Politikai rendszer

A politikai rendszer azoknak a struktúráknak és szabályoknak az összessége, amelyen belül a hatalmi cselekvés zajlik, illetve a hatalmi kérdések eldőlnek. A politikai rendszer a társadalmi struktúra alrendszere, amelyet a jogrendszer, a gazdasági rendszer és a politikai kultúra alakít. Maga a fogalom David Easton 1981-ben publikált "The Political System" című művében jelent meg; azóta az amerikai és európai szóhasználatban is elterjedt.

A politikai rendszer további definíciói 

A politikai rendszer több különböző egyedi definícióval írható le.
 A politikai rendszer társadalmi intézmények, politikai szervezetek, érdekcsoportok (úgy is mint pártok, szakszervezetek, lobbikörök) összessége, valamint a kapcsolat az intézmények, a politikai normák és szabályok között, amelyek azokat működtetik választások, jogrendszer, különös tekintettel az alkotmányra.
 A politikai rendszer a hatalmon lévő társadalmi csoportok tagjai által alkotott rendszer.
 A politikai rendszer az a rendszer, amellyel az uralkodó hatalom biztosítja a hatalomgyakorlás kizárólagosságát.
 A politikai rendszernek szükségszerűen két fő tulajdonsága van: az egymásra utaltság kényszere és a környezetre (társadalomra) kifejtett cselekvéseinek tűréshatárai.
 Nem egy önmagát gerjesztő rendszer. Létezik környezete ami befolyásolja a működését.

Kormányzati rendszerek 
A köztársaságokban a leggyakoribb kormányzati rendszerek a következők:
 elnöki rendszer (az elnök messzemenő hatáskörrel rendelkezik, és általában egyszerre állam- és kormányfő)
 félelnöki rendszer (vegyes forma az elnöki és a parlamenti rendszer között)
 parlamenti rendszer (a parlament áll az államhatalom középpontjában.)

A monarchiákban a leggyakoribb kormányzati rendszerek a következők:
 Abszolút monarchia (az uralkodónak abszolút és korlátlan hatalma van)
 Alkotmányos monarchia (Az uralkodót alkotmány korlátozza, de a parlament nem.)
 Parlamentáris monarchia (Az uralkodó hatalma erősen korlátozott és általában csak kevés befolyása van az államügyekre).

A politikai rendszer fő típusai minőségük szerint

Demokratikus 
A Demokrácia (politikai rendszer) feltételez egy társadalmi szerződést, ami gyakran írott, demokratikus alkotmány formájában valósul meg.

„A demokrácia nem csupán annyit jelent, hogy a többség nézeteinek mindig diadalmaskodnia kell: olyan egyensúlyt kell kialakítani, amely biztosítja a kisebbségekkel szembeni igazságos és megfelelő bánásmódot, és megakadályozza a domináns pozícióval való visszaéléseket."

Monarchia

Autoriter és diktatórikus 

 Autokrácia
 Katonai diktatúra
 Totalitarianizmus

A politikai rendszerek egyéb felosztása 

Fontos figyelembe venni, hogy gyakran szoros összefüggés található a különböző szellemi irányzatok, politikai rendszerek és kormányzati formák között.

Számos politikai rendszer átfedésben áll egymással, ráadásul rengeteg egymásból származó és különálló hierarchikus felosztás létezik.

A politikai rendszerek elnevezéseinek listája 

Az alábbi etimológiai lista ábécé-sorrendben felsorolja a politikai rendszerek valóságos, lehetséges és gondolati formáit.

adhokrácia a politikai hatalom strukturálatlan
androkrácia a politikai hatalom férfiaknál van
arisztokrácia a politikai hatalmat a nemesség alkotja
autokrácia a politikai hatalom egy személynél összpontosul
banánköztársaság a kormány törvénytelen eszközökkel kormányzó diktátor vagy párt kezében van
bankokrácia a kormány a bankok kezében van
bürokrácia a politikai hatalom funkcióit közhivatalnokok töltik be
deokrácia a politikai hatalmat vallásfüggetlen, ezoterikus hitrendszerű emberek alkotják
demokrácia a politikai hatalom a nép által jut hatalomra
etnokrácia a politikai hatalmat egy etnikai csoport tagjai alkotják
gerontokrácia a politikai hatalmat idősek alkotják
hierokrácia a politikai hatalmat főpapok vagy vallásos miniszterek alkotják
kakisztokrácia a politikai hatalmat a legrosszabb emberek alkotják
kleptokrácia a politikai hatalmat tolvajok alkotják
meritokrácia a politikai hatalom funkcióit az arra érdemesek töltik be
nepotokrácia a kormány családtagokból áll
ochlokrácia a politikai hatalmat a csőcselék adja
pártokrácia a politikai hatalom politikai pártoknál van
plantokrácia a politikai hatalmat ültetvény-tulajdonosok alkotják
plutokrácia a politikai hatalmat a gazdagok alkotják
technokrácia a politikai hatalom szakértőkből áll
thalasszokrácia a tengerek szuverenitása
theokrácia a politikai hatalmat papokkal vagy vallási törvények segítségével birtokolja
timokrácia a politikai hatalmat a tulajdonosi réteg birtokolja

Jegyzetek

Források 
 Pénzes Ferenc:Közpolitika
 Vizsgazz.hu:24. A politikai rendszer fogalma. Alrendszerek a politikai rendszerben. A magyar politikai rendszer történelmi vonásai.