1984



Események

Január 
 január 1.
 Brunei önálló állammá válik.
 Az AT&T távközlési vállalatbirodalmat a monopolellenes törvény alapján 24 önálló részre darabolják.
 január 3. – Tunéziában bevezetik a rendkívüli állapotot a kenyér árának emelése miatt kitört zavargások miatt.
 január 7.
 Brunei a hatodik tagjává válik a Délkelet-Ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN).
 Csao Ce-jang első kínai miniszterelnökként az USA-ba látogat.
 január 10. – Az Egyesült Államok és a Vatikán felveszik a diplomáciai kapcsolatot.
 január 17. – Stockholmban megkezdődik az Európai biztonság- és bizalomépítési, valamint leszerelési konferencia (CDE).
 január 20. – Zavargások Marokkóban az áremelések miatt.
 január 24. – Piaci forgalomba kerül az első Apple Macintosh számítógép. Előtte két nappal pedig bemutatják - kereskedelmileg először és utoljára - a kultikus Apple „1984” Macintosh reklámot a Super Bowl reklámblokkjában.

Február 

 február 3. – A Challenger amerikai űrrepülőgép 10. missziójára indul, 3 fővel a fedélzetén, melynek keretében…
 február 7. – Sor kerül az első köldökzsinór nélküli űrsétára (Bruce McCandless II és Robert L. Stewart).
 február 8. – Megkezdődik a XIV. Téli Olimpia Szarajevóban.
 február 13. – A pár nappal korábban elhunyt Jurij Vlagyimirovics Andropov helyére Konsztantyin Csernyenkót választják meg az SZKP új főtitkárává.
 február 18. – Olaszország hivatalos államvallása újra a római katolikus lesz.
 február 21. – Javier Pérez de Cuéllar ENSZ-főtitkár látogatást tesz Prágában, ahol fogadja őt Gustáv Husák köztársasági elnök.
 február 22. – Irán offenzívát indít Irak ellen. Az USA és Nagy-Britannia hadihajókat vezényel a térségbe. Nemzetközi felháborodást kelt, hogy az irániak fiatalkorúakat is besoroznak.
 február 26. – Kivonulnak az amerikai haditengerészek Bejrútból (Libanon).
 február 29. – Pierre Trudeau kanadai miniszterelnök bejelenti a visszavonulását.

Március 
 március 5. – Irán vegyi fegyverek alkalmazásával vádolja Irakot.
 március 6. – A brit szénbányászok 12 hónapos sztrájkjának kezdete.
 március 22. – Miután a belgrádi parlament elfogadja az IMF feltételeit, lehetővé válik a 20,5 milliárd dolláros jugoszláv adósság átütemezése.
 március 24. – Rómában 700 ezren tüntetnek a kormány gazdaságpolitikája ellen.
 március 30. – Meghal Gaëtan Dugas, akit az elsők között diagnosztizáltak AIDS-szel. (Ő volt a „nulladik beteg”.)

Április 
 április 3. – Egy héttel Sékou Touré elnök halála után katonai hatalomátvétel Guineában. Az új elnök Lansana Conté lesz.
 április 12. – Palesztin fegyveresek elrabolnak egy izraeli 300-as buszt. Az izraeli erők megrohamozzák a buszt, 2 emberrabló és 1 túsz veszti életét, további két fegyverest elfognak a hatóságok, akiket később az izraeli titkos rendőrség halálra kínoz. Az ügy nagy botrányt kavar a titkosszolgálatokkal kapcsolatban.
 április 16. – Másfélmilliós tüntetés São Paulóban a közvetlen elnökválasztásért.
 április 17. – Londonban a líbiai nagykövetségről rálőnek a Kadhafi-ellenes tüntetés résztvevőire. Nