alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Amerigo Vespucci

Amerigo Vespucci (Firenze, 1454. március 9. – Sevilla, 1512. február 22.) olasz utazó, felfedező és térképész. 1499-ben a spanyol Alonso de Ojeda vezette expedíció navigátoraként részt vett Kolumbusz Kristóf második útján és az 1507-ben megjelent Négy utazás című beszámolójában „Újvilágnak” (Mundus Novus) nevezte a felfedezett új földrészt. 1507-től kezdve Vespucci keresztneve után Amerikának kezdték nevezni az új kontinenst. Martin Waldseemüller német térképrajzoló 1507-ben kiadott világtérképén már külön ábrázolta az Újvilágot, annak déli részére pedig az „America” feliratot nyomtatta. A névadást Vespucci latinizált keresztneve ihlette nőnemű alakban, ugyanis a többi, akkor ismert kontinens neve (Europa, Asia, Africa), szintén nőnemű volt.

Élete 
Nastagio Vespucci negyedik gyermekeként látta meg a napvilágot 1454-ben az itáliai Firenzében, egyes feltételezések szerint egy Firenze közelében fekvő falucskában, Montefioralleban. Az Amerigo keresztnév a latin Emericus olasz változata.

Életéről – felfedezésén kívül – kevés adat áll rendelkezésre. 1490-ben ugyanabba a kereskedőházba lépett be, amelyikben kortársa, Kolumbusz Kristóf is hajózott. 1499-ben a mai Suriname-ba hajózott, s közben egy új országnevet ötlött ki: miközben a part mentén hajóztak, így kiáltott fel Vespucci: Hiszen ez egy kis Velence – Venezuela! Hazatérte után portugál lobogó alatt az Újvilág felé indult. Végül Vespucci saját állítása szerint 1504-ig összesen négy ízben járt Amerikában. Kétszer spanyol, kétszer portugál megbízásból, de Kolumbusz után.

Kolumbusz mindvégig abban a hitben élt, hogy az Indiába vezető nyugati utat találta meg: ebben a tudatban is halt meg 1506-ban. Ugyanakkor 1501–02 köré tehető az az időpont, mikor Vespucci önálló földrésznek nevezi ki új felfedezését, noha akkorra még csak Dél-Amerika északi és keleti partvidékét járta be. Ám a keleti partvidéken tényleg eljutott a déli szélesség 52. fokáig.

A lotaringiai Saint-Dié-des-Vosges városában működő Martin Waldseemüller német kozmográfus 1507-ben kiadott Cosmographiae Introductio című könyve egy világtérképet is tartalmazott. Ezen a világtérképén ő nevezi először Amerikának az új déli földrészt, melyet addig Újvilágként emlegettek. Kolumbusz nevét utóbb egy országnév örökítette meg: a Dél-Amerikában 1810-ben kikiáltott Kolumbia.

Magyarul megjelent művei 

Az Újvilág hajósai. Kolumbus, Vespucci, Magellán; ford. Lontay László, Salánki József, Tassy Ferenc, bev., jegyz. Tassy Ferenc; Gondolat, Bp., 1968 (Világjárók. Klasszikus útleírások)

Jegyzetek

Források 
  
 Felfedezők és utazók | Sulinet Tudásbázis
 Amerigo Vespucci inː

További információk 
 Amerigo Vespucci Encyclopædia Britannica 
 Az újvilág nevének eredete
 Amerigo Vespucci Társaság
 Egyszer volt... a felfedezők - 10. rész: Amerigo Vespucci és az Újvilág (24:04)
 Amerigo Vespucci, olinuris.library.cornell.edu

Olasz utazók, felfedezők
Firenzeiek
1451-ben született személyek
1512-ben elhunyt személyek
Blekinge (egyértelműsítő lap)

Blekinge megye, Svédország
 Blekinge tartomány, Svédország
Dalarna tartomány

Dalarna Svédország egyik történelmi tartománya Közép-Svédországban. Szomszédai: Härjedalen, Hälsingland, Gästrikland, Västmanland és Värmland tartományok, valamint Norvégia.

Megye 

A tartomány határai ugyanazok, mint a megye határai. Csak egy kis rész északon tartozik Gävleborg megyéhez.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Avesta (1641 – 1686)
 Borlänge (1944)
 Falun (1641)
 Hedemora (kb. 1400)
 Ludvika (1919)
 Säter (1642)

Földrajz 

A déli részen néhány rézbánya található. Az északi rész hegyes, sok tóval.

Nemzeti parkok:
 Färnebofjärden
 Fulufjället
 Hamra
 Töfsingdalen

Ugyancsak itt található az 5. legnagyobb tó Svédországban, a Siljan.

Kultúra 

A legismertebb jellemzője a Dala ló (Dalahästen), egy festett és kidiszített faló. A Vasa futamot (90 km-es sífutás) évente megtartják március első vasárnapján Sälen és Mora között. A Falun környéki bányavidéket az UNESCO világörökségnek nyilvánította.

Híres emberek 
 Gustaf de Laval (1845-1913), feltaláló és mérnök

Címer 

A címert 1560-ban kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

További információk 

 Dalarna – Turista információk

Svédország tartományai
Dalsland tartomány

Dalsland Svédország egyik történelmi tartománya Dél-Svédországban. Szomszédai Bohuslän, Värmland és Västergötland tartományok, valamint a Vänern-tó és Norvégia.

Megye 

Sok éven át Dalsland a régi Älvsborg megye területének északi részén volt, de 1999-ben a nagyobb Västra Götaland megyével helyettesítették.

Történelem

Földrajz 

Åmål volt az egyetlen városa. Más része nincs Svédországnak, amelyik ennyire sűrűn lenne borítva tavakkal.

Nemzeti parkok: Tresticklan

Kultúra 

A Dalsland csatornát 1868-ban fejezték be, 254 km hosszú.

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A 16. században megyei rangja volt, de 1884. január 18-án hercegi rangra emelték.

Jegyzetek

További információk 
 Dalsland – Hivatalos honlap

Svédország tartományai
Friedrich August Stüler

Friedrich August Stüler (Mühlhausen, Türingia,  1800. január 28. – Berlin, 1865. március 18.) német építész és építészeti író, a Magyar Tudományos Akadémia székházának tervezője.

Életpályája 
 
1818-tól Berlinben járt egyetemre, Karl Friedrich Schinkel tanítványa volt. 1829-ben és 1830-ban barátjával Eduard Knoblauch-hal beutazta Franciaországot és Olaszországot, majd Heinrich Strack-kal közösen Oroszországot. 1832-ben udvari építészeti felügyelő ill. az új berlini városi kastély építési vezetője volt.

1837-ben elkészítette a szentpétervári Téli Palota újjáépítéséhez a terveket, de mivel I. Miklós cár nem a Stüler által tervezett és új neoreneszánsz stílust választotta, hanem az eredeti barokk kastélyt építtette újra, ezek soha nem kerültek megvalósításra.

IV. Frigyes Vilmos trónra lépésével hatalmas mértékben megnőttek lehetőségei, 1842-ben kinevezték királyi építésznek. A berlini építészegylet alapítója is egyben. Ekkor kezdhette el építeni fő művét, a berlini Neues Museumot.
Stüler az egyházi építmények kialakításában hajlott a IV. Frigyes Vilmos elképzeléseinek a megvalósítására, aki olaszországi utazása során tanulmányozta az ottani építészetet, és egyfajta porosz árkádiát szeretett volna létrehozni az ókor és a reneszánsz formavilág felhasználásával.

A potsdami béketemplom a római Santa Maria in Cosmedin-templom kampanillájának mintájára készült. Ludwig Persius halála után Stüler vette át a potsdami béketemplom építési vezetését. Királyi megbízójával, IV. Frigyes Vilmossal 1858/59 telén újra beutazta Olaszországot és az ott látott középkori építmények valamint a quattrocento stílusa mély benyomást tettek rá.

Az itáliai élményeit szabadon kombinálta és ezek több berlini templom építésénél érvényesültek, többek között a Jakab-templomnál az Oránia utcában.

A Magyar Tudományos Akadémia épületére kiírt tervpályázat nyertes neoreneszánsz terve az ő nevéhez fűződik. (Az 1862 és 1865 közötti kivitelezési munkákat Ybl Miklós és Szkalnitzky Antal irányította.)

Egyéb műveinek jegyzéke  

St. Johannis Kirche, Berlin-Tiergarten, 1834–1856 
St. Peter und Paul auf Nikolskoje, Berlin-Zehlendorf, 1834–1837 
Neues Museum, Múzeum-sziget, Berlin-Mitte, 1843–1855
Königsbergi Egyetem (ma Kalinyingrád), 1844–1863
St. Mattäus Kirche, Berlin-Tiergarten, 1844-46
Friedenskirche, Potsdam, 1845–1854
Belvedere a Pfingstbergen, Potsdam, 1847–1863 
Kirche, Caputh, 1848–1852
Nationalmuseum, Stockholm, 1848–1866
Orangerie, Potsdam, 1851–1864
Triumphtor am Winzerberg, Potsdam, 1851 
Kastély, Schwerin, 1851
Neue Orangerie, Potsdam, 1851–1860 
Gárdakaszárnya, Berlin-Charlottenburg, 1852–1859
Bornstedter Kirche, Potsdam, 1854–1855 
Wallraf-Richartz-Museum, Köln, 1855–1861 (zerstört)
Burg Stolzenfels am Rhein, (vollendet 1842)
Burg Hohenzollern, 1850–1867
Werdersche Kirche, Werder an der Havel, 1858
Kirche am Stölpchensee, Berlin-Zehlendorf, 1858–1859 
Új zsinagóga, Berlin-Mitte, 1859–1866 
Alte Nationalgalerie, Berlin-Mitte, 1862–1876  
Városi templom, Fehrbellin, 1867

Jegyzetek

Források 
Kurzbiografie

Német építészek
1800-ban született személyek
1865-ben elhunyt személyek
Egentliga Finland tartomány

Egentliga-Finland Svédország-Finnország egyik történelmi tartománya Délnyugat-Finnországban. Szomszédai Norra Finland, Tavastland és Nyland tartományok, valamint a Finn-öböl.

Tartomány 

A régi Egentliga-Finland tartomány benne van a mai Nyugat-Finnország tartomány területén belül.

Történelem 

A tartomány a 12. század óta Svédországhoz tartozott, de 1809-ben Oroszországhoz csatolták. Ma már nincs adminisztratív funkciója.

Földrajz 

A legfontosabb és legrégebbi város Åbo (finnül Turku).

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A címeren grófi korona található, de ugyanez a korona-szimbólum Svédországban bárói koronát jelképez.

Lásd még 
 Finnország

Finnország történelmi tartományai
Cornell Egyetem

A Cornell Egyetem (ejtsd: kornel, angolul Cornell University) az Amerikai Egyesült Államok egyik legnagyobb kutatóegyeteme a New York állambeli Ithaca városban, tagja az Ivy League-nek. 1865-ben ketten alapították: Ezra Cornell üzletember, a távíróipar úttörője és Andrew Dickson White, egy elismert történész-tanár.

Ismertebb diákjai

Nobel-díjasok (ND) 
 George W. Beadle (Ph.D. 1930) – Orvosi Nobel-díj 1958.
 Pearl S. Buck (M.A. 1926) – a Pulitzer-díjas regény, a The Good Earth szerzője – (Irodalmi Nobel-díj 1938).
 Robert Fogel (B.A. 1948) – (Közgazdasági Nobel-emlékdíj 1993).
 Sheldon Lee Glashow (A.B. 1954) – (Fizikai Nobel-díj 1979).
 Robert W. Holley (Ph.D. 1947) – (Orvosi Nobel-díj 1968)
 Barbara McClintock (B.S. 1923, A.M. 1925, Ph.D. 1927) – (Orvosi Nobel-díj 1983).
 Toni Morrison (A.M. 1955) – Irodalmi Nobel-díj.
 Douglas D. Osheroff (M.S. 1971, Ph.D.1973) – (Fizikai Nobel-díj 1996).
 Isidor Isaac Rabi (B.Chem. 1919) – (Fizikai Nobel-díj 1944).
 Steven Weinberg (A.B. 1954) – (Fizikai Nobel-díj 1979).

További diákok 
 Ernst Knobil (1926–2000) amerikai biológus, endokrinológus, az MTA tagja
 Kenneth Roberts, író
 Kurt Vonnegut, író

Magyar származású oktatók  
Erdélyi-Szabó Miklós matematikus
 Tardos Éva matematikus

Tagság
Az egyetem az alábbi szervezeteknek a tagja:

Leányszervezetek
Az egyetem alá az alábbi szervezetek tartoznak:

Galéria

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap 
 Cornell Big Red – Hivatalos atlétikai honlap 

New York állam egyetemei
Az 1860-as években alapított oktatási intézmények
1865-ben alapított szervezetek
Gotland (egyértelműsítő lap)

Gotland tartomány, Svédország
 Gotland megye, Svédország
 Gotland község, Svédország
 Gotland szigete, Svédország
Gotland tartomány

Gotland Svédország egyik történelmi tartománya. A Balti-tengerben levő Gotland, Fårö szigetekből és még néhány kisebb szigetből áll.

Megye 

A tartomány határai ugyanazok, mint a megye és a sziget (plusz a kisebb szigetek) határai. Gotland szigete egyetlen községet tartalmaz. A visbyi püspökség határai ugyancsak azonosak.

Történelem 

A középkorban Gotland már fontos kereskedelmi központtá volt. Visby lett a legfontosabb Hanza-város a Balti-tengeren. A középkorban a szigetnek húsz tagból álló vezetősége volt; a törvényeket ez a kormány hozta. Visby városának és a szigetnek egyfajta autonómiája volt, aminek következtében a német kereskedők és a sziget lakossága között polgárháború robbant ki; ezt I. Magnus svéd király fojtotta el. 1361-ben Waldemar Atterdag elfoglalta a szigetet. A helyi kormányzat elvesztette jelentőségét, miután a teuton lovagok 1398-ban elfoglalták a szigetet, majd eladták azt Pomerániai Eriknek. A brömsebroi béke után került vissza svéd uralom alá.

