Ana Blandiana

Ana Blandiana (Otilia Valeria Rusan, născută Coman; ) este o scriitoare (autoare a 27 de cărți publicate în română și a 60 de volume apărute în 26 de limbi) și luptătoare pentru libertate civică din România.

În luna mai 1990 a reînființat Centrul PEN din România, pe care l-a condus până în 2004. În noiembrie 1990 s-a numărat printre fondatorii Alianței Civice (președinte între 1991-2002). În ianuarie 1993 a fost inițiatoare, împreună cu Romulus Rusan, a Memorialului Sighet, iar în aprilie 1995, a Academiei Civice, pe care le conduce de la începuturi până în prezent.

Este membru corespondent al Academiei Române, din 2016.

Originea și studiile 
Otilia Coman s-a născut la Timișoara, ca fiică a preotului ortodox Gheorghe Coman, originar din Murani, Timiș și a soției sale Otilia, fostă Diacu, de profesie contabil. După retrocedarea Ardealului de Nord în 1944, familia Coman s-a mutat la Oradea, unde tatăl poetei a slujit ca preot la Biserica cu Lună, catedrala ortodoxă din Oradea. După instaurarea regimului comunist în România, preotul Gheorghe Coman a fost arestat ca "dușman al poporului". Ca fiică a unui deținut politic, a trebuit să aștepte patru ani până când autoritățile comuniste i-au permis înscrierea la Facultatea de Filologie din Cluj.

Pentru a ocoli șicanele regimului, Otilia Coman și-a luat pseudonimul Ana Blandiana, după numele satului natal al mamei, Blandiana, Alba.

Tatăl poetei a murit într-un accident casnic în anul 1964, suferind arsuri la scurt timp după eliberarea din detenția politică.

După absolvirea facultății, Ana Blandiana a debutat în revista Tribuna din Cluj.

Interdicții de publicare 
Înainte de  Revoluția din 1989, i s-a luat în trei rânduri dreptul de a publica (1959-1964, 1985, 1988-1989), iar în ultimii doi ani numele ei a fost interzis și cărțile i-au fost scoase și din biblioteci. Înainte de a deveni poetă a lucrat pe un șantier de construcții, deoarece a fost persecutată de regimul comunist, tatăl ei fiind declarat chiabur. Cenzura nu a admis faptul că ea a publicat o carte de poezii despre motanul Arpagic, interpretat de cititori drept o aluzie la Nicolae Ceaușescu. Poeziile ei interzise au fost difuzate în mii de exemplare, scrise de mână de cititori (singurul samizdat românesc) și au fost traduse în numeroase limbi, ca dovadă a cenzurii din România. Importanta revistă londoneză Index of Censorship i-a dedicat un număr special. 

 În 1990, Ana Blandiana reînființează PEN Clubul Român al cărei președintă devine. Este unul dintre inițiatorii Alianței Civice pe care o conduce intre 1991 și 2001. Fondatoare și președintă a Academiei Civice, care realizează, sub egida Consiliului Europei, Memorialul Victimelor Comunismului și al Rezistenței de la Sighet. Membră a Academiei Europene de Poezie, a Academiei de Poezie "Stéphane Mallarmé" și a Academiei Mondiale de Poezie (UNESCO).

Referințe critice 
Receptarea critică a operei Anei Blandiana a fost extrem de bogată, la fel de bogată ca și opera.

Primele poeme au fost centrate pe bucuria de a descoperi lumea, structura discursivă a încorporat senzații fruste, autentice, un amestec de candoare copilărească și luciditate matură a conștiinței.

Criticul Marian Popa subliniază că «situația dilematică este creată prin raportarea normelor biologice la cele etic-sociale»; «conștiința trupului păcătos și precar ajunge însă cu timpul sursa unei voluptăți reci, sarcastice, revendicând ultragiul», «mijloc de exteriorizare a vitalismului intens».

