Mikrobiologija

Mikrobiologija (od grčkog mikron - mali i biologos - nauka o životu) je jedna od nauka koja je imala i ima veoma važnu ulogu u društvu. Mikrobiologija je često definisana kao nauka koja proučava organizme koji su premali da bi se videlu golim okom, tj. nauka koja proučava mikroorganizme. Organizmi i objekti manji od jednog milimetra u prečniku se ne mogu videti golim okom, te su mikroskopi naišli na ogromnu primenu u mikrobiologiji. Mikroorganizmi su od velikog značaja. Mikroorganizmi su neophodni za pravljenje hleba, sira, piva, vina, antibiotika, enzima, vakcina, vitamina i mnogih drugih bitnih produkata. Mikroorganizmi su neophodni za ekološki sistem. Zahvaljujući njima postoje azotni i ugljenikovi ciklusi koji se odvijaju duboko u zemljištu i u dubokim vodama.

Mikroorganizmi su takođe pravili puno problema u istoriji čoveanstva. Bolesti izazvane mikroorganizmima su bile od značaja u nekoliko navrata, na primer pad Rimskog Carstva i osvajanje Novog Sveta. 1347. Crna cmrt je harala Evropom, i do 1351, samo četiri godine kasnije, 1/3 populacije je umrla. Danas jedna od najvećih bitaka koje moderna mikrobilogija vodi je sa virusom HIV-a, koji vodi do boleti side.

Važni datumi u razvoju mikrobiologije 
 1546 - Frakastoro je pretpostavio da bolesti mogu da budu rezulat nevidljivih organizama
 1590 - Džensen pravi prvi mikroskop
 1676 - Levenhok otkriva prve organizme
 1688 - Redi objavljuje rad o spontanoj generaciji crva
 1765 - Spalancani napada teoriju spontane generacije
 1786 - Miler pravi prvu sistematsku klasifikaciju bakterija
 1798 - Jener prvi put upotrebljava vakcinu protiv boginja
 1838 - Švan i Šlajden objavljuju rad Teorija ćelija
 1844 - Basi potvrđuje da su mnoge bolesti izazvane mikroorganizmima
 1847 - Semelvajs potvrđuje da se bolesti mogu preneti sa osobe na osobu, i prvi primenjuje dezinfikaciju
 1849 - Snou istražuje epidemiologiju kolere u Londonu 1849. godine
 1857 - Luj Paster potvrđuje da je fermentacija rezultat rada mikroorganizma
 1858 - Virčov potvrđuje da ćelije nastaju deobom ćelija
 1861 - Paster za sva vremena opovrgnuje teoriju spontane generacije
 1867 - Lister objavljuje svoj rad o primeni dezinfekcije tokom operacija
 1869 - Mišer otkiva nukleinske kiseline
 1880 - Lavren pokazuje da je uzrok malarije mikroorganizam Plasmodium
 1882 - Koh otkriva da je uzrok tuberkuloze bacil Mycobacterium tuberculosis
 1884 - Gramovi metodi dele bakterije na gram pozitivne i gram negativne
 1884 - Mečnikof objašnjava proces fagocitoze
 1885 - Paster pravi vakcinu protiv besnila
 1886 - Ešerih otkriva uzrok dijareje - mikroorganizam Escherichia Coli
 1896 - Van Ermengem otkriva uzrok botulizma – Clostridium botulinum
 1897 - Ros pokazuje da malariju prenosi komarac
 1900 - Rid pokazuje da žutu groznicu takođe prenosi komarac
 1902 - Lendštajner otkriva krvne grupe
 1903 - Rajt otkriva prisustvo antitela 
 1905 - Šaudin i Hofman otkrivaju da se sifilis prenosi 
 1910 - Ehrlih proizvodi prvi lek za sifilis
 1911 - Rous otkriva virus koji dovodi do raka kod kokošaka
 1915 - D'Herel i Tvort otkrivaju prve viruse koji napadaju bakterije
 1921 - Fleming otkriva lizozome
 1928 - Grifit otkriva bakterijsku transformaciju
 1929 - Fleming otkriva penicilin
 1937 - Čaton deli organizme na prokariote i eukariote
 1941 - Bidl i Tatum postavljaju hipotezu Jedan gen - jedan enzim
 1944 - Averi pokazuje da je DNK nosilac genetske informacije
 1945 - Vaksman otkriva streptomicin
 1946 - Tatum opisuje bakterijsku konjugaciju
 1951 - Herši i Čejs opisuje način na koji virus napada bakterije
 1952 - Medaver otkriva da organizam ima osobinu tolerantnosti
 1953 - Votson i Kirk otkrivaju strukturu molekula DNK
 1962 - Porter opisuje osnovnu strukturu imunoglobulina G
 1966 - Nirenberg, Korana i drugi otkrivaju Genetski kod - Genetska šifra
 1970 - Arber i Smit otkrivaju restriktivne enzime
 1971 - Baltimor otkriva obrnutu trankripciju kod virusa
 1977 - Gilber i Senger otkrivaju tehnike za sekvenciranje DNK molekula
 1979 - Sinteza insulina putem tehnologije rekombinacije DNK
 1980 - Objavljena svetska eliminacije variole vere
 1982 - Sinteza vakcine za Hepatitis B
 1984 - Lik Montanjer identifikuje HIV virus
 1985 - Mulis razvija polimerizovanu lančanu reakciju – PCR
 1986 - Prvi put upotrebljena genska terapija
 1995 - Objavljena DNK sekvenca Haemophilus influenzae
 1997 - Otkrivena najveća bakterija na svetu
 1999 - Potpuno poznat ljudski genom u Projektu ljudskog genoma

Poznati mikrobiolozi 
 Girolamo Fracastoro
 Zacharias Janssen
 Antonie van Leeuwenhoek
 Francesco Redi
 Lazzaro Spallanzani
 Edward Jenner
 Johannes Müller
 Theodor Schwann
 Matthias Jakob Schleiden
 Agostino Bassi
 Ignaz Semmelweis
 John Snow
 Louis Pasteur
 Rudolf Virchow
 Joseph Lister
 Friedrich Miescher
 Charles Louis Alphonse Laveran
 Hans Christian Gram
 Élie Metchnikoff (Ilya Mechnikov)
 Theodor Escherich
 Émile van Ermengem
 Ronald Ross
 Walter Reed
 Karl Landsteiner
 Almroth Wright
 Fritz Schaudinn
 Erich Hoffmann
 Paul Ehrlich
 Félix d'Herelle
 Frederick Twort
 Walther Flemming
 Édouard Chatton
 Francis Peyton Rous
 George Beadle
 Edward Tatum
 Simon Flexner
 Francis Crick
 James Watson
 Maurice Wilkins
 Peter Medawar
 Selman Waksman
 Oswald Avery
 Alfred Hershey
 Colin Munro MacLeod 
 Har Gobind Khorana
 Marshall Warren Nirenberg
 Robert W. Holley
 Werner Arber
 Hamilton O. Smith
 David Baltimore
 Luc Montagnier
 Harald zur Hausen
 Kary Mullis
 Françoise Barré-Sinoussi
 Ludwik Hirszfeld
 Jana i Djurdja
Mehmed Mulahusejnović

Izvori 

 Microbiology, fifth Edition, Harley, John - Eastern Kentucky University, 2003.

Eksterni linkovi 
 O mikrobiologiji