alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hindski jezik

Hindi (हिन्दी; khadi boli, khari boli; ISO 639-3: hin ) indoeuropski je jezik koji se uglavnom govori u sjevernoj i središnjoj Indiji. Njemu je srodan cijeli niz indo-arijskih dijalekata: pandžabski, sindski i gudžaratski na sjeverozapadu; maratski na jugu; Orīya na jugoistoku, bengalski na istoku i nepalski na sjeveru. 

Pod pojmom hindi podrazumijeva se i standardizirana verzija hindustanskog jezika koja je 26. siječnja 1965. godine postala službeni jezik Indije, uz dotadašnji engleski i još 21 jezik naveden u indijskom ustavu. 

Hindi se često navodi kao suprotnost urduu, još jednoj standardiziranoj verziji hindustanskog jezika koji predstavlja službeni jezik Pakistana i nekoliko indijskih saveznih država. Osnovna razlika između dva jezika je u tome da je standardno pismo hindija Devanāgarī te da mu je rječnik očišćen od perzijskih i arapskih riječi, dok se urdu piše na perzijskom pismu i sadržava veliki broj perzijskih i arapskih riječi. Urdu je ponekad naziv za sve hindustanske dijalekte osim standardnog jezika.

Govori ga 180.000.000 ljudi u Indiji (1991 UBS); 106.000 u Nepalu (2001 popis); 361.000 u Južnoafričkoj Republici (2003); 2.200 u Ugandi (1994) gdje su migrirali u ranom 20. stoljeću.

Reference

Eksterni linkovi 

 A compilation of Tools and Techniques for Hindi Computing
 Request free Hindi Fonts and Devanagari Tools CD from Indian Government 
 A short introduction to Hindi grammar 
 Hindi Wiktionary
 History and Evolution of Hindi Language  Extended resource compiled by Abhinav Bhatele, with phonological, morphological, and lexical development in Hindi, with many period extracts. (Accessed Mar 16, 2006). 
 Ethnologue on Hindi 
 Useful Hindi phrases in English and other Indian languages.
 Wordanywhere.com Hindi/Telugu/English Dictionary, useful phrases and translation forums
 Generator for Hindi typographical filler text
 Hindi Language Resources
 Hindi documents and dictionary 
 A compilation of popular Hindi Poetry at geeta-kavita.com 
 International Institute of Information Technologies IIIT , online and downloadable dictionaries cross referenced in English for Hindi, Marathi, Punjabi, Bengali, Kannada, Telugu languages. Includes Classical Hindi Literature, writings of Meera, Suradas, Tulasidas, Premchand, Rahim et cetera.
 Online Itrans  to generate Hindi/Devanagari output.
 Official Unicode Chart for Hindi (PDF)
 writeKA English-to-Hindi Online Transliterator 
 Website of Microsoft to Provide Solutions for Hindi Language on net 
 Windows Indic Script Support 
 How to enable Indic Language Support at OS level 
 Microsoft hindi IME keyboard हिन्दी कीबोर्ड 
 Romanized to Unicode Hindi transliterator 
 Hindi English Dictionary from Webster's Online Dictionary - the Rosetta Edition
 Virtual Hindi Keyboard Freeware

 
Indoarijski jezici
Jezici Indije
Jezici Nepala
Hebrejski jezik

Hebrejski jezik, hibru ili ivrit je semitski jezik afro-azijatske porodice jezika kojim govori 5,3 miliona ljudi, uglavnom u Izraelu, delovima palestinskih teritorija, SAD i u jevrejskim zajednicama širom sveta.

Koren potiče od klasičnog hebrejskog jezika, koji je korišćen pri pisanju Starog zaveta pre 3300 godina. Jevreji su za njega koristili izraz לשון הקודש [Lashon ha-Qodesh] = „Sveti jezik“, jer su njime pisane svete knjige.

Većina naučnika se slaže da je klasični jevrejski počeo nestajati nakon što je vavilonski kralj uništio Jerusalim 607. pne. godine (prvo uništenje Jerusalima), a nasleđivao ga je mišnajski hebrejski i lokalne verzije aramejskog jezika.

Nakon što se jevrejsko stanovništvo Judeje pod rimskom vladavinom počelo smanjivati, smatra se da je hebrejski u potpunosti iščezao iz svakodnevnog govora oko 200. godine. No, ostao je u upotrebi kao pisani jezik kroz vekove. Njime su se pisali ne samo verski, nego i svetovni tekstovi kao što su pisma, poslovni ugovori, naučni i filozofski spisi, poezija itd.

Jevrejski je ponovno ušao u svakodnevni govor krajem 19. i početkom 20. veka kao moderni hebrejski jezik. To je bila posledica nastojanja da se Jevreji prikažu kao moderna nacija, što nije bilo lako postići uz celi niz jezika – arapski, judezmo (ladino), jidiš, ruski i drugi jezici kojima su se koristile različite jevrejske zajednice u svetu.

Moderni hebrejski je godine 1921. postao službeni jezik u britanskom mandatu Palestine, a nakon toga i službeni jezik države Izrael. Jevrejsko ime za jezik je ivrit (עברית [ivrit]).

U Srbiji, počev od školske 2006/07, na nastavno-naučnom odeljenju u Pančevu Internacionalnog univerziteta u Novom Pazaru postoje studije hebrejskog jezika i književnosti, a od 2008. godine postoji i Institut za hebrejski jezik i književnost.

Vidi još 
 Hebrejsko pismo
 Zuckermann, Ghil'ad, 2003. Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew. Palgrave Macmillan. ( / )

Vanjske veze 

 Akademija hebrejskog jezika 
 Institut za hebrejski jezik i književnost u Srbiji 

Hebrejski jezik
Jevreji
Semitski jezici
Ponuda i potražnja

U mikroekonomskoj teoriji, djelomični ekvilibrij ponude i potražnje predstavlja ekonomski model koji je originalno razvio Alfred Marshall u nastojanju da opiše, objasni i predvidi promjene u cijeni i količini roba koje se prodaju na kompetitivnim tržištima.

Ovaj model formalizira teorije koje su koristili ekonomisti prije Marshalla, te predstavlja jedan od najosnovnijih modela koje koriste moderne ekonomske škole, te su na osnovu njega stvoreni daleko složeniji i detaljniji ekonomski modeli i teorije. 

Teorija ponude i potražnje je važna jer u određenim ekonomskim školama nudi objašnjenje mehanizama tržišne ekonomije koji određuju alokaciju resursa. No, za razliku od nekih drugih ekvilibrijskih modela, redoslijedi ponude su fiksirani neobjašnjenim silama.

Ekonomija

lo:ດຸນຍະພາບທາງເສດຖະກິດ
lt:Rinkos pusiausvyra
nl:Marktwerking
pl:Równowaga rynkowa
Slobodno tržište

Slobodno tržište je svako ono tržište u kome kupci i prodavači vrše dobrovoljnu izmjenu roba i usluga na temelju zajednički dogovorene cijene (v. tržišna privreda).

Slobodno tržište kao koncept ekonomije, odnosno političke ekonomije, predstavlja krajnju suprotnost državnoj, odnosno dirigiranoj privredi.

