Nagybiccsei járás

A Nagybiccsei járás (Okres Bytča) Szlovákia Zsolnai kerületének közigazgatási egysége. Területe 282 km², lakosainak száma 30 609 (2011), székhelye Nagybiccse (Bytča). A járás területe teljes egészében az egykori Trencsén vármegyéhez tartozott.

Története 
A Nagybiccsei járás 1922-ig egyike volt az egykori Trencsén vármegye járásainak. Területe azonban eltért a maitól, mivel északon ide tartozott a mai Csacai járásból Hegyeshely, Trencsénmakó, a ma Turzófalvához tartozó Turková és az akkor még nem létező Dlhavölgy egy része, északkeleten a mai Zsolnai járásból Trencsénhosszúmező és a ma Szedernyéhez tartozó Köblös, viszont délen a Vágbesztercei járáshoz tartozott a Vág túlpartján fekvő Almásfalu, Marsófalva, Peredmér és Szulyóváralja, valamint a ma egymással egyesült Alsómélyesd és Felsőmélyesd, illetve a Nagybiccséhez tartozó Rabó. Trencsén megye és vele a Nagybiccsei járás 1918-tól csehszlovák uralom alatt állt, amit a trianoni békeszerződés erősített meg 1920-ban.

1923-ban, Csehszlovákia közigazgatási felosztásának átszervezésekor a Nagybiccsei járás határai jelentősen megváltoztak. Északon Hegyeshelyt és Trencsénmakót átcsatolták a Csacai járáshoz, a Vágbesztercei járástól viszont idecsatolták a fentebb felsorolt hét községet, továbbá Alsóricsó, Felsőricsó, Pásztorzávod, Ricsóváralja és Szurkos községeket is a Vág balpartjáról. A járás így kialakult területe ezután 1949-ig változatlan maradt. Ugyancsak 1923-ban a mai Szlovákia területét hat nagymegyére osztották, a járás ezek közül Vágmente megyéhez (Považská župa) került. 1928-ban a nagymegyék is megszűntek, Csehszlovákiát négy tartományra osztották, ekkor a járás a Csehszlovákián belüli Szlovákia része lett. 1938-ban ismét hat megyét hoztak létre, a Nagybiccsei járás ezek közül Trencsén megyéhez (Trenčianska župa) tartozott, majd amikor 1939-ben Csehszlovákia megszűnt, a független Szlovákiában a beosztás változatlan maradt. A második világháború után újjáalakult Csehszlovákia közigazgatási beosztása hasonló volt az 1928-38 közöttihez, a járások ismét közvetlenül a szlovák tartományhoz tartoztak.

1949-ben újabb átszervezésre került sor, ekkor azonban a Nagybiccsei járás határai csak kis mértékben változtak: északon a Csacai járással közös határát áthelyezték a Vág és a Kiszuca vízválasztójára, aminek következtében az ekkor létrehozott Dlhavölgy községet, továbbá a ma Turzófalvához tartozó Turková településrészt elcsatolták innen. Szintén 1949-ben az 1923-28 közötti nagymegyékhez hasonló nagyobb közigazgatási egységeket hoztak létre, de ezek neve most kerület (kraj) lett, a Nagybiccsei járás pedig a Zsolnai kerülethez került.

1960-tól ismét jelentősen átszervezték a járásokat, a korábbiaknál sokkal nagyobbakat hozva létre, a Nagybiccsei járást beolvaszották a Zsolnaiba. Szintén 1960-ban a kerületek száma Szlovákiában hatról háromra csökkent, a Zsolna járás pedig a Közép-Szlovákiai kerület része lett. A kerületek 1990-ben ismét megszűntek és csak a (nagy)járások maradtak Csehszlovákiában.

1996-ban a már független Szlovákia közigazgatási felosztását megint jelentősen átalakították. A járások száma 38-ról 79-re nőtt és ezeket nyolc kerületbe osztották be. A Nagybiccsei járás ismét kivált a Zsolnaiból, és mindkettő ismét a Zsolnai kerület része lett, mint 1949 és 1960 között.

A Nagybiccsei járás települései

Jegyzetek

Források 

Nagybiccsei járás