1961



Események

Január 
 január 1. – Kísérlet a jugoszláv pénz- és gazdasági reformra.
 január 3. – Az USA megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Kubával.
 január 16. – 21 év után visszatérnek Kanadából Krakkóba, a királyi várba a Wawel híres kincsei, köztük számos világhírű gobelin.
 január 17. – Patrice Lumumba meggyilkolása.
 január 20. – John Fitzgerald Kennedy az USA elnöke.
 január 22–február 7. – Czinege Lajos altábornagy, honvédelmi miniszter vezetésével magyar delegáció tárgyal Moszkvában.

Február 
 február 12. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) Elnöksége és a Központi Bizottság (KB) kibővített ülése, amelyen visszautasítják a kommunista és a munkáspártok Jugoszláviát elítélő nyilatkozatát.
 február 15–16. – Andrej Grecsko marsall, az Egyesített Fegyveres Erők főparancsnoka Budapesten tárgyal.
 február 16. – A szejm elfogadja a lengyel nemzet gazdasági fejlődését előirányzó 5 éves tervet (1961–65).

Március 
 március 1. – A csehszlovák népszámlálási adatok szerint az ország lakossága 13 745 577 fő, melyből 518 782 fő vallja magát magyarnak.
 március 21. – A román Nagy Nemzetgyűlés a munkáspárt első titkárát, Gheorghe Gheorghiu-Dejt választja meg az újonnan létrehozott Államtanács elnökévé, míg Ion Maurer a kormányfői posztot kapja.
 március 28–29. – A Varsói Szerződés Politikai Tanácsadó Testületének moszkvai ülése, melyen a magyar delegációt Kádár János és Münnich Ferenc vezeti.

Április 
 április 4. – A Tóth Lajos vezérőrnagy, megbízott vezérkari főnök vezényelte katonai díszszemlén első alkalommal mutatják be a honvédség új légvédelmi rakétáit és a MiG–19 PM szuperszonikus vadászrepülőgép-raj 3 repülőgépét.
 április 12. – Jurij Gagarin – az akkor 27 éves orosz kozmonauta – a Vosztok–1 űrhajó fedélzetén végrehajtja az első emberes űrrepülést.
 április 15. – Az amerikai légierő bombázza Havannát.
 április 16. – A nemzetgyűlési és nemzeti tanácsi választások Lengyelországban, melyen a választók 98,34%-a a Lengyel Nemzeti Egységfront jelöltjeire szavaz.
 április 17–20. – Sikertelenül végződik a kubai emigránsok partraszállási kísérlete a Disznó-öbölben, hogy megdöntsék Fidel Castro hatalmát Kubán.
 április 21. – A holland Dirk Stikker követi Paul-Henri Spaakot a NATO főtitkári beosztásban.
 április 27. – Sierra Leone függetlenné válik.
 április 22. – Az Algériában élő francia ultrák által létrehozott ún. Titkos Hadsereg Szervezete (OAS) vezetői – Maurice Challe, Edmond Jouhaud és Raoul Salan tábornokok – puccsot robbantanak ki, amely azonban április 26-ára megbukik.

Május 
 május 5. – Faji zavargások Alabama fővárosában, Montgomery-ben.
 május 15–18. – Lengyelországban az újonnan megválasztott szejm első ülésén megerősíti tisztségében a nemzetgyűlés elnökét, Czesław Wycechet és az államtanács elnökét, Aleksander Zawadzkit.
 május 16. – A hadsereg vezetésével Park Chung-hee megszerzi a hatalmat Dél-Koreában.
 május 19. – Harckészültségi szolgálatba helyezik az 1. honi légvédelmi rakétaezredet.
 május 20–13. – Francia-algériai tárgyalások Évian-les-Bainsban.