Povezano 
 Slobodna trgovina

Ekonomija
Kapital

Kapital je ekonomska vrijednost koju treba oploditi kako bi se stvorila dodatna vrijednost. On može biti fizički (proizvodni i poslovni prostor, strojevi i oprema, sirovine, poluproizvodi i finalni proizvodi, i sl.) i financijski (gotovina, vrijednosni papiri i sl.).

Eksterni linkovi 
Karl Marx - Kapital 

Ekonomija
Kopnena vojska

Kopnena vojska je naziv za vid oružanih snaga koji sačinjavaju jedinice specijalizirane za borbeno i drugo djelovanje na kopnu.

S obzirom da mnoge države, s obzirom na svoj položaj i ekonomski razvoj, nemaju ili dugo vremena nisu imali ratnu mornaricu, a ratno zrakoplovstvo se relativno kasno razvilo kao posebni vid oružanih snaga, za kopnenu vojsku se često koristi izraz vojska kao sinonim za sve oružane snage.

Kopnena vojska se tradicionalno dijeli na rodove koji sačinjavaju:
 pješadija;
 konjica;
 artiljerija;
 inžinjerija;
 logistika itd.

Veze 
 Vidovi oružanih snaga

 
Vidovi oružanih snaga
Konjica

Konjica, konjaništvo ili kavalerija (tal. cavalleria), naziv za rod kopnene vojske kome je svrha obavljanje neposrednih zadataka, a koji se od pješadije razlikuje po tome što se njeni pripadnici manevriraju, odnosno borbene zadatke obavljaju jašući na konjima.

Iako su drevne kulture nakon pripitomljavanja konja relativno brzo prepoznale koristi njihove upotrebe u ratu, konjica u svom tradicionalnom obliku je razvijena tek u stepama Centralne Azije, gdje je savršeno odgovarala potrebama i mogućnostima tamošnjih nomadskih naroda. Konjicu su mnoge države uvele nešto kasnije, zamijenivši dotadašnje bojne dvokolice.

No, i tada je razvoj konjice dosta priječio cijeli niz tehničkih i logističkih problema, najčešće vezanih uz troškove uzgoja i obuke konja. Konjica se u Evropi razvila tek u Srednjem vijeku, s razvitkom tehnologije i uzgajanjem pasmina konja koje su bile pogodne za ratovanje. Tada je postala glavni rod vojske, čije je djelovanje često odlučivalo bitke i ratove. Pješadija primat povratila tek u Novom vijeku uvođenjem novih taktika i vatrenog oružja. 

Konjica je zbog toga počela postepeno gubiti svoje neposredne borbene uloge, tako da se do sredine 19. vijeka počela koristiti uglavnom za izviđanje, tzv. mali rat ili gonjenje poraženog neprijatelja. Prvi svjetski rat je konačno ukazao na zastarjelost konjice u modernom dobu, s obzirom na njene ogromne logističke zahtjeve, skroz neopravdane u odnosu na njenu borbenu vrijednost. Iako se konjica koristila i u kasnijim sukobima, sve vojske su je postepeno ukinule i zamijenile motorizirane i oklopne jedinice, iako u pojedinim oblastima svijeta konjica još uvijek igra korisnu ulogu zbog nedostatka prometne infrastrukture.

Konjičke jedinice u vojskama danas igraju isključivo ceremonijalnu ulogu, dok ih policije koriste u svrhu suzbijanja većih nereda.

 
Rodovi vojske
Kopnena vojska
Vojna historija
Konji
Artiljerija

Artiljerija je naziv za rod kopnene vojske kome je svrha obavljanje borbenih zadataka uz pomoć artiljerijskih oruđa. Često se naziva Kraljicom bitke.

Iako se pojava artiljerije obično vezuje uz razvitak vatrenog oružja, ona je postojala i u ranijem periodu u obliku različitih naprava za ispaljivanje velikih projektila na daljinu (tzv. bacačke sprave), najčešće u svrhu rušenja neprijateljskih fortifikacija u tvrđavskom ratovanju. Zbog slabe mobilnosti, preciznosti i brzine ispaljivanja ispočetka je gotovo isključivo korištena kao opsadna artiljerija.

S vremenom je razvitak metalurgije, odnosno nešto lakših i mobilnijih tipova artiljerijskog oruđa doveo do stvaranja poljske artiljerije, koja se s vremenom počela odvajati od pješadije naoružane streljačkim naoružanjem, te počela igrati sve važniju ulogu u bitkama na otvorenom polju. Artiljerija je do 20. vijeka stekla takav domet i razornu moć, da joj se pripisuje većina ljudskih gubitaka u prvom svjetskom ratu.

Artiljerija se, s obzirom na težinu oruđa, dijeli na i laku i tešku artiljeriju, a po namjeni, uz poljsku artiljeriju postoje još i:
 protivtenkovska artiljerija;
 protivavionska artiljerija;
 obalna artiljerija.

Brodska artiljerija je naziv za artiljerijska oružja koja sačinjavaju naoružanje pojedinog ratnog broda.

Artiljerijske jedinice koje se sastoje samohodnih artiljerijskih oruđa se nazivaju samohodna artiljerija.

 
Rodovi vojske
Kopnena vojska
Mornarica

Mornarica je zajednički naziv za brodove i plovila neke države - koji služe u ratne, trgovačke ili neke druge svrhe - te njihove posade, pomorske institucije, instalacije i njihovo osoblje na kopnu.

Dijeli se na:
 ratnu;
 trgovačku;
 sportsku;
 brodove za specijalne namjene (oceanografski, meteorološki, istraživački, peljarski, carinski, policijski i vatrogasni brodovi, remorkeri itd.)

Mornarica se ponekad koristi za izraz za ratnu mornaricu.

Pomorstvo
Ratna mornarica

Ratna mornarica je naziv za vid oružanih snaga koji namijenjen borbenim djelovanjima na moru i unutrašnjim vodama ili uz pomoć brodova ili drugih plovila.

Sastoji se od brodova i plovila, odnosno njenih posada, te niza pripadajućih instalacija i institucija na kopnu. Ponekad može sadržavati i jedinice obalne artiljerije, te vlastitu mornaričku avijaciju i mornaričku pješadiju.

Kao institucija se prvi put javlja u Mediteranu gdje će dugo vremena biti najrazvijenija. Kasnije će mnogim državama zapadne Evrope upravo postojanje snažne ratne mornarice omogućiti stjecanje dominacije nad ostatkom svijeta.

Povezano 
 Vidovi oružanih snaga

 
Mornarica
Mornarica
Avijacija

Avijacija (zrakoplovstvo ili vazduhoplovstvo) je organizacija i djelatnost vezana uz letenje zrakoplova i iskorištavanje zračnog prostora, a sačinjava skup svih zrakoplova s letačkim i neletačkim osobljem, pomoćnim i specijalnim institucijama i osobljem, te uređajima za kontrolu i pomoć pri zračnom prometu.

Najčešće se dijeli na:

 civilno zrakoplovstvo, koje se dalje dijeli na:
 javni zračni transport;
 sportsko zrakoplovstvo;
 poslovno zrakoplovstvo;
 zrakoplovstvo za posebne svrhe te
 vojno zrakoplovstvo.