O interesantă conjugare lirică a temei somnului în poezia Anei Blandiana este observată de criticul literar Eugen Simion: «somnul nu este cu necesitate o prefigurare a morții; e întoarcerea pentru o clipă la ritmul pur al materiei, o zonă de liniște și de plenitudine a pasiunii degajate de forța devastatoare a simțurilor; iubirea își regăsește în acest spațiu chipu-i melancolic, suav, spiritualizat» (SSra, I, 336): Adorm, adormi, / Cum stăm cu ochii-nchiși / Părem întinși alături / Doi tineri morți egali./ (...) / Nu te speria, / Pletele noastre vecine / Răsfirate în iarbă / Au început să prindă rădăcini, / În curând frunzele ne vor înveli / În auriul omăt. / Niciodată n-am semănat mai mult, / Aripile ți s-au afundat în țărână / Și nu se mai văd. («Adorm, adormi»). 

Alexandru Piru, în «Istoria literaturii române de la început până azi» (1981), apreciază că «Poeta are o filozofie. În tentativa sa de a fi, omul se izbește implacabil de un termen final, ceea ce constituie, cum se intitulează cel de-al doilea volum, Călcâiul său vulnerabil (1966). Salvarea se află în aspirația spre puritate, condiție etică, dar și în sublimarea vieții în artă, condiție estetică. Altfel spus, nemurirea se obține prin identificarea cu universul, nu prin imitarea naturii, arta e un fel de transsubstanțiere, o mutație ontologică (A treia taină, 1969). Mai departe poeta caută hotarul dintre bine și rău, dintre înnorat și senin, dintre lumină și noapte, exterior și interior, paradis și infern. Moartea e văzută ca un rit nupțial...» (PIL, 502 sq.).

Nicolae Manolescu reține mai ales: „proza de ficțiune, foarte personală, conține pagini antologice”.

Opera 
De-a lungul anilor, poeta a întreprins — ca invitată a unor universități, academii, organizații culturale — mai multe călătorii de documentare și studiu în diverse țări europene și a participat la congrese și festivaluri de poezie. În afara volumelor menționate, i-au mai apărut grupaje de poeme în reviste și antologii din Anglia, S.U.A., Italia, Spania, Franța, Belgia, Germania, Austria, Olanda, Finlanda, Polonia, Ungaria, Bulgaria, Cehoslovacia, Brazilia, Cuba, Turcia, Siria, Grecia, China, Japonia, Israel, Albania.

După 1989, acestor traduceri li se adaugă eseurile literare și articolele de analiză politică apărute în marile ziare germane sub semnătura Anei Blandiana, ca și nenumărate conferințe, lecturi publice, interviuri, intervenții la colocvii, simpozioane și mese rotunde în principalele țări europene.

Cărți de poezie 
 Persoana întâia plural, 1964
 Călcâiul vulnerabil, 1966;
 A treia taină, 1969;
 50 de poeme, 1970;
 Octombrie, Noiembrie, Decembrie, 1972;
 Poeme, 1974;
 Somnul din somn, 1977;
 Întâmplări din grădina mea, 1980;
 Ochiul de greier, 1981;
 Ora de nisip, 1984;
 Stea de pradă, 1986;
 Alte întâmplări din grădina mea, 1987;
 Întâmplări de pe strada mea, 1988;
 Poezii, 1988;
 Arhitectura valurilor, 1990;
 100 de poeme, 1991;
 În dimineața de după moarte, 1996;
 La cules îngeri, 1997, 2003, 2004;
 Cartea albă a lui Arpagic, 1998;
 Balanța cu un singur talger, 1998;
 Soarele de apoi, 2000;
 Refluxul sensurilor, 2004;
 Poeme (1964-2004), 2005;
 Întoarcerea lui Arpagic, 2008;
 Patria mea A4, 2010;
 Pleoape de apă, 2010;
 În bibliotecă, 2018
 Variațiuni pe o temă dată, 2018

