alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Țicleni

Țicleni este un oraș în județul Gorj, Oltenia, România.

Este o localitate dezvoltată în jurul exploatărilor din industria extractivă : petrol și gaze naturale.

Vatra localității are la origine un vechi sat de moșneni.
Relieful este predominant deluros, cu păduri de foioase (câțiva stejari sunt seculari) și conifere. Fauna cuprinde și exemplare de iepuri, căprioare, vulpi, porci mistreți.

Este, în ordinea numărului de locuitori, al 252-lea oraș din România. La nivelul județului, este al 6-lea ca mărime.

A fost ridicat la statutul de oraș în 1968. Este constituit prin reunirea a 3 porțiuni principale, de la N la S: Tunși, Țicleni, Gura Lumezii, la care se adaugă 3 foste colonii de muncitori în exploatarea petrolului, în prezent modernizate.

Orașul are un stadion propriu și există 2 echipe de fotbal - FC Petrolul Țicleni si Viitorul Ticleni. 
În trecut aici funcționau Băile Țicleni, o stațiune balneoclimaterică. 
Orașul are 2 unități medicale, o școală gimnazială, 3 școli primare, 4 grădinițe, 4 biserici, o Casa de cultură, o bibliotecă orășenească, un Liceu Tehnologic, localuri de zi și de noapte, restaurante, terase și  magazine generale modernizate, cu aer condiționat.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Țicleni se ridică la 3.934 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 4.414 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (93,67%), iar pentru 5,8% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (90,62%), cu o minoritate de penticostali (1,3%), iar pentru 7,17% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Orașul Țicleni este administrat de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Note 

Țicleni
Țicleni
Țicleni
Drapelul Vaticanului

Drapelul Vaticanului este format din două benzi verticale, una aurie (în partea catargului) și una albă, cu cheile Sfântului Petru intersectate în formă de cruce și Tiara papală centrată deasupra.

Steagul reprezentând Sfântul Scaun este identic cu cel al statului Vatican.

Steaguri anterioare 
Mai demult Statele Papale aveau un drapel cu partea stângă roșie, iar dreapta galbenă (până în 1808), respectiv stânga de culoare galbenă, iar dreapta albă, însă fără stemă (1808-1870).

 

 

Vatican
Vatican
Drapelul Principatului Monaco

Proporția drapelului: 4:5

Drapelul Principatului Monaco este format din două benzi orizontale de culoare roșie și albă. 

 

Monaco
Monaco
Drapelul Statelor Unite ale Americii

Drapelul Statelor Unite ale Americii constă într-un câmp dreptunghiular cu proporțiile de 10:19, între lățime și lungime, pe care se găsesc 13 dungi orizontale colorate alternativ, 7 în roșu și 6 în alb, începând și terminând cu câte o dungă roșie, și având un dreptunghi albastru închis (cunoscut ca navy blue în engleză) în colțul din stânga sus, pe care se găsesc 50 de pentagoane stelate regulate, de culoare albă, aranjate pe 9 rânduri orizontale, de cinci ori câte șase și de patru ori câte cinci, rândurile de șase stele alternând cu cele de cinci stele.

Cele 50 de pentagoane stelate semnifică cele 50 de state ale Statelor Unite ale Americii, iar cele 13 benzi orizontale, 7 roșii și 6 albe, semnifică cele foste 13 colonii ale Marii Britanii care s-au răsculat împotriva sa. Datorită acestui design, drapelul Uniunii nord-americane este adesea numit "the Stars and Stripes" sau "Old Glory". Cel de-al doilea (supra)nume a fost dat de căpitanul de vas William Driver, care a trăit în secolul al 19-lea.

Datorită simbolismului său, zona albastră cu cele 50 de stele este numită "uniune". Această parte a steagului SUA, numită Union Jack, fără nici o legătură cu steagul Marii Britanii, a stat singură ca steag naval între 1960 și 2002, după care United States Navy a revenit la primul steag naval pe care îl avusese, First US Navy Jack (steagul cu dungi roșii). Motivarea revenirii a fost că un astfel de steag este simbolic pentru lupta împotriva inamicilor perfizi, fiind o parte a Războiului împotriva terorismului. Oricum, Union Jack (steagul cu steluțe albe), continuă să fie utilizat de vasele americane care nu aparțin Marinei SUA, incluzând acelea folosite de Coast Guard și de National Oceanic and Atmospheric Administration (sau NOAA).

Istoria steagului Statelor Unite ale Americii

Steagul lui Betsy Ross

Note, referințe

Legături externe 

 Site dedicat steagului american;
 Diverse imagini ale steagului Statelor Unite ale Americii;

 

 
 
Drapele naționale
Steaguri istorice
Drapelul Bermudei

Proporția drapelului: 1:2

Drapelul Bermudei.

Bermuda
Bermuda
Drapelul Gibraltarului

Drapelul Gibraltarului este format din două benzi orizontale de culori alb și roșu cu un castel roșu (cu trei turnuri) în centru, pe câmpul alb; există și o cheie care atârnă de castel, centrată în banda roșie.

Steagul reprezintă reproducerea modernă și mărită a banierei date de către regina Isabella I de Castilia în data de 10 iulie 1502 corpului de armată recrutat din Gibraltar.

Legături externe 
 Pagina oficială a administrației Gibraltarului  (în engleză) 

 
Steaguri
1982 în introduceri
Drapelul Voivodinei

Drapelul Voivodinei este format din trei benzi orizontale, două mici la extremități, de dimensiuni egale, și una centrală. Culorile sunt aceleași ca și în toate republicile din fosta Iugoslavie, și anume roșu, albastru și alb. Pe banda centrală se află trei stele, care reprezintă regiunile Voivodinei, Bačka, Banat și Srem, dar și dorința Voivodinei de integrare europeană.
Voivodina
Melbourne

Melbourne este capitala statului federal Victoria din Australia și este situat pe Râul Yarra în apropiere de vărsarea sa în golful Portului Phillip. Aglomerarea urbană se întinde pe 70 de km de la nord la sud și pe 50 de km de la est la vest. Numărul de locuitori pe această suprafață de 4.647.312. Melbourne a fost fondat în 1835 de către John Batman și John Pascoe Fawkner din Tasmania, și denumit după primul ministru britanic de la acea vreme, Lordul Melbourne.

Melbourne adăpostește arhiepiscopiile catolică și anglicană, unde se dezvoltă industria petrolieră și cea producătoare de mașini.

Turism 
Melbourne este al doilea oraș ca mărime din Australia și este capitala statului Victoria. Deși nu este cea mai renumită destinație turistică din Australia, Melbourne este un centru modern, multicultural și vibrant, cu nivelul de trai foarte ridicat, oferind diverse atracții și activități tot anul.