Ponekad u pojam zrakoplovstva ulaze letjelice, osoblje i instalacije iz oblasti astronautike.

Povezano 
 Kronologija avijacije

 
Saobraćaj
Vojno zrakoplovstvo

Vojno zrakoplovstvo ili vojno vazduhoplovstvo predstavlja sve zrakoplove i druge letjelice, njihovo letačko i neletačko osoblje, odnosno institucije, instalacije, opremu i pripadajuće osoblje koje se koristi u vojne svrhe.

Vojno zrakoplovstvo nije sinonim za ratno zrakoplovstvo, jer može sadržavati dijelove kopnene vojske (artiljerijska avijacija, helikopterske jedinice), odnosno ratne mornarice (mornaričko zrakoplovstvo).

Avijacija
Vojska
Ratna avijacija

Ratna avijacija (ratno zrakoplovstvo ili vazduhoplovstvo) je vid oružanih snaga namijenjen za borbeno djelovanje u ili iz zračnog prostora. Sastoji se od zrakoplova i njihovog letačkog i neletačkog osoblja, različitih institucija, instalacija te njihovog pripadajućeg osoblja.

Ratno zrakoplovstvo se relativno kasno profiliralo kao posebni vid oružanih snaga. Ispočetka je bilo rod kopnene vojske (gdje se kao takvo zadržalo u manjem broju država), odnosno ratne mornarice gdje još uvijek postoji kao mornaričko zrakoplovstvo. Dana 1. 4. 1918. Velika Britanija je objedinila obje komponente u posebni vid oružanih snaga poznat pod nazivom Royal Air Force, a kasnije su istim primjerom krenule mnoge druge države.

Veze 
 Vidovi oružanih snaga

 
Avijacija
Avijacija
Fur

Fur (fòòrà na furskom jeziku, فور na arapskom) je narod koji živi u zapadnom Sudanu i broji oko 500.000 ljudi prema podacima iz 1983. godine, uglavnom u području Darfura. To su crni Afrikanci koji žive uglavnom sjedilačkim životom te uzgajaju proso. Njihovo društvo je tradicionalno i dominiraju im seoske starješine. Govore furskim jezikom iz nilo-saharske grane jezika, a vjerom su muslimani, nakon što su islam prihvatili kada je regiju osvojio Kanem-Bornu carstvo u srednjem vijeku. U posljednje vrijeme neki od njih su počeli upotrebljavati arapski jezik u svakodnevnom govoru.

Tradicionalna domovina naroda Fur je planinska regija oko Jebel Sia i Jebel Marrae. Danas, pak, većina Fur naroda živi u nizini jugozapadno od tog područja, između 11. i 14. stepena sjeverne geografske širine te 23. i 26. stepena istočne geografske dužine. Nešto Fura živi preko granice u Čadu.

Način života koji prakticiraju Furi doveo je do sukoba s Bagara stočarima oko pitanja pristupa vodi i zemlji za ispašu, pogotovo u centralnoj planinskoj Jebel Marra oblasti, gdje se nalazi najbolje poljoprivredno zemljište. To je bilo uzrokom etničkih tenzija koje će eskalriati u darfurskom konfliktu koji je počeo godine 2003.

Etničke grupe Čada
Etničke grupe Sudana
Toskana

Toskana (tal. Toscana) je regija u središnjoj Italiji. Toskana graniči sa regijama Lacij (na jugu), Umbrija (na istoku), Emilia-Romagna i Ligurija (na sjeveru), dok se zapadno od regije nalazi Tirensko more. Toskana slovi kao jedno od najljepših dijelova Italije, a ima i oko 120 zaštićenih područja prirode.

Poznata turistička odredišta u Toskani su Firenca, Pisa, Lucca, Maremma (u Provinciji Grosseto), Crete Senesi, Lunigiana i Siena

Historija

Provincije Toskane 
 Arezzo
 Firenca (Firenze)
 Grosseto
 Livorno
 Lucca
 Massa-Carrara
 Pisa
 Pistoia
 Prato
 Siena

Vanjske veze 

 Regione Toscana (Official page)
 Turismo in Toscana 

 
Regije Italije
Mustafa I

Mustafa I. (1592 - 20. siječnja 1639.) je bio otomanski sultan.

Mustafa I. postaje Otomanski sultan nakon smrti brata Ahmeda I. 22. studenog 1617. godine.

Greška u takvoj odluci rukovodećih Istanbulskih krugova je veoma brzo uočena, pa već sljedeće godine dolazi do puča kojim se on smjenjuje. Njegov nasljednik tada postaje Osman II. sina Ahmeda I..

U neočekivanom obratu sudbine 20. svibnja 1622. godine dolazi do novog puča kada je ubijen Osman II., a maloumni Mustafa I. se pobjedonosno vraća na vlast. Ipak kao što je ta situacija za državnu vrhušku postala neprihvatljiva tijekom njegove prve vladavine sada se to ponavlja.

U državnom udaru 1623. godine na vlast dolazi drugi maloljetni sin Ahmeda I. Murad IV..
Ostatak života Mustafa I. proživljava u zlatnom prinčevskom kavezu u kojem je proveo i većinu svoga djetinjstva.

Osmanski sultani
Internetski nastavak

Svako računalo na Internetu ima svoju brojčanu adresu, koja se ovisno od standarda (IPv4 ili IPv6) sastoji od 4 ili 6 brojeva odvojenih točkama, no takav način označavanja nije primjeren ljudima, pa računala imaju i slovne adrese, u obliku:

ime_servera.domena.nastavak

Internetski nastavak može biti vršna domena neke zemlje, ili specifični nastavak koji nije vezan uz geografsku lokaciju.

Vršna domena zemlje 
Vršna domena neke zemlje je specifični nastavak, koji nazivu (adresi) računala daju nacionalni prizvuk, te asociraju na geografsku pripadnoost. Ovi nastavci odgovaraju oznakama zemalja prema standardu ISO-3166. Na primjer:
 it za Italiju
 at za Austriju
 hr za Hrvatsku
 de za Njemačku

Internacionalni nastavci 
Internacionalni nastavci čine vršne domene koje nisu vezane uz određenu zemlju, već prije prikazuju karakter web stranica koje su smještene na tom računalu. Najčešće se ove vršne domene nazivaju generičkim domenama. Na primjer:
 com za komercijalne stranice
 org za stranice organizacija i udruga
 net za stranice određenih medijskih ili računalnih mreža

Osim ovih najpopularnijih (com, net, org) postoje i druge generičke domene, kao što su: 
 .info
 .name
 .biz
 .aero
 .tv
 ...

Pod pritiskom industrije - ICANN, organizacija za definiciju i upravljanje nazivima domena - proširuje repertoar naziva vršnih domena, kako bi nazivi bolje odgovarali marketinškim potrebama određenih komercijalnih web stranica. Tako će u skoroj budućnosti biti otvorene i druge vršne domene, kao što su: .tel, .xxx, .sex, .cat, .jobs, .mobi, .post, .tel, .travel ...

