Gyergyószentmiklós

Gyergyószentmiklós (, ) város Romániában; Hargita megye harmadik legnépesebb városa, az egykori Gyergyószék központja. A várost északkelet-kelet felől Neamț megye, délkelet felől Balánbánya, déli, nyugati és északi irányból  pedig Gyergyóújfalu, Gyergyócsomafalva, Gyergyóalfalu és Gyergyószárhegy határolja.

Ünnepnapja december 6-a, Szent Miklós napja.

Földrajz 
A város Csíkszeredától 59 km-re északnyugatra a Békény-patak hordalékkúpján, a Gyergyói-medence keleti szélén fekszik. Délről Tekerőpatak, nyugatról Alfalu, északnyugat felől Szárhegy öleli körül. Kelet felől a Magas-Bükk és Pongrác-tető (1257 m), északon a Piricske-tető (1545 m) határolja.

A 12-es országút kapcsolja össze Csíkszeredával (62 km) és Maroshévízzel (42 km a vasútállomás). Parajd (65 km) felől az 1287 m magas Bucsin-tetőn átvezető 13B műúton, Székelyudvarhely (65 km) felől a Libán-tetőn keresztülvágó 138-as megyei úton közelíthető meg. Gyilkostó (a központból 29 km) felé a 12C műút vezet. A 24 km hosszú „gyergyói körút” útvonala Gyergyószentmiklós – Gyergyóalfalu – Gyergyócsomafalva – Gyergyóújfalu – Kilyénfalva – Tekerőpatak – Gyergyószentmiklós. A székely körvasúton Csíkszereda, illetve Maroshévíz felől közelíthető meg.

Éghajlat 
Románia egyik leghidegebb éghajlatú városa, évente átlagosan több mint 160 fagyos nappal.

Nevének eredete 
A település nevének eredetét illetően nincs egyetértés. A név utótagját Szent Miklósnak szentelt templomáról kapta, a gyergyó szó eredete viszont vitatott. Egyesek azt állítják, hogy a magyar gurog (= görög) ige folyamatos alakja, ebből lett a görgő, majd gyergyó, mások a György folyó nevéből (Gyergyjó) származtatják. Egy másik hagyomány azt tartja, hogy a területre legelőször betelepedők felkiáltásából (Jer! Jó!) ered. Talán a legkézenfekvőbb magyarázat az, amely Szent György nevéből eredezteti. Eszerint az ide telepedők Szent Györgyről nevezték el településüket, amely később a latin nyelvű oklevelekben és pápai dézsmajegyzékekben latinosan a Georgius helyett (hibásan) mint Georgio vagy Gyorgio jelent meg, és a köznyelvben az idők során Gyergyóvá alakult.

Külön érdekesség a település-névadási axióma iránymutatása, miszerint a templomi címünnepek jelzik a települések alapítóinak egyházi hovatartozását. Mivel a „Gyergyó” előtag etimológiájának helyes levezetése a görög jelzőből logikusabb mint a gurog-görög igéből, Szent Miklós pedig a bizánci egyház védőszentje, kézenfekvő azt következtetni, hogy a település neve Árpád-kori bizánci szertartású templom titulusában gyökerezik. Ez akkor is igaz, ha a „Gyergyó” előtag a Szent György (Hagios Georgios kappadókiai – tehát keleti)  katonaszent nevéből eredne, hiszen az Árpád-korban a latin szertartásúak nem választottak keleti szentet a templom patrónusának.

Története 
A helység írásos dokumentumok szerint 1332-ben már áll. Az első település a Békény-lokán volt, de a Magasbükk alatti teraszon is kerültek elő bronzkori leletek, amelyek arról vallanak, hogy e vidéket már 3000 évvel ezelőtt is lakták. Az 1562-es nagy székely felkelés után Gyergyószentmiklós lakosainak jórésze a Lázár-grófok jobbágya lesz, így szerepel 1567-ben 10 szabad székely telek mellett 78 jobbágycsalád, amely csak 1599-ben válthatta meg magát.   1607-ben vásártartási jogot kapott. 1637-ben jelentős számú örmény telepedik le itt, akik 1687-ben saját szertartásuk megtartásával egyesültek a római katolikus egyházzal. A Moldáviából áttelepült örmények jelentős csoportja erősíti a helység kereskedelmét és indítja el a városiasodását. Az itt letelepedett örmények a 18-19. század folyamán sz erősödő moldvai kapcsolatok elmélyítésében is szerepet játszanak.  1661-ben Ali basa dúlja fel a helységet. 1716-ban a tatárok dúlták fel. 1719-ben pestis pusztított. 1808-ban hatalmas tűzvész pusztította, melyben 700 ház hamvadt el. A 19. századra a környék kereskedelmi központja lesz, az akkor korszerűnek számított faipar kialakulásával Gyergyószentmiklóson számbelileg egyre több ipari dolgozó jelenik meg, majd a század 70-es éveitől megjelennek a gyárak is. A század végére kialakul a mai városközpont. 1907-ben város lett. 1944-ben leégett a Felszeg.

