Lima

Lima Peru fővárosa. Lakóinak száma rohamosan gyarapszik, több mint 9,5 millió fő. 2007-ben Lima Metropolitana 8,5 millió lakost számolt, ami 30%-a Peru lakosságának. Tipikus dél-amerikai nagyváros, hatalmas társadalmi különbségekkel.

Földrajz 
Lima az ország partjának központi részén, a Csendes-óceán partján fekszik. A várost az Andok nyúlványai övezik félkaréjban, a város a Rimac folyó völgyében, annak bal partján, 154 méter tengerszint feletti magasságban lévő sík területen épült.

Lima szeizmikus övezetben fekvő város, melyben gyakoriak a kisebb-nagyobb földlökések, és már többször sújtotta nagyobb földrengés is a várost, melyek közül 1746-ban Lima jelentős része összedőlt, többek között a katedrális épülete is, legutóbb 1970-ben is volt itt nagyobb természeti katasztrófa.

Éghajlat 
Bár a város az Egyenlítőhöz viszonylag közel fekszik, klímája mégsem igazán trópusi. Limát a Humboldt-áramlat hatásának köszönhetően az "örök tavasz" városának nevezik. A Csendes-óceán hideg áramlata itt délről észak felé haladva lehűti a levegőt, ezért az évi középhőmérséklet 18,4 °C. A legmelegebb hónap a február átlag 22,5 °C-os hőmérsékletével, míg a leghidegebb az augusztus és a szeptember, ekkor csak átlag 15 °C van.

A Humboldt áramlatnak köszönhetően Limára hónapokon át felhőréteg telepszik, azonban ez a tenger felől áramló hideg miatt nem száll fel, ezért csapadék sem képződik. Az itt hulló csapadék évi átlaga csak 30 mm. A páratartalom egész évben 80 százalék körül van, záporeső, vihar, villámlás itt ismeretlen, télen viszont órákon át szitál a helybeliek által "garuának" nevezett köd.

Története 
A perui főváros környékén már az inka birodalmat megelőzően is jelentős kultúrák léteztek, melyet régészeti leletek is bizonyítanak. Limától délre úgy 20 km-re Lurinnál i. e. 4500-ból találtak állandó településre utaló nyomokat.

Az inkák uralkodói székhelye a parttól távoli magasföldön épült Cuzco volt.

A mai város helyén i. sz. 200 és 700 között a Lima-kultúra létezett.

Az i. sz. 1. évezred végén a vidék a Wari Birodalom fennhatósága alá került és a 15. századi inka hódításokig kis főnökségek területe volt. Területén a 15. században az inkák hozták létre birodalmukat.

A várost Francisco Pizarro konkvisztádor alapította 1535. január 18-án. Ezután a dél-amerikai spanyol gyarmatbirodalom jelentős központja volt. 1542 és 1821 között a Perui Alkirályság székhelye. Peru függetlenségének 1821. évi kikiáltása óta az ország fővárosa.

A salétromháború alatt (1879–1883, Chile, Bolívia és Peru között) a chilei csapatok megszállták a várost. 1919-ben a város lakossága 175 000 fő volt.

Népesség 

Az első település Lima területén 117 házból állt, de később a város észak felé terjeszkedett. 1562-ben egy újabb városrész alakult ki a folyó másik partján, de az első híd csak 1610-ben készült el. Ebben az időben Lima lakossága kb. 16 000 fő volt. 1861-re a népesség közel 100 000 főre emelkedett. 1927-ig ez a szám azonban megduplázódott. A legtöbb bevándorló az 1950-es évektől érkezett a városba. A menekültek túlnyomó része a város szélére költözik, a város emiatt északi és déli irányba terjeszkedik.

Kultúra

Oktatás 
 San Marcos Egyetem: Dél-Amerika egyik legelső egyeteme. 1551-ben alapították.