Internet
UNICEF

Fond Ujedinjenih nacija za djecu (engl. United Nations Children's Fund; akr. UNICEF, od engl. United Nations International Children's Emergency Fund: Međunarodni izvanredni fond Ujedinjenih nacija za djecu), specijalizirana organizacija Ujedinjenih nacija osnovana 11. decembra 1946. radi pružanja izvanredne pomoći djeci u poslijeratnoj Evropi i Kini. God. 1950. mandat UNICEF-a je proširen radi zadovoljenja dugoročnih potreba djece i žena drugdje u razvijenim zemljama. Stalni dio sistema Ujedinjenih nacija postao je 1953., kada je ime organizacije skraćeno na sadašnje uz zadržavanje originalnog akronima. Sjedište je UNICEF-a u New Yorku.

UNICEF se financira dobrovoljnim prilozima, bilo od vlada, bilo od privatnih osoba. Njegovi programi daju naglasak na usluge na nivou zajednica u cilju promicanja zdravlja i dobrobiti djece. God. 1965. dobio je Nobelovu nagradu za mir.

Nakon što je Carol Bellamy, izvršnoj direktorici UNICEF-a, istekao mandat, u maju 2005. je mjesto izvršnog direktora preuzela Ann Venneman, bivša američka sekretarica za poljoprivredu.

Eksterni linkovi 

Međunarodne organizacije
Djeca
UNESCO

UNESCO (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization) Organizacija za obrazovanje, nauku i kulturu Ujedinjenih nacija je specijalna agencija Ujedinjenih Nacija osnovana 1946. godine. Osnovni cilj organizacije je da doprinese miru i sigurnosti kroz podržavanje kolaboracije među nacijama kroz obrazovanje, nauku i kulturu kao metod pospešivanja univerzalnog poštovanja pravde, zakona, ljudskih prava i osnovnih ljudskih sloboda.

UNESCO ima 195 zemalja članica, a glavno sjedište organizacije je u Parizu sa preko 50 ureda širom svieta. UNESCO upražnjava svoje aktivnosti u pet glavnih programa: obrazovanje, prirodne nauke, sociologija, kultura i komunikacije. UNESCO također sponzoriše projekte za pismenost, razvoj tehnike i pedagogije, internacionalne nauke, projekte regionalne kulturne historije, projekte promovisanja kulturne raznolikosti i programe koji podržavaju internacionalne dogovore o čuvanju svetske kulturne i pripodne baštine.

Jedna od uloga UNESCO-a je da održava listu mjesta svetske kulturne baštine. Ta mesta se smatraju važnim prirodnim ili historijskim mestima ili objektima čije očuvanje je važno za celokupnu svetsku zajednicu. UNESCO s druge strane nije odgovoran da održava ili štiti mesto koje je na njihovim listama.

Dosadašnji ravnatelji UNESCO-a 

 Julian Huxley, Velika Britanija (1946.–1948.)
 Jaime Torres Bodet, Meksiko (1948.–1952.)
 John Wilkinson Taylor, SAD (1952.–1953.)
 Luther Evans, SAD (1953.–1958.)
 Vittotino Veronese, Italija (1958.–1961.)
 René Maheu, Francuska (1961.–1974.)
 Amadou-Mahtar M'Bow, Senegal (1974.–1987.)
 Federico Mayor, Španjolska (1987.–1999.)
 Koïchiro Matsuura, Japan (1999.–2009.)
 Irina Bokova, Bugarska (2009.–2017)
 Audrey Azoulay, Francuska (2017.–)

Glavne konferencije UNESCO-a 
Popis glavnih konferencija UNESCO-a.

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice UNESO-a

Međunarodne organizacije
ASEAN

ASEAN (akr. od engl. Association of Southeast Asian Nations: Savez država jugoistočne Azije), politička, ekonomska i kulturna organizacija zemalja koje se nalaze u jugoistočnoj Aziji. Stvorena je 1967. godine, a cilj joj je promovirati suradnju i međusobnu pomoć među članicama. Države se sreću na godišnjim samitima svakog novembra.

Vidi još 

 zastava ASEAN-a

Eksterni linkovi 

Međunarodne organizacije
Svjetska banka

Svjetska banka predstavlja skupinu pet međunarodnih organizacija u čijoj odgovornosti je pružanje financijske pomoći zemljama u svrhu ekonomskog razvoja i smanjenja siromaštva, te ohrabrenja međunarodnih investicija. Grupa i njoj pridruženi entiteti imaju sjedište u Washingtonu.

Zajedno s Međunarodnim Monetarnim Fondom, organizacije Svjetske banke se nekad nazivaju institucijama Bretton Woodsa, prema Bretton Woodsu gdje je Monetarna i financijska konferencija Ujedinjenih naroda (1.7. - 22.7. 1944.) dovela do njihovog stvaranja. 

Banka je formalno osnovana 27.12. 1945. nakon međunarodne ratifikacije sporazuma iz Bretton Woodsa. Djelovanje je otpočela 25.6. 1946., a 9.5. 1947. je odobren prvi zajam (250 miliona US$ Francuskoj za poratnu obnovu, u realnom iznosu najveći zajam ikad izdan od banke). Međunarodna finacijska korporacija (IFC) je osnovana 20.7. 1956, IDA 24.9. 1960., ICSID 14.10. 1966. a MIGA 12.4. 1988.

Iako se vlade siromašnih država često oslanjaju na nju kao izvor financija za razvoj, Banka i njene podružnice bile su često kritizirane zbog podrivanja nacionalnog suvereniteta zemalja primateljica pomoći kroz politiku Banke koja promovira ekonomski liberalizam i garancije za međunarodne investicije.

Aktivnosti Svjetske banke su trenutno usredotočene na ekonomski manje razvijene zemlje u poljima kao što su obrazovanje, poljoprivreda i industrija. Pruža zajmove po povoljnim stopama zemljama koje imaju poteškoće. Zauzvrat se od njih traži da preduzmu političke mjere kojima se, na primjer, suzbija korupcija i promovira demokracija.

Djelovanje Banke je predmet dugotrajne i oštre kritike od strane raznih nevladinih organizacija i akademika, a u nekim slučajevima i internih studija Banke. Optužuju je da predstavlja oruđe SAD i drugih zapadnih država kojima one nameću ekonomske politike u zapadnom interesu. Kritičari tvrde da politika reforme u smjeru slobodnog tržišta - za koju se Banka zalaže - u praksi često dovodi do štetnih posljedica ako se provodi loše, prebrzo, pogrešnim redoslijedom i u slabim, nekompetitivnim privredama.

Vanjski linkovi 
 Službena stranica

Ekonomija
Međunarodne organizacije
Crvena Davidova zvijezda

Crvena Davidova zvijezda ili Magen David Adom je naziv za službenu sanitetsku službu Države Izrael koja ima zadatak djelovanja u izvanrednim situacijama, pružanja hitne medicinske pomoći i čuvanja zaliha krvi.

Magen David Adom je osnovan godine 1930. kao dobrovoljno udruženje u Tel Avivu. Pet godina se proširio po židovskim naseljima u Palestini, a godine 1950. mu je Kneset dao službeni status.

Magen David Adom nije dio međunarodne organizacije Crvenog križa jer je godine 1929. odlučeno da se, nakon uvođenja Crvenog polumjeseca i Crvenog lava i sunca, više ne uvode ikakvi drugi vjerski ili nacionalni simboli. 

Usprkos toga, između Crvenog križa i Magen David Adoma postoji veliki stepen međusobne suradnje.

Nastanci 1930.
Davidova zvijezda
Izraelske organizacije
Crveni polumjesec

Crveni polumjesec je simbol koji u većini muslimanskih zemalja zamjenjuje simbol crvenog križa i predstavlja Međunarodnu organizaciju Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.

Crveni polumjesec na bijeloj pozadini se prvi put počeo koristiti u Osmanskom carstvu za vrijeme rusko-turskog rata između 1876. i 1878. godine. Prema legendi, to je učinjeno budući da je znak crvenog križa umanjivao moral turskih boraca u borbi protiv kršćanskih Rusa.

Međunarodna organizacija Crvenog križa je 1878. godine prihvatila korištenje drugih simbola u nekršćanskim zemljama, a simbol crvenog polumjeseca je službeno priznat 1929. godine kada je uvršten u član 19. Ženevske konvencije.

Na samom početku primjene novih odredbi, simbol crvenog polumjeseca su koristile samo Turska i Egipat, dok ga danas koriste skoro sve zemlje s muslimanskom većinom, kao i Palestina.

Iran je od godine 1929. do 1980. godine umjesto Crvenog polumjeseca koristio Crveni lav sa suncem. Nakon iranske islamske revolucije je uveden Crveni polumjesec.

Vanjske veze 
 Međunarodni Crveni križ i Crveni polumjesec 

 
Međunarodne organizacije
Simboli
Antiglobalizacija

Antiglobalizacija je naziv koji se često koristi za različite pokrete, ideologije, odnosno državne politike koji se na ovaj ili onaj način suprotstavljaju globalizaciji.

Antiglobalizacija, odnosno antiglobalizacijski pokret se, ispočetka prilično stidljivo, javio kao reakcija na globalizaciju koju su SAD i njemu bliske zapadne države nakon hladnog rata agresivno promovirale kao rješenje svih svjetskih problema.

Glavni argumenti antiglobalista se sastoje u tome da će neograničena globalizacija dovesti do cementiranja nejednakosti u svijetu, siromašne države Trećeg svijeta učiniti u potpunosti ovisnim o bogatim industrijskim državama te zaustaviti njihov razvoj te ojačati multinacionalne korporacije kojima je profit važniji od javnog interesa. U posljednje vrijeme se kao antiglobalistički argument sve češće spominje intenziviranje etničkih, vjerskih i rasnih sukoba kao posljedica pojačanog protoka ljudi među državama. 

Antiglobalistički pokret je prilično na zamahu dobio nakon izbora Georgea W. Busha za predsjednika SAD, odnosno napada 11. septembra i započinjanja rata protiv terorizma koji mnogi antiglobalisti vide kao pokušaj da se ciljevi globalizacije provedu oružanim putem.

Antiglobalisti često odbacuju naziv antiglobalizacija, preferirajući nazive koji sugeriraju globalizaciju na pravičnijim osnovama.

Politika
Ekonomija
Impresionizam

Nastaje u francuskom slikarstvu između 1860 i 1870 godine, a njegovu pojavu najavljuju englezi John Constable i J.M.W. Turner ujedno sa francuskim slikarom Gustave Courbet. Najznačajniji predstavnici a ujedno i osnivači Impresionizma su francuski slikari, Claude Monet, Eduard Manet, Pissaro, Alfred Sisley, Edgar Degas i Auguste Renoir. Njemački Impresionizam predstavljaju Trübner, Liebermann, Corinth i Slevogt.

Impresionisti napuštaju atelje da bi slikali "pod vedrim nebom" tj. na otvorenom prostoru (plenerizam). Obala rijeke Sena-e i obala Canal-a ujedno sa šumom Fontainebleu, bili su glavni motivi tog novog slikarstva koje je predstavljalo prirodu preko subjektivne impresije. Impresionisti oslobađaju materiju težine i čvrstine i transformišu energiju čiste svijetlosti u razigrane vesele i senzualne pokrete boja. Esencijalni kriterij ovog umjetničkog smjera se sastoji u prikazivanju predmeta i prirode preko kolorističke analize, sugerisane od strane sunca, svijetlosti i vazduha. Iz tog razloga se gube lokalne boje, i na njihovom mjestu se pojavljuju tačke boja, koje se rekomponuju u samom oku posmatrača. Perspektiva se ne formuliše preko površinske dispozicije na platnu, nego nastaje koloritom i potezima kista na šta utiču promjene atmosfere. Disolucija svijetlosti na tačke i kratke poteze kistom, slijedila je zakon hromatskog simultaneog kontrasta, kojim se alteracija boja koje se nalaze jedna do druge dešava iz razloga zakona komplementarnosti.

Polazeći od takvog tretiranja boje, koji se iz početka nije dogmatski primjenjivao, neoimpresionisti, čiji su glavni predstavnici Georges Seurat i Paul Signac, su evolucionisali ka pointillisme, koristeći naučnu analizu boje.

Cilj impresionizma je stvaranje perfekcionisane iluzije izgleda prirode, gdje sve, pa čak i prolazni efekat atmosfere nad svijetlošću može biti predstavljen. Prikazivanje atmosfere i predstavljanje subjektivne impresije kao duhovni podsticaj, određuju stilistički karakter ovog smjera.

Umjetnički pravci
Sputnjik

Sputnjik (rus. Спутник [ˈsputnʲɪk]: satelit; suputnik, pratilac), naziv za svemirske letjelice u sklopu sovjetskog svemirskog programa, odnosno seriju umjetnih satelita koje je SSSR lansirao krajem 1950-ih u svrhu ispitivanja mogućnosti istraživanja gornje atmosfere uz pomoć umjetnih satelita. Ukupno je lansirano pet satelita, od kojih je najpoznatiji Sputnjik 1, čije je uspješno lansiranje 4. listopada 1957. označilo početak svemirske ere.

Vidi još 

 Sputnjik 1

Eksterni linkovi 

Istraživanje svemira
Svemirska trka
Zarma

Djerma ili Zarma je songajska etnička skupina koja živi u Nigeru te govori djerma jezikom. Smatra se da ih ima 2 miliona.

Vanjske veze 

 Stranica o Zarma-kulturi

Etničke grupe Benina
Etničke grupe Burkine Faso
Etničke grupe Gane
Etničke grupe Nigera
Etničke grupe Nigerije
Etničke grupe Obale Slonovače
Etničke grupe Toga
Songaji

Songhai ili Songaji je naziv za etničku skupinu blisku Mandejima i Tuarezima. Žive u zapadnoj Africi. Dominirali su u doba Songajskog Carstva.

