Huszt (település)

Huszt (, ) területi jelentőségű város Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járás székhelye.

Fekvése 
A város Nagyszőlőstől 24 km-re északkeletre, a Nagy-ág és a Husztica patak tiszai torkolatánál épült.

Nevének eredete 
Neve a Husztica patak nevéből származik, az pedig a szláv husztka (= kendő) főnévből a völgykatlan formájáról, ahol fekszik.

Története 

1329-ben Huszth alakban említik. Várát 1090-ben Szent László építtette a kunok ellen. A tatárjárás után 1318 körül állították helyre. A település 1329-ben kiváltságokat kapott.

1458-ban ide záratta Mátyás a lázadó Szilágyi Mihályt. 1514-ben a helyi parasztok elfoglalták. 1526-ban Erdély része lett. 1546-ban Ferdinánd serege foglalta el, 1594-ben a települést a tatárok elpusztították, de a várat nem tudták bevenni. 1644-ben I. Rákóczi György, 1657-ben a lengyelek, 1661-62-ben a török és tatár seregek ostromolták. Huszt várában hunyt el 1667. május 13-án gr. Rhédey Ferenc erdélyi fejedelem, Máramaros vármegye főispánja. A kurucok előtt a vár 1703. augusztus 17-én kapitulált, akik itt kiáltották ki Erdély függetlenségét. 1711-ben az osztrákok vették be, utolsóként a magyar várak közül. A megrongálódott várat 1766. július 3-án villám sújtotta és leégett, majd 1798-ban egy újabb vihar a tornyát is ledöntötte, azóta rom.

A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Huszti járásának székhelye volt.

A csehszlovákiai autonóm Kárpátalja székhelye lett 1938-ban, miután a korábbi székhely Ungvár az első bécsi döntéssel magyar közigazgatásba került.

1939. március 14-én, Csehszlovákia szétesése után itt jelentette be államfőként Avgusztin Volosin Kárpátalja függetlenségét. Az új állam fővárosa Huszt lett, ám a város másnap magyar megszállás alá került, vezetői zömmel Romániába menekültek.

Huszt ezt követően 1944-ig ismét a Magyar Királyság része, a Máramarosi közigazgatási kirendeltség székhelye (1944. október 24-én foglalták el a szovjet csapatok).

2020-ig Körösös és Túlnagyágtelep tartozott hozzá.

Népessége
1910-ben Husztnak  volt, melyből 5230 ruszin, 3505 magyar és 1535 német lakos.

2001-ben   ukrán (és ruszin), 1700 magyar, 1200 orosz és 100 cigány volt.

Lakossága 2011. január 1-jén  volt.

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Látnivalók 
 A város fölé magasodó huszti vár romjaiban is impozáns.
 Református erődtemplomát a 13- 14. században építették, 1524-óta a reformátusoké. 1616-ban, 1644-ben, 1661-ben és 1670-ben megerősítették. 1773-ban és 1888-ban állították helyre. Tornya 15. századi, 1861-ig négy fiatornyos volt.
 Római katolikus temploma 18. századi barokk.
 Görögkatolikus temploma szintén 18. századi. Itt nyugszik Petrőczi Kata Szidónia az első magyar költőnő, Pekry Lőrinc kuruc generális felesége.

Itt született 

 1738-ban gr. Teleki József tudós, koronaőr (elhunyt 1796. szeptember 1.) 
 1745-ben Koller József egyháztörténész (elhunyt 1832. szeptember 2.) 
 1780-ban sámsoni Gáthy István földmérő, a geodéziai szögtükör  feltalálója (elhunyt 1859. szeptember 24.) 
 1853-ban Mose Grünwald világhírű rabbi, az Árugát HáBoszem responza és Tóramagyarázatok szerzője 
 1860-ban ifj. Prielle Kornélia operetténekes, Prielle Péter és Lang Berta leánya. Férje Borsody Vilmos színigazgató akivel 1887-től együtt is szerepeltek (elhunyt – Budapest, 1923. feb. 15.).
 1882-ben Benda Jenő író, újságíró (elhunyt 1944. november 24.) 
 1894-ben Szép Ernő költő, író, újságíró (elhunyt 1953. október 2.) 
 1921. december 18-án Hořec Jaromír (†Prága 2009. november 22.) cseh költő és újságíró
 1930. november 11-én Moskalyk Antonín (†Brno 2006. január 27.) cseh filmrendező

Testvértelepülés 
   Szirmabesenyő, Magyarország (2017. december 14-től)

Jegyzetek

További információk 
 Kölcsey Ferenc: Huszt (epigramma)
 Kreutzer Andrea – Szoleczky Emese 2016: A huszti vár a Rákóczi-szabadságharcban. In: Művészet és mesterség.
 A református templom Huszton (orosz nyelven)
 Hivatalos weboldal
 Mihály János: Máramarosi diplomák a XIV. és XV. századból, Máramarossziget, 1900.Online hozzáférés 

 
Huszt község települései
Máramaros vármegye települései