Földrajz 

A tartomány a következő szigetekből áll: Gotland, Fårö, Karlsö szigetcsoport és Gotska Sandön. A fő sziget 90 km-re van a szárazföldtől.

Visby várost (az egyetlen a tartományban) kb. 1000-ben alapították.

Nemzeti parkok:
 Gotska Sandön

Kultúra 

Visbyt az UNESCO világörökségnek nyilvánította. A legnagyobb benyomást a várost körülvevő, hatalmas fal teszi.

Visbyben született Christopher Polhem (1661–1751), a svéd mechanika atyja. A sziget lakosai a svéd nyelv egy távoli dialektusát beszélik.

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta, annak ellenére, hogy a sziget dán megszállás alatt volt.

További információk 

 Gotland – Hivatalos honlap

Svédország tartományai
Hanza-városok

es:Gotland
uk:Ґотланд
Ernst Zermelo

Ernst Zermelo (teljes nevén Ernst Friedrich Ferdinand Zermelo) (Berlin 1871. július 27. – Freiburg im Breisgau 1953. május 21.) német matematikus.

Élete 
Doktori disszertációját 1894-ben írta, variációszámításból. Disszertációjának címe: Untersuchungen zur Variations-Rechnung. Témavezetője Hermann Amandus Schwarz és Lazarus Immanuel Fuchs voltak. Ezután fizikával kezdett foglalkozni, 1894–1897 között Max Planck asszisztense volt. 1896-ban publikálta Poincaré rekurrencia-tételének bizonyítását és polémiába keveredett Boltzmann-nal, mivel rámutatott, hogy a tétel ellentmond Boltzmann elméletének. 1897-ben Göttingába költözött, habilitációs értekezését 1899-ben, hidrodinamikából nyújtotta be. Hilbert hatására a matematika megalapozásával, halmazelmélettel kezdett foglalkozni. Felfedezte a később Russell-paradoxon néven ismertté vált antinómiát. 1904 augusztusában Kőnig Gyula balsikerű kísérletének hatására a jólrendezhetőséggel kezdett foglalkozni.

Szeptember 24-én igazolta a jólrendezési tételt: minden halmaz jólrendezhető. Ebben a bizonyításban mondta ki először a kiválasztási axiómát. Cikke hatalmas vihart kavart, a kritikákra válaszul 1908-ban újrafogalmazta a bizonyítást, a lépések tisztázása közben számos későbbi axiómát is kimondott. Rámutatott arra, hogy a kiválasztási axiómát impliciten korábban is használták, az analízis, integrálszámítás összeomlana nélküle. Egy másik 1908-as cikkében megfogalmazta axiómarendszerét. Ezt 1930-ban Skolem és mások kritikája nyomán újrafogalmazta axiómarendszerét, ezúttal a Fraenkeltől eredő pótlási axiómával és a Neumann Jánostól származó regularitási axiómával is kiegészítve. 

1910-ben Zürichben lett professzor. 1916-ban Németországba ment. 1926-ban tiszteletbeli professzorságot kapott a freiburgi egyetemen, erről 1935-ben a nemzetiszocializmus előretörése miatt lemondott. 1946-ban, kérésére, ismét kinevezték.

Jegyzetek

Források 
Életrajz

Német matematikusok
1871-ben született személyek
1953-ban elhunyt személyek
Freiburgiak
Német egyetemi, főiskolai oktatók
Hédervári Péter

Hédervári Péter (Budapest, 1931. április 29. – Budapest, 1984. június 27.) földrajztanár, amatőrcsillagász, újságíró, író.

Jelentős hatású csillagászati ismeretterjesztő könyveket írt. Amatőrcsillagászként egyik kedvenc területe a Nap volt. A Hold déli pólusának közelében egy krátert neveztek el róla egy amerikai bolygókutató javaslatára (Hédervári-kráter).

Életrajz évszámokban
1950-ben érettségizett Budapesten.
1952–1963-ig a ELGI-ben dolgozott először technikusként, majd miután az ELTE-n földrajz tanárszakos diplomát szerzett, tudományos főmunkatársként.
1963–1967 a Gamma Geofizikai Szerkesztőségébe került műszaki dokumentátorként.
1968-tól az Élet és Tudomány című folyóirat belső munkatársa, majd rovatvezetője volt. A 70-es, 80-as években ő volt a legjobb tollú ismeretterjesztő.

Ismeretterjesztő könyvei
A Hold fizikája (Gondolat, 1962)
Amiről a Föld mesél (1967)
Amiről a Hold mesél (Minerva, 1969)
A Hold – és meghódítása (Gondolat, 1970)
A görög Pompeji (Gondolat, 1972) (A minószi civilizációt elpusztító Szantorini katasztrófáról)
Hédervári Péter – Marik Miklós – Pécsi Tibor: A Vénusz és a Mars ostroma (Gondolat, 1976)
A Föld különös jelenségei (Gondolat, 1977)
Csillagunk: a Nap (Magvető, 1980)
Mi újság a Földön? (1980)
Évezredek, vulkánok, emberek (Kossuth Könyvkiadó, 1981) 
Üstököskutatás az űrkorszakban (Magvető, 1983)
Képes csillagvilág (Móra, 1984)
Ismeretlen(?) Naprendszerünk (Kossuth, 1986)

Cikkei
Vulkánkitörések más égitesteken, Földrajzi Közlöny. 1959/1.

Jegyzetek

További információk 
 Életrajz
 Mizser Attila: Észleljük a Hédervári-krátert (ha tudjuk)!	Meteor, 27. évf. 1997/7-8. sz. 32-35. old.
 Magyarokról elnevezett kráterek a Holdon – Hédervári kráter
 Hédervári Péter emlékére - Youtube
 Felavatták Hédervári Péter emléktábláját
  (Sragner Márta bibliográfiájával)

Magyar csillagászok
Magyar geofizikusok
1931-ben született személyek
1984-ben elhunyt személyek
Hédervári-kráter

A Hédervári-kráter a Hold egyik krátere a déli pólus közelében. Hédervári Péter magyar geofizikus, amatőrcsillagász és ismeretterjesztő tiszteletére nevezték el egy amerikai bolygókutató javaslatára.

További információk 
 Magyarokról elnevezett kráterek a Holdon – Hédervári kráter
 A hét csillagászati képe - A Hédervári-kráter
 2012 január « Holdfényárnyék A Hédervári kráter fejezet

A Hold kráterei
Főiskola

A főiskola a magyar oktatási rendszer felsőfokú intézménye, amely az egyetemek elméletközpontú képzésével szemben gyakorlatközpontúbb képzést ad.