Vezi și 
 Listă de superlative geografice

Personalități marcante 
 Rupert Murdoch (n. 1931), om de afaceri american de origine australiană;
 Germaine Greer (n. 1939), scriitoare, jurnalistă și profesoară de literatură engleză;
 Alan Jones (n. 1946), pilot de Formula 1;
 Ian Spink (n. 1947), coregraf;
 Paul Stoddart (n. 1955), om de afaceri;
 David Argue (n. 1959), actor;
 Lisa Gerrard (n. 1961), muziciană, cântăreață și compozitoare;
 Gina Riley (n. 1961), actriță;
 Flea (n. 1962), muzician și actor;
 Eric Bana (n. 1968), actor;
 Kylie Minogue (n. 1968), cântăreață, textieră și actriță;
 Mark Viduka (n. 1975), fotbalist;
 Paul Hanley (n. 1977), jucător de tenis;
 Neil Robertson (n. 1982), jucător profesionist de snooker;
 Avraam Papadopoulos (n. 1984), fotbalist profesionist grec;
 Sophie Turner (n. 1984), fotomodel și vedetă de televiziune;
 Havana Brown (n. 1985), cântăreață, DJ și dansatoare;
 Kate Alexa (n. 1988), cântăreață de muzică pop;
 Emily Browning (n. 1988), actriță, cântăreață și fotomodel;
 Chet Faker (n. 1988), muzician;
 Sally Potocki (n. 1989), handbalistă;
 Xonia (n. 1989), cântăreață;
 Gabriella Cilmi (n. 1991), cântăreață de muzică pop-rock;
 Kyrie Irving (n. 1992), baschetbalist;
 Bobby Andonov (n. 1994), cântăreț.

Orașe înfrățite

Note

Legături externe 
 Melbourne – orasul cautatorilor de aur , 10 iunie 2009, Revista Magazin

Orașe din Australia
Orașe gazdă ale Jocurilor Olimpice de vară
Victoria
Beijing

Beijing (cunoscut și sub forma Pekin; în , Pinyin poștal: Peking) este capitala Republicii Populare Chineze și are peste 17 milioane de locuitori, fiind totodată una dintre cele mai poluate metropole.
Conform unei analize realizată de Global Demographic, ce a vizat nivelul de creștere a populației și densitatea locuitorilor, în 2016 Beijing a fost pe locul al nouălea în lume.
În același an, conform Forbes, numărul de miliardari din oraș era 51, Beijing fiind astfel pe locul al patrulea din lume la acest capitol, cel mai bogat om de afaceri fiind Wang Jianlin (28,7 miliarde dolari).

Beijing este situat în nord-estul Chinei; de altfel, numele său înseamnă "Capitala Nordului". Este al treilea municipiu din țară ca mărime, după Chongqing și Shanghai. În anul 2008 d.Hr., orașul a găzduit a XXVI-a ediție a Jocurilor Olimpice.

Transport 
Traficul în oraș este acceptabil, fiind fluidizat de cele șase cercuri rutiere concentrice, două dintre ele fiind autostrăzi suspendate. La ușurarea traficului mai contribuie și cele patru magistrale de metrou și de tramvai suspendat.

Transportul public 
În Beijing există un sistem de închiriere al bicicletelor, fiind unul din cele mai preferate și mai ieftine mijloace de transport.

Sistemul de transport în comun este alcătuit dintr-un parc auto format din autobuze și troleibuze cu articulație. Autobuzele și troleibuzele funcționează între orele 5 și 23 la intervale de 4 sau 5 minute între autobuze, însă în orele de vârf acestea sunt foarte aglomerate.

Cel mai comod și rapid mijloc de transport îl reprezintă metroul, însă și acesta în orele de vârf devine foarte aglomerat.

Metroul din Beijing este compus din 5 linii, având o lungime totală de 142 km și 93 de stații. Este considerat un sistem minimal, având în vedere densitatea populației din Beijing, dar se dorește extinderea lui la peste 560 km până în 2015.

Aeroportul Internațional Beijing este situat în partea de nord a orașului, la 25 km de acesta, fiind în același timp cel mai mare aeroport al țării. Pe acest aeroport operează peste 38 de linii aeriene internaționale și 21 de linii aeriene naționale, fiind totodată un nod aerian important în regiune.

Monumente
Catedrala Sfântul Iosif din Beijing

Orașe înfrățite

Personalități născute aici 
 Împăratul Wanli (1563 - 1620);
 Împăratul Kangxi (1654 - 1722);
 Împăratul Yongzheng (1678 - 1735);
 Împăratul Qianlong (1711 - 1799);
 Împăratul Jiaqing (1760 - 1820);
 Împăratul Daoguang (1782 - 1850);
 Împăratul Xianfeng (1831 - 1861);
 Împăratul Tongzhi (1856 - 1875);
 Împăratul Guangxu (1871 - 1908);
 Yu Jim-yuen (1905 - 1997), actor;
 Pu Yi (1906 - 1967), împărat;
 King Hu (1932 - 1997), regizor;
 Wei Jingsheng (n. 1950), activist;
 Xi Jinping (n. 1953), președinte;
 Ai Weiwei (n. 1957), sculptor;
 Jet Li (n. 1963), maestru de arte marțiale;
 Liu Cixin (n. 1963), scriitor;
 Faye Wong (n. 1969), cântăreață;
 Zhang Ziyi (n. 1979), actriță.

Imagini

Note

Legături externe 
 Beijing – orasul extremelor, 1 mai 2010, Razvan Pascu, Descoperă - Travel

Beijing
Orașe din China
Capitale din Asia
Eponime ale asteroizilor
Zagreb

Zagreb (în , în ) este capitala Croației. Populația orașului este 792.000 de locuitori (1.100.000 în zona metropolitană). Este situat pe versantul muntelui Medvednica și pe malul râului Sava, la o altitudine de 120 m. Amplasarea favorabilă din punct de vedere geografic în partea de sud-vest a bazinului panonic, care se extinde spre regiunile alpină, dinarică, adriatică și panonică, oferă cea mai bună legătură de trafic între Europa centrală și Marea Adriatică.

Istoric
Orașul este atestat documentar din anul 1094, într-o diplomă prin care regele Ladislau I al Ungariei a înființat Dieceza de Zagreb. Între episcopii de Zagreb s-au numărat mai mulți clerici transilvăneni, precum Tamás Bakócz și Nicolaus Olahus. Umanistul Andrea Scolari a fost mai întâi episcop de Zagreb, iar apoi episcop de Oradea Mare.

În anul 1669 împăratul Leopold I a înființat Universitatea din Zagreb ca academie iezuită.

