Lombardia

Lombardia () Észak-Olaszország egyik közigazgatási egysége, régiója. Határai: északról Svájc, nyugaton Piemont, keleten Trentino-Alto Adige és Veneto, délen Emilia-Romagna. Közigazgatásilag tizenkettő megyére tagolódik, székhelye Milánó. Nevét a germán longobárdokról kapta, akik a 6. században foglalták el.

Lombardia területe  km². Lakossága:  fő (2012), s ezzel Olaszország legnépesebb régiója.

Földrajz

Fekvése 
Természetes határa igen hosszú: északon az Alpok; délen a Pó folyó, nyugatra a Lago Maggiore (melyen Piemont régióval és Svájccal osztozik) és a Ticino folyó; keleten a Garda-tó (melynek partjai Trentino-Alto Adige és Veneto régióhoz is tartoznak) és a Mincio folyó.

Tájegységei 
Lombardia területének nagyságát tekintve a 4. helyet foglalja el Itália 20 régiója között, Szicília, Piemont és Szardínia után. Morfológiailag meglehetősen egyszerű a táj. Területének több mint 40%-a hegyvidék. Északi része az alpesi zónához tartozik (Alpi Lepontine e Retiche). Legmagasabb pontja a Bernina masszívuma ( m), de több impozáns hegycsúcs magasodik  m fölé, köztük a Disgrazia ( m) Svájc határán, az Adamello ( m) és az Ortles-Cevedale ( m) Trentino-Alto Adige határán. Az Alpok déli irányban az Előalpok központi zónájában folytatódik, míg még délebbre a dombok veszik át helyét, mint a Brianza, a Varesotto stb. A déli területek fennmaradó része síkság (több mint 47%-a Lombardiának) és a Pó-síkságának (Pianura Padana) központi részét képezi. Az Oltrepo Pavese nevű területen már az Emiliai-Appenninek húzódnak, a hegység legmagasabb pontja a régióban a Lesima hegye ( m).

Alpok

A lombardiai Alpokat völgyek rendszere tagolja, Valtellina völgyétől kezdődően (ez a leghosszabb és legfontosabb az olasz Alpok rendszerében) egészen a Camonica-völgyig, amelyeket majdnem mindenütt a Pó folyó bal oldali mellékfolyói törik át. A legfontosabb nemzetközi átkelőhely a Spluga-hágó (passo dello Spluga)  m magasságban Svájc határán. Az ország területén belül érdemes megemlíteni a Stelvio ( m) és a Tonale ( m) völgyeit, melyek elválasztják Lombardia földjét Trentino-Alto Adigétől. E területek mindig igen fontosak voltak a régió gazdasága, illetve közlekedése tekintetében.

Előalpok

A lombardiai Előalpok (Prealpi) megszakítás nélkül tartanak a Lago Maggiorétól a Garda-tóig (lago di Garda). Csúcsai alacsonyabbak, mint az Alpokéi, általában több a növényzet, de nem hiányoznak a mészkőmasszívumok sem, mint a Grigne ( m), a Resegone ( m) és legkeletebbre a Pizzo della Presolana ( m). Az Előalpok déli irányban a Pó-síkság felé egyre alacsonyabbá válik.

Pó-síkság

A Pó-síkság a pleisztocén korban keletkezett. Lombardia területén, akárcsak Venetóban és Piemontban, két részre osztható, egy északi vidékre (l'alta pianura) és egy délire (bassa pianura), amely vizekben gazdag.

Vízrajz

Folyói és csatornái 

Lombardia valószínűleg Itália folyókban leggazdagabb régiója. Az Alpok és Előalpok számtalan a Pó folyóhoz tartozó kisebb víz, folyó és patak forrásvidéke. A legfőbbek a Ticino (a 7. leghosszabb olasz folyó, 248 km hosszú,  km² vízgyűjtő területtel) és a Mincio ( 196 km), az Adda (a 4. leghosszabb Olaszországban, 313 km), a Brembo és a Serio, az Oglio (az 5. leghosszabb az országban, 280 km), a Mella és a Chiese.

