Simonyi Károly

Simonyi Károly (Egyházasfalu, 1916. október 18. – Budapest, 2001. október 9.) mérnök, fizikus, kiemelkedő tudós-tanár. Charles Simonyi édesapja. Munkásságát 1998-ban a Magyar Nemzeti Örökség részévé nyilvánították.

Életrajz 
Tízgyermekes parasztcsalád hetedik gyermekeként született. Már az alsóbb iskoláit kiemelkedő eredménnyel végezte, ezért a falu plébánosa segítette a továbbtanulását: felkutatta egyik gazdagabb rokonát, Simonyi–Semadam Sándort, aki támogatta Simonyi Károly tanulmányait.
A  III. kerületi magyar királyi állami Árpád főgimnáziumban tanult. Az évkönyvek szerint 1933-ban VIII. osztály (kitűnő tanuló) 
Később Simonyi-Semadam Sándor lánya, Erzsébet és a lány férje Mayer Miksa (a Ganz-gyár mérnöke, Kandó Kálmán munkatársa) vette magához őt, majd később Ernő bátyját is. A mérnök adta kezükbe a Középiskolai Matematikai és Fizikai Lapokat, amelynek lelkes megoldói lettek. Az anyagi jólét miatt lelkiismeret-furdalása volt, és ezért próbálta lehetőségeit minél jobban kihasználni.

1940-ben a Műegyetemen gépészmérnöki, a Pécsi Tudományegyetemen jogi diplomát szerzett. 1940-től a Műegyetem Bay Zoltán vezette atomfizika tanszékének tanársegédje.
A világháború alatt amerikai, majd szovjet hadifogságba esett. Jelentősen lefogyva érkezett haza.

1946-ban részt vett a Bay által vezetett Hold-radar-kísérletben. 1948-ban a Soproni Műszaki Egyetem fizika-elektrotechnika tanszékére került, ahol 1951-ben megépítette az első magyar magfizikai részecskegyorsítót. Ezért a munkáért 1952-ben Kossuth-díjat kapott. A gyorsítót egy 700 kV feszültséget előállító Van de Graaff-generátor működtette. Ezt a gyorsítót 1952-ben Budapestre, a Központi Fizikai Kutatóintézetbe szállították, és feszültségét 1 millió voltra növelték.

A gyorsító jelenleg az ELTE Fizikai épületében található a Pázmány Péter sétányon. A mellette található tábla felirata:
A Központi Fizikai Kutatóintézetben 1962-ig dolgozott.

1 millió voltos Van de Graaff-típusú elektrosztatikus részecskegyorsító

Első változata a Soproni Műszaki Egyetem Elektrotechnika Tanszékén épült
700 kV-os feszültségre, protonok gyorsítására

1951 decemberében Simonyi Károly professzor és munkatársai azzal a részecskegyorsítóval hoztak létre először Magyarországon mesterséges atommag átalakulást.

1952-ben a KFKI Atomfizikai Osztályán átépítették, az elérhető feszültséget 1 millió voltra növelték, és elektronok gyorsítására alakították át. Elsősorban atomfizikai alapkutatásra használták, de kísérleti jelleggel végeztek vele ipari célú nagyenergiájú röntgen besugárzásokat is.

2001-ben a Millennium alkalmából helyreállították a KFKI Atomfizikai Osztály utódjának tekinthető KFKI Részecske- és Magfizikai Kutatóintézet munkatársai.

1952-től alapítója és vezetője volt a BME elméleti villamosságtan tanszékének és a KFKI atomfizikai osztályának. A KFKI-ban párhuzamosan folyt a részecskegyorsító építése és az elméleti felkészülés az atomfizikai kutatásokra. Simonyi a fúziós energiatermelés lehetőségeit és korlátait vizsgálta. Később a KFKI egyik igazgatóhelyettese Kovács István igazgató és Jánossy Lajos igazgatóhelyettes mellett.

1956-ban megválasztották a KFKI forradalmi bizottsága elnökének. A forradalom alatt az intézményben nem történt rendbontás.

A forradalom után megindult ellene a harc. 1957. december 31-én elbúcsúzott a KFKI-tól, a hetvenes évek elején az általa alapított BME Elméleti Villamosságtan tanszékének tanszékvezetői posztjáról is távozni kényszerült. Beosztott egyetemi tanárként folytatta a tanítást, az egyetem St. épületének 216-os szobájába került. Ez tette lehetővé egy előadássorozat során körvonalazódó, legismertebb könyvének, A fizika kultúrtörténetének a megírását, amelyért 1985-ben Állami Díjat kapott.