Economie
În Zagreb este centrul industriei metalurgice croate. În oraș este prezentă de asemenea industria textilă, industria chimică, farmaceutică, tipografică și de pielărie, prelucrarea lemnului, industria hârtiei etc.

Administrație și cultură
În Zagreb se află instituțiile administrative centrale ale statului (legislative, judiciare, executive, monetare, de apărare, de sănătate, culturale, educaționale ș.a.m.d.).

Monumente
Teatrul Național Croat

Personalități născute aici 
 Paul Skalici (1534 – 1573), enciclopedist;
 Josip Franjo Domin (1754 – 1819), om de știință;
 Dimitrija Demeter (1811 – 1872), scriitor;
 Vatroslav Lisinski (1819 – 1854), compozitor;
 Eugen Kvaternik (1825 – 1871), om politic;
 Julius J. Epstein (1832 – 1926), pianist;
  (1838 – 1881), scriitor;
  (1847 – 1920), soprană;
  (1858 – 1930), amiral;
 Franz von Bayros (1866 – 1924), pictor;
 Franjo Bučar (1866 – 1946), scriitor, sportiv;
 Vjekoslav Heinzel (1871 - 1934), arhitect, om politic;
 Ivo Pilar (1874 – 1933), istoric, om politic;
 Paula Wolf-Kalmar (1880 - 1931), șahistă;
 Miroslav Krleža (1893 – 1981), scriitor;
 Zlatko Baloković (1895 – 1965), violonist;
 Rudolf Matz (1901 - 1988), compozitor, violoncelist;
 Jovan Karamata (1902 - 1967), matematician;
 William "Vilim" Feller (1906 – 1970), matematician american;
 Zinka Milanov (1906 – 1989), soprană;
 Nenad Petrović (1907 - 1989), șahist;
 Stjepan Šulek (1914 - 1986), compozitor, dirijor;
 Mirjana Gross (1922 - 2012), scriitoare;
 Stjepan Bobek (1923 – 2010), fotbalist;
 Zlatko Čajkovski (1923 – 1998), fotbalist, antrenor;
 Željko Čajkovski (1925 – 2016), fotbalist, antrenor;
 Ivo Malec (1925 – 2019), compozitor;
 Karlo Bručić (n. 1992), fotbalist;
 Lovro Majer (n. 1998), fotbalist;
 Joško Gvardiol (n. 2002), fotbalist.

Note

Legături externe 

 Zagreb orasul vechilor legende , 8 noiembrie 2006, Revista Magazin

 

Zagreb
Nicosia

Nicosia (greacă: Λευκωσία, turcă: Lefkoşa) este capitala Ciprului, fiind cel mai mare oraș al acestuia, cu aproximativ 224.500 de locuitori în partea greacă și 84.893 de locuitori în partea turcă. 

Situată pe râul Pedieos, Nicosia este centrul unui sector administrativ, și în prezent este singura capitală divizată din lume, partea nordică (turcească) și partea sudică (grecească) fiind despărțite de o "Linie Verde", o zonă demilitarizată menținută de ONU. Orașul este un centru comercial, care produce textile, piele, ceramică, plastic și alte produse. Mine de cupru se află în apropiere.

Cunoscut sub numele de Ledra sau Ledrae în antichitate, orașul devine scaunul regilor Ciprului în 1192. În 1489 a intrat sub autoritatea Republicii Venețiene și a fost ocupată de Imperiul Otoman în 1571. Nicosia a fost scena unor violențe extreme înainte de dobândirea independenței, urmând ca după invazia turcească din 1974, o parte din sectorul nordic să fie izolată printr-o graniță și să se transforme într-o zonă tampon a Națiunilor Unite.

Monumente
Moscheea Ömeriye, fostă mănăstire a Ordinului Sfântului Augustin (sec. al XIV-lea)
Moscheea Selimiye din Nicosia, fostă catedrală romano-catolică, cel mai mare edificiu gotic din Cipru (sec. al XIII-lea)

Personalități născute aici 
 Kamran Aziz (1922 - 2017), compozitoare, farmacistă turcă.

Orașe din Cipru
Capitale din Europa
Nicosia
New Delhi

New Delhi este capitala Republicii India și parte a metropolei Delhi.

Orașul a fost planificat și construit pentru a deveni capitală, și a fost denumit astfel când trupele britanice au mutat capitala Indiei Britanice de la Calcutta aici (1911). A fost construit în sudul unei zone urbane mai vechi, denumită câteodată 'vechiul Delhi' sau 'vechea cetate'. A continuat să fie capitală și după retragerea trupelor britanice.

Referințe

Legături externe 

 Info - Delhi
 Website New-Delhi
 Jantar Mantar - Observatii Delhi si Jaipur
 New Delhi – la pas prin capitala Indiei, 4 decembrie 2012, Claudia Moșoarcă, Descoperă - Travel

 
Capitale din Asia
Teheran

Teheran (în persană تهران ) este capitala și cel mai mare oraș al Iranului. Mai mult de jumătate din industria țării este desfășurată aici. Industria include echipamente electrice, textile, zahăr, ciment și asamblarea vehiculelor cu motor. Este de asemenea un centru fruntaș în privința vânzării covoarelor. O rafinărie de petrol este situată în apropiere.

Inițiativa mutării capitalei la Teheran în 1786 a avut-o șahul , fondatorul , de origine turcomană.

Aeroportul Internațional Imam Khomeini este situat la 30 kilometri de oraș.

Clima

Personalități născute aici 
 Bahá'u'lláh (1817 - 1892), fondatorul religiei Bahá'í;
  (1844 - 1921), fiul lui Bahá'u'lláh;
 Bozorg Alavi (1904 - 1997), scriitor;
 Abbas Kiarostami (1940 - 2016), regizor, scenarist;
 DJ Aligator (n. 1975), DJ, producător muzical;
 Maryam Mirzakhani (1977 - 2017), matematician, singura femeie laureată cu Medalia Fields;
 Arash Labaf (n. 1977), cântăreț;
 Danial Hajibarat (n. 1983), regizor, scenarist.

Note

Legături externe 

 Google Map: Tehran
 Tehran Municipality website 
 Tehran Geographic Information Center
 Tehran Traffic Control Center
 Official Tehran Yellow pages (Ketabe Avval)
 Tehranimages. Contemporary photos taken in some of the oldest districts of Tehran. 
 Teheran - un oras din 1001 de nopti , 21 ianuarie 2009, Revista Magazin

 
Capitale din Asia
Iran
Amman

Amman este capitala și cel mai mare oraș al Iordaniei, având o populație de  de locuitori (2015).

