Mari El

Republika Marijska ili Mari-El (ruski: Респу́блика Мари́й Эл; marijski: Марий Эл Республика) je federalni subjekt Ruske federacije, odnosno jedna od njenih republika. Nalazi se u Privolškom saveznom okrugu.

Zemljopis 
Marijska se nalazi u istočnom dijelu Istočnoeuropske nizine (viditi točniji naziv) Ruske Federacije, duž rijeke Volge. Močvarna Marijska depresija se nalazi u zapadnom dijelu republike. 57% ozemlja ove republike je pokriveno šumama.
 Površina: 23.200 km².
 Granice:
 unutarnje: Nižnjenovgorodska oblast (JZ/Z/SZ/S), Kirovska oblast (S/SI/I), Tatarska (JI/J), Čuvaška (J)
 Najviši vrh: 278 m 
 Najveća udaljenost sjever-jug: nema podataka
 Najveća udaljenost istok-zapad: nema podataka
 Prosječno visina : nema podataka

Rijeke 
U Marijskoj ima 476 rijeka. Većinu ih se smatra malim rijekama, jer su uglavnom 10-50 m široke i 0,5-1,4 m duboke.

Obično se zamrznu od polovice studenog do polovice travnja. U veće rijeke spadaju: 
 Boljšaja Kokšaga
 Buj
 Ilet
 Iravka
 Kundiš
 Laž
 Malaja Kokšaga
 Mali Kundiš
 Nemda
 Rutka
 Uržumka
 Vetluga (plovna)
 Volga (plovna)
 Jušut

Jezera 
Ima preko 200 jezera u Marijskoj, a većina njih su površine manje od 1 km četvornog, a dubine od 1-3 m.

Brojna jezera se nalaze među močvarama. Močvare zauzimaju velike površine od onih veličine 10-70 km², do onih veličine 100 km², a obično se smrznu u prosincu. Prosječna dubina močvara je od 0,5-1,5 m (sve do 3 m), ali nemoguće ih je proći u jesen i u proljeće zbog poplava.

Veća jezera su:
 Karas
 Kičijer
 Jaljčik
 Tair
 Čeboksarska vodosprema

Gorja

Prirodna bogatstva 
U republici praktički nema prirodnih resursa od industrijskog značaja. Od sirovina se mogu naci treset, mineralna voda i vapnenac.

Klima 
Klima je blaga kontinentalna klima. Zime su blago hladne i sniježne. Ljeta su topla, često kišna.
 Prosječna siječanjska temperatura: −13 °C
 Prosječna srpanjska temperatura: +19 °C
 Prosječna godišnja količina padaline: 450-500 mm

Upravna podjela

Stanovništvo 
Marijci, prije znani i pod imenom Čeremisi, su povolško-finski narod.

Govore dvama srodnim jezicima, nizinski marijski jezik ("Meadow Mari", "марий йылме") i brdski marijski jezik ("мары йӹлмы"). Nizinski marijski je službeni jezik u republici, zajedno sa ruskim jezikom. Brdski marijski se smatra inačicom.

Marijci nisu imali označeno ozemlje prije ruske revolucije 1917.. Danas samo 48,3% Marijaca žive u Marijskoj. 4,1% Marijaca živi izvan Ruske Federacije.

Struktura po narodnosti:
 Rusi 47,5% 
 Marijci 42,9%
 Tatari 6,0% 

Ostali narodi i etničke skupine, kojih ima preko 50, čine 3,6% stanovništva.
 Broj stanovnika: 727.979 (2002.)
 gradsko: 459.687 (63.1%)
 selsko: 268.292 (36.9%)
 muško: 338.485 (46.5%)
 žensko: 389.494 (53.5%)
 žena na 1000 muškaraca: 1.151
 Prosječna dob: 36,7 g.
 gradska: 36,7 g.
 seoska: 36,7 g.
 muška: 34,0 g.
 ženska: 39,0 g.
 Broj domaćinstava: 263.382 (sa 717.938 ljudi)
 gradskih: 173.246 (sa 455.006 ljudi)
 seoskih: 90.136 (sa 262.932 ljudi)
 Prosječni očekivani životni vijek: nema podataka

Historija 
Za stara marijska plemena se znalo još od 5. stoljeća.  Kasnije su njihova područja bila znana kao podložnik Povolškoj Bugarskoj i Zlatnoj hordi. 1440-ih su pripojena Kazanjskom kanatu, a pripala su Ruskom Carstvu padom Kazanjskog kanata 1552. godine. 

Marijska Autonomna Oblast je uspostavljena 4.11. 1920..
Reorganizirana je u Marijsku ASSR 5.12. 1936. godine.

Autonomna republika Marijska u današnjem obliku je stvorena 22.12. 1990. godine.

Politika 
Na čelu republike je predsjednik. Leonid Igorevič Markelov je izabran u siječnju 2001., te ponovno 2004. godine. 
Mandat mu istječe 2008. godine.

Privreda 
Najrazvijenije industrije su strojogradnja, kovinoprerada, drvoprerada, proizvodnja rezane građe, trupaca, prehrambena industrija.

Većina gospodarskih društava se nalazi u glavnom gradu, Joškar-Oli, kao i u gradovima Kozmodemjansku, Volžsku i u Zvenigovu.

Transport 
U republici je jedna zračna luka, 15 željezničkih postaja, 53 autobusne postaje i riječna luka na rijeci Volgi u Kozmodemjansku (te 4 manje luke).

Kultura 
Ima osam muzeja u Marijskoj republici. Najveći su Nacionalni muzej, Povijesni muzej i Republički muzej finih umjetnosti u Joškar-Oli te Muzej umjetnosti i povijesti u Kozmodemjansku.

Obrazovanje 
Najvažnije ustanove visokog obrazovanja su Marijsko državno tehničko sveučilište, Marijsko državno sveučilište i Marijski državni pedagoški institut. Svi su smješteni u Joškar-Oli.

Vjera 
Glavne vjeroispovijedi su pravoslavlje, ruski pravoslavni starovjernici i islam.

Tradicionalna marijska religija marla —kršćanstvo s elementima totemizma i šamanizma se dosta ispovijeda.

Turizam 
Marijska je omiljeno odredište turista iz Tatarstana. Ondje se, u dolini Ilet nalazi nacionalni park Marii Čodra, s brojnim atrakcijama, kao što su plovljenje brodom, jahanje, gljivarenje itd. Mariji Hodra je omiljeno mjesto kazanjskih tolkinista, gdje si oni odigravaju bitke.

Eksterni linkovi 

 Službene stranice  
 Zemljovid Marijske republike  
 Slike i priče iz Marijske 
 Marijske Privreda

 
Ruske republike
Privolški federalni okrug