Június 
 június 3–4. – John Kennedy amerikai elnök és Nyikita Hruscsov, az SZKP első titkára, a Szovjetunió Minisztertanácsának elnöke Bécsben tárgyal a világpolitikai helyzetről és a két ország kapcsolatáról.
 június 11.–12. – A tűz éjszakája Dél-Tirolban: robbantásos merényletekben helyi szeparatisták tönkreteszik a térség villamoshálózatát.
 június 21–22. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága ülésén elhatározzák, hogy 1970-ig a mezőgazdasági termelést az ipari termelés színvonalára emelik.
 június 23. – Életbe lép az Antarktisz-egyezmény, amely kikötötte a kontinens semlegességét.

Július 
 július 1. – Veszprémben megalakul az 1. honi légvédelmi hadosztály-parancsnokság.
 július 4. – A K-19 atommeghajtású tengeralattjáró balesete.
 július 21–22. – Czinege Lajos honvédelmi miniszter – Ugrai Ferenc vezérkari főnök és Soós Sándor ezredes, szervezési és mozgósítási csoportfőnök kíséretében – Moszkvában tárgyal.

Augusztus 
 augusztus 3. – Felállításra kerül az 5. összfegyvernemi hadsereg-parancsnokság, a 11. harckocsi-, a 15. gépkocsizó lövész-, valamint az 1. honi légvédelmi hadosztály, a Repülő-műszaki Tiszti Iskola, illetve a HM Anyagi-Technikai Főcsoportfőnökség.
 augusztus 6–7. – German Sz. Tyitov őrnagy a Vosztok–2 űrhajó fedélzetén 17-szer megkerüli a Földet.
 augusztus 13. – Megkezdődik a berlini fal építése.
 augusztus 20. – Megnyilik az Ifjusági Művelődési Park (Ifipark)
 augusztus 26. – Kivégzik az 1956-os forradalmat követő megtorlás részeként az utolsó életben hagyott személyt is: a szervezkedés vezetésének vádjával fellebbezési lehetőség nélkül halálra ítélt, foglalkozását tekintve műszerész, Nickelsburg Lászlót.

Szeptember 
 szeptember 1–6. – Az el nem kötelezett mozgalom első csúcsértekezlete Belgrádban, 28 ország részvételével.
 szeptember 5. – Az amerikai U–2-es felderítő repülőgépek először készítenek légi felvételeket a Kubába telepített szovjet légvédelmi rakétákról és MiG–21-es vadászgépekről.
 szeptember 13. – Megalakul a második Kádár-kormány.
 szeptember 18. – A Dag Hammarskjöld ENSZ-főtitkárt szállító Albertina nevű DC–6-os repülőgép, közvetlenül a leszállás előtt lezuhan a függetlenné vált, polgárháborús Kongóban. (A szerencsétlenségnek 16 halottja volt.)
 szeptember 18–19. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el az állami ellenőrzésről és a nemzetgazdasági nyilvántartásról.
 szeptember 28. – A damaszkuszi katonai felkelés következtében felbomlik az Egyiptom és Szíria részvételével 1958-ban létrehozott Egyesült Arab Köztársaság (EAK), de Egyiptom megtartja ezt az elnevezést egészen 1971-ig.

Október 
 október 5. – Az ún. „berlini válság” hatására a honvédelmi miniszter – a 0037. számú parancsában – a második szolgálati évüket töltő sorállomány katonai szolgálati idejét határozatlan időre meghosszabbítja.
 október 17–31. – Az Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) XXII. kongresszusa.
 október 31. – Sztálin holttestét elviszik a Lenin-mauzóleumból.

November 
 november 13. – Josip Broz Tito jugoszláv államfő skopjei beszédében üdvözli az SZKP XXII. kongresszusának antisztálinista határozatait, egyben kijelenti, hogy lehetetlen a megbékélés az albán vezetéssel.