Amman, denumit în antichitate "Philadelphia", a fost construit pe șapte coline. Astăzi, Amman este un oraș modern, în care locuiesc atât musulmani cât și creștini.

Cele mai vechi dovezi ale așezării din Amman provin dintr-un sit neolitic cunoscut sub numele de 'Ain Ghazal, care a atins apogeul în jurul anului 7.000 î.Hr. În timpul Epocii Fierului, orașul a fost cunoscut sub numele de Rabbath Ammon și a servit drept capitală a  civilizației amonite. În secolul al III-lea î.Hr., Faraonul Ptolemeu al II-lea Philadelphus, din Egiptul ptolemeic, a reconstruit orașul și l-a redenumit „Philadelphia”, făcându-l un centru regional al perioadei elenistice. Sub  domnia romanilor, Philadelphia a fost unul dintre cele zece orașe grecești ale Decapolisului înainte de a fi condus direct ca parte a Arabiei Petraea. Califatul Rashidun a cucerit orașul de la bizantinii în secolul al VII-lea d.Hr., și i-a dat numele actual de Amman. De-a lungul celei mai mari părți a Evului Mijlociu, orașul a alternat între perioade de devastare și abandon și perioade de prosperitate relativă ca centru al Regiunii Balqa Amman a fost în mare parte abandonat din secolul al XV-lea până în 1878, când [[Imperiul Otoman|autoritățile otomane au început să se stabilească prin cerchezii refugiați acolo. 

Primul consiliu municipal a Ammanului a fost înființat în 1909. Amman a cunoscut o creștere rapidă după desemnarea sa ca Capitala Transiordaniei în 1921 și după mai multe valuri succesive de refugiați: palestinienii din 1948 și 1967; irakieni în 1990 și 2003; și sirieni din 2011. Inițial a fost construit pe șapte dealuri, dar acum se întinde peste 19 dealuri care combină 22 de zone, care sunt administrate de Municipalitatea Greater Amman. Zonele din Amman și-au câștigat numele fie de pe dealurile (Jabal), fie de pe văile (Wadi) pe care le ocupă, cum ar fi Jabal Lweibdeh și Wadi Abdoun. East Amman este predominant umplut cu site-uri istorice care găzduiesc frecvent activități culturale, în timp ce West Amman este mai modern și servește ca centru economic al orașului.

Clima

Orașe înfrățite

Referințe

Legături externe 

 Amman Centennial | 100 Years of Amman's Municipality 
 
 Amman, capitala albă a Iordaniei, 11 octombrie 2011, Claudia Moșoarcă, Descoperă - Travel
 Amman, orasul vechilor amfiteatre, 26 august 2009, Revista Magazin

Vezi și
 Ammon

 

Orașe din Iordania
Capitale din Asia
Localități din Guvernoratul Amman
Nairobi

Nairobi este capitala și în același timp cel mai mare oraș al Kenyei. Numele de Nairobi vine de la Ewaso Nyirobi din maasai, care înseamnă "ape răcoroase".  Nairobi mai este cunoscut și sub numele de alint de "Orașul verde în plin soare".  Orașul se găsește pe Râul Nairobi la o altitudine de 1661 m deasupra nivelului mării.

Nairobi a fost fondat de britanici în 1899 ca un simplu depou al căii ferate ce se construia între Mombasa și Uganda, dar a preluat funcția de oraș-capitală în 1907 de la Mombasa. Orașul a fost complet reconstruit la începutul secolului XX după o epidemie de ciumă și un incendiu care a devastat orașul original. După aceea, așezarea a continuat să crească, devenind capitala Protectoratului Est African Britanic și, după obținerea independenței țării, capitala noului stat independent Kenya în 1963.

În 2013, la Nairobi a avut loc un atac armat asupra  centrului comercial Westgate. Actul terorist a fost revendicat de extremiști islamiști afiliați organizației Al- Shabaab.

Nairobi este cel mai populat oraș din estul Africii, cu o estimată populație urbană de 3 până la 4 milioane de locuitori.  Conform recensământului din 1999, în zona administrativă a orașului Nairobi, 2.143.254 de locuitori erau rezidenți pe o suprafață de 684 km².   În 2002, Nairobi a fost pe locul 12 pe o lista de cele mai mari orașe ale Africii.

Nairobi este astăzi unul dintre cele mai importante orașe ale Africii din punct de vedere politic și financiar.  Loc de reședință a numeroase companii și organizații, Nairobi este considerat un important centru social al Africii și al Terrei, fapt confirmat și de The Globalization and World Cities Study Group and Network (GaWC).

Personalități născute aici 
 Roger Whittaker (n. 1936), muzician;
 Richard Dawkins (n. 1941), biolog evoluționist;
 Richard Leakey (1944 – 2022), paleoantropolog;
 Peter Hain (n. 1950), om politic în guvernul britanic;
 Kiran Shah (n. 1956), actor, cascador;
 Malik Obama (n. 1958), om politic, fratele lui Barack Obama;
 Catherine Ndereba (n. 1972), maratonistă;
 Wangechi Mutu (n. 1972), artist.

Note 

 

Capitale din Africa
Orașe din Kenya
Nairobi
Beirut

Beirut este capitala Libanului și cel mai mare oraș din această țară, având peste două milioane de locuitori.

Istorie 
Orașul este amplasat pe așezări vechi de peste 5000 ani. În timpul fenicienilor, a fost umbrit de mai multe orașe-state puternice: Byblos, Sidon și Tir, Liban. Perioada maximă de glorie a Beirutului în perioada antică a fost sub stăpânirea Imperiului Roman. A fost numit "Colonia Julia Agusta Felix Berythus", dobândind drepturile de oraș-stat roman. 
Totuși, ce a contribuit la faima sa a fost Școala de Drept, care a excelat printre școlile de la Constantinopole și Atena, rivalizând cu cea de la Roma.

La 4 august 2020, multiple explozii masive în Portul Beirut au ajuns la moartea a cel puțin 203 persoane și 6 500 de oameni au fost răniți. Se crede că cauza exploziei provine din azotat de amoniu confiscat de către guvern și depozitat necorespunzator. Peste 250 000 de oameni au rămas fără adăpost de explozii.

Economie 
În prezent, orașul Beirut își menține rolul de un centru comercial și cultural, ce are un impact deosebit asupra regiunii Orienului Mijlociu. Din diferitele domenii de specializare, ale universităților au absolvit numeroase personalități, care au avut un rol important în politica orașului. Publicațiile și revistele, sunt citite de un număr mare de persoane din Orientul Mijlociu. Prin urmare Beirut rămâne cel mai mare centru publicitar din toată regiunea.
Este un centru comercial, bancar și financiar pentru întreaga regiune, cu aproximativ 85 bănci libaneze, nenumărate firme de import-export, operații comerciale arbitrare și triunghiulare și o piață cu comerț liber.