Itt született Salamon Ernő, a megyének népszerű költője. Az ő nevét viseli a gimnázium, amely 1908-ban nyílt meg, épülete 1915-re lett kész, előtte a költő mellszobra, Izsák Márton alkotása segít emlékét felidézni.

1910-ben 8905 lakosából 8549 magyar, 155 román és 115 német volt.

A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásának központja volt. 1940 szeptemberében a második bécsi döntés következtében újra Magyarországhoz került, de 1944-ben a szovjet hadsereg visszafoglalta. 2002-ben 20 018 lakosából 17 524 magyar, 2161 román, 305 cigány és 7 német volt.

2003-ban kapott municípiumi rangot.

Látnivalók

Szabadság tér 
Gyergyószentmiklós szíve, az egykori Piactér ma Szabadság tér néven Erdély egyik legszebben parkosított kisvárosi főtere. Mai képe a 19-20. század fordulóján alakult ki, amikor emeletes épületeket húztak a helyi kézművesek kezdetleges házainak helyére. Ezek egyike ma a városi kórház, egy másik a bíróság.

 A református templomot (Szabadság tér 25.) 1895–99 között építették. Ehhez Szathmári István ditrói főgondnok ajándékozott telket a város főterén. A templomot 1899 októberében Bartók György püspök szentelte föl. (A reformátusok a városban diaszpórában voltak és vannak. Borbáth Pál csíkszeredai református lelkész szervező munkája eredményeként a 19. században indult meg az egyházközség élete. 1899-ben a református gyülekezet 200 tagot számlált. A Gyergyói-medencében 1992-ben a reformátusok száma közel 1650 fő volt, közülük 1397-en éltek Gyergyószentmiklóson; 1999 novemberében 1394-en.)
 Gyergyó fiúszék székháza a piac közelében, a bírósági épület helyén volt.
 Képzőművészeti műemlék épületek a Szabadság téren: 1-11, 13, 15, 17-19, 22, 23, 16, 30. sz. házak.

Márton Áron utca 
 A római katolikus templom (Márton Áron u. 9-11.) 1753–57 között épült az 1629-ben kibővített régi gótikus templom (1498) helyén. A plébánia 1758-ban épült.

 A templom szomszédjában a volt Páli Szent Vince női apácazárda és leányiskola (Fogarasy Leánynevelő Intézet), ahol színjátszást, táncot és zenét tanítottak. A zárdát 1876-ban szentelte föl Fogarasy Mihály püspök. Az épületben ma állami iskola működik.
 A templom közelében áll Fogarasy Mihály erdélyi püspök szobra.
 Egykori örmény családok barokk stílusú, műemlék házai: Márton Áron u. 10, 12, 14. sz.:
 Kopacz-ház: a Kopacz család építtette az 1800-as évek elején;
 Bocsánczy-ház: 1733-ban épült, értékes eleme az 1841-es évszámmal ellátott ablakrács, a kovácsmesterség remekműve;
 Kövér-ház az 1810-es tűzvész után épült. Lakói állatkereskedők voltak. A kaput címerük díszítette.
 Ugyancsak műemlék a 17-18. században épült Czárán-ház (Márton Áron u. 7.).
 A Mezőgazdasági Iskolaközpont épülete 1785–1790 között épült.