Magyarországon a 2005-ben bevezetett angolszász jellegű bolognai rendszer bevezetésével az alapszintű (BSc és BA) képzést próbálják átvenni, amely után (komolyabb különbözeti vizsgák nélkül) az egyetemen folytatható az mesterképzés (MSc és MA) szintje.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarországi főiskolák listája
Kiszáradástűrő növények

A kiszáradástűrő növények olyan növények, melyek teljes kiszáradás után képesek újjáéledni. Magyarországon csak néhány moha és zuzmó tartozik ezek közé, de máshol léteznek magasabbrendű ilyen növények is.

Magyarországon a gödöllői Szent István Egyetemen foglalkoznak kiszáradástűrő növényekkel.

További információk 
Egy cikk a kiszáradástűrő növényekről 
Xerophyta retinervis egy kiszáradástűrő növény lelőhelye Dél-Afrika 

Botanika
Gästrikland tartomány

Gästrikland Észak-Svédország egyik történelmi tartománya. Szomszédai Uppland, Västmanland, Dalarna és Hälsingland tartományok.

Megye 

A tartomány a megye déli részén helyezkedik el.

Történelem

Földrajz 

Gästriklandot sokszor Norrland kapujának nevezik. Hatalmas erdőségek és 1000 m-nél magasabb hegységek borítják.

Fontosabb városok:
 Gävle (kb. 1300)
 Sandviken (1943)

Nemzeti parkok:
 Färnebofjärden

Kultúra

Címere 
A tartomány a címerét 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Gästrikland – Hivatalos honlap

Svédország tartományai
Scharade

A scharade versben megfogalmazott rejtvény, ami egy szót vagy nevet értelmes részekre bont, és a rész-szavakra utaló sorokat tartalmaz.

Példák

1
Ez a példa egy múlt századi scharade Arany Jánostól:
Fogj össze kettőt, s már többen leszünk,
Más hármat, akkor börtönben veszünk;
Siralmas sóhaj az ottmaradó –
Vedd az egészet, s olvasd: _

A megfejtést a sorok adják: "mi", "rab", "ó", egyben megegyezik a "Mirabeau" név kiejtésével.

2
Egy másik példa :
Az eleje farkat lenget,
A vége hálóba száll,
Ha a kettőt egybetetted,
Kitartóan elsétál.

A megoldás a "kutyagol" szó.

3
Kísértek mindenkit, álmában és ébren,
Csak két szélsőséget: gyermeket és vént nem.
Három első tagom gyógytárban is kapod,
A többi szertelen nevez sok anyagot.

A megoldás: szerelem.

4
A képet ő fiatal korában festette. Megoldás: Petőfi.

Források 
 Kun Erzsébet: Tojástánc, 192. o. (Gondolat, 1978., )

Nyelvi játékok
Halland tartomány

Halland Nyugat-Svédország egyik történelmi tartománya. Szomszédai Västergötland, Småland és Skåne tartományok.

Megye 

A tartomány a megye határain belül helyezkedik el.

Történelem 

városok
 Falkenberg (1558)
 Halmstad (kb. 1200)
 Kungsbacka község (kb. 1400)
 Laholm község (kb. 1200)
 Varberg (kb. 1100)

Halland valamikor a dánokhoz tartozott Skåne és Blekinge tartományokkal együtt. A Varberg erődöt a 11. században építették és a falakat a 15. században újra megerősítették. 1645-ben a brömsebroi béke Svédországhoz csatolta (először csak 30 évre, de később a roskildei béke véglegesítette).

Földrajz

Kultúra

Címer 

A címert 1660-ban, I. Károly Gusztáv temetésekor kapta.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Halland – Hivatalos honlap

Halland
Hälsingland tartomány

Hälsingland Észak-Svédország egyik történelmi tartománya. Szomszédai Gästrikland, Dalarna, Härjedalen és Medelpad tartományok.

Megye 

A tartomány a megye északi részén helyezkedik el. A megye déli része Gästrikland tartomány.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Bollnäs (1942)
 Hudiksvall (1582)
 Söderhamn (1620)

Hudiksvall várost (az egyik legrégebbi Norrlandban) az orosz csaparok 1721-ben kifosztották.

Földrajz

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hälsingland – Hivatalos honlap
 Hälsingegårdar

Halsingland
Annapurna

Az Annapurna tágabb értelemben – „Annapurna Himal” – a Himalája egyik hegytömbje Közép-Nepálban. Szűkebb értelemben a vonulat legmagasabb csúcsa, az Annapurna I a Föld 10. legmagasabb csúcsa (tengerszint feletti magassága 8091 m). Bár technikailag nem a legnehezebb 8000 méter feletti csúcs, az állandó lavinaveszély és a rendkívül kiszámíthatatlan időjárás a legveszélyesebb célponttá teszi. A csúcstámadók átlagosan több mint 30%-a meghal a kísérlet során.  

Annapurna szanszkrit szó, az aratás istennőjének neve.

Az Annapurna Himal csúcsai 
A hat legjelentősebb csúcs:

Megmászása 

A nyolcezresek közül ezt mászták meg először – 1950. június 3-án Maurice Herzog és Louis Lachenal. A mászás történetét és körülményeit több, az expedíció tagjai által írt, és a hegymászó irodalom remekeinek tartott könyv dolgozta fel.

Az első sikeres expedíciót beárnyékolták a tragikus események (lefagyott Herzog összes kéz- és lábujja, Lachenal nyolc lábujja).

2012 májusában itt vesztette életét Horváth Tibor, aki a „Magyarok a világ nyolcezresein” expedíció tagjaként kísérelte meg a hegy megmászását. A csúcsra a csapat egyik tagjának sem sikerült feljutnia, Tibort valószínűleg egy lavina sodorta el ereszkedés közben.

Első magyar mászóként – oxigénpalack nélkül – Klein Dávid jutott fel a csúcsra 2016. május 1-jén.

Jegyzetek

Források 
 Classification of the Himalaya
 Arlene Blum: Annapurna: A Woman's Place. Sierra Club Books, 1980, San Francisco .
 Maurice Herzog: Annapurna: First Conquest of an 8000-meter Peak. 1953, E.P Dutton & Co., New York
 Devdutt Pattanaik: 7 Secrets from Hindu Calendar Art. 2009, Westland. .

További információk 
 Maurice Herzog: Annapurna. Jonathan Cape, 1952.
 Koichiro Ohmori: Over the Himalaya. Cloudcap Press, 1998. 
 Jill Neate: High Asia: An Illustrated History of the 7000 Metre Peaks. Mountaineers Books, 
 Lionel Terray: Conquistadors of the Useless'. 7. fejezet, Victor Gollancz Ltd., 1963 
 Az Annapurna-csoport térképe
 Annapurna a Peakware-en
 Annapurna I a summitpost.org-on
 Statisztikák
 Trekking video
 5500 fotó
 David Roberts: Kétes dicsőség. A legendás Annapurna-expedíció valós története; ford. Szentgyörgyi József; Park, Budapest, 2002 (Veszélyes övezet'')

Himalája
Nepál hegyei, hegységei
Nyolcezer méternél magasabb hegycsúcsok listája

A nyolcezresek a Föld tizennégy legmagasabb hegycsúcsa, melyek a tengerszinttől számítva 8000 méternél magasabbak. Mind a tizennégy Ázsiában, a Himalája és a Karakorum hegyvonulataiban helyezkedik el. A csúcsok megmászása különösen veszélyes vállalkozás, hiszen ebben a magasságban rendkívül kevés az oxigén az emberi szervezet számára.