Etničke grupe Burkine Faso
Etničke grupe Malija
Etničke grupe Nigera
Louis Braille

Louis Braille (Coupvray, 4.1. 1809. - Pariz, 6.1. 1852.), francuski tvorac pisma za slijepe

I sam slijep od svoje treće godine, i kasnije kao učitelj u Zavodu za slijepe u Parizu, upoznao je potrebe i mogućnosti slijepih osoba u obrazovanju pa je 1829. stvorio pismo za slijepe. Kasnije je svoj izum usavršio do te mjere da se može upotrijebiti kao internacionalno sljepačko pismo. Brailleovo pismo za slijepe bazira se na skupinama od 6 točaka – po tri u dva okomita reda. Na jačem papiru neke se točke u skupini ispupče pa je tako za svako slovo stvoren poseban znak odnosno raspored istaknutih točaka koje slijepi čitaju pipajući kažiprstom desne ruke s lijeva na desno. Braille je također izumio brojeve i matematičke znakove za slijepe, a kao istaknuti reproduktivni glazbenik, izradio je sustav glazbenih znakova. Danas postoje posebne štamparije u kojima se knjige štampaju Brailleovim pismom.

Braille, Louis
Francuski pedagozi
Trojni savez (1882)

Trojni savez (skopljen 20.5. 1882. godine), bio je blok država koji su sačinjavali (Italija, Austro-Ugarska i Njemačka) i koji će u Prvom svjetskom ratu biti poznat pod nazivom Centralne sile. 

Bugarska i Turska su naknadno ušle u prvi svjetski rat na njihovoj strani, ali je Italija ispočetka bila neutralna da bi se nakon potpisivanja Londonskog ugovora u zamjenu za obećano teritorijalno širenje na Trst i Dalmaciju pridružila Antanti i objavila rat Centralnim silama.

Historija
Megaanum

Megaanum ili mega-anum (mega-annum) je vremenska jedinica koja označava milion godina. Uglavnom se njome služe u geologiji.

U naučnoj literaturi se za nju koristi skraćenica Ma.

Vremenske jedinice
Planetezimal

U kozmogoniji, planetezimali predstavljaju objekte za koje se vjeruje da su postojali unutar solarnih maglina. Smatra se da su se planetezimali formirali zbog koagulacije (zahvaljujući međusobnim sudaranju i gravitaciji) čestica koji su orbitirale oko prirastajućeg diska solarne magline; akumulacija planetezimala je dovela do stvaranja protoplanetarnog diska, koji je s vremenom koagulirao u protoplanete i planete. Ponekad se isti termin uopćeno koristi za asteroide i komete; drugi, kao Comins koriste termin za objekte s promjerom manjim od 10 km. 

Općenito se smatra da je oko 3,8 milijardi godina većina planetezimala stvorenih unutar solarnog sistema ili napustilo orbitu ili koagulirala u veće objekte. Većina preostalih planetezimala postoji unutar asteroidnog pojasa.

Teorija velikog udara predlaže hipotezu prema kojoj se Zemljin Mjesec formirao uslijed kolosalnog udara planetezimala zvanog Theia u Zemlju tokom rane historije solarnog sistema.

Literatura 
 Discovering the Essential Universe by Neil F. Comins (2001)

Planete
Astronomija
Had (eon)

Had u ovom članku se odnosi na hadski geološki period: vrijeme prije 3800 miliona godina (Ma). Geolog Preston Cloud je skovao taj izraz godine 1972, ispočetka u nastojanju da označi period prije pojave najranijih poznatih stijena. U posljednjim desteljećima 20. vijeka geolozi su identificirali nekoliko hadskih stijena na zapadnom Grenlandu, sjeverozapadnoj Kanadi i Zapadnoj Australiji. Različiti izvori navode različite datume o završetku hadskog perioda.

W. B. Harland je nešto kasnije skovao gotovo istovjetni izraz "Priscoanski period". 

Najstarije formacije stijenja se sastoje od pomalo izmijenjenih naslaga na Grenlandu koje datiraju oko 3800 Ma i potječu od vulkanskog nasipa koji je prodro u stijenje nakon što su one sedimentirale. Pojedinačni kristali zirkona u Zapadnoj Kanadi i regiji Jack Hills u Zapadnoj Australiji su daleko stariji. Najstariji cirkoni datiraju oko 4400 Ma - vrlo blizu vremena kada je, po teorijama, došlo do stvaranja Zemlje. Grenlandski sedimenti uključuju naslage vezanog željeza. One uključuju ugljik koji bi mogao biti organskog porijekla i moguću indikaciju fotosintetskog života koji je nastao u to vrijeme. Najstariji poznati fosili (iz Australije) datiraju nekoliko stotina miliona godina kasnije.

Ime "Had" dolazi od Hada te sugerira uvjete podzemnog svijeta - vrućinu i kaos. 

Had
Kriptik

Kriptička era ili kriptik se odnosi na najstariji period Zemlje. Počeo je prije 4567,17 miliona godina kada se Zemlja formirala i završio prije 4150 miliona godina. Ovo vrijeme se naziva kriptičnim jer postoji vrlo malo geoloških tragova koji su iza njega ostali. Bilo kakve geološke formacije - ako ih je i bilo - vjerojatno su uništeni u ranoj fazi bombardiranja koja se nastavila kroz Had.

Ovaj period niti bilo koje druge hadske pot-podjele nisu službeno priznati od Međunarodne komisije za stratigrafiju.

Dok je Zemlja srastala, njena unutrašnjost se diferencirala i rastaljena površina se ukrutila u kriptičkoj eri. Hipotetski udar koji je doveo do stvaranja Mjeseca također se zbio u tom periodu.

Najstarije stijene i minerali su iz kriptičke ere. Trenutno ne postoje nikakvi dokazi o postojanju života u to vrijeme.

Eksterni linkovi 
 Geowhen Database

Kriptik
K. Natwar Singh

Kunwar Natwar Singh, poznatiji kao K. Natwar Singh (16. 5. 1931. -) je indijski političar i ministar u saveznoj vladi. 

23. 5. 2004. je imenovan za ministra vanjskih poslova u vladi Manmohana Singha. Bio je poznat po nizu kontroverznih izjava. 7. 11. 2005. je s tog položaja smijenjen - iako je ostao na funkciji ministra bez portfelja - zbog kontroverzne uloge koju su on i njegova Kongresna stranka imali u skandalu vezanom za UN-ov program nafte za hranu.

Singh, K. Natwar
Singh, K. Natwar
Indijski nacionalni kongres

Indijski nacionalni kongres, isto tako poznat kao Kongresna stranka (engleski Indian National Congress, INC) je najveća i najjača politička stranka u Indiji.Stranka lijevog centra,ideologije socijal-demokracija,populizam i socijalni liberalizam.

Osnovana je godine 1885. da bi u 20. vijeku bila predvodnik u borbi Indije za nezavisnost od Britanskog Imperija. Nakon što je Indija godine 1947. dobila nezavisnost, INC je postao vladajuća stranka nove države i ostao na vlasti sve do godine 1977. kada ju je smijenila opozicijska Janata stranka. U tom periodu INC je uglavnom bio lijevo orijentiran i provodio socijalističke reforme te nastojao uvesti sekularizam.

INC se na vlast vratio godine 1980. da bi ga Janata ponovno smijenila s vlasti godine 1989. INC se, koristeći karizmu Sonie Gandhi, vratio na vlast iznenađujućom pobjedom na izborima godine 2004 te trenutno vlada uz pomoć drugih lijevo orijentiranih stranaka.