Később az egyetemi felvételi feladatokat kitűző bizottság elnökének kérték fel. 1993-ban a Magyar Tudományos Akadémia soraiba választotta. 1998-ban elnyerte Az év ismeretterjesztő tudósa díjat. 2000-ben Akadémiai Aranyérem kitüntetést kapott.

Mindig szót emelt a természettudományos és a humán kultúra szétválasztása ellen. Ebben a tekintetben barátjához, Németh Lászlóhoz hasonlóan gondolkodott.

Simonyi alapította a Természet Világa Természet–Tudomány diákpályázatának A kultúra egysége különdíját.

Családja 
Felesége, Zsuzsa, francia–spanyol szakos tanárnő. Fiai, Tamás és Károly mérnökök. Károly középiskolás korában került külföldre, később vezető szakemberként, Charles Simonyi néven járult hozzá a Microsoft sikeréhez.

Díjai, elismerései 
 Állami Díj (1985)
a BME díszdoktora (1991)
 Tudományos Újságírók Kamarája – "Az év tudósa" kitüntetés (1996)
 A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (1997)
 Magyar Örökség díj (1998)
 Akadémiai Aranyérem (2000)

Kapcsolódó szócikkek 
 Simonyi Károly-díj
 Simonyi Károly Szakkollégium
 2013. október 1-jén felvette a nevét a Nyugat-magyarországi Egyetem Faipari Mérnöki Kara Simonyi Károly Műszaki Faanyagtudományi és Művészeti Kar néven.
 142275 Simonyi, a 142275 sz. kisbolygó viseli a nevét

Könyvei 
Könyvei több nyelven megjelentek. Az Elméleti villamosságtan c. tankönyvét német nyelvterületen ma is használják. "A fizika kultúrtörténete" c. művét a magyar Nemzeti Örökség részévé nyilvánították (1998).

 Elméleti villamosságtan (1952, 1967, 1981)
 Villamosságtan (1954, 1957 – két kötetben, 1967)
 Magyar-Kínai Elektrotechnikai Szótár (1962)
 Elektronfizika (1965, 1980)
 Elméleti Villamosságtan Példatár (társszerző, 1967)
 Physikalische Elektronik (1972)
 A fizika kultúrtörténete; 1978, 1981, 1986, 1998, 2002
 Az Információtechnika Fizikai Alapjai – Elektronfizika (társszerző, 1997)
 A magyarországi fizika kultúrtörténete – XIX. század (2001)

MTMT publikációs lista

Publikációs listája az MTMT-ben

Jegyzetek

Források 
 Staar Gyula: De mi az igazság… Beszélgetések Simonyi Károllyal, Közlöny- és Lapkiadó, Bp, 1996 (Hat interjú 1979 és 1996 között)
 Radnai Gyula: Simonyi Károly (1916–2001)
 BME-OMIKK: Simonyi Károly (1916–2001)
 Fizikai Szemle 2001/10. 322. o.: Simonyi Károly 1916–2001

További információk 

 Staar Gyula: Simonyi Károly, a legendás műegyetemi professzor
 Staar Gyula: Gyorsítók Sopronba és Csillebércre, Fizikai Szemle, 2011, 6. szám
 Kostka Pál: Simonyi Károly Gyorsítói, Fizikai Szemle, 2003, 2. szám
 Simonyi Károly Szakkollégium (BME)
 muszakiak.hu – híres magyar fizikusok
 Karoly Simonyi (English biographical sketch)
  „A professzor” – Simonyi Károly (video, 52 perc)
Staar Gyula: Megszállottak. Öt magyar fizikus; előszó Vekerdi László; Typotex, Bp., 1991

Magyar fizikusok
Magyar villamosmérnökök
Magyar fizikatanárok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar tankönyvírók
Magyar tudománytörténészek
MTA-tagok
Kossuth-díjasok
Állami díjasok
1916-ban született személyek
2001-ben elhunyt személyek
Magyar Örökség díjasok
Az Év Ismeretterjesztő Tudósa díjasok
Az 1956-os forradalom szereplői
Magyarok, akikről kisbolygót neveztek el