Történet 
Az első expedíciót egy 8000 méternél magasabb hegy megmászására Albert F. Mummery és J. Norman Collie szervezték 1895-ben. A cél a Nanga Parbat csúcs meghódítása volt. A kísérlet kudarccal végződött; Mummery, valamint két gurka, Ragobir és Goman Szingh meghaltak egy lavinában.

Az első sikeres mászás Maurice Herzog és Louis Lachenal nevéhez fűződik, akik 1950. június 3-án érték el az Annapurna csúcsát.

Az első személy, aki mind a 14 hegyet megmászta, Reinhold Messner volt: 1986. október 16-án sikerült teljesítenie a kihívást. Egy évvel később, 1987-ben Jerzy Kukuczka – másodikként a világon, de a Lhoce kivételével vagy első téli mászóként, vagy új úton – szintén teljesítette a feladatot. Azóta már több mint két tucat ember követte őket.

8000 méternél magasabb csúcsok

Akik minden nyolcezrest megmásztak 

[*] Megerősítésre vár: Kétségek merültek fel az Annapurna meghódításával kapcsolatban.

Akiknél nincs elégséges bizonyíték arra, hogy elérték mind a 14 csúcsot:

Magyar mászók 

Suhajda Szilárd 2023-ban a Csomolungma mászása közben a csúcs közelében eltűnt. Egyelőre nem lehet tudni, hogy felért-e a csúcsra.

Képek

Jegyzetek

További információk 
 A hegymászók és a nyolcezresek hivatalos listája
 Képek a nyolcezresekről
 Gyönyörű felvételek a világ legmagasabb hegyeiről

Kapcsolódó szócikkek 
 Himalája
 Hegycsúcsok relatív magasság szerinti listája
 A Naprendszer legmagasabb hegycsúcsainak listája

Hegyek listái
Hegymászás
Földrajzi rekordok
Härjedalen tartomány

Härjedalen Nyugat-Svédország egyik történelmi tartománya. Szomszédai Jämtland, Medelpad, Dalarna és Hälsingland tartományok, valamint Norvégia.

Megye 

A tartomány a megye déli részén helyezkedik el.

Történelem 

A legenda szerint a tartományt egy erős, törvényen kívül élő emberről nevezték el, akit Härjenek hívtak és a norvég király hatalma elől szökött el. Häerjedalen svédül Härje völgyét jelenti. A tartomány a roskildei béke csatolta Svédországhoz.

Földrajz 

Nemzeti parkok:
 Sånfjället

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Härjedalen – Járás honlapja
 Jämtland Härjedalen  – Turista információ

Harjedalen
Brömsebroi béke

A brömsebroi béke, amelyet 1645. augusztus 23-án (Julián-naptár sz. augusztus 13-án) kötöttek meg, véget vetett az 1643-ban kezdődött Torstenson-háborúnak Svédország és Dánia–Norvégia között. A béketárgyalásokat a Brömsebro nevű faluban kezdték el (Blekinge tartomány). A svédek katonai fölénye arra kényszerítette a dánokat, hogy feladják Jämtland és Härjedalen tartományokat, valamit a balti-tengeri Gotland és Saaremaa szigeteket. Ezen kívül Halland tartományt is megkapták 30 évre, de 1658-ban a roskildei béke végleg Svédországhoz csatolta.
 

1645
Békeszerződések
Dánia történelme
Norvégia történelme
Svédország történelme
Harmincéves háború
1645



Események

Határozott dátumú események 
 január 29. – I. Rákóczi György fejedelem a sáros vármegyei Zborón XIV. Lajos francia király követével Habsburg-ellenes összefogásról tárgyal.
 május 28. – Nagyszombat az erdélyi hadak kezére kerül.
 június 14. – I. Károly angol király Naseby mellett vereséget szenved az Oliver Cromwell vezette parlamentiektől.
 július 18. – Rákóczi Zsigmond vezette erdélyi sereg a morvaországi Brünn alatt egyesül Lennart Torstenson svéd fővezér hadaival.
 augusztus 13. – A brömsebroi béke aláírása.
 december 16. – III. Ferdinánd és I. Rákóczi György megköti a linzi békét. (A béke okmánya kimondja, hogy minden alattvaló szabadon gyakorolhatja vallását, beleértve a templomok használatát is; a parasztok vallásgyakorlatát sem szabad háborgatni; Rákóczi György megkapja a hét vármegyét; a fejedelem fiai Szabolcsot és Szatmárt örökölhetik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év tavaszán – I. Károly a legidősebb fiát, Károlyt nyugatra küldi, ahonnan az Franciaországba menekül édesanyjához.

Az év témái

1645 az irodalomban

1645 a tudományban

Születések 
 február 22. – Johann Christoph Bach, német zenész, Johann Ambrosius Bach ikertestvére († 1693)
 február 22. – Johann Ambrosius Bach, német zenész, Johann Sebastian Bach apja († 1695)
 február 24. – I. Rákóczi Ferenc, erdélyi fejedelem († 1676)
 szeptember 21. – Louis Jolliet, francia felfedező, térképész, a Mississippi első térképének készítője († 1700)

Halálozások 
 január 30. – Ward Mária a Boldogságos Szűz Mária Intézete (Institutum Beatae Mariae Virginis) rendalapítója (* 1585)
 augusztus 28. – Hugo Grotius németalföldi államférfi, jogász, a modern nemzetközi jog előfutára (* 1583)
 szeptember 8. – Francisco de Quevedo spanyol költő (* 1580)
 szeptember 11. – gróf Esterházy Miklós nádor (* 1583)

Jegyzetek 

 
17. század
Reinhold Messner

Reinhold Andreas Messner (Villnöß (Funes), Dél-Tirol, Olaszország, 1944. szeptember 17. –) dél-tiroli osztrák hegymászó, az alpesi stílusú magashegyi mászás egyik legnagyobb alakja.

Pályafutása 
Messner volt az első, aki egyedül megmászta a Mount Everest csúcsát a monszun ideje alatt (1980), ráadásul még oxigénpalackot sem használt (korábban már megmászta Peter Habelerrel párban, 1978-ban). Elsőként kivitelezett technikailag nehéz szólóutat a Nanga Parbaton, és elsőként mászta meg mind a tizennégy 8000 méternél magasabban fekvő hegycsúcsot (nyolcezresek). 1989. október és 1990. február között Arved Fuchsszal átkeltek gyalogosan az Antarktikán. 

Számos könyvet írt élményeiről, ezek közül magyarra is lefordítottak néhányat.