Cărți de eseuri 
 Calitatea de martor, 1970, 2003
 Eu scriu, tu scrii, el/ea scrie, 1975
 Cea mai frumoasă dintre lumile posibile, 1978
 Coridoare de oglinzi, 1983
 Autoportret cu palimpsest, 1985
 Orașe de silabe, 1987
 Geniul de a fi, 1998
 Ghicitul în mulțimi, 2000
 Cine sunt eu?, 2001
 A fi sau a privi, 2005
 O silabisire a lumii, 2006
 Spaima de literatură, 2006
 Fals tratat de manipulare, 2013
 Istoria ca viitor, 2017
 Soră Lume, 2020

Cărți de proză 
 Cele patru anotimpuri, 1977, 2001 - nuvele fantastice;
 Proiecte de trecut, 1982 - nuvele fantastice;

Ambele volume au apărut sub titlul Orașul topit și alte povestiri fantastice in 2004; 

 Sertarul cu aplauze, 1992, 1998, 2002, 2004 - roman;
 Imitație de coșmar, 1995 - nuvele.
 Povestiri fantastice, 2016

Varia 
 Poezie și politica: convorbiri cu... Miron Radu Paraschivescu, Ion Vinea, Petre Pandrea, Geo Dumitrescu, Adrian Păunescu, Marin Sorescu, Cezar Baltag, Ilie Costantin, Ana Blandiana, Virgil Teodorescu, Nichita Stănescu, Paul Anghel - Ilie Purcaru; Bucuresti, Albatros, 1972
 Banchetul de litere: dialoguri cu Ana Blandiana, Nicolae Breban, Augustin Buzura, Ion Ianoși, Gabriela Melinescu, Irina Petraș, Dumitru Radu Popa, Alex Ștefănescu, Ion Vianu - Aura Christi; București, Ideea Europeană, 2006
 Timpul scrie pe trupul meu versuri , 2008 - selecție de versuri (audiobook).