A régió legnagyobb csatornái: a Naviglio Grande és a Naviglio della Martesana, melyek a Ticino folyót és az Addát Milánóval kötik össze, illetve a Canale Villoresi, amely a két folyó közt létesít összeköttetést.

Tavai 

Lombardia vízrajzának jellegzetessége az előalpesi tóvidék, amely észak-déli irányban terül el. Legfontosabb tava nyugatról kelet felé a következők: 
 A Lago Maggiore vagy Verbano (a második legnagyobb az országban, területe 212,5 km²), 80,1%-a Olaszországban, 19,9%-a Svájcban található. Az Alpok déli részétől egészen a Pó-síkság széléig terjed. Más felső-olaszországi tavakhoz hasonlóan a jégkorszaki gleccserek olvadása során alakult ki. Különösen az északi oldalról magas sziklafalak veszik körül.
 A Luganói-tó (lago di Lugano vagy Ceresio, területe 48,7 km² (18 km² Olaszországhoz, 30,7 km² Svájchoz tartozik), Nevét Lugano város nevéről kapta. Tengerszint feletti magassága 271 m, területe 48,7 km² (18 km² Olaszországhoz, 30,7 km² Svájchoz tartozik). Legmélyebb pontja 288 méter. A tó a jégkorszak után két gleccser összetalálkozásánál keletkezett, ezzel magyarázható több nyúlványos formája.
 A Comói-tó (lago di Como vagy Lario, Itália harmadik legnagyobb tava, területe 146 km², több mint 400 méteres mélységével Európa egyik legmélyebb tava, a tófenék több mint 200 méterrel a tengerszint alatt található. Y alakú. Északi ága Colicónál kezdődik, míg délnyugati és délkeleti ágai Comónál, illetve Leccónál végződnek.
 Az Iseói-tó (lago d'Iseo vagy Sebino, területe: 62 km²),
 A Garda-tó (lago di Garda vagy Benaco, az ország legnagyobb tava, területe 370 km²) Olaszország legnagyobb tava, az utolsó jégkorszakban képződött. Elhelyezkedésének, a mediterrán flórának és a kellemes klímának köszönhetően a Garda-tó az egyik legnépszerűbb úticél Észak-Olaszországban.

Csak a Comói-tó és az Iseói-tó helyezkedik el teljes mértékben a lombardiai régióban. A legnagyobb tavakat a Pó folyó alpesi mellékfolyói táplálják: a Ticino a Lago Maggiorét, az Adda a Comói-tavat, a Sarca a Garda-tavat. A többi előalpesi tavacska Lombardia keleti részén kis méretű és glaciális eredetű, a fontosabbak köztük a Varesei-tó (lago di Varese), a Varesotto dombjai között.

Történelem 
Az i. e. 3. században a mai régió a Római Birodalomhoz tartozott. A birodalom hanyatlása utáni időszakban a germán népek törtek be, a területet 568-ban északról, a Kárpát-medencéből az avarok elől menekülő, új hazát kereső longobárd törzsek foglalták el. Ők 774-ig uralkodtak e területek felett, amikor a Frank Birodalom megsemmisítette a longobárdok birodalmát. A Német-római Birodalom idején néhány város jelentős szerephez jutott, részben saját hercegségeket alakítottak ki, mint például a régió mai területét szinte teljesen lefedő Milánói Hercegség. Ezek aztán a 15-18. században Velence, Spanyolország, a Habsburg Birodalom és Franciaország uralma alá kerültek. 1815-ben a bécsi kongresszus döntése alapján Lombardia és Veneto közös királyság lett, az Osztrák Császárság részeként. 1859-ben az szárd–francia–osztrák háborúban elszenvedett osztrák vereség következtében a lombard régió előbb Franciaország, aztán a Szárd–Piemonti Királyság birtokává vált.