Létrehozta a „Messner Mountain Museum Project”-et szülőföldjén, Dél-Tirolban (Bozen (Bolzano), Burg Sigmundskron).

Második múzeuma, az egyedülálló tibeti gyűjtemény „Sammlung von Tibetica” (Vinschgau, Schloss Juval) 

2002. június 29-én nyitotta meg kapuit a következő „Messner Mountain Museum” (MMM) a 2181 m magas Monte Rite csúcsán álló első világháborús erődben. A múzeum fő témája a Dolomitok sziklaképződményei. Az 1530 méteres Cibiana-hágóból könnyű gyalogmenettel elérhető.

1999 és 2004 között az Európai Parlament tagja az olasz Zöld Párt képviseletében (Federazione dei Verdi).

Biofarmja van, továbbá termékeny író, több mint 40 könyvet írt.

Magyarul megjelent könyvei 

A cél: a Mount Everest; ford. Auer Kálmán; Gondolat, Bp., 1984 (Világjárók)
Egy hegymászó hitvallása; ford., szerk., hely- és névmutató Nemeskürty Harriet, előszó Juhász Árpád; PolgArt, Bp., 2001 
A kristályhorizont. Egyedül az Everesten; ford. Simonkay Piroska; Corbis, Bp., 2003
A végzet hegye. Nanga Parbat – fivérek, halál és magány; ford. Révai Gábor; Park, Bp., 2004 (Veszélyes övezet)
Az én utam. Egy határhódító számvetése; ford. Kántor Tamás; Geographia, Bp., 2012

Jegyzetek

További információk 
 Reinhold Messner honlapja
 

Messner Reinhold
Olasz sportolók
Európai parlamenti képviselők 1999–2004
Olaszország európai parlamenti képviselői
1944-ben született személyek
Élő személyek
Jämtland tartomány

Jämtland Észak-Svédország egyik történelmi tartománya. Szomszédai Härjedalen, Medelpad, Lappland és Ångermanland tartományok, valamint Norvégia.

Megye 

A tartomány a megye háromnegyedét foglalja el.

Történelem 

A tartomány valamikor Norvégiához tartozott, de a brömsebroi béke után Svédországhoz került.

1971 előtt feltérképezett városok:
 Östersund (1786)

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcs: Storsylen 1766 méter
 Legnagyobb tó: Storsjön

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Jämtland – Jämtland & Härjedalen hivatalos honlapja
 Jämtland Härjedalen télen  – Turista információk

Svédország tartományai
Jämtland (egyértelműsítő lap)

Jämtland tartomány, Svédország
 Jämtland megye, Svédország
Karelen tartomány

Karelen (Karélia, finnül Karjala) Finnország egyik történelmi tartománya volt. Szomszédai Nyland, Savolax és Österbotten tartományok. A második világháború alatt Nyugat-Karéliát a Szovjetunió erőszakkal elfoglalta.

Tartományok

Történelem 

A 13. század során Karélia miatt Novgorod és Svédország között kemény harcok voltak. Egyes svéd források szerint az itteni lakosság  és a novgorodiak szövetségben voltak. A harmadik svéd keresztes hadjárat Torkel Knutsson vezetésével (1293 és 1295 között) sikerrel járt és Karélia nyugati része is svéd fennhatóság alá került, majd felépült a Vyborg erőd is.

A harcok egészen 1300-ig folytatódtak, amikor a svédek a Néva folyó torkolatát elfoglalták és egy erődöt építettek, amit a következő évben az oroszok leromboltak. 1321 és 1322 között folyó egyenlő harcok után megkötötték a nöteborgi fegyverszüneti szerződést, amely először határozta meg a határt Svédország és Novgorod között.

1635-ben Savolax tartományt és a Vyborg körüli területeket beleolvasztották a Viborg és Nyslott megyébe. A nystadi béke (1721) után Vyborgot és Kexholm megyét átadták az oroszoknak, a fennmaradó területekből megalakult Kymmenegårds és Nyslott megye. 1809 után újra visszaadták Finnországnak.

A második világháború alatt a finnek visszafoglalták Kelet-Karéliát és megalakították Kymi tartományt.

Földrajz

Kultúra 

Híres karéliaiak:
 Martti Ahtisaari
 Edith Södergran
 Riitta Uosukainen
 Matti Vanhanen
 Johannes Virolainen

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

Külső hivatkozások 
 Karélia – Virtual Finland
 Térképek
 Zászló
 A karéliaiak
 ProKarelia 

Finnország történelmi tartományai
Hiperszöveges irodalom

A hiperszöveges irodalom a hiperszöveg specifikus lehetőségeit – nemlineáris szövegszerkesztés, a szövegrészek, gondolati egységek, hiperszöveges elemek összekapcsolása hiperhivatkozásokkal – kihasználó, elsősorban digitálisan megjeleníthető irodalmi forma, módszer, ábrázolási technika.

A hiperszöveges irodalom lehet szövegközpontú, de kibővülhet audiovizuális elemekkel is, vagyis a hiperszöveges irodalom és a hipermediális művészet közötti határ nem mindig húzható meg egyértelműen.

További információk
Józsa Péter: Irodalom a digitális közegben v.1.0.
Hypertext + Multimédia , Artpool, Budapest, 1996
Gács Anna: Hipertext, hipermédia (ELTE)
Szűts Zoltán: A hypertext (ELTE)
Farkas Péter: Gólem
Nicolas Pethes: Az elnémulás iróniája, in: Lettre International, Nr. 40
Netorika  – Az Erdélyi Terasz rovata a hipertextről, hasznos hivatkozásokkal.

Irodalom
Hiperszöveg

A szorosabb értelemben vett hiperszöveg (angolos írásmóddal: hipertext vagy hypertext) egy nemlineáris, sokközpontú (heterarchikus), digitális közegben hálózatosan épülő, nyitott vagy zárt (szöveg-)rendszer.

A hiperszöveg kiterjesztése a hipermédia, amikor a szöveg például audiovizuális és egyéb elemekkel, objektumokkal bővül.

Történelem 
A hiperszöveget megelőzően is sok tudós fáradozott azon, hogy a világ összes információját egybetömöríthesse, utat vágva ezzel a fejlődésnek az élet minden terén. Így születtek meg az első szótárak, enciklopédiák, lexikonok, amikben hivatkozások mutatnak a további, témába vágó cikkekre. A világban létező rengeteg információ rendszerezése ügyében már a 20. század elején elkezdtek dolgozni, hogy megtalálják az információk kezelésének helyes módját, ekkor még szinte csak írásos formában.

A hiperszöveg történelme valójában 1945-ben kezdődött, amikor Vannevar Bush közölt egy cikket az Atlantic című amerikai (kulturális) újságban „As We May Think” („Ahogy mi gondolkodhatunk”) címmel. Ebben a „Memex” nevű jövőbeli gépről írt, ami – leírása szerint – egy asztalba van építve, és képes megjeleníteni bármit egy könyvtári archívumból, továbbá képes bennük szavakra keresni, mint hiperhivatkozás. Ezen írás több tudósra is nagy hatással volt.