Turism 
Marile atracții ale orașului sunt : 
 Muzeul Universității Americane,
 Muzeul Sursock,
 Pigeons Rocks,
 Muzeul Național,
 Catedrala Maronită Sfântul Gheorghe din Beirut,
 Catedrala ortodoxă greacă „Sfântul Gheorghe” din Beirut.

Cea mai populară zonă se numește "Raouche", cu numeroase restaurante, ce au diferite specialități atât locale cât și tradiționale.

Personalități marcante 
 Salah Stétié (1929 - 2020), scriitor, diplomat;
 Fairuz (n. 1934), cântăreață;
 Joseph Safra (1938 - 2020), bancher brazilian;
 Hisham Kabbani (n. 1945),  teolog mistic american;
 Amin Maalouf (n. 1949), scriitor francez;
 Georgina Rizk (n. 1953), fotomodel, Miss Universe în 1971;
 Samir Bannout (n. 1955), culturist;
 Madeleine Tabar (n. 1958), actriță;
 Keanu Reeves (n. 1964), actor canadian;
 John Dolmayan (n. 1973), baterist, compozitor armeano-american;
 Nancy Ajram (n. 1983), cântăreață;
 Mika (n. 1983), cântăreț britanic.

Capitale din Asia
Kuala Lumpur

Kuala Lumpur (Federal Territory of Kuala Lumpur/Wilayah Persekutuan Kuala Lumpur/吉隆坡联邦直辖区/கோலாலம்பூர், iar în jawi: كوالا لومڤور;) tradus ca: "confluența noroioasă", "estuar noroios" și orașul "noroios"; pronunțat în limba malaeză: [kwɑlɑlʊmpʊ], la nivel local: [kwɑləlʊmpɔ] sau chiar [kɔlɔmpɔ], este capitala și cel mai mare oraș din Malaezia. Orașul propriu-zis, care ocupă o suprafață de 243 km², are o populație estimată de 1,627,172 în 2010. Marele Kuala Lumpur, de asemenea, cunoscut sub numele de Valea Klang, este o aglomerare urbană de 7,2 milioane. Aceasta este cea mai rapidă creștere în regiunea metropolitană a țării, în termeni de populație și economie.

Date generale 
Kuala Lumpur este sediul Parlamentului Federal din Malaysia. Orașul a fost o dată centrul de reședință al puterilor executive și judecătorești ale federației, dar acestea s-au mutat la Putrajaya, începând cu anul 1999. Unele secțiuni ale sistemului judiciar rămân în capitală. Reședința oficială a regelui din Malaysia, Istana Negara, este, de asemenea, situată în Kuala Lumpur. Orașul este, de asemenea, centrul cultural și economic din Malaysia, datorită poziției sale de capitală și datorită mărimii sale. Kuala Lumpur este cotat ca un oraș alfa, la nivel mondial și este singurul oraș de acest gen din Malaezia.

Kuala Lumpur este definit în cadrul granițelor teritoriul federal din Kuala Lumpur și este unul dintre cele trei teritorii federale din Malaezia. Acesta este o enclavă în cadrul statului Selangor, pe coasta de vest central a Malaeziei peninsulare. Locuitorii din oraș sunt cunoscuți ca KLites.

Începând cu anii 1990, orașul a găzduit multe competiții sportive internaționale, evenimente culturale și politice, inclusiv "Jocurile Commonwealth" din 1998 și Formula 1.

Kuala Lumpur este deservit de două aeroporturi: The Kuala Lumpur International Airport (KLIA) în Sepang, principalul aeroport internațional al Malaeziei, și aeroportul Abdul Aziz Shah în Subang.

Kuala Lumpur în cifre 
 Suprafața teritoriului federal al Kuala Lumpur: 243,65 km². 
 Populația: 1,627,172 locuitori (în anul 2010). 
 Populația (aria metropolitană - valea Klang): 7,239,871 locuitori.

Administrația 
Orașul este administrat de un consiliu municipal numit de guvern. Acest lucru depinde, totuși, de consistența adunării momentului respectiv.

Istoria 
Ridicat la rangul de oraș abia în anul 1897, Kuala Lumpur a cunoscut o creștere neînfrânată. A fost separat de statul Selangor în anul 1977, pentru a deveni un teritoriu federal. Orașul modern Shah Alam l-a înlocuit, acesta fiind acum capitala statului.

Atracții turistice 
 Turnurile gemene Petronas (a patra structură ca înălțime din lume, având peste 300 m); 
 Menara Kuala Lumpur;
 Moscheea Națională a Malaeziei;
 Muzeul de Arte Islamice al Malaysiei;

Vezi și 

 Turnurile Petronas
 Ciberjaya
 Muzeul de Arte Islamice al Malaysiei

Referințe

Legături externe 

 Kuala Lumpur City Hall 
 ITIS Kuala Lumpur 
 Fotografii Kuala Lumpur 
 Kuala Lumpur – orasul nascut din mlastina , 3 aprilie 2008, Revista Magazin

 

Capitale din Asia
Mexico (dezambiguizare)

Mexico se poate referi la:

Mexic, o republică federală în America
Ciudad de México, capitala acestei țări
Estado México, un stat al republicii federale Mexic
Rabat

Rabat, cu o populație de cca. 1.800.000 locuitori (2009), este capitala Regatului Maroc. Orașul Rabat este situat pe coasta Oceanului Atlantic, la gura estuarului Bou Regreg. Colmatarea treptată a estuarului cu aluviuni, a diminuat rolul orașului ca port. În timp, aici s-a dezvoltat o importantă industrie textilă.

În această zonă s-au stabilit populații încă din antichitate. A devenit o fortăreață musulmană în jurul anului 700. Înainte de dobândirea independenței marocane în anul 1956, Rabat era capitala Protectoratului francez al Marocului. Universitatea Mahomed al V-lea se află în acest oraș.

Educație 
 ESSEC Business School

Personalități născute în Rabat 
 Dominique de Villepin (n. 14 noiembrie 1953) prim-ministrul Franței (de la 31 mai 2005), om politic și scriitor francez.
 Moulay Rachid (n. 20 iunie 1970), Prinț de Maroc, von Marokko, fiul lui Hassan II și Lalla Latifa Hammou.

Capitale din Africa
Orașe din Maroc
Porturi
Valletta

La Valletta, populație 9.129 (1994), este capitala Maltei. La Valletta este o așezare din secolul al XVI-lea, cu multe clădiri din timpul Cavalerilor Maltezi, conducătorii de lungă durată a orașului. Este numit după fondatorul său, marele maestru Jean de la Valletta. În malteză este cunoscut în limbajul colocvial ca il-Belt, însemnând "orașul". Cetatea a fost avariată în timpul raidurilor aeriene din Al Doilea Război Mondial.