Örménytemplom utca 
 A gyergyószentmiklósi örmény katolikus templom (Örménytemplom u. 1.) 1730 és 1734 között épült egy 1650 körüli kőkápolna felhasználásával. 1748-ban fallal és kerek tornyokkal erősítették meg, plébániája 1769-ben épült. A barokk épület a város északkeleti részén, a Gyilkostó felé vezető út jobb oldalán áll.
 Az örmény katolikus plébánia épülete (Örménytemplom u. 4.) ugyancsak műemlék, a 19. században épült. Görög Joachim pap idejében (1908) az alábbi jelmondatot vésték a portára: „Salutis causa nemini clausa” (A lelki üdv e háza, senki előtt sincs zárva).

Rákóczi Ferenc utca 
 Az 1770 és 1778 között épített Vertán-ház volt egykor az I. székely gyalogezred parancsnoki központja, ma a Tarisznyás Márton Múzeum van benne.
 A 29. sz. ház fakapuját 1885-ben készítette Máthé Imre faragómester.

Köztéri szobrok 
 A Szabadság tér:
 közepén Szent Miklós szobra áll,
 keleti sarkán pedig egy faragott kopjafa, Maradunk! felirattal.
 A Kossuth Lajos utca és a Testvériség sugárút (Bulevardul Frǎției) közötti kis parkban három szobor áll:
 A park Kossuth Lajos utca felőli végén 1997 májusában állították fel Kossuth Lajos egész alakos szobrát, Miholcsa József marosvásárhelyi szobrászművész alkotását.
 A park másik végében van Petőfi Sándor emlékműve.
 A kettő között páros kopjafa emlékeztet a szabadságharcra. A két kopjafát összekapcsoló táblácskán az 1848-as és az 1992-es évszám olvasható.
 A „kommunista időszak” kényszermunkásainak ásót formázó emlékműve a Kárpát utcában (Strada Carpați) áll.
 A Maros szálló közelében, vascsövekből hegesztett és kékre festett művet alkotója valószínűleg nem mászókának, hanem „térplasztikának” szánta.Ennek a helyén ma már egy parkot létesítettek, és egy Orbán Balázs szobrot állítottak.

Egyéb látnivalók 

 Ortodox temploma 1929 és 1937 között épült.
 A zsinagóga emléket állít a holokauszt több mint 1000 áldozatának.
 A város egyik legújabb egyházi épülete a Szent István templom és plébánia. A rendkívül modern stílusú épületegyüttest 2008. augusztus 20-án este Szent István király Ereklyéinek Átvitele Tiszteletére szentelte fel Jakubinyi György érsek és Tamás József püspök.
 A várostól északra az 1087 m magas Csobot-hegyen egy magyar és egy örmény katolikus Szent Anna-kápolna áll. Az egyik a 13. században épült (később barokkosították), a másikat az 1700-as években a pestisjárvány után emelték.
 Az iskolaépület 1783-ban lett készen.
 Határában a Belkény és a Várpatak összefolyásánál sziklacsúcson láthatók Hiripné, később Both várának romjai. Eredete nem ismert. A 14. század elején a vár romjainak felhasználásával helyén várkastély épült, mely a 17. század végén a Both család birtoka lett. A Rákóczi-szabadságharc alatt a császáriak lerombolták, azóta pusztul. Közepén 1933-ban épült fel egy kis kápolna.
 A város nevezetessége a Csíky-kert, amely 16 hektáros arborétum. 1884 és 1910 között dr. Csíky Dénes ügyvéd telepítette.
 A külvárosban, a Békény utca 77. szám alatt található a ma is működő és látogatható egy, a 19. században épült vízimalom.

Városrészek 
 Felszeg, a város keleti része, amely a római katolikus templomtól keletre helyezkedik el, lakóházak és a város katonaságának kaszárnyája található itt.
 Központ és Főtér, az előbbi magában foglalja az utóbbit és annak környékét, a látnivalók nagy része, valamint az intézmények többsége itt található.
 A Központtól északra található a Temető-telep, ahol a város temetője és sok lakóház található.
 Hóvirág-telep, a város délkeleti része, itt szintén lakóházak találhatók, valamint nagy kaszálók.
 Piactér, itt található a város piaca, valamint itt irányítódik el a teherautó-forgalom. Lakóházak és intézmények alkotják, egészen a város nyugati részében elhelyezkedő vasútállomásig tart.
 Virág- és Bucsin-negyed, ezek tömbháznegyedek, szintén a vasútállomásig tartanak.
 Az ipari városrész a vasútállomástól nyugatra található, egy kissé nyújtott negyed, gyárak, irodák és áruház is található itt.
 A hagyományosan örmények lakta városrész neve Várszeg, ez ma a város szerves része. Az örmény családok házai a Márton Áron utcában láthatók.

