Strumica

Strumica (makedonski: Струмица, grčki: Στρούμιτσα ili Στρώμνιτσα, turski: Ustrumca) je grad na jugoistoku Republike Makedonije od 35 311 stanovnika. , blizu graničnog prijelaza s Bugarskom (Novo Selo - Petrič). 

Strumica je administrativno sjedište istoimene Opštine Strumice od 54 676 stanovnika.  Grad nosi ime po rijeci Strumici, koja teče kroz njega.

Porijeklo imena 
Naselje se prvi put spominje u spisima iz 2. st. pne. pod grčkim imenom Astraîon. U rimsko je doba poznato po nazivu Tiveriopolis.

Današnje ime Strumica slavenskog je porijekla. Grčko ime Στρωμνιτσα (Stromnitsa) koristilo se za bizantinske uprave, dok se za Otomanskog carstva naselje zvalo Ustrumca.

Historija 

Strumica je u 9. st. potpala pod vlast Prvog bugarskog carstva, a nakon toga dio je Samuilove države koja je trajala do 1014 godine, sve do Bitke na Belasici, kad je Samuilo pobjeđen, te je od tad ponovno je pod vlašću Bizanta.

Strumicu su 1395 zauzele otomanske vojske, pod čijom je vlašću ostala sve do Balkanskih ratova. 

Po defterima Otomanskog carstva iz 1873 godine Strumica je imala 2 400 domaćinstava, od toga 3 300 muslimanskih i 3 120 slavenskih kršćana.

U Strumici je 1895 jedan od historijskih vođa VMRO-a Hristo Tatarčev osnovao revolucionarni odbor VMRO.

Strumica je 1897 godine došla pod upravu novoosnovane Bugarske pravoslavne crkve - Bugarskog Egzarhata.

Popis stanovništva napravljen nakon tri godine, pokazao je uspješnost djelovanja Egzarhata, jer se stanovništvo izjasnilo ovako: 6 100 Makedonaca, 3 100 Turaka i 700 Židova.

Za vrijeme Prvog balkanskog rata grad je oslobođen od Turaka i slijedećih šest godina bio je u sastavu Bugarske.

Nakon poraza Bugarske u Prvom svjetskom ratu, i potpisivanja Mirovnog ugovora iz Neuillya 1919, Bugarska je bila prisiljena ustupiti Strumicu (i okolicu) novoosnovanoj Kraljevini SHS kasnijoj Jugoslaviji.

Bugari su okupirali Strumicu i za Drugog svjetskog rata.

Strumicu su oslobodili partizanskih 1944., nakon toga je u sastavu Jugoslavije sve do 1991 kada postaje dijelom novoosnovane Republike Makedonije.

Današnja Strumica je jedan od najznačajnijih makedonskih gradova.

Gradske znamenitosti 
 
 Manastir sv. Bogorodice Veljuse (osnovan 1080.)
 Crkva Sv.Leontija u selu Vodača
 Džamija Orta
 Crkva četrdeset svetih mučenika iz Sebasteje
 Carevi kuli (Strumičko Kale)
 Strumin grob kod sela Banica
 Rimsko terme iz sela Bansko iz 3 st. - 4. st.
 Gradište (Bansko) -ostatci utvrde

Privreda 
Strumica je centar bogatog poljoprivrednog kraja.

U gradu je razvijena industrija, rade dvije tekstilne tvornice (dd Edinstvo i dd Geras Cunev) tvornica sanitarne keramike Sankeram, Vinarija, pored grada je rudnik kalcij karbonata.

U Strumici se nalazi Mlekara Zdravje Radovo.

Stanovništvo 
Po popisu stanovništva iz 2002. njihov nacionalni sastav bio je slijedeći.

Poznati sugrađani 
 Ksente Bogoev (1919–2008), makedonski i jugoslavenski ekonomist i političar
 Dušan Džamonja (1928–2009), hrvatski kipar
 Goran Trenchovski, makedonski redatelj i pisac
 Goran Pandev (* 1983), makedonski nogometaš
 Baba Vanga (1911–1996), bugarska proročica
 Boris Trajkovski (1956–2004), bivši (poginuo) makedonski predsjednik
 Vasil Ringov, poznati fudbaler

Gradovi prijatelji 
  Reykjavík

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice Strumice
 StrumicaNet
 Osnovne informacije o gradu Strumici
 Mlekara Zdravje Radovo
 Томов, Т. Добромир Хриз, който владееше Просек и Струмица - Анамнеза, Т. 6 (2008), 97-114

 
Gradovi u Makedoniji
Opština Strumica