Népesség

Közigazgatás

Lombardia 12 megyéből (provicie) áll: 
 Bergamo (Provincia di Bergamo), közigazgatási székhelye Bergamo, települések száma 244
 Brescia (Provincia di Brescia), közigazgatási székhelye Brescia, települések száma 206
 Como (Provincia di Como), közigazgatási székhelye Como, települések száma 162
 Cremona (Provincia di Cremona), közigazgatási székhelye Cremona, települések száma 115
 Lecco (Provincia di Lecco), közigazgatási székhelye Lecco, települések száma 90
 Lodi (Provincia di Lodi), közigazgatási székhelye Lodi, települések száma 61
 Mantova (Provincia di Mantova), közigazgatási székhelye Mantova, települések száma 70
 Monza e Brianza (Provincia di Monza e Brianza), közigazgatási székhelye Monza, települések száma 50
 Milánó (Provincia di Milano), közigazgatási székhelye Milánó, települések száma 189
 Pavia (Provincia di Pavia), közigazgatási székhelye Pavia, települések száma 190
 Sondrio (Provincia di Sondrio), közigazgatási székhelye Sondrio, települések száma 78
 Varese (Provincia di Varese), közigazgatási székhelye Varese, települések száma 141

Gazdaság

Mezőgazdaság 
Lombardia Olaszország egyik legfontosabb és legsűrűbben lakott gazdasági körzete.
Mezőgazdasága jelentékeny, a Pó-síkságon intenzív gabonatermesztés, gyümölcstermesztés és tejtermelés folyik.

Ipar 
Iparában vezető szerepet játszik a textil, különösen a selyem gyártása. Emellett fontos ágazatok még a vas- és acélgyártás, a gépgyártás, a vegyipar, és a ruhaipar. Jelentősek vízerőművei. Ipari és kereskedelmi központja Milánó.

Kereskedelem 
Milánó egyike a világ legfontosabb pénzügyi és kereskedelmi központjainak: 2004-ben 241,2 milliárd euró volt a bruttó össztermelése ezzel a negyedik helyet foglalta el az európai nagyvárosok közötti rangsorolásban. A városban székel az Olasz Tőzsde (Borsa Italiana: S&P/MIB) valamint számos nagyvállalat: Alfa Romeo, Pirelli, Banca Popolare di Milano, Fastweb, Impregilo, Luxottica, Mediaset, Mediobanca, Arnoldo Mondadori Editore, Prysmian, Saipem, UniCredit stb.

Az európai pénzpiacon fontos szerepet töltenek be a milánói bankok. Az úgynevezett lombard hitel (kézizáloghitel) elsőként Milánóban honosodott meg.

A város számos divatháznak ad otthont, ezzel Milánó a világ egyik divatközpontjának számít: Armani, CoSTUME NATIONAL, Dolce & Gabbana, Etro, Fiorucci, Geox, La Rinascente, Luxottica, Missoni, Prada, Luciano Soprani, Versace, Ermenegildo Zegna. A divat közel 3%-át adja a város gazdaságának. A milánói divat fő utcája a Via Montenapoleone.

Turizmus 
Gazdaságának egyik motorja az idegenforgalom, a régió több mint 7 millió vendéggel dicsekedhet minden esztendőben. A terület turisztikai vonzereje igen sokrétű: 
 A művészet és kultúra központjai meghatározó erőt képviselnek az idegenforgalmi szektorban, élenjáró városai Brescia, Bergamo, Mantova, Milánó.
 Az előalpesi tavak vidéke izgalmas vonzerő a festői falvacskák és üdülőhelyek kedvelői számára, ilyenek a Garda-tónál Desenzano, Sirmione és Gardone Riviera, a Comói-tó mellett Bellagio és Menaggio, az Iseói-tónál Lovere stb.
 Látogatott téli hegyi településeken próbálhatják az aktív turizmus örömeit a sielők az Alpokban és az Előalpokban: Bormio (alta Valtellina), Livigno (valle Livigno), Aprica (Valtellina), Ponte di Legno (Camonica-völgy), Selvino (Val Seriana) stb. a legnépszerűbb téli üdülőhelyek.
 A termálturizmus legismertebb úticélja Darfo Boario Terme (Camonica-völgy).

