Vareš

Vareš je grad -općina koji administrativno pripada Zeničko-dobojskom kantonu, entitet Federacije BiH, Bosna i Hercegovina.

Geografija 
Vareš je bosanskohercegovački brdski gradić s nadmorskom visinom od 829 metara koji se smjestio u kotlini rječice Stavnje, 45 km od Sarajeva, i oko 80 km od Zenica.

Stanovništvo 
Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 2013. godine,
općina Vareš imala je 8.892 stanovnika, raspoređenih u 85 naselja.

Nacionalni sastav stanovništva - općina Vareš

Nacionalni sastav stanovništva - naselje Vareš 

Naseljena mjesta su:

Naseljena mjesta 

Bijelo Borje, Blaža, Borovica Donja, Borovica Gornja, Borovičke Njive, Brda, Brezik, Brgule, Budoželje, Čamovine, Ćeće, Dabravine, Daštansko, Debela Međa, Diknjići, Dragovići, Draževići, Duboštica, Hodžići, Ivančevo, Javornik, Kadarići, Karići, Kokoščići, Kolovići, Kopališta, Kopijari, Krčevine, Kunosići, Letevci, Ligatići, Luke, Ljepovići, Mijakovići, Mir, Mižnovići, Mlakve, Naseoci, Neprivaj, Oćevija, Okruglica, Orah, Osoje, Osredak, Ostrlja, Pajtov Han, Pajtovići, Planinica, Pobilje, Podjavor, Pogar, Položac, Poljanice, Pomenići, Pržići, Pržići Kolonija, Radonjići, Radoševići, Ravne, Rokoč, Samari, Semizova Ponikva, Seoci, Sjenokos, Slavin, Sršljenci, Strica, Striježevo, Stupni Do, Šikulje, Tisovci, Toljenak, Tribija, Vareš, Vareš Majdan, Vijaka Donja, Vijaka Gornja, Višnjići, Zabrezje, Zaruđe, Zubeta, Zvijezda, Žalja i Žižci.

Znamenita mjesta 
 Kasnoantička bazilika Dabravine, Vareš
 Bobovac
 Karići (Vareš).

Uprava

Historija 

Golemo rudno bogatstvo se krije ispod površine vareških brda, pa postoje tragovi da se tu kopala željezna rudača i talilo željezo još u antičko vrijeme. Na rudištu zvanom Smreka nađene su rudarske svjetiljke i alat iz rimskoga doba. Vareško selo Dubošticu kralj Tvrko je smatrao riznicom svoga kraljevstva jer je bilo središte rudarstva toga kraja.

Bobovac se nalazi na području općine Vareš i jedan je od najznačajniji i najbolje utvrđeni gradova srednjovjekovne Bosne  podignut na strmoj, stepenastoj stijeni južnih padina planinskog masiva u selu Dragovići  i Mijakovići  iznad ušća Mijakovske rijeke u Bukovicu, jugozapadno od Vareša.

Turska vlast je mnogo držala do vareškog kraja, jer su obrtnici radili vrlo dobro i nadaleko su bili poznati njihovi proizvodi. S dolaskom Austro-Ugarske u Bosnu, Vareš doživljava preporod u gospodarskom pogledu. Austrija iskorištava rudu na industrijski način, gradi dvije visoke peći i od tada počinje ekonomski uspon Vareša.

Za turske uprave rudarstvom i kovačijom bave se isključivo katolici, Hrvati. U Vareš su se doselili i saski rudari, a o tome svjedoče i stari nazivi kao Saški potok. Bilo je u Varešu i Muslimana-Bošnjaka i pravoslavaca, ali su uvijek bili dominantni Hrvati, katolici. U Varešu je najstarija katolička crkva u Bosni Hercegovini, Sv. Mihovila Arkanđela, a građena je na temeljima one iz doba srednjovjekovne Bosne. Uz nju postoji nova, velebna župna crkva Sv. Mihovila, koja je početkom ovoga stoljeća dobila svoj današnji izgled. Vareški župni ured posjeduje i danas jedne od najstarijih matica u Bosni i Hercegovine, prva potječe iz 1643. godine, a pisane su i bosančicom, latinskim i hrvatskim jezikom.

Za vrijeme prvih demokratskih izbora u BiH, godine 1990., Vareš je postao poznat kao jedna od rijetkih općina gdje na izborima nisu pobijedile nacionalne stranke. Umjesto njih je pobijedila građanska opcija oličena u tadašnjim komunistima i reformskoj stranci Ante Markovića. Ta vlast, je međutim, srušena izbijanjem rata u BiH 1992., kada je zamjenjuje administracija kojom dominiraju hrvatski nacionalisti i HVO. Nakon izbijanja sukoba Armije BiH i HVO godine 1993., na području Vareša se odvijaju borbe u kojima je HVO poražen, a lokalno hrvatsko stanovništvo nakon toga izbjeglo.

Gospodarstvo 
Pred zadnji rat Vareš je bio snažno industrijsko središte. Rudnik željezne rude zapošljavao je 1180 radnika, željezara 890, kamenolom 30, "Amfibolit" 20, "Metalprerada" 225, prerada drva 630, šumarstvo 750, "Vranica" - građevno poduzeće, Bobovac 490, tvornica rezervnih dijelova 320, tvornica "Zrak" 130, tvornica konfencije "Vilko" 120, "Autotrans" 140, Rudnik olova, cinka i barita 120, trgovačko poduzeće "Snaga" 195, "Velepromet" 65, "Perun" 60 itd. Samo ti podatci govore o snazi vareškog gospodarstva i broju zaposlenih.

Poznate ličnosti 

Goran "Ipe" Ivandić - bubnjar Bijelog dugmeta
fra Arhanđeo Brković, franjevac, pisac
Ignacije Gavran, franjevac, književnik
Željko Ivanković, književnik
fra Filip Lastrić,  povjesničar
Boro Stjepanović, glumac
Tvrtko Gavran, književnik
Novak Simić, književnik
Rajmund Likić, klarinetist, član Sarajevske filharmonije
Jerolim Lučić, katolički svećenik, biskup drivastske biskupije
Rafael Dužnović, kontrabasist, član Sarajevske filharmonije i Simfonijskog orkestra RTV Sarajevo
Željko Sertić, klarinetist i saksofonist, 
Mile Anđelić, pjevač sastava Bolero
Ivica Mlivončić, novinar i publicist
Muftić Elmedina, novinar i publicist
Franjo Trogrančić, književnik i esejist
fra Rafo Barišić, književnik
fra Matija Divković, književnosti
Gordan Firić, košarkaš
Slaven Stjepanović, nogometaš
Petar Pejčinović, klasični filolog, književnik i profesor
 Naida Kovačević, historičarka, autorica monografije "Vino i vinogradi u srednjovjekovnoj Bosni"

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Reference

Vanjske linkovi 

 Zvanična stranica općine Vareš
 "Zvjezdane staze Vareša"

Naseljena mjesta u Federaciji Bosne i Hercegovine
Vareš
Općine Bosne i Hercegovine
Zeničko-dobojski kanton