A „hiperszöveg” kifejezést először Theodor H. Nelson, a digitális környezetben alkalmazott hiperszöveges módszer atyjának tanítványa használta, 1965-ben. A hiperszöveges, hipermediális tartalmak megjeleníthetőségének lehetőségeivel, módszereivel már e fogalmak megjelenése előtt számos író, filozófus és kutató foglalkozott, mint például Jorge Luis Borges, Roland Barthes, Jacques Derrida, Michel Foucault és mások.

A hiperszöveg és a hipermédia elterjedéséhez döntő mértékben hozzájárult a számítógépes dokumentum-kezelés megjelenése és az internet térhódítása.  A hipermédia jelentős hatást gyakorol az interaktivitás alakulására, fejlődésére.

Alkalmazási előnyök 
A (szöveg)rendszer elemeit, objektumait, csomópontjait úgynevezett hiperhivatkozásokkal köthetjük össze, a hiperszöveg használata tehát interaktivitást feltételez, hiszen lényege is ebben rejlik. Tehát a szöveg különböző részeit egyszerűen össze lehet kapcsolni, (mint például egy lexikonban), de szerkesztése is logikusabb.

További fontos előnye, hogy a hiperszöveg nem úgy szerkeszthető, mint a papírlapon lévő, „hagyományos társa”: a szöveg legkisebb egységei itt nem a tollvonások, lenyomatok, hanem valóban a betűk, számok, írásjelek. Ezzel válik a hiperszöveg egyszerűen felbonthatóvá, írhatóvá, másolhatóvá, törölhetővé.

További információk 
 Józsa Péter: Irodalom a digitális közegben v.1.0.
 Hypertext + Multimédia, Artpool, Budapest, 1996
 Gács Anna: Hipertext, hipermédia (ELTE)
 Szűts Zoltán: A hypertext (ELTE)
 Szűts Zoltán: Az új internet kommunikációs formák mint a szöveg teste. Szépirodalmi Figyelő
 Netorika – Az Erdélyi Terasz rovata a hipertextről, hasznos hivatkozásokkal.
 Szűts Zoltán, A hipertext: Egerek és emberek, Magyar Szó
  Szűts Zoltán, A hipertextuális művek esztétikája és lehetséges befogadási stratégiái, Magyar Szó

Kapcsolódó szócikkek 
 Hipermédia
 Hiperszöveges irodalom
 HTML

Internet
Hiperhivatkozás

Hiperhivatkozás (angolul hyperlink), más néven link, ugrópont,  kapocs, a hiperszöveges és a hipermediális rendszerek elemeit, objektumait összekötő eszköz. Értelmezéséhez különleges, számítógépes alkalmazásra van szükség.

Hiperhivatkozással legtöbbször az internet böngészése közben találkozhatunk, ahol a hasonló témájú információk így vannak összekötve. Ilyen kapcsolatok létrehozhatók weblapokon, szövegszerkesztőkben, táblázatkezelőkben, kiadványszerkesztőkben is. Jól szolgál a hiperhivatkozás olyankor, amikor igen sok helyről kell összekapcsolni az információkat (szövegeket, címeket stb.). A szöveges linkeket valamiképpen megkülönböztetik a többi szövegrésztől, általában aláhúzottak és más színűek. Ha idekattintunk, akkor az egérmutató megváltozik, és felfelé mutató ujj jelenik meg.

A hiperhivatkozásos szótárban a keresett szó meghatározásában szereplő minden egyes szó egyben hiperhivatkozás is, tehát tovább kereshető a szótárban.

További információk 
 hyperdictionary.com (hiperhivatkozásos szótár)

Internet
Hipermédia

A hipermédia a hipertext kiterjesztése, kibővítése audiovizuális elemekkel, objektumokkal (például képpel, hanggal). A hipermédia tehát a rendszer multimédiális jellegét hangsúlyozza a hipertext esetleges szövegközpontúságával szemben. A hipertext és a hipermédia kifejezések a gyakorlatban többnyire szinonimák.

Interaktív multimédia 
A számítógép és felhasználó közötti párbeszédes (interaktív) összeköttetést jelenti. A felhasználó a program futásába beavatkozhat.

A végső felhasználó (end user-a produktum nézője) irányítani tudja, hogy mikor és milyen elemeket szeretne megnézni. Az interaktív multimédia hipermédiává válik akkor, ha ezeket az elemek egy olyan összekötött struktúrába rendezzük, ahol a felhasználó navigálni tud.

Külső hivatkozások 
 Hypertext + Multimédia, Artpool, Budapest, 1996
 Gács Anna: Hipertext, hipermédia (ELTE)

Internet
Tonaludátusz

A tonaludátuszok olyan nyelvi játékok, ahol idegen nyelvűnek látszó, vagy idegen szavakból álló mondatokat készítünk úgy, hogy azok valójában magyarul olvasandóak vagy értelmezendőek.

Az elnevezést a legismertebb példányról kapta, mely a latin nyelvvel játszik:

Tona ludatus, vis saus megatus. – Magyarul kiolvasva: "tón a lúd átúsz', visszaúsz' meg átúsz'." (Vagyis a lúd úszik a tavon ide-oda.)

Példák

Latin 
 Tona ludatus, vis saus megatus.
Tona ludatus; tudus nimeratus.
=Tón a lúd átúsz, tud úszni mer' átúsz.
 Comam uram, miles fiam.
=Komám uram, mi lesz fiam.

Magyarul kell kiolvasni 
Nem igazi tonaludátusz, mert „helytelenül” magyarul kell kiolvasni:
 Si vita mala carae tenata ludra.
 Teatrum oti sic amat rosinas.
 AVE CAESAR VAVAN!

Francia 
 Faute hâte en faut, qui bête eu chaud haché vaut.
 Le perdu la fatal a pas drôle.
 Un est e l'equarte sal matisenn Yvon a ton?
 Monsieur le capadon, madame chiquit de turi.
 Le de la plafond.
 Papu l'apadoun, l'aban seuoir, l'ecop ot, de mar neu.

Német 
 Ban Zoli bol hat vo Gott in geben.

Angol 
 Tape at war you one a wash on.
 If you one door how I mace. I'm egg.
 If you amber, laid ration, veid racet tudosuration!
 One Kate much come, no Meg one hat when Kate catch came.
 New see, one up road?
 What can there?
 This no all.
 Me of us one?
 Code eyes, old town.
 Peace toy
 War new one a vetation.
 Me a fast a cars?
 Tape at war you one a fun.
 You come on sir one.
 Touch cow.
 Kitchen get neck.
 Ear deck ash choose one win at two or run!
 Hut share egg.

Héber 
 Se si ru hajim se si deszk hajim.