Vallás 
Lombardia a világ legnagyobb eklézsiáját alkotja, a 20. században két lombardiai pápa is állt a katolikus egyház élén: XXIII. János és VI. Pál.

A parókiák száma . Ezek 10 püspökséghez tartoznak:
 Milánói érsekség (Arcidiocesi di Milano) (területe  km²,  parókia)
 Vigevanói püspökség (Diocesi di Vigevano) (területe  km², 87 parókia)
 Cremai püspökség (Diocesi di Crema) (területe 276 km², 62 parókia)
 Paviai püspökség (Diocesi di Pavia) (területe 782 km², 99 parókia)
 Cremonai püspökség (Diocesi di Cremona) (területe  ², 223 parókia)
 Cómói püspökség (Diocesi di Como) (területe  km², 341 parókia)
 Lódi püspökség (Diocesi di Lodi) (területe 890 km², 126 parókia)
 Bergamo püspökség (Diocesi di Bergamo) (területe  km², 389 parókia)
 Bresciai püspökség (Diocesi di Brescia) (területe  km², 473 parókia)
 Mantovai püspökség (Diocesi di Mantova) (területe  km², 168 parókia)

Voghera környéke a Tortonai püspökség (Diocesi di Tortona) területéhez tartozik, amely azonban Liguria régióban helyezkedik el.

Oktatás 
Egyetemek a régióban:
 Politecnico di Milano (Milánó)
 Universita Bocconi (Milánó)
 Universita Carlo Cattaneo - LIUC (Castellanza)
 Universita Cattolica del Sacro Cuore (Milánó)
 Universita degli Studi di Milano
 Universita degli Studi Milano Bicocca (Milánó-Monza)
 Universita IULM (Milánó)
 Universita Vita-Salute San Raffaele (Milánó)
 Universita degli Studi di Bergamo
 Universita degli Studi di Brescia
 Universita degli Studi di Mantova
 Universita degli Studi di Pavia
 Universita degli Studi dell'Insubria (Varese-Como)

Híres emberek 
 Carlo Porta
 Cesare Beccaria
 Giuseppe Parini
 Carlo Cattaneo
 Carlo Emilio Gadda
 Pietro Verri
 Giovanni Berchet
 Alessandro Manzoni
 Giornalismo
 Gianni Brera
 Claudio Abbado
 Nanni Svampa
 Giorgio Gaber
 Cochi e Renato
 Enzo Jannacci
 Adriano Celentano
 Davide Van De Sfroos
 Charlie Cinelli
 I Legnanesi
 Antonio Greppi

Galéria

Jegyzetek

Források 
 Olasz Wikipédia (Közigazgatás, Települések, Vallás)

További információk 

 Lombardia Storica e il portale regionale per le risorse storiche e archivistiche (olasz)
 Regione Lombardia (olasz)
 Lombardia Cultura (olasz)
 Assessorato Mobilita e trasporti (olasz)
 Lombardia D'Autore (olasz)
 Visual Lombardia (olasz)
 Buona Lombardia (olasz)
 Agenzia Regionale Per l'Ambiente (olasz)
 Unioncamere Lombardia (olasz)
 Lombardia: storia, territorio, economia, arte, cultura (olasz)
 In Lombardia: informazioni sul territorio, turismo, mezzi di trasporto e ambiente (olasz)
 Terra di Lomellina, il Portale della Lomellina (olasz)
 Lombardia Network » Notizie e informazioni utili dalla Lombardia (olasz) 
 Italien - La bella Italia, Kunst, Kultur, Geschichte, Traditionen - Kultur in der Lombardei (német)