Cărți traduse și antologii 
 Homokora - Kriterion Konyvkiado, București, 1971 (maghiară);
 Pieta achillesowa i inne wiersze, Wydawnictwo Literackie, Krakow - Wroclaw, 1982 (poloneză);
 Valaki engem almodik, Kriterion Konyvkiado, Bucuresti, 1985 (maghiară);
 San v sania, Narodna Cultura, Sofia, 1986 (bulgară);
 Kopie eines Alptraums, Volk und Welt, Spektrum, Berlin, 1988 (germană);
 L'ora di sabbia, Edizioni Saval, Bologna, 1987 (italiană);
 Stihotvorenia, rasscazi, esse, Radouga, Moskva, 1987 (rusă);
 The Hour of Sand, Anvil Press Poetry, London, 1989, 1990 (engleză);
 Mineviku - Plaanid, L.R., Tallinn, 1989 (estonă);
 Sniega Stunda, Liesna, Riga, 1989 (letonă);
 En kyrka full av fjarilar, Symposion Bokforlag, Stockholm, 1990 (suedeză);
 Kanskje noen drommer meg, Solum Forlag, Oslo, 1990 (norvegiană);
 Étoile de proie, (Stea de pradă), traducere de Hélène Lenz, 1991 (franceză); 
 Kopie eines Alptraums, Steidl Verlag, Bokforlaget Hypatia, Stockholm, 1992 (suedeză);
 L'église fantôme, traducere de Micaela Slǎvescu, Syros-Alternatives, Paris, 1992 (franceză);
 Kopie van een nachtmerrie, Amsterdam, 1992 (olandeză);
 Svedotzi, Biblioteka Kov, Vrsatz, 1993 (sârbă);
 Poezi, Shtepia Botuese Enciklopedike, Tirana, 1993 (albaneză);
 Presentation/ Vorwort/ Prezentare, editie trilingva, DAAD (Deutscher Akademischer Austauschdienst/ Office Allemand d'echange universitaires), Paris, 1993 (germană, franceză, română);
 Die Applausmaschine, Steidl Verlag, Göttingen, 1993 (germană);
 Streiflicht – Eine Auswahl zeitgenössischer rumänischer Lyrik (81 rumänische Autoren), - "Lumina piezișă", antologie bilingvă cuprinzând 81 de autori români în traducerea lui Christian W. Schenk, Dionysos Verlag 1994, ISBN 3-9803871-1-9
 Clair de mort, Librairie Bleue, Troyes, 1994 (franceză);
 Kopi av et mareritt, Gyldendal Norsk Forlag, Oslo, 1995 (norvegiană);
 Engelernte, Ammann Verlag, Zürich, 1994 (germană, în traducerea lui Franz Hodjak);
 L’Architecture des vagues (Arhitectura valurilor), traducere de Hélène Lenz, Saint-Jean-de-Bruel, 1995 (franceză);
 Kopie eines Alptraums, Fischer Taschenbuch Verlag, Frankfurt am Main, 1996 (germană);
 Ofullbordad helvet, Forlags ab Gondolin, 1997 (suedeză);
 Szelet Allat, Pont, Budapest, 1998 (maghiară);
 Gedichten, Go-Bos Press, 1998 (olandeză);
 Sternenherbst, Dionysos,traducere Christian W. Schenk, 1999 (germană);
 Cekmedjeto s aplodismenti, DAR, Sofia, 1999 (bulgară);
 Potreba za priciom, Arka, Smederevo, 2000 (sârbă);
 Isbrane pesmi, Cankarjeva zalozba, Ljubljana, 2003 (slovenă);
 Potreba za razgovor, Arka, Smederevo - Id. Skoplje, 2004 (macedoneană);
 Ana Blandiana, Sower, Beijing, 2004 (chineză),
 Arhanghel vo saghi, Editia Plejadi, Struga, 2004 (macedoneană);
 Un tempo gli alberi avevano occhi, Donzelli Editore, Roma, 2004 (italiană);
 Projectos de passado, Editura Cavallo de Ferro, Lisabona, 2005 (portugheză).
 La meva pàtria A4, trad. Corina Oproae, Cafè Central-Eumo, Vic (catalană);
 Autrefois les arbres avaient des yeux : anthologie, 1964-2004, traducere de Luiza Palanciuc, Troyes, France, Éditions Librairie Bleue, 2005 (franceză);
 Les Saisons, traducere de Muriel Jollis-Dimitriu, Éditions Le Visage Vert, 2013 (franceză).
 Invadată de cuvinte, antologie - versuri, proză, convorbiri, traducere și prefață Ognean Stamboliev, ed. Gea Libris, Sofia, 2017, (în limba bulgară, ISBN 9781980240341
 Pieta - Eine Auswahl rumänischer Lyrik, traducere: Christian W. Schenk, Dionysos, Boppard, 2018, ISBN 9781977075666
 SECHS RUMÄNISCHE DICHTER:(Șase poeți români), selecție și traducere: Christian W. Schenk - (Ana Blandiana, Ion Caraion, Ștefan Augustin Doinaș, Marin Mincu, Emil Manu, Marin Sorescu) - Dionysos, Boppard, ISBN 978-1980320890
Geschlossene Kirchen - Biserici închise. Gedichte, Pop Verlag, Ludwigsburg 2018, ISBN 978-3-86356-185-7;
 ROSARIEN: Rumänische Gegenwartslyrik 2020, 444 Seiten, Dionysos Boppard 2020, trad. Christian W. Schenk, ISBN 979-8649287029;