La Valletta este construită pe o peninsulă, în care se află două porturi naturale, Marsamxette și Portul Mare. Orașul a fost fondat în 1566 prin construirea unei biserici.

În La Valetta se află mai multe biserici, cea mai remarcabilă fiind Catedrala Sfântul Ioan, în trecut Biserica Cavalerilor. Alte atracții turistice sunt Palatul Marilor Maeștri (acum Parlamentul Maltez) și un Muzeu Național de Arte Frumoase.

Orașul La Valletta a fost înscris în anul 1980 pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO.

Numele Republicii Malta și al capitalei sale, Valletta, este strâns legat de cel al cavalerilor Ioaniți, cunoscuți și ca Ordinul Ospitalierilor. Instituit în 1099, acest ordin militar cavaleresc a primit numele Sfântului Ioan după biserica din Ierusalim. De fapt Sfântul Ioan era patronul acestor cavaleri ale căror acțiuni au stat inițial sub semnul cruciadelor. Era vorba de un grup de călugări, plecați de bună voie în Țara Sfântă, pentru a-i ajuta pe bolnavi și pe credincioșii pelerini aflați în suferință.

Călugării, deveniți „Ospitalierii Sfântului Ioan” au fost confirmați de papa în 1113, și au devenit apoi protectorii celor care porneau la drum lung. Pe la mijlocul secolului al XII-lea ordinul a început să fie condus de un mare maestru. Venind din cele mai nobile familii creștine, călugării au fost obligați să părăsească Ierusalimul după recucerirea acestuia de către Saladin, în 1187, și s-au instalat rând pe rând în Margat, Acra, Cipru și în cele din urmă în Rhodos, unde au rămas vreme îndelungată numindu-se chiar „Cavaleri de Rhodos”.

În 1522 au fost însă obligați să plece, insula fiind cucerită de Soliman Magnificul. În 1530 Carol Quintul le-a oferit Malta, în schimbul unui tribut anual, constând într-un șoim de vânătoare. Până în 1798 când au fost alungați de aici, acești călugări militari deveniți „Cavaleri de Malta” și temuți în lumea creștină și-au pus puternic amprenta asupra locurilor.

Vezi și 
 Locuri din patrimoniul mondial

Note

Legături externe 

 Valletta - orașul Cavalerilor de Malta , 12 septembrie 2007, Revista Magazin

Orașe din Malta
Patrimoniul mondial în Malta
Porturi
Capitale din Europa
Islamabad

Islāmābād (اسلاماباد) este capitala Pakistanului, fiind situat în nord-estul țării. Similar altor capitale (precum Washington, D.C. și Brasilia), orașul a fost construit de la zero în anii 1960 pentru a înlocui orașul Karachi la cârma statului. Planificarea și execuția construcțiilor s-au bazat în special pe opera planificatorului urban Constantinos A. Doxiadis. Rawalpindi este considerat orașul său frate, datorită apropierii dintre cele două. De fapt, majoritatea cartierelor generale ale armatei pakistaneze se află în Rawalpindi.

Islamabad este un oraș modern și curat, în special în comparație cu alte orașe din Pakistan. Este foarte bine organizat, fiind împărțit în mai multe sectoare, în funcție de facilitățiile pe care le oferă, precum moschei sau piețe, pentru a deservi o populație inițial estimată la circa 530.000 de locuitori. În Islamabad se află Moscheea Faisal, celebră pentru arhitectura și mărimea sa. De asemenea, Universitatea Quaid-i-Azam University se află în capitală. Pe lângă acestea, aici se află numeroase clădiri guvernamentale și ambasadele străine.

Islamabadul este deservit de Aeroportul Internațional Islamabad.

Capitale din Asia
Orașe planificate
!
Ciudad de Panamá

Panama (spaniolă: Panamá) este capitala și cel mai mare oras al Republicii Panama. Are o populație de 880,691, cu o populație totală de 1,272,672 de zona metropolitana si este situat la intrarea din Pacific a Canalului Panama, în provincia cu același nume. Orasul este centrul politic și administrativ al țării, și un hub pentru internaționale din domeniul bancar si Comertului.

Orașul a fost fondat pe 15 august 1519 de Pedro Arias de Avila, și a devenit prosper în perioada colonială spaniolă, ca port important. A fost distrus în 1671 de către o armată de pirați și de ostașii lui Sir Henry Morgan, dar reconstruit în 1673.

Construcția Canalului Panama i-a mărit prosperitatea. Ciudad de Panamá nu mai este astăzi un port, comerțul fiind realizat prin portul Balboa din vecinătate.

Cu un PIB-ul mediu pe cap de locuitor de 11.700 dolari, Panama a fost printre primele cinci locuri intr-un clasament pentru pensionare în lume, potrivit revistei International Living. Panama City are un orizont dens de clădiri si este inconjurat de o centura mare de pădure tropicală. Acesta are un sistem avansat de comunicații, precum și Panama Tocumen International Airport, cel mai mare aeroport si mai aglomerat din America Centrală, ofera zboruri zilnice spre destinații internaționale majore.

Panama City a fost ales pentru a fi capitala americană a culturii pentru 2003 (împreună, cu Curitiba, Brazilia).

Personalități născute aici 
 Miguel Bosé (n. 1956), cântăreț, actor.

Capitale în America de Nord
Localități din Panama
Manila

Manila (Maynila în filipineză) este capitala Filipinelor. Orașul este situat pe malul estic al Golfului Manila, pe insula Luzon. În ciuda sărăciei, este unul dintre cele mai cosmopolite orașe din lume iar zona sa metropoliana este centrul economic, cultural, educațional și industrial al țării. Manila este adeseori denumită Perla Orientului. Manila este centrul zonei metropolitane cu o populație de peste 10 milioane locuitori. Din punct de vedere religios predomina romano-catolicii. Orasul a fost fondat in data de 10 iunie 1571 de catre spaniolul Miguel Lopez.

Conform unei analize realizată de Global Demographic, ce a vizat nivelul de creștere a populației și densitatea locuitorilor, în 2016 Manila a fost pe locul al șaselea în lume.

Note

Legături externe 
 Metro Manila – Orasul de la capatul lumii, 20 martie 2008, Diana Pavlenco, Descoperă
 Viața în cel mai aglomerat oraș al lumii, 1 mai 2013, Adevărul

Orașe din Filipine
Capitale din Asia
Stockholm

Stockholmul este capitala și cel mai mare oraș din Suedia. Orașul este totodată reședința regiunii administrative Stockholms län. Stockholmul avea în anul 2009 o populație de 829.417 locuitori (2.019.182 în zona metropolitană).