Látnivalók 
 Főtér – Plaza Mayor (korábban Plaza de Armas)
 Szent János-székesegyház: 1538-ban készült el, de kicsinek bizonyult, ezért 1572-ben bővíteni kezdték. 1625-ben felszentelték. 1746-ban a földrengés következtében összedőlt, de hamarosan felújították. A főbejárattól jobbra található kápolnában lévő koporsóban helyezték el Francisco Pizarro hamvait.
 Kormányzói (Elnöki) Palota – Palacio de Gobierno: 1920-ban épült.
 Városháza: 1945-ben épült. Itt található a Panco Fierro Galéria is.
 Szent Ferenc-kolostor – Convento de San Francisco: Vallási témájú festményeket és több ezer kötetes könyvtárat tekinthet meg a látogató. Érdekessége, hogy a földalatti folyosók 25 000 elhunyt maradványait rejtik, mert 1808 előtt a limai lakosok oda helyezték halottaikat.
 Szent Domonkos-templom és -kolostor: 1540 – 1599-ig épült. Két sírbolt látható a templomban: Limai Szent Róza, Peru egyetlen női szentje, illetve Porres Szent Márton, az Amerikák első fekete szentje.
 Iglesia de Las Nazarenes templom: Az El Señor de los Milagros fesztivál kiindulópontja. Minden év október 28-án innen indulnak a hívők lila ruhában a fesztiválra.
 Plaza San Martín: Lima második legfontosabb tere. 1921. július 28-án avatták fel a limai függetlenség kikiáltásának és a perui állam születésének 100. évfordulójára. A felszabadító San Martín tábornok Mariano Beulliure által 1921-ben készített bronzszobra található itt.
 Feria Artesanal kézművespiac: Pánsíp, alpakakesztyű és aranyékszerek, valamint a perui kultúra tárgyai tekinthetők, illetve vásárolhatók meg a piacon.
 Barrio Chino – kínai városrész
 Parque del Amor – Szerelmesek parkja: 1993-ban Valentin-napon egy csókolózó ifjú pár szobrát avatták fel a parkban.
 Állatkert: A tengerpart, a hegyvidék és az Amazonas-medence állatvilágát mutatja be.
 A Csendes-óceán Krisztusa

Múzeumok 
 Museo de la Nación – Nemzeti Múzeum: Az őskortól az Inka Birodalom idejéig fellelt régészeti leletek tekinthetők meg három emeleten. Makettek mutatják be a Nazca-vonalakat és Machu Picchu elhelyezkedését.
 Museo Rafael Lareo Herrera: Magánkézben lévő kerámiagyűjtemény mintegy 55 ezer agyagedénnyel és cseréppel.
 Museo Amano: Magánkézben lévő régészeti múzeum a Chancay-kultúra emlékeivel.

Az érdekességek közül kiemelkedik a Museo de Oro del Peru, amely arany-, ezüst- és kőkincseiről, valamint a Museo Nacional de Antropologia y Arquelogia, amely a történelem előtti időszak kincseiről híres.

Híres emberek 
Itt halt meg:

 1972. február 28-án Barna Viktor huszonkétszeres világbajnok asztaliteniszező
 Borsányi Balázs ferences szerzetes, lapszerkesztő, misszionárius

Itt született:

 Fernando Belaúnde Terry, perui elnök: 1963–1968 és 1980–1985
 Juan Diego Flórez, perui operaénekes
 Alberto Fujimori, perui elnök (1990–2000)
 Alan García, perui elnök 1985–1990 és 2006 óta
 José Paolo Guerrero, labdarúgó
 Boris Vallejo grafikus, festőművész 1941-ben született
 Mario Vargas Llosa perui író, 2010-ben Nobel-díjat kapott

Média 
 Napilapok: La República, a konzervativ El Comercio, Expreso és a Caretas folyóirat.
 További újságok: Diario Correo, El Bocón, El Peruano, Informalisimo, Ojo und Gestión.
 Rádióadók: Radio Alpamayo, Radio América, Radio Nacional, Radio A, Radio Inca Sat és RPP Noticias 2.
 További rádiadók: a katolikus Frecuencia Primera és a La Luz, sportrádió Radio Ovación és a RPP Noticias 1, zeneadók CPN, Radio 100 (az első FM-es rádió Peruban), Radio Rítmo Romantica és a Panamericana Radio.

Televíziók: América Televisión, ATV, Frecuencia Latina, Panamericana, Red Global.

Testvértelepülések 
  Bordeaux Franciaország (1957)
  Buenos Aires (1983)
  Peking Kína (1983)

Képgaléria

Irodalom 
 Ács László: Peru, Bolívia (Pécsi Direkt Kft. Alexandra Kiadója, 2004) 
 Gyarmati János: Peru és a bolíviai határvidék (Dekameron Könyvkiadó, 2003) 
 A Világ fővárosai (Kossuth Könyvkiadó, 1986)

Jegyzetek

További információk 
 Képek Limáról
 Peru.lap.hu - linkgyűjtemény
 Minden Latinamerikáról

Fővárosok
Lima megye
Peru települései