 Volume colective 
  Cartea cu bunici, coord. de Marius Chivu -  Gabriela Adameșteanu, Radu Afrim, Iulia Alexa, Adriana Babeți, Anamaria Beligan, Adriana Bittel, Ana Blandiana, T. O. Bobe, Lidia Bodea, Emil Brumaru, Alin Buzărin, Alexandru Călinescu, Matei Călinescu, Daniela Chirion, Livius Ciocârlie, Adrian Cioroianu, Alexandru Cizek, Andrei Codrescu, Denisa Comănescu, Radu Cosașu, Dana Deac, Florin Dumitrescu, B. Elvin, Cătălin Dorian Florescu, Filip Florian, Matei Florian, Șerban Foarță, Emilian Galaicu-Păun, Vasile Gârneț, Cristian Geambașu, Dragoș Ghițulete, Cristian Ghinea, Bogdan Ghiu, Stela Giurgeanu, Adela Greceanu, Bogdan Iancu, Nora Iuga, Doina Jela, Alexandra Jivan, Ioan Lăcustă, Florin Lăzărescu, Dan Lungu, Cosmin Manolache, Anca Manolescu, Angela Marinescu, Virgil Mihaiu, Mircea Mihăieș, Călin-Andrei Mihăilescu, Dan C. Mihăilescu, Vintilă Mihăilescu, Ruxandra Mihăilă, Lucian Mîndruță, Adriana Mocca, Cristina Modreanu, Ioan T. Morar, Ioana Morpurgo, Radu Naum, Ioana Nicolaie, Tudor Octavian, Andrei Oișteanu, Radu Paraschivescu, Horia-Roman Patapievici, Dora Pavel, Irina Petraș, Cipriana Petre, Răzvan Petrescu, Marta Petreu, Andrei Pleșu, Ioan Es. Pop, Adina Popescu, Simona Popescu, Radu Pavel Gheo, Tania Radu, Antoaneta Ralian, Ana Maria Sandu, Mircea-Horia Simionescu, Sorin Stoica, Alex Leo Șerban, Robert Șerban, Tia Șerbănescu, Cătălin Ștefănescu, Pavel Șușară, Iulian Tănase, Antoaneta Tănăsescu, Cristian Teodorescu, Lucian Dan Teodorovici, Călin Torsan, Traian Ungureanu, Constanța Vintilă-Ghițulescu, Ciprian Voicilă, Sever Voinescu; Ed. Humanitas, 2007;
 Povești de dragoste la prima vedere - Ioana Pârvulescu, Radu Paraschivescu, Gabriel Liiceanu, Ana Blandiana, Adriana Bittel; Ed. Humanitas, 2008;
 Cărțile care ne-au făcut oameni, coord. de Dan C. Mihăilescu - Ana Blandiana, Lucian Boia, Mircea Cărtărescu, Ștefan Câlția, Livius Ciocârlie, Andrei Cornea, Neagu Djuvara, Gabriel Liiceanu, Nicolae Manolescu, Mihai Măniuțiu, Horia-Roman Patapievici, Ioana Pârvulescu, Irina Petrescu, Andrei Pleșu, Victor Rebengiuc, Alex Ștefănescu, Valeriu Stoica, Ion Vianu; Ed. Humanitas, 2010;
 Intelectuali la cratiță. Amintiri culinare și 50 de rețete - Gabriel Liiceanu, Adriana Babeți, Adriana Bittel, Ana Blandiana, Emil Brumaru, Mircea Cărtărescu, Marius Chivu, Livius Ciocârlie, Neagu Djuvara, Dan C. Mihăilescu, Ioana Nicolaie, Radu Paraschivescu, Ioana Pârvulescu, Oana Pellea, Monica Pillat, Andrei Pleșu, Tania Radu, Antoaneta Ralian, Grete Tartler, Vlad Zografi; Ed. Humanitas, 2012; 