INC je tokom svoje dugogodišnje vladavine često bio optuživan za institucionalnu korupciju, zbog čega ga često uspoređuju s meksičkom strankom PRI.

Političke stranke
UN-ov program hrane za naftu

UN-ov program hrane za naftu je od godine 1996. do 2003. provođen od strane Ujedinjenih naroda s ciljem da se ublaže patnje iračkog civilnog stanovništva izazvane naftnim embargom i drugim ekonomskim sankcijama koje su UN ustanovile nakon iračke invazije na Kuvajt godine 1990.

Irak je teško stradao u zaljevskom ratu, a posljedice su bile pogotovo teške po civilnu infrastrukturu. Režim Sadama Huseina je koristio nestašice hrane i lijekova u propagandne svrhe, tvrdeći da ih Irak može u dovoljnim količinama nabaviti jedino ako mu se prikupljanje sredstava prodajom nafte. Godine 1995. je američka vlada Billa Clintona među posljednjima pristala na te prijedloge, iako se protivila daljoj liberalizaciji za koju se zalagala Francuska. Godine 1996. je donešena UN-ova Rezolucija 986 na temelju koje je otpočeo program. 

Program je uključivao prodaju nafte čiji je prihod išao u posebne humanitarne fondove, odnosno u fond za plaćanje ratnih reparacija. Ukupno je prikupljeno oko 65 milijardi US$.

Program je okončan nakon američke invazije na Irak, odnosno krajem 2003. kada su sankcije Iraku, sada pod američkom okupacijom, i formalno ukinute.

Zahvaljujući okupaciji, američka vlada je došla u posjed velikog brojka dokumenata i svjedoka koji su ukazali na to da je samo dio sredstava prikupljenih programom završio na predviđenom mjestu. Ostatak je bio zloupotrijebljen kroz klupko pronevjera i korupcije u koje je bio uključen veliki broj tvrtki, država, pa i najviših funkcionara UN, uključujuće osobe bliske generalnom sekretaru Kofiju Annanu. Isto je tako izašlo na vidjelo kako su tokom Programa stvorene bliske poslovne i druge veze između svih tih subjekata s jedne, te Sadama Huseina i njegovog režima s druge strane. 

Američka vlada Georgea W. Busha je sva ta otkrića poslije iskoristila u propagandne svrhe, nastojeći plasirati tezu kako su se mnoge vlade i pojedinci invaziji na Irak protivile isključivo u svrhu zaštite vlastitih ekonomskih i političkih interesa, a ne iz humanitarnih ili principijelnih razloga.

Historija Iraka
Ujedinjene nacije
Skandali
Alberto Fujimori

Alberto Ken'ya Fujimori (アルベルト・ケンヤ・フジモリ Aruberuto Ken'ya Fujimori, 28. 7. 1938. – ), isto tako poznat kao Kenya Fujimori (藤森 謙也 Fujimori Ken'ya), je bivši predsjednik Perua koji je obavljao tu dužnost od 28. 7. 1990. do 17. 11. 2000. Predstavlja prvu osobu istočnoazijskog porijekla koja je postala šef latinoameričke države, a nakon Arthura Chunga kao ceremonijalnog predsjednika Gvajane druga osoba istočnoazijskog porijekla koja je postala šef ne-azijske države. 

Fujimoriju se pripisuje povratak makroekonomske stabilnosti u Peru nakon burnog predsjednikovanja Alana Garcije i uspostavljanje mira nakon dugotrajnog sukoba s ljevičarskim gerilcima među kojima se isticao maoistički pokret Sendero Luminoso. No, Fujimori je isto tako bio žestoko kritiziran zbog autoritarnog vođenja države, pogotovo nakon državnog udara godine 1992, te bezbrojnih kršenja ljudskih i građanskih prava. Krajem 2000. je opozicija njegovoj vlasti narasla nakon otkrića brojnih korupcijskih skandala vezanih uz njegov režim. Tada je on napustio Peru kako bi prisustvovao APEC-ovom samitu u Bruneju, ali je odatle otišao u Japan čiji je državljanin. Tamo je podnio ostavku, poslanu faks uređajem i naknadno službeno predanu peruanskoj ambasadi u Tokiju. Nakon špekulacija da neće biti prihvaćena, to se ipak dogodilo.

U oktobru 2005. Fujimori je izjavio da će sudjelovati na peruanskim predsjedničkim izborima u aprilu 2006. Za vrijeme putovanja u Čile uhapsile su ga tamošnje vlasti 7. 11. 2005. Početkom 2006. su mu peruanske vlasti odbacile kandidaturu.

Peruanski političari
Predsjednici Perua
Liberalna stranka Kanade

Liberalna stranka Kanade (engleski The Liberal Party of Canada, francuski Parti libéral du Canada) je kanadska politička stranka osnovana zajedno s osnutkom kanadske Konfederacije godine 1867.

Dok je prvih trideset godina bila u opoziciji prema vladajućoj Progresivnoj konzervativnoj stranci, veći dio 20. vijeka je bila na vlasti u Kanadi, a svaki od njenih vođa je barem jednom obavljao mandat kanadskog premijera. Zbog toga je često nazivaju "prirodnom vladajućom strankom".

Po svojoj ideologiji i političkom programu kanadska Liberalna stranka okvirno pripada političkom centru, ali je primjetno lijevije orijentirana u odnosu na američku Demokratsku stranku, s kojom se ponekad uspoređuje. S druge strane od nje je danas u Kanadi lijevije orijentirana Nova demokratska stranka.

Liberalna stranka je na vlasti bila od godine 1993. do parlamentarnih izbora 2006. godine prilikom kojih je poražena od strane Konzervativne stranke. Nakon izbora 2011. godine završila je na trećem mjestu, iza NDP koja joj je oduzela status službene opozicije.

Političke stranke u Kanadi
Nova demokratska stranka (Kanada)

Nova demokratska stranka (engleski The New Democratic Party, francuski Nouveau Parti démocratique) je lijeva politička stranka koja djeluje u Kanadi i zalaže se različite forme socijaldemokracije i demokratskog socijalizma.

Osnovana je godine 1961. te sudjeluje na federalnim i provincijskim izborima. U kanadskom Domu zastupnika njeni zastupnici predstavljaju lijevo krilo kanadskih birača, dok Liberalna i Konzervativna stranka zastupaju centar i desnicu.

NDP je članica Socijalističke internacionale.

NDP je sve donedavno podržavala manjinsku vladu Paula Martina, ali je krajem 2005., u svjetlu korupcijskih skandala, tu podršku povukla te ishodila parlamentarne izbore na kojima je u januaru 2006. pobijedila Konzervativna stranka. Poslije je podržavala manjinske vlade konzervativnog premijera Stephena Harpera, ali dva puta ishodila njen pad - 2008. i 2011. godine.

Na izborima 2011. je doživjela veliki uspjeh i izbila na drugo mjesto ispred liberala, a iza pobjedničkih konzervativaca, dobivši status službene opozicije u federalnom Parlamentu.

