Kékes

A Kékes Magyarország legmagasabb hegycsúcsa. Az Északi-középhegységben, a Mátrában található. A Balti-tenger szintjéhez mérve 1014, az Adriai-tenger szintjéhez mérve 1015 méter magas. Gyakran emlegetik Kékestető néven is, ez azonban helytelen, hiszen ez a hegy területén található település neve, amely közigazgatásilag Gyöngyöshöz tartozik. Maga a hegy Parád és Gyöngyös közigazgatási területén található.

Mint hazánk egyik legjelentősebb klimatikus gyógyhelye, illetve síközpontja, jelentős turisztikai célpont. A hegyen álló tévétorony kilátóként is szolgál.

Domborzat 

A Kékes Északi-középhegységben, a Mátrában található.

Az 1014 méteres magasságával Magyarország legmagasabb hegye. Relatív magassága 774 méter. Szülőcsúcsától, az 1044 méter magas Jávorostól egy körülbelül 240 méter magasságban fekvő nyereg választja el Ajnácskő vasútállomása környékén.

Éghajlat 

A napsütéses órák száma jóval az országos átlag feletti, meghaladja az évi kétezret; különösen magas a napsütéses órák száma szeptember–októberben és januártól március végéig. 2011-ben itt mérték az országban a legkevesebb napsütéses órát: ebben az évben mindössze 2198 napsütéses óra volt Kékestetőn. 

A hőmérséklet napi ingadozása kiegyenlített, nyáron általában nem haladja meg a 26 °C-ot, míg télen nem süllyed −15 °C alá. Hegyvidéki sajátosság, hogy alacsony a páranyomás és magas a nedvességtartalom. A légnyomás a magyarországi átlaghoz képest 10%-kal alacsonyabb, szintje kiegyenlített. A levegő por- és pollenszegény, a házi poratka ezen a magasságon már nem él meg. A ködös napok száma 1970-ben 221 volt.

Legnagyobb napi csapadékmennyiséget 1958. június 11–12-én mérték, 228 mm-t.

1943–1944-ben 154 napon át borította hó. 2013. március 30-án itt mérték az év legvastagabb hótakaróját: a vastagsága ekkor 106 cm volt.

Történelem 
A Kékest említi az 1897-ben megjelent Mátrai kalauz. Ekkor a Mátra Egylet (a Magyar Turista Egyesület mátrai osztálya) által 1888-ban keményfából épített, 20 m magas Vass-kilátó állt a tetőn, mely Vass József népjóléti miniszterről kapta nevét. Az 1926-ban menedékkunyhóval kibővített torony azonban 1938-ra veszélyessé vált, ezért bezárták, és a második világháború alatt le is bontották. 1933-ra épült fel a kékestetői gyógyszálló (ma Mátrai Gyógyintézet) és a beruházás részeként a Mátraházáról a Kékesre vezető 5 km-es út. 1935-ben indultak el az első közvetlen buszjáratok Budapestről. Az 1920-as és 1930-as években indult be a sísport is: a déli lesiklópályát 1933–1934-ben, az északit 1934–1937-ben alakította ki a Mátra Egylet, illetve a Magyar Sí Szövetség. Az első sífelvonót az 1950-es évek
közepén építette ki a Honvéd síszakosztálya.

A gyógyszállót az 1950-es években államosították és szanatóriummá alakították. Az 1960-as évek elején sem volt még működő kilátó, csak a Távközlési Kutató Intézet nyolcemeletes tornyából lehetett körbetekinteni, külön engedély birtokában. Az 1958-ban épült antennatorony kiváltására 1981-ben készült el a jelenleg is álló Kékestetői tévétorony.