 Casele vieților noastre - Gabriel Liiceanu, Adriana Bittel, Ana Blandiana, Andrei Pleșu, Antoaneta Ralian, Barbu Cioculescu, Dan C. Mihăilescu, Gabriela Tabacu, Horia-Roman Patapievici, Ioana Pârvulescu, Micaela Ghițescu, Monica Pillat, Radu Paraschivescu, Tania Radu, Victor Ieronim Stoichiță; Ed. Humanitas, 2014;
 Seniorul Corneliu Coposu, Cristian Fulger, Tudor Călin Zarojanu (editori): Regele Mihai al României, Claudiu Marcus, Emil Constantinescu, Ana Blandiana, Doina Alexandru, Cardinalul Lucian, Vladimir Tismăneanu, Marin Pop, Dan Pavel, Doina Cornea, Matei Gheboianu și Bogdan Murgescu, Ioan Stanomir, H.-R. Patapievici, Romulus Rusan, Paul Lăzărescu, Cicerone Ioanițoiu, Liviu Hagea, Nicolae Noica, Nicolae N. Constantinescu, Răsvan Dobrescu, Mircea Popa-Zlatna, Ion-Andrei Gherasim, Marilena Rotaru, Christian Mititelu, George Arion, Simina Mezincescu; Ed. Humanitas, 2014;
 Despre cum nu am ratat o literatură grozavă de Angela Baciu-Moise:  Christian W. Schenk, Norman Manea, Constantin Abăluță, Ana Blandiana, Leo Butnaru, Ion Pop, Gellu Dorian, Nora Iuga, Mihail Gălățanu, Adrian Popescu, Adrian Alui Gheorghe, Cristina Rhea, Dan Manuca, Theodor Codreanu, Șerban Codrin, Ioana Pârvulescu, Paulina Popa, Lucian Vasiliu, Ștefan Ion Ghilimescu, Vasile Baghiu, Adrian Munteanu, Victoria Milescu, Cassian Maria Spiridon, Mihaela Albu, Liviu Antonesei, Nina Cassian, George Astaloș, Constantin Ciopraga, Dan Alexandru Condeescu, Emil Iordache, Cezar Ivănescu, Emil Manu, Fănuș Neagu, Cornel Regman, Ion Rotaru, Mircea Sântimbreanu, Radu G. Țeposu, Laurențiu Ulici, Mircea Zaciu; Ed. Limes, 2014;
 Solidaritatea este superlativul libertății. Alianța Civică - privire după 25 de ani, editor Ioana Boca: Romulus Rusan, Ana Blandiana, Mihai Șora, Petre Mihai Băcanu, Remus Nistreanu, Mihai Zamfirescu, ing. Ion Mănucu, Gabriel Andreescu, Nicolae Prelipceanu, Vartan Arachelian, Leontin H. Iuhas, Dan Grigore, Gheorghe Boldur-Lățescu, Andrei Stăncescu, Lucia Hossu-Longin, Constantin Marțian, Mircea Carp, Dumitru Manda, Ioana Voicu-Arnăuțoiu, Rodica Palade, dr. Mariana Florian, Aurelia Diaconu, Tudor Matei, dr. Nicolae Constantinescu, Gheorghe Mihai Bârlea, Alina Grigorescu, Florin Eșanu, dr. Lia Zotovici, Marius Bâzu, Vladimir David, Lucica Albinescu, Anton Georgescu, ing. Nicolae Noica, dr. Miron Costin, Alexandru Bulai, Dorana Coșoveanu, Virgil Rațiu, Nicole Drăgușin, Anneli Ute Gaganyi, Armand Goșu, Ovidiu Șimonca, Marius Ghilezan, Liviu Tofan, Brîndușa Armanca, Alexandru Zub, Alexandru Gussi, Dan Manolache, Hannelore Baier, Doru Braia, Laurențiu Mihu, Horia Ghibuțiu, Domnița Ștefănescu, Simona Popescu, Elena Perdichi, Traian Călin Uba, Radu Filipescu, Dan Pavel; Fundația Academia Civică, 2015;