December 
 december 13–15. – Az Észak-atlanti Tanács párizsi miniszteri ülésén a szövetség megerősítette Berlinnel kapcsolatos álláspontját, erőteljesen elítéli a berlini fal felépítését, és jóváhagyja a diplomáciai kapcsolatok újrafelvételét a Szovjetunióval annak megállapítása céljából, hogy találnak-e tárgyalási alapot; továbbá bejelentik egy mozgékony alkalmi erő felállítását.
 december 15. – Hamburgban vízre bocsátják a Cap San Diegót.
 december 27. – Szovjet emlékirat a nyugatnémet kormányhoz a két ország kapcsolatáról.
 december 31. – Bezár a Békés–Vésztő vasútvonal.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Kína és Észak-Korea meg nem támadási szerződést köt.
 Habsburg Ottó írásban lemond az osztrák trónigényéről. (Magyarországgal kapcsolatban azonban sosem tett ilyen gesztust.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1961-ben

1961 a filmművészetben

1961 az irodalomban

1961 a zenében
 Etta James: At Least

1961 a tudományban 
 január 31. – Ham nevű hím csimpánz fellövése az űrbe a Mercury-program keretében

1961 a légi közlekedésben

1961 a vasúti közlekedésben

1961 a sportban 
 Phil Hill nyeri a Formula–1-es világbajnokságot a Ferarrival.
 Az 1961-es Formula–1 Solitude nagydíj nyertese: a brit Innes Ireland.
 A Budapesti Vasas SC nyeri az NB 1-et. Ez a klub második bajnoki címe.

1961 a jogalkotásban

Születések 
 január 8. – Calvin Smith olimpiai- és világbajnok amerikai sprinter, korábbi világcsúcstartó
 január 11. – Eszenyi Enikő Kossuth-díjas magyar színésznő, rendező, színigazgató 
 január 25. – Galambos Lajos (Lagzi Lajcsi) magyar énekes, zenész
 február 10. – Alexander Payne amerikai filmrendező, forgatókönyvíró
 február 16. - Andy Taylor, angol gitáros, dalszövegíró, énekes, lemez producer, a Duran Duran gitárosa
 február 17. – Meir Kessler rabbi
 március 14. – Penny Johnson Jerald, amerikai színésznő
 március 21. – Lothar Matthäus német labdarúgó, a magyar válogatott volt szövetségi kapitánya
 március 31. – Mácsai Pál Kossuth-díjas magyar színész, rendező, színigazgató
 április 1. – Susan Boyle brit énekes
 április 3. – Eddie Murphy amerikai színész
 május 6. – George Clooney, amerikai színész
 május 19. – Andrzej Piotr Andrzejewski lengyel repülőtiszt, dandártábornok († 2008)
 május 11. – Bicskey Lukács, magyar színész, rendező és szinkronszínész († 2015)
 május 22. – Faragó Béla zeneszerző
 június 4. – Gyurcsány Ferenc magyar közgazdász, politikus, miniszterelnök
 június 5. – Vincze Lilla magyar énekesnő, szövegíró
 június 9. – Michael J. Fox amerikai színész
 június 17. – Denis Lavant francia színművész
 július 1. – Diana hercegnő Károly walesi herceg, brit trónörökös első felesége († 1997)
 július 8. – Andrew Fletcher, angol zenész, billentyűs (Depeche Mode) († 2022)
 július 15. – Forest Whitaker amerikai színész, producer, rendező
 július 23. – Martin Lee Gore (Martin Lee Gore) brit popzenész, a Depeche Mode tagja
 augusztus 4. – Barack Obama politikus, jogtudós, az USA 44. elnöke
 augusztus 14. – Luisa Fernández, Németországban élő spanyol popénekesnő
 augusztus 22. – Debbi Peterson amerikai zenész, énekesnő
 szeptember 6. – Bánó Iván magyar gazdálkodó, politikus, országgyűlési képviselő (* 1888)
 szeptember 7. – Zubornyák Zoltán, színész, színházi rendező, producer
 szeptember 9. – Szájer József magyar politikus, jogász
 szeptember 13. – Alekszandr Alekszejevics Lukjanyenko, katonatiszt, a Dnyeszter Menti Köztársaság védelmi minisztere
 szeptember 18. – James Gandolfini, amerikai színész, producer († 2013)
 szeptember 30. – Eric Stoltz, amerikai színész
 október 3. – Ludger Stühlmeyer német  kántor és zeneszerző
 október 10. – Martin Kemp, angol színész, rendező, zenész, műsorvezető, Spandau Ballet basszusgitárosa
 október 11. – Amr Dijáb arab énekes
 október 15. – Lengyel Ferenc, magyar színművész, rendező
 október 25. – Chad Smith, a Red Hot Chili Peppers dobosa
 október 28. – Kemény István, költő, író
 november 16. – Scherer Péter, Jászai Mari-díjas magyar színművész
 november 19. – Meg Ryan amerikai színésznő
 november 29. – Tom Sizemore amerikai színész († 2023)