Külső hivatkozások 
 Egysorosok

Nyelvi játékok
Latin nyelv
Csacsipacsi

A csacsipacsi (más néven Nem mindegy) egy nyelvi játék, amelynek lényege ugyanazon betűsorrend eltérő tagolásával új, értelmes kifejezések előállítása (pl.: „olykor csaló – oly korcs a ló”, „elmentem én – elment e mén”). Egyes változatokban a kezdőbetű változhat (például Bukaresti csukaresti, Szembe szélnek nem beszélnek). A játékszabályokat Czibor János fogalmazta meg Csukás Istvánnal folytatott beszélgetése során, de a játék előzményei fellelhetőek a 19. századi Pusztai Márton azóta elfelejtett költőnél is.  

Arany János nevéhez fűződik a következő, noha eredetileg nem csacsipacsi céljából íródott:
 Sás, kacsa, patkó, vályog
 Sáska csapat kóvályog

A csacsipacsit gyakran kérdés-felelet formájában játsszák, ilyenkor a kérdező megadja a kezdőbetűket, és meghatározza a betűsor értelmét (például: európai főváros pályaudvarának halétkezdéje, B és CS). Amire a válasz: bukaresti csukaresti.

A leghosszabb csacsipacsi Császár Ákos találmánya:
 Buszon hatalmas vadász kalaposan tíkcsavart dug asztalába, s badar álma:
 Huszonhat alma s vad ászka lapos, antik, csavart dugaszt a lábasba darál ma.

Forrás

További információk 
 
 
 

Nyelvi játékok
Rosszul összetett szavak

A rosszul összetett szavak olyan nyelvi játék, amelyben két összetett szót olvasztanak egybe, melyeknek egyik tagja középen így közös lesz. A játék lényege az, hogy mulatságos hatás elérése érdekében olyan összetételeket keresnek, amelyeknek szokatlan, meghökkentő, mégis elképzelhető jelentése van. Gyakran meghatározással, kérdés-felelet formájában játsszák.

Példák 

 órabérgyilkos (órabér + bérgyilkos); meghatározás: munkaügyi vezető
 kilométerrúd (kilométer + méterrúd); meghatározás: a leghosszabb etalon
 színházmester (színház + házmester); meghatározás: színházi ügyelő
 adatbankrabló (adatbank + bankrabló); meghatározás: hacker
 nótafakopáncs (nótafa + fakopáncs); meghatározás: muzikális harkály
 gyeplabdatartás (gyeplabda + labdatartás); meghatározás: félreértett edzői utasítás
 pártütőképes (pártütő + ütőképes); meghatározás: energikus politikus jelzője
 vérfürdőruha (vérfürdő + fürdőruha); meghatározás: tömeggyilkos viseli
 kocsmabútorszállító (kocsmabútor + bútorszállító); részegen ki visz majd haza?…

Ellenpéldák 

 Amikor az összetétel nem eredményez meglepő, új értelmet, a mulatságos hatás elmarad:
 gépfegyverszünet (a fegyverszünet nyilvánvalóan a gépfegyverekre is kiterjed)
 ásványvíztározó (víztározóban nem ásványvizet tárolnak)
 Amikor az összetétel egyszerűen képtelenséget jelent:
 botkormánykerék

Nyelvi játékok
Tagged Image File Format

A TIFF [Tag (elterjedtebben, de kevésbé helyesen: Tagged) Image File Format] az egyik legelterjedtebb rasztergrafikus képek tárolására alkalmas fájlformátum. Kiterjesztésként a .tif használt. (Vigyázat, mert megtévesztő: a rövidítés TIFF, míg a kiterjesztés csak .tif. Előfordulnak olyan szoftverek is, amelyek a .tiff kiterjesztést használják, főleg az Apple Computer által gyártott számítógépeken, de nem gyakoriak).

A TIFF szabvány 

A JPEG formátumhoz hasonlóan a TIFF is szabványosított az ISO szervezet által mint az állóképek (statikus képek) nemzetközi szabványa, így sok operációs rendszer támogatja. Annak ellenére, hogy felépítése jól szabványosított és jól dokumentált, nem élvezi a felhasználók nagy bizalmát, mert oly sok variánsa van, hogy csak nagyon kevés szoftvertermék képes támogatni az összeset. Pl. egy TIFF-es fájlba lehet akár JPEG-tömörített képet beletenni. Ennek ellenére elmondható, hogy a professzionális tördelő- (például Corel Ventura Publisher, Adobe Pagemaker, Quark XPress) ill. grafikus programok (CorelDraw, Adobe Illustrator, Adobe Photoshop) kitűnően támogatják.

A formátum fejlődése, verziók

Belső struktúra 

A formátum három belső rétegre van felosztva:
H (Header) – a fájl fejléce (minden fájl csak egyet tartalmaz),
IFD (Image File Directory) – az adatok jelentésének leírása,
I (Image Data) – az IFD által leírt tulajdonképpeni adatok.

A fájlformátum már említett bonyolultságát az okozza, hogy a H után a többi réteg tetszőlegesen következhet, vagy akár először az összes IFD, majd az összes I, vagy akár fordítva is. 

Az IFD réteg ún. tageket (vagy fieldeket, mezőket) tartalmazhat, melyekből több mint félszáz van, s ráadásul a felhasználói program sajátokat is bevezethet. Az IFD részei tetszőleges sorrendben követhetik egymást, van azonban egy szabály, melyet be kell tartani: a fájl színfelbontásától függően a következő sorrendben kell a tageknek következniük: fekete-fehér, szürkeárnyalat, palettás és teljes színfelbontású.

Források 
ISO. 12639: Prepress Digital Data Exchange – Tag Image File Format for Image Technology (TIFF/IT). International standard ISO/IEC, 1997.

Külső hivatkozások 
 The TIFF Image File Format: a formátum és működésének jó leírása
 https://web.archive.org/web/20070319002727/http://mail.borland.hu/~lori/fotoelmelet/digitformatumok.txt Digitális kép- és videotömörítő technikák: a fejléc leírása magyarul

Grafikus fájlformátumok
Lappland tartomány

Lappland (Lappföld) Svédország-Finnország egyik történelmi tartománya volt. Szomszédai Jämtland, Ångermanland, Västerbotten és Österbotten tartományok. 1809-ben két részre szakadt: egy svéd és egy finn részre.

Megyék 
Fő szócikkek: Norrbotten megye, Västerbotten megye, Lappföld (finn tartomány)

Történelem 

A tartomány a Torne-folyón keresztül Finnországba nyúlt át. Az 1809-es béke után egész Finnország és Kelet-Norrland Oroszország birtokába került.

Földrajz 

A svéd részen levő városok:
 Kiruna (1944)
 Lycksele (1946)

Nemzeti parkok:
 Abisko
 Björnlandet
 Muddus
 Padjelanta
 Pieljekaise
 Sarek
 Stora Sjöfallet
 Vadvetjåkka

Kultúra 

Lappföldet szinte teljes egészében az UNESCO világörökségnek nyilvánította.

Címer 

A tartománynak soha nem volt hercegi rangja, de 1884. január 18-án a címerre feltehette a hercegi koronát.

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta.

További információk 
 Lappland

Finnország történelmi tartományai
Svédország tartományai