Sport 
A város legismertebb sportegyesülete a Gyergyói Hoki Klub jégkorongcsapat.

Híres emberek

Itt születtek 
 1740: Ákontz-Kövér István, mechitarista szerzetes, cimzetes érsek, a velencei rendház főapátja
 1800: Fogarasy Mihály erdélyi püspök
 1809: Földváry Károly 48-as honvédezredes az itáliai magyar légió parancsnoka és Földvári Sándor 48-as honvédezredes
 1879: Vákár Péter Arthur diplomata, lapkiadó, közíró, magyar királyi kormánytanácsos
 1881: Lázár István író, költő, forgatókönyvíró
 1896: Imets Béla író, szerkesztő
 1899: Karácsony János festőművész
 1908: Vákár Tibor grafikus, festőművész
 1908: Lengyel Zoltán örmény katolikus apostoli kormányzó
 1909: Balás Gábor író, műfordító, jogtörténész, a Székelykör megalapítója
 1910: Czimbalmos László pedagógus és természettudományi író
 1912: Salamon Ernő költő
 1915. január 15. Dr. Kónya István ügyvéd, a Szoboszlay Aladár vezette mozgalom résztvevője, 1958-ban végezték ki Temesváron vagy Aradon.
 1924. január 2. Török István - színművész
 1926: Bálint Erzsébet Kostyákné zenetanár, művészeti író
 1926: Kónya István muzeológus, természettudományi szakíró
 1935: Kolumbán József matematikus, egyetemi tanár, 2001 óta a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja
 1936: Jánosi Béla fizikus, fizikai szakíró
 1939: Kercsó Attila orvos, költő
 1944: Burján Emil szobrászművész (A képen látható Szt. Miklós szobor az ő alkotása)
 1945: Molnár Endre olimpiai bajnok vízilabdázó, 2006-tól a város díszpolgára
 1954: Nagy Vilmos számítástechnikai szakíró
 1955: Béres Katalin Erzsébet festőművésznő
 1955: Gál Éva Emese grafikusművész, költőnő
 1964: Portik Péter festőművész
 1974: Borboly Csaba  erdélyi magyar politikus, a Hargita Megyei Önkormányzat elnöke
 1976: Dr. Sáska Zoltán Attila jogász, költő, az Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség (IKSZ) alapítója, külügyi titkára, országos alelnöke, parlamenti titkár; a Magyar Atlanti Tanács tagja; a felsőegerszegi római katolikus templom oltárképének festője
 1990: Bagossy Norbert, a Bagossy Brothers Company énekese
1958: Kató Vladimír,  grafikus, kepzőművész
 1986: Dr. Páll-Gergely Barna zoológus, malakológus

Itt éltek 
 Joó Rózsi (Makó, 1900 - Gyergyószentmiklós, 1979) színésznő
 Itt nevelkedett és itt lett Románia kiemelkedő egyénisége szertornában Marius Urzică olimpiai bajnok, háromszoros Európa- és háromszoros világbajnok (vezetőedzője: Ferencz József).
 Gyönös Károly vegyészmérnök, egyetemi tanár. Itt nevelkedett és tanult.

Testvérvárosai 
  Békés, Magyarország
  Budapest XVII. kerülete, Magyarország
  Budapest V. kerülete, Magyarország
  Cegléd, Magyarország
  Eger, Magyarország
  Kiskunmajsa, Magyarország
  Siófok, Magyarország
  Szigetszentmiklós, Magyarország
  Topolya, Szerbia
  Somorja, Szlovákia

Jegyzetek

További információk 
 Gömbpanoráma Gyergyószentmiklós településről
 Gyergyószentmiklóssal kapcsolatos hivatkozásgyűjtemény
 Képek Gyergyószentmiklósról a www.erdely-szep.hu honlapon
 Gyergyószentmiklós Blog
 Szent Miklós Napok 2007- Program Gyergyószentmiklós, 2007. december 5-9.
 Fény TV: Gyergyószentmiklós (Gheorgheni, Niklasmarkt)

Kapcsolódó szócikkek 
 Fogarasy Mihály Műszaki Líceum
 Gyergyószentmiklós magyar irodalmi élete

Csíkszék települései
Erdélyi városok
Hargita megye települései