operaszerző, Eötvös Péter Nemzetközi Intézetének is. Kétszáz személyes, kétszintes dzsesszklub és kávéház is várja a látogatókat.

Az épületben szállásnak használható helyiségek és egy professzori lakás is található. A Budapest Music Centerben működik továbbá két nagy stúdió és több, feljátszó helyiségnek is használható öltöző – így egy időben akár hat különböző helyen is lehet hangfelvételeket készíteni benne.

A központ vezetője-tulajdonosa, Gőz László főként saját vagyonából, mintegy 2,5 milliárd forintból finanszírozott magánberuházásához a kormányzat 500 millió forinttal járult hozzá.

Az adatbázis gyűjtőköre 
A Budapest Music Center 1996 óta gyűjti, és teszi interneten hozzáférhetővé a magyar zenei élet szereplőinek adatait. A magyar klasszikus és kortárs zenei adatbázisokban magyar nyelv és angol nyelven lehet keresni személyre, együttesre, zenei albumra, kiadóra és zeneműre. A ma élő magyar zeneművészekről, illetve professzionális zenekarokról és kórusokról életrajz/történet, diszkográfia, kontakt és fotó áll rendelkezésre, továbbá zeneszerzők esetén a teljes műjegyzék is elérhető. Az albumokról a kiadóra és a közreműködőkre vonatkozó információk, míg egy-egy zeneműről 17 különböző adat, valamint egyperces, online hangminta található az adatbázisokban.

Források 
BMC
HVG: „Itt nincs hazugság, nincs átverés” – valami új kezdődik Budapesten
HVG: Orbán avatta fel a Budapest Music Centert

Kapcsolódó szócikkek 
 Kurtág György (zeneszerző, 1926)

Magyar zene
2013-ban átadott építmények
Budapest 21. századi építményei
László

A László férfinév a szláv Ladislav, Vladislav névből fejlődött Ladiszló→Ladszló→Lacló→László alakokon keresztül. A szláv név elemeinek jelentése: hatalom és dicsőség. Női párja a Ladiszla.


Rokon nevek
Ulászló

Gyakorisága
A 19. században újították fel Szent László király tiszteletére, és igen hamar népszerű lett.
Az 1990-es években a László igen gyakori név, a 2000-es években a László 13-18. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
László
 február 27.
 május 4.
 június 27.
 augusztus 8.
 augusztus 28.

Híres Lászlók

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (L)
Férfikeresztnevek (L)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Fejes Tóth László

Fejes Tóth László (Szeged, 1915. március 12. – Budapest, 2005. március 17.) magyar matematikus, geométer, az MTA tagja.

Neve 
Tóth László néven született, a számos más Tóthtól való megkülönböztetés céljából a család a Fejes Tóth nevet (nagyapja ragadványnevét) akarta felvenni, de ezt bürokratikus okokból nem engedték. Így lett belőle Fejes László, ezen a néven diplomázott és kezdett cikkeket írni. Mivel a cikkek végén szereplő L. Fejes nagyon hasonlított az akkoriban leghíresebb magyar matematikus nevének rövidítésére (L. Fejér), amikor végül lehetővé vált, felvette a Fejes Tóth nevet.

Tevékenysége 
Az Óbudai Árpád Gimnáziumban matematikát és fizikát tanított 1945-től 1948-ig. Elsősorban a diszkrét geometria nevű tudományterületen ért el kiemelkedő eredményeket. 1970–1983 között az MTA Matematikai Kutatóintézetének igazgatója volt. 1953-ban a legsűrűbb gömbkitöltés problémáját véges számolásra vezette vissza. Ez lett a kiindulópontja azután Thomas Hales bizonyításának, amivel igazolta a Kepler-sejtést. „Megkerülhetetlen, impozáns, teljes életművet hagyott maga után.” (Pach János)

Díjai, elismerései 
 Kossuth-díj (1957)
 az MTA levelező tagja (1962)
 az MTA rendes tagja (1970)
 Állami Díj I. fokozat (1973) – A diszkrét geometria területén kifejtett alapvető munkásságáért, különösen a konvex testek elméletében, fedési és elhelyezési problémáikban, a rácsok geometriájában elért eredményeiért.
 Szele Tibor-emlékérem (1977)
 Gauss Emlékérem (1977)
 Akadémiai Aranyérem (2002)

Könyvei 

 L. Fejes Tóth: Regular figures. Pergamon Press, 1964, xi+339 pp
 L. Fejes Tóth: Reguläre Figuren., Akadémiai Kiadó, Budapest, 1965 316 pp.
 L. Fejes Tóth: Lagerungen in der Ebene auf der Kugel und im Raum. Zweite verbesserte und erweiterte Auflage. Grundlehren der mathematischen Wissenschaften,, 65. Springer, 1972. xi+238 pp.

Jegyzetek

További információk 
 Hargittai István beszélgetése Fejes Tóth Lászlóval, Magyar Tudomány, 2005. március.
 Pach János: Ötvenévesen a nyújtón, F. T. L. emlékezete, Népszabadság, 2005. április 9.
 Pach János: A geometriai elrendezések diszkrét bája, emlékcikk a KöMaL-ban.
 "Szerény, puritán, velejéig tisztességes ember volt"
 Fejes Tóth László munkássága a Rényi Intézet honlapján

Kapcsolódó szócikkek 
 Romániai magyar matematikai szakirodalom

Magyar matematikusok
MTA-tagok
Kossuth-díjasok
Állami díjasok
Szele Tibor-emlékérmesek
Szegediek
1915-ben született személyek
2005-ben elhunyt személyek
Nevet változtatott magyar személyek