Közlekedés 
Mátraházáról a hegycsúcs térségéig az 1978-ban aszfaltburkolatot kapott 24 134-es számú bekötőút vezet fel, a csúcs előtt a szanatórium parkolójához és a buszfordulóhoz a 24 140-es út ágazik ki. Ezek vonalvezetése, meredekségük miatt telente sokszor balesetveszélyes, ezért havas időben gyakran lezárják a személygépkocsik elől. A Volánbusz naponta néhány közvetlen buszjáratot indít a budapesti Stadion autóbusz-pályaudvarról. Gyöngyösről gyakrabban megy fel busz.

Gyógyhely 
A Kékes klimatikus viszonyai gyógyító hatással vannak az asztmatikus betegségekre, idegkimerültségre. Emiatt települt ide, a csúcshoz közel, a Mátrai Gyógyintézet kékesi egysége. A kékestetői gyógyszálló, mely ekkor a legmodernebbnek számított az országban, 1933-ban épült fel egy 30 hektáros területen, Csonka László (az Első Magyar Magas- és Mélyépítési Rt. tulajdonosa) beruházásában és Miskolczy László tervei alapján. Az 1950-es években állami tulajdonba és a mátraházai egységgel közös kezelésbe kerültek, szanatóriumi funkciót kapva.

Turizmus 
A csúcson egy nemzeti színűre festett kő jelzi a magassági pontot, melyet az 1950-es évek végén állított Géczi István (később a Kékesi Sas Síklub edzője) néhány társával egy andezitkövekből emelt halomra. 1985. augusztus 20. óta áll a mai talapzatán.

Kékestetőn 1958-ban épült fel az első antennatorony, ez azonban később elavulttá vált, ezért 1977-1981 között felépült a ma is működő Kékestetői tévétorony és kiszolgáló épülete. A 180 méter magas torony egyik szintjén zárt körpresszó működik, felette, 45 méter magasan nyitott kilátószinttel.

A Kékest érinti az Országos Kéktúra 21-es számú szakasza. Pecsételőhelye a szanatórium portáján található.

Sport

Síközpont 
Kékestetőn két fő lesiklópálya található: a meredekebb északi (600 m hossz, 180 m szintkülönbség) és a lankásabb déli (1800 m hossz, 230 m szintkülönbség). Utóbbi Magyarország leghosszabb sípályája. Az északi pálya és a délinek a 700 m-es felső szakasza mentén sífelvonók működnek, a déli pálya teljes hosszán végigsíelők síautóbusszal juthatnak vissza a csúcsra. A 2016–2017-es szezonban 66 napon át tartott nyitva a pálya.

Országúti kerékpár 
A magyar országúti kerékpáros körverseny, a Tour de Hongrie első kategóriás és egyben legnehezebb emelkedője a Kékesre vezet. 2001-től szinte minden évben itt rendezik a hegyi befutóval végződő, legnehezebb szakaszt, ahol a versenyzőknek a hegy aljától a csúcsig közel 800 m szintkülönbséget kell leküzdeniük. 2004-től a versenyhez kapcsolódóan „Kékesre fel!” néven amatőr versenyt is szerveznek, ahol bárki próbára teheti magát a Gyöngyös – Kékestető szakaszon. 

A Tour de Hongrie kékestetői szakaszainak nyertesei:

(2003-ban és 2005-ben két szakaszt is rendeztek Kékestetőn, mindkettőt egy napon. A második, rövid szakasz egyenkénti indítású hegyi időfutamként került megrendezésre.)

A Criterium Tour kékestetői szakaszának nyertesei:

A Kékesre fel! amatőr verseny győztesei és idejük:

A Velo.hu Kékesi Csúcstámadás amatőr verseny győztesei és idejük:

Jegyzetek

Források

További információk 
 1014 Kékestető 
 A Tour de Hongrie honlapja
 Időjárás a Kékestetőn
 Mátrai Gyógyintézet honlapja
 Légi fotók - Kékestető

Gyöngyös
A Mátra hegyei
Országok legmagasabb pontjai
Magyarország legmagasabb csúcsai a történelem során