Političke stranke u Kanadi
Jack Layton

The Honourable John Gilbert "Jack" Layton, PC, MP, Ph.D (Hudson, Québec 18.7. 1950. - Toronto, 22.8. 2011.) je socijaldemokratski političar iz Kanade, te bivši gradski vijećnik i zamjenik gradonačelnika Toronta. Bio je vođa Nove demokratske stranke (NDP). Na izborima 28.6. 2004. Bio je član kanadskog Parlamenta i zastupao izborni okrug Toronto-Danforth.

Godine 2011. je NDP pod njegovim vodstvom ostvarila veliki uspjeh, izbivši na drugo mjesto ispred dotada dominatnih liberala i po prvi put dobivši status službene opozicije.

Izvori 

Kanadski političari
Paul Martin

The Right Honourable Paul Edgar Philippe Martin, PC, MP, BA, LLB (rođen 28.8. 1938. u Windsoru, Ontario) je trenutni, 21. po redu, premijer Kanade. 

Na tu je dužnost izabran 12.12. 2003, naslijedivši Jean Chretiena na čelu Liberalne stranke Kanade. 28.6. 2004. je stranku vodio na izborima na kojima je osvojila 135 od 308 mjesta u kanadskom Domu zastupnika. Nakon toga je Martin formirao manjinsku vladu uz podršku ljevičarske Nove demokratske stranke. No, za vrijeme njegovog mandata su polako počeli izbijati detalji o velikom korupcijskom skandalu u koji su upetljani mnogi funkcioneri njegove stranke. Zbog toga je NDP objavila kako će tražiti glasanje o povjerenju, što se i dogodilo 28.11. 2005. te je Martinova vlada izgubila povjerenje. Nakon što je na izborima 23.1. 2006. njegova stranka poražena, najavio je povlaćenje s mjesta šefa stranke.

Martin, Paul
Martin, Paul
Kanuri

Kanuri su afrička etnička skupina koja živi u sjeveroistočnoj Nigeriji u državi Bornu te u susjednom Nigeru. Često ih zovu Beri Beri (naziv koji dolazi iz hausa jezika). Nigerski popis stanovništva iz godine 1988. procjenjuje da ih živi 320.000 u Nigeru.

Govore kanuri jezikom, koji pripada nilo-saharskoj jezičnoj familiji. Taj se jezik također govori u dijelovima Nigera, Kameruna i Sudana. Njime se dosta govori i u Čadu.

Etničke grupe Čada
Etničke grupe Kameruna
Etničke grupe Nigera
Etničke grupe Nigerije
Osman II

Osman II (3.11. 1604. — 20.5. 1622.) bio je sultan Otomanskog imperija od godine 1618. do svoje smrti.
   
Osman je bio sin Ahmeda I. Stuio je na prijestolje s 14 godina kao rezultat državnog udara protiv svog ujaka Mustafe I. Usprkos svoje mladosti, Osman se odmah želio nametnuti kao vladar te je osobno vodio invaziju Poljske tokom Moldavskih magnatskih ratova. Teško je poražen u bitci kod Chotina (Chocima) (u stvari opsade Chotina od strane poljskog hetmana Jana Chodkiewicza) u jesen 1621. godine. Nakon toga se posramljen vratio u Konstantinopol, kriveći kukavičluk janjičara za svoje poniženje. 

Osman II. bio je vjerojatno prvi vladar koji je shvatio da janjičari kao pretorijanska institucija čine više štete nego koristi modernom imperiju. Zbog toga je zapovijedio zatvaranje njihovih kavana (mjesta gdje su se kovale zavjere protiv prijestolja) i dovukao odane trupe u prijestolnicu. Rezultat je bila dvorska pobuna na čelu s majkom Mustafe I. Osman je zarobljen i zadavljen tetivom od luka.

Prema zapisima suvremenika Osman je bio svojeglav, osvetoljubiv i ponekad sadistički raspložen. No, kao vladar znao je prepoznati probleme i energično ih rješavati. U tome je predstavljao suprotnost većini svojih nasljednika. Njegov najveći problem bio je nedostatak političkog iskustva i nastojanje da se previše problema riješi istovremeno.

Osman i njegova kratka vladavina su dubrovačkom pjesniku Ivanu Gunduliću poslužile kao inspiracija za istoimeni nedovršeni spjev Osman.

Osmanski sultani
Turski pjesnici
Policijski sat

Policijski sat je popularni naziv za administrativnu mjeru kojom se cijelom ili dijelu stanovništva na nekom ograničenu području ili cijeloj državi ograničava kretanje u određenom periodu u svrhu održavanja javne sigurnosti.

Policijski sat se u pravilu proglašava kao dio mjera vezanih uz izvanredno stanje u nekoj državi, i obično se odnosi na noćne sate. Svrha mu je spriječiti ili otežati demonstracije, štrajkove, sabotaže, terorističku ili gerilsku aktivnost. Svaka osoba koja se za vrijeme policijskog sata nađe na ulici može biti pritvorena te naknadno kažnjena od strane vlasti.

Policijski sat je mjera koje u posljednje vrijeme mogu donositi i lokalne jedinice vlasti, najčešće u svrhu suzbijanja kriminala. Jedan od najpoznatijih takvih slučajeva bio je grad Washington D.C. koji je, nastojeći zaustaviti rast stope ubojstava, početkom 1990-ih ustanovio policijski sat za osobe mlađe od 18 godina.

Javna sigurnost
Jordan

Jordan, službeno Hašemitska Kraljevina Jordan je država na Bliskom istoku u jugozapadnoj Aziji. Na krajnjem jugozapadu kratkom obalom (26 km) izlazi na Crveno more, graniči na zapadu s Izraelom i područjem Zapadne obale, na sjeveru sa Sirijom, na sjeveroistoku s Irakom i na jugu i istoku sa Saudijskom Arabijom.

Povijest Jordana nakon osamostaljenja obilježena je pokušajima balansiranja između strana u izraelsko-palestinskom sukobu. Iako je podržavao težnju Palestinaca za neovisnom državom, Jordan je pod vodstvom kralja Huseina (na vlasti 1953. - 1999.) održavao dobre odnose i s državama Zapada, a 1994. potpisan je mirovni ugovor s Izraelom.

Istočni i južni dio zemlje je dio Sirijske pustinje. Na zapadu se nalazi Jordanska rasjedna dolina kroz koju protječe rijeka Jordan i ulijeva se u Mrtvo more čija je obala (−417 m) najniža točka na površini Zemlje. Planinska područja odvajaju ovu dolinu od pustinje na istoku.

Islam je najzastupljenija religija. Arapski odnosno njegov lokalni dijalekt je jezik većine stanovništva. U Jordanu živi oko 1,7 mil. palestinskih izbjeglica koji uglavnom imaju jordansko državljanstvo.

Nakon dugogodišnje gospodarske ovisnosti o inozemnoj pomoći, izvozu fosfata i potaše te doznakama iseljenika, Jordan je u posljednjih desetak godina krenuo putem reformi i slobodne trgovine. Dugoročni gospodarski rast ovisit će o održanju regionalne stabilnosti.

Gradovi 
 Popis gradova u Jordanu

 
Države u Aziji
Kunama

Kunama je naziv za jednu od najmanjih etničkih skupina u Eritreji. Njeni pripadnici žive u regiji Gash-Barka.

Etničke grupe Eritreje
Etničke grupe Etiopije
Etničke grupe Sudana