Halálozások 
 január 4. – Erwin Schrödinger Nobel-díjas osztrák fizikus, a kvantummechanika egyik atyja (* 1887)
 január 12. – Hatvany Lajos, a Magyar Tudományos Akadémia tagja (* 1880)
 február 1. – Csók István festőművész (* 1865)
 február 2. – Takács József szociáldemokrata politikus, földművelésügyi miniszter (* 1884)
 február 25. – Hápka Péter ügyvéd, kárpátaljai autonómiapárti magyar politikus, magyarországi országgyűlési képviselő (* 1885)
 március 23. – Kühnel Márton vállalkozó és feltaláló, madárbarát (* 1884)
 március 31. – Paul Landowski lengyel-francia szobrász (* 1875)
 április 2. – Hacsatur Kostojanc szovjet-örmény neurofiziológus, az MTA tagja (* 1900)
 április 9. – I. Zogu albán király (* 1895)
 április 12. – Sarkadi Imre Kossuth-díjas magyar író (* 1921)
 május 6. – Lucian Blaga román író, költő, filozófus (* 1895)
 május 13. – Gary Cooper kétszeres Oscar-díjas amerikai színész (* 1901)
 július 2. – Ernest Hemingway irodalmi Nobel-díjas amerikai regényíró, novellista, újságíró (* 1899)
 július 8. – Byssz Róbert festő, karikaturista, grafikus, újságíró. (* 1893)
 július 10. – Rajnai Gábor színművész, érdemes művész (* 1885)
 július 16. – Roska Márton régész (* 1880)
 augusztus 4. – Tildy Zoltán lelkész, politikus, köztársasági elnök (* 1889)
 augusztus 12. – Vedres Márk magyar szobrászművész (* 1870)
 augusztus 15. – Stanisław Łepkowski lengyel jogász, diplomata, volt nagykövet Budapesten (* 1892)
 augusztus 27. – Rózsahegyi Kálmán színész, tanár (* 1873)
 szeptember 6.
 Bánó Iván magyar földbirtokos, gazdasági főtanácsos, országgyűlési képviselő (* 1888)
 Wolfgang Berghe von Trips Formula–1-es autóversenyző (* 1928)
 szeptember 15. – Bencs Zoltán magyar minisztériumi tisztviselő, kultúrpolitikai és filmes szakember, országgyűlési képviselő (* 1889)
 szeptember 18. – Dag Hammarskjöld svéd Nobel-békedíjas diplomata, az ENSZ második főtitkára (* 1905)
 szeptember 28. – Jávorka Sándor Kossuth-díjas botanikus, az MTA tagja (* 1883)
 november 3. – Kuffner Raoul magyar üzletember, Tamara de Łempicka emigráns lengyel festő férje (* 1886)
 november 21. – Mező Ferenc, magyar sporttörténész, tanár, olimpiai bajnok (* 1885)
 november 25. – Györgyi Dénes magyar építész, a Györgyi-Giergl művészcsalád tagja (* 1886)
 december 15. – Csörgey Titusz ornitológus, festőművész (* 1875)
 december 23. – Kurt Meyer SS-tiszt, háborús bűnös (* 1910)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század