 Teze de doctorat 
 Profilul literar al Anei Blandiana - Margareta Dumitrescu	Dumitrescu; Bucuresti, Universitatea din Bucuresti, Facultatea de Litere, 2012

Premii și distincții
Premii literare
Premiul pentru poezie al Uniunii Scriitorilor din România, 1969; Premiul pentru poezie al Academiei Române, 1970; Premiul pentru proză al Asociației Scriitorilor din București, 1982; Premiul Internațional "Gottfried von Herder", Viena, 1982; Premiul Național de Poezie, 1997; Premiul "Opera Omnia", 2001; Premiul Internațional "Vilenica", 2002; 

În martie 2016 a primit Premiul „Poetul European al Libertății”, pentru volumul Patria mea A4, care a apărut în traducere poloneză în ianuarie 2016. Decernarea premiului a avut loc în cadrul ediției a 4-a din cadrul concursului cu același nume, organizat la Gdansk, în Polonia.

Decorații
 Ordinul național „Pentru Merit” în grad de Mare Cruce (1 decembrie 2000) „pentru realizări artistice remarcabile și pentru promovarea culturii, de Ziua Națională a României”

 Doctor Honoris Causa 

 martie 2016 Universitatea Babeș-Bolyai din Cluj-Napoca
 2 iulie 2021 Universitatea din Salamanca
 31 ianuarie 2022 Universitatea Națională de Artă Teatrală și Cinematografică „I.L. Caragiale”

 Note 

Bibliografie
 Ana Blandiana în ediții enciclopedice 
 Marian Popa, Dicționar de literatură română contemporană, B., Editura Albatros, București, 1977
 Biblioteca Națională a Republicii Moldova, Calendar Național, Chișinău, 2002, pp. 110–112
 Enciclopedia marilor personalități din istoria, știința și cultura românească de-a lungul timpului. B., Ed. Geneze. vol.IV, 2003
 DEI. Nume Proprii, Ed. Cartier, Chișinău - București, 2004, p. 183
 Bol'șoi Sovetskii Ențiklopediceskii Slovar, Moscova, Ed. "Drofa", 2009
 Enciclopedia Universală Britannica, B.-Ch., Ed. Litera,2010, vol. 2, p. 289

 Referințe critice în reviste 
 Adamek, Diana (1990) O poetică a predicatului, în Tribuna, nr. 25
 Antonescu, Nae (1992), Autobiografie lirică, în Steaua, nr. 3
 Alexiu, Lucian (1977), Somnul din somn, în Orizont, nr.12
 Cesereanu, Ruxandra (2002), Românii contra Anei Blandiana, în Apostrof, nr. 4
 Cistelecan Al. (1985), Stea de pradă de Ana Blandiana, în Familia, nr. 2
 Cristea, Dan (2011), Patria singulară a scriiturii, în Luceafărul de dimineață, nr. 4
 Cristel, Tamara (1998), Fascinația misterului vieții și al morții în poezia Anei Blandiana, în Literatura și arta, 7 mai
 Cugno, Marco (1991), Poezia ca spațiu de rezistență la istorie, în Viața Românească, nr. 9
 Dimisianu, Gabriel (1986), Ființa de cuvinte, în Ramuri, nr. 8
 Grigurcu, Gheorghe (2005), Ethosul Anei Blandiana, în România literară, nr. 3
Holban, Ioan (2005), Poezia Anei Blandiana, în Convorbiri literare, nr. 7
 Manolescu, Nicolae (1971), Ana Blandiana: Cincizeci de poeme, Calitatea de martor, în Contemporanul, nr. 2
 Moraru, Cornel (1993), Impactul terorii asupra individului, în Vatra, nr. 4
 Papadima, Liviu (1990), Ana Blandiana – Poezii, în Curierul românesc, 15 ianuarie
 Papahagi, Marian (1985), Starea de insomnie, în Tribuna, nr. 44
 Simion, Eugen (1988), O elegie a ființei, în România literară, nr. 14
 Stanceva, Rumiana (2000), Un text polifonic, în România literară, nr. 45
 Ștefănescu, Alex. (1991), De o sută de ori Ana Blandiana, în România literară, nr. 42
 Ulici, Laurențiu (1981), Spiritul și litera, în Contemporanul, nr. 30
 Zaciu, Mircea, (1993), Între patos și luciditate, în Familia, nr. 4
 Zamfir, Mihai, (1993), Monografia terorii cenușii, în România literară, nr. 24

 Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – B
 http://www.humanitas.ro/ana-blandiana
 Evenimentul Zilei online (29 septembrie 2009): Ana Blandiana, înnobilată de francezi
 Cazul Arpagic: de la “cel mai vestit motan din oraș” la index. Cum se negociază moartea și rușinea în comunism, 27 iunie 2010, Vlad Stoicescu, Evenimentul zilei
 Soarta ciudată a unor cărți, 3 martie 2009, Cristina Diac, Jurnalul Național
 Ana Blandiana a divorțat definitiv de politică, 24 octombrie 2007, Oana Dobre, Evenimentul zileiInterviuri "O sa stam, ca in fiecare an, in familie si in casa, bucurandu-ne de linistea Sarbatorilor", Formula AS - anul 2002, numărul 496
 Cuvintul „impreuna“ ar trebui scos din limba romana. Interviu cu Ana BLANDIANA, Ovidiu Șimonca, Observator cultural - numărul 293, noiembrie 2005
 Ana Blandiana: Nu exista in viata unui om mai mare noroc decat sa gaseasca un suflet pereche si sa ramana impreuna , 30 martie 2009, Alice Nastase, Revista Tango
 Ana Blandiana: „Mă simt scriitoare mai mult în străinătate“, 14 decembrie 2010, Dana G. Ionescu, Adevărul
 EXCLUSIV. Ana Blandiana, despre lovitura de stat din 1989 și misterul basculantei cu copii , 20 decembrie 2010, Razvan Voiculescu, România liberă
 Ana Blandiana: "Imaginea mea literară a fost întunecată de zoaiele vieții publice" , 3 martie 2011, Gabriela Lupu, România liberă
 Ana Blandiana, poetă: „Am fost ucenică de zidar“, 17 septembrie 2011, Laurențiu Ungureanu, Adevărul
 Interviuri-document cu personalități românești (5): Ana Blandiana și Romulus Rusan, 22 august 2013, Rhea Cristina, Ziarul Metropolis
 INTERVIU Ana Blandiana regretă implicarea sa în politică: "Cea mai mare dezamăgire a fost Partidul Alianței Civice. Dumnezeu mă făcuse să scriu cărți", 21 noiembrie 2013, Simona Chițan, AdevărulCărți în format electronic'''
2003
 Coridoare de oglinzi, Editura LiterNet
 La cules îngeri, vol I, Editura LiterNet
 La cules îngeri, vol II, Editura LiterNet
2004
 Autoportret cu palimpsest, Editura LiterNet
 Calitatea de martor, Editura LiterNet]
2005
 Fragmentarium (ediție româno-franceză), Editura LiterNet
2011
 Sternenherbst (ediție româno-germană), Editura Dionysos, Germania - bilingv - Kindle Edition, (Amazon). Trad. Christian W. Schenk

Nașteri în 1942
Nașteri pe 25 martie
Autori români
Cetățeni de onoare ai Timișoarei
Decorați cu Ordinul Meritul Cultural
Decorați cu Ordinul național Pentru Merit
Disidenți români
Laureați ai premiului Herder
Membri ai Uniunii Scriitorilor din România
Membri corespondenți ai Academiei Române
Persecutați de către organele de stat ale României comuniste
Poete române
Poeți români contemporani
Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
Scriitoare din secolul al XX-lea
Scriitoare din secolul al XXI-lea
Scriitoare române
Scriitori români de literatură pentru copii
Scriitori români din secolul al XX-lea
Scriitori români în viață
Timișoreni
Scriitori cunoscuți sub pseudonimele folosite