Fiind capitala Suediei, Stockholm este sediul Guvernului și al Parlamentului. Este de asemenea orașul de reședință al șefului statului, Regele Carol al XVI-lea Gustaf.

Prima atestare documentară a orașului datează din 1252, când era o piață importantă în comerțul cu fier din minele de la Bergslagen. Se spune că orașul a fost fondat de Birger Jarl, cu scopul de a proteja Suedia de invazia maritimă a forțelor străine și pentru a împiedica jefuirea unor cetăți ca Sigtuna pe lacul Mälaren.

Cimitirul Skogskyrkogården din Stockholm a fost înscris în anul 1994 pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO.

Orașul este deservit de aeroportul Stockholm-Arlanda, situat între Stockholm și Uppsala.

Demografie 
Populația orașului Stockholm în perioada anilor 1900-2012

Orașe înfrățite

Personalități 

Printre cele mai cunoscute personalități născute în Stockholm se pot enumera:
 Gustav Adolf (1594 - 1632), rege al Suediei;
 Ulf von Euler (1905 - 1983), fiziolog, farmacolog, laureat Nobel pentru Medicină;
 Greta Garbo (1905 - 1990), actriță;
 Ingrid Bergman (1915 - 1982), actriță, laureată cu trei premii Oscar;
 Benny Andersson (n. 1946), muzician, membru al grupului ABBA;
 Björn Borg (n. 1956), jucător de tenis.

Vezi și 
 Riddarholmen
 Gamla stan
 Locuri din patrimoniul mondial

Note

Legături externe 

 Stockholm a câștigat premiul „Capitala europeană verde” - Situl oficial al parlamentului European
 Stockholm – orasul casei Nobel , 12 martie 2008, Revista Magazin

 

 
Orașe gazdă ale Jocurilor Olimpice de vară
Patrimoniul mondial în Suedia
Porturi
Oraș al Hansei
Asatru

Asatru (credința în Aesir) este reînvierea religiei pre-creștine a popoarelor germanice - englezii, danezii, germanii și scandinavii. În Islanda, Norvegia și Danemarca, asatru este recunoscută de către stat, comunitățile religioase putînd să oficieze căsătorii legale, să primească donații și să beneficieze de scutiri de taxe. Asatru este o religie reconstruită pe baza documentelor scrise, în principal a celor două culegeri de texte Edda (secolele XIV - XVI).

Asatru consideră valori morale curajul, onoarea, ospitalitatea, independența și libertatea, individualitatea și responsabilitatea, hărnicia și perseverența, loialitatea, respectarea strămoșilor.

Religie
Păgânism
Neopăgânism
Alytus

Alytus este centrul cultural și comercial al sudului Lituaniei și capitala județului Alytus. Cu o populație de 71.491, este al șaselea cel mai mare oraș din Lituania.
Alytus este situat pe râul Neman, care în Lituania poartă denumirea de Nemunas.

Istorie 

Alytus a fost prima dată menționat în surse istorice în anul 1377 și a devenit oraș pe 15 iunie, 1581. Orașul s-a dezvoltat rapid după anul 1963, când a fost luată decizia să fie făcut centrul părții de sud a Lituaniei.

Orașe din Lituania
Ajdovščina

Ajdovščina este un oraș din comuna Ajdovščina, Slovenia, cu o populație de 6.373 de locuitori.

Vezi și
Lista orașelor din Slovenia
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Orașe din Slovenia
Localități din comuna Ajdovščina
Beltinci

Beltinci este o localitate din comuna Beltinci, Slovenia, cu o populație de 2.414 locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Beltinci
Benedikt v Slovenskih goricah

Benedikt v Slovenskih goricah este o localitate din comuna Benedikt, Slovenia, cu o populație de 693 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Benedikt
Bistrica ob Sotli

Bistrica ob Sotli este o localitate din comuna Bistrica ob Sotli, Slovenia, cu o populație de 282 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Bistrica ob Sotli
Bled

Bled (pînă în 1918 s-a numit Veldes) este o renumită stațiune montană din Slovenia. Localitatea Bled are 5.252 de locuitori.

Orașul este situat în Alpii Iulieni, pe malul lacului montan Bled (Blejsko jezero), în mijlocul căruia se află o mică insulă (Blejski Otok) ocupată de o mănăstire medievală (biserica Sf. Maria).

Printre obiectivele turistice importante se mai numără castelul Bled din sec. XI-XVI (castelul Grimschitz), precum și Vila Bled, o fostă reședință montană a familiei regale iugoslave, astăzi transformată în hotel.

Galerie imagini

Vezi și
 Lista localităților din Slovenia

Legături externe
 Population Census 2002 results
 Bled - Tărâmul din basmele slovene, 27 ianuarie 2011, Alexandru Safta, Descoperă - Travel

Localități din Slovenia
Localități din comuna Bled
Stațiuni balneo-climaterice
Bloke

Bloke se poate referi la:

 Bloke (comics), un personaj fictiv din Marvel Universe
 Comuna Bloke, o comună din Slovenia
 Blokesworld, un serial australian de televiziune
 William Modisane, aka Bloke Modisane, un scriitor, actor și jurnalist sud-african
 "Bloke", un cântec din 2000 al comicului australian Chris Franklin
 Bloke, un termen slan pentru bărbat (man) în engleză
Bohinj

Bohinj este o vale alpină din nord-vestul Sloveniei, în Alpii Iulieni. Este cunoscută mai ales datorită lacului glaciar Bohinj (Bohinjsko jezero).

Valea este formată din patru regiuni: Spodnja Dolina, Zgornja Dolina, Ukanška kotlina (Ukanc Basin) și Nomenjska kotlina.

Istorie
Relieful a contribuit mult la izolarea locuitorilor în trecut. Cei 5000 de locuitori sunt urmași ai nativilor din Bohinj. S-au descoperit dovezi conform cărora valea ar fi fost populată încă din epoca bronzului.

Legături externe 

 Bohinj na uradnem turističnem portalu Slovenia.info
Tourist information

Geografia Sloveniei
Borovnica, Borovnica

Borovnica este o localitate din comuna Borovnica, Slovenia, cu o populație de 2.116 locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Borovnica
Bovec

Bovec este un oraș din comuna Bovec, Slovenia, cu o populație de 1.612 locuitori.

