Ribe, Danska

Ribe je nastariji grad u Danskoj i nalazi se na jugozapadnom dijelu poluotoka Jylland. 
Osnovan je u prvom desetljeću 8.st., a prvi pisani dokument o gradu datira iz godine 854.

Od 01. siječnja 2007. pripada esbjerškoj komuni , a 2011. je imao 8192 stanovnika. 

Grad ima mnogo dobro očuvanih starih građevina, između ostalog i oko 110 kuća koje su zaštićeni spomenici. Najstarija danska vijećnica nalazi se na trgu Von Støckens Plads. Zgrada je sagrađena 1496., a gradu je služila kao vijećnica od 1709.
Poznata je i katedrala (dan. Vor Frue Maria Domkirke) čija je gradnja započela oko 1100. god., a dovršena je 1134. god.

Povijest 

Grad iz vikinškog razdoblja smješten na sjevernoj obali rijeke Ribe osnovan je oko 705., kada je velikom količinom pijeska nasuta obala rijeke i postavljen niz umreženih zemljišnih čestica. Ovako organizirano utemeljenje nam sugerira inicijativu nekog ekonomski i politički moćnog, poput danskog kralja Angantyra. 
Otkriće 150 srebrnih kovanica u naslagama iz 8.st., poznatijih kao sceattas, ukrašenih Odinovim odljevom i životinjom koja gleda unatrag, govori nam da su kovanice mogle biti iskovane u ovom novom trgovištu. 

Obrtništvo je u gradu uključivalo obradu jantara, kostiju i jelenjih rogova, kože i željeza. Čini se da je u ovim ranim početcima Ribe bilo sezonsko trgovište za putujuće trgovce, a ne stalno naseljeno mjesto. 
Međutim, jugoistočno od grada bila je skupina nastambi koje su izgleda bile nastanjene cijele godine. U blizini se također nalazi i oko 30 poganskih grobova iz 8.st. (uvelike mjesta gdje su nakon kremacije polagani ljudski ostaci).

Ribe je, udaljen samo 5 km od Sjevernog mora, imao jako dobar položaj za trgovanje s ondašnjim prostorima Beneluxa i Velike Britanije. Imao je i važne veze sa susjednom Franačkom državom na jugu i Norveškom na sjeveru. Najveća skupina artefakata pronađena za vrijeme iskapanja sadržavala je posude za piće i lončariju donesenu iz Rajnske oblasti. Gusti i široko rasprostranjeni slojevi gnojiva ukazuju na važno sajmište stoke u tom području.

Oko godine 800., sajmišno mjesto je postalo stalno naseljeno, te je područje od oko 10 hektara bilo ograđeno polukružnim jarkom. 

Tijekom 9.st., Ribe je u pisanim izvorima po prvi put spomenut kada je misionar Ansgar posjetio grad i kada mu je kralj Horik Mlađi (Horik II) dopustio gradnju crkve. Ansgar, koji je kasnije postao nadbiskup, pokrenuo je tako godine 860. izgradnju prve crkve ne samo u Ribeu nego i u cijeloj Skandinaviji. Međutim, postojanje biskupa, a samim tim i katedrale može se sa sigurnošću potvrditi tek od 948.
 
Slijedeće spominjanje mjesta je vezano za njegovog prvog biskupa Leofdaga, za kojeg se govorilo da je sudjelovao na crkvenom saboru u Ingelheimu u Njemačkoj, zajedno s biskupima gradova Hedeby i Århus, oba u Danskoj. Tadašnji nadbiskup hamburško-bremenski, Adaldag, vjerojatno im je ovom prilikom dodijelio njihove biskupske stolice. Međutim, imena biskupa nisu danska i nije posve jasno da li su oni doista i prebivali u njihovim biskupijama. Moguće da su postavljeni na ta mjesta kako bi pojačali hamburško-bremenske težnje za vjerskim primatom u Danskoj.

U drugoj polovici 10.st., tri su grada, Ribe, Hedeby i Århus, napokon u potpunosti bila utvrđena. Plitki jarak oko grada Ribe bio je zamijenjen novim, 8 metara širokim i 1 metar dubokim jarkom pred kojim je bio zemljani nasip. Ovo utvrđenje se povezuje sa njemačkim ratovima Haralda Plavozubog (stnord. Haraldr Blátönn) od 974. Do 983. Kako je grad rastao u 11.st., jarak je pak bio zatrpan i na njemu se također podizalo građevine, a sagrađeni su i novi jarak i nasip sa drvenom ogradom istočno od njega.

Do kraja vikinškog razdoblja, Ribe je bio središte biskupije koja je kontrolirala čitavo područje poluotoka Jylland. U njemu se nalazila i važna kovnica novca čije je ime bilo utisnuto na kovanicama Knuta Velikog, zatim Hartaknuta i Svena II. Estridsona (stnord. Sveinn Ástríðarson). 

Grad se nastavio širiti i na suprotnu, južnu stranu rijeke Ribe u 12.st. Katedrala i kraljevski dvorac bili su izgrađeni na ovoj, južnoj strani i središte mjesta se premjestilo ovdje, gdje je i danas centar modernog grada Ribe u Danskoj.

Važnije godine u povijesti grada 
• Sporazum u Ribeu (dan. Ribe-brevet) iz 1460.

• 3. rujna 1580.: požar je uništio veliki dio grada. Izgorjelo je 11 ulica i 213 kuća.

• 11-12. listopada 1634.: olujno nevrijeme poplavilo je grad sa razinom vode većom za 6.1 m od uobičajene.

• 1. siječnja 2007.: Općina Ribe prestala je postojati pošto se spojila sa općinama Esbjerg i Bramming, tvoreći novu općinu Esbjerg.

• 4. lipnja 2010.: stanovnici su proslavili 1300. obljetnicu grada velikom zabavom u gradu

Literatura 
 The A to Z of the Vikings, Katherine Holman, Scarecrow Press, Inc., 2009.

Vanjski linkovi 
 Official Tourism website 
 Satellite Picture by Google Maps

Gradovi u Danskoj
Vikiprojekat geografija/Naselja u Danskoj