Vezi și
Lista orașelor din Slovenia
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Orașe din Slovenia
Localități din comuna Bovec
Braslovče

Braslovče este o localitate din comuna Braslovče, Slovenia, cu o populație de 371 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Braslovče
Brda

Brda se poate referi la:

 Bosnia și Herțegovina
 Brda, Bugojno
 Brda, Donji Vakuf
 Brda, Drvar
 Brda, Kalinovik
 Brda, Kupres
 Brda, Olovo
 Brda, Rogatica
 Brda, Trnovo
 Brda, Srebrenik
 Brda, Vareš
 Brda, Velika Kladuša
 Brda, Vlasenica

 Croația
 Brda, Split

 Muntenegru
 Regiunea Brda, Muntenegru
 Brda, Budva
 Brda, Pljevlja

Polonia
Brda (râu), un râu din Polonia
Brda, Voievodatul Pomerania, Polonia

 Slovenia
 Brda, Radovljica, localitate din Slovenia
 Brda, Slovenj Gradec, localitate din Slovenia
 Comuna Brda, Slovenia

Altele
 Dialectul Brda
Brezovica

Brezovica se poate referi la:

Croația
 Brezovica - Comuna Gradina
 Brezovica - Comuna Marijanci
 Brezovica - Zagreb
 Brezovica Petrovska
 Brezovica Žumberačka

Kosovo
 Brezovica, Kosovo, sat din comuna Štrpce

Muntenegru
 Brezovica, insulă din Lacul Skadar

Serbia

 Brezovica - Comuna Čačak
 Brezovica - Comuna Gornji Milanovac
 Brezovica - Comuna Trstenik
 Brezovica - Comuna Ub
 Brezovica - Comuna Vlasotince
 Nova Brezovica, sat din comuna Vranje
 Stara Brezovica, sat din comuna Vranje

Slovacia
 Brezovica, Sabinov, sat din Districtul Sabinov 
 Brezovica, Tvrdošín, sat din Districtul Tvrdošín

Slovenia
 Blatna Brezovica, localitate din comuna Vrhnika, centrul Sloveniei
 Brezovica na Bizeljskem, localitate din comuna Brežiče, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Borovnici, localitate din comuna Borovnica, centrul Sloveniei
 Brezovica pri Črmošnjicah, localitate din comuna Semič, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Dobu, localitate din comuna Domžale, centrul Sloveniei
 Brezovica pri Gradinu, localitate din comuna Koper, sud-vestul Sloveniei
 Brezovica pri Ljubljani, localitate din comuna Brezovica, centrul Sloveniei
 Brezovica pri Medvodah, localitate din comuna Medvode, centrul Sloveniei
 Brezovica pri Metliki, localitate din comuna Metlika, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Mirni, localitate din comuna Mirna, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Predgradu, localitate din comuna Kočevje, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Stopičah, localitate din comuna Novo Mesto, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Trebelnem, localitate din comuna Mokronog–Trebelno, sud-estul Sloveniei
 Brezovica pri Zlatem Polju, localitate din comuna Lukovica, nord-estul Sloveniei
 Brezovica v Podbočju, localitate din comuna Krško, sud-estul Sloveniei
 Brezovica, Hrpelje–Kozina, localitate din comuna Hrpelje–Kozina, sud-vestul Sloveniei
 Brezovica, Radovljica, localitate din comuna Radovljica, nord-vestul Sloveniei
 Brezovica, Šmarješke Toplice, localitate din comuna Šmarješke Toplice, sud-estul Sloveniei
 Brezovica, Velika Polana, localitate din comuna Velika Polana, nord-estul Sloveniei
 Dolenja Brezovica, Brezovica, localitate din comuna Brezovica, centrul Sloveniei
 Dolenja Brezovica, Šentjernej, localitate din comuna Šentjernej, sud-estul Sloveniei
 Gorenja Brezovica, Brezovica, localitate din comuna Brezovica, centrul Sloveniei
 Gorenja Brezovica, Šentjernej, localitate din comuna Šentjernej, sud-estul Sloveniei
 Comuna Brezovica

Vezi și
 Brezovice
Brežice

Brežice este un oraș din comuna Brežice, Slovenia, cu o populație de 6.856 de locuitori.

Vezi și
Lista orașelor din Slovenia
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Orașe din Slovenia
Localități din comuna Brežice
Cankova

Cankova este o localitate din comuna Cankova, Slovenia, cu o populație de 481 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Cankova
Cerklje na Gorenjskem

Cerklje na Gorenjskem este o localitate din comuna Cerklje na Gorenjskem, Slovenia, cu o populație de 1.438 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Cerklje na Gorenjskem
Cerknica

Cerknica este un oraș din comuna Cerknica, Slovenia, cu o populație de 3,893 locuitori.

Vezi și
Lista orașelor din Slovenia
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Orașe din Slovenia
Localități din comuna Cerknica
Cerkno

Cerkno este o localitate din comuna Cerkno, Slovenia, cu o populație de 1.680 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Cerkno
Cerkvenjak

Cerkvenjak este o localitate din comuna Cerkvenjak, Slovenia, cu o populație de 150 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Cerkvenjak
Črenšovci

Črenšovci este o localitate din comuna Črenšovci, Slovenia, cu o populație de 1.181 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Črenšovci
Črna na Koroškem

Črna na Koroškem este o localitate din comuna Črna na Koroškem, Slovenia, cu o populație de 2.341 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Črna na Koroškem
Črnomelj

Črnomelj este un oraș din comuna Črnomelj, Slovenia, cu o populație de 5.854 de locuitori.

Vezi și
Lista orașelor din Slovenia
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Orașe din Slovenia
Localități din comuna Črnomelj
Destrnik

Destrnik este o localitate din comuna Destrnik, Slovenia, cu o populație de 192 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Destrnik
Divača

Divača este o localitate din comuna Divača, Slovenia, cu o populație de 1.333 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Divača
Dobje

Dobje se poate referi la oricare din următoarele localități din Slovenia:

 Dobje pri Lesičnem, Comuna Šentjur pri Celju
 Dobje pri Planini, Comuna Dobje
 Dobje, Comuna Gorenja vas - Poljane
 Dobje, Comuna Grosuplje
 Dobje, Comuna Litija
 Comuna Dobje
Dobrepolje (dezambiguizare)

Dobrepolje se poate referi la:

Comuna Dobrepolje din Slovenia
, o zonă carstică din Slovenia
Dobrovnik

Dobrovnik este o localitate din comuna Dobrovnik, Slovenia, cu o populație de 933 de locuitori.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Dobrovnik
Dol pri Ljubljani

Dol pri Ljubljani este o localitate din comuna Dol pri Ljubljani, Slovenia.

Vezi și
Lista localităților din Slovenia

Legături externe
Population Census 2002 results

Localități din Slovenia
Localități din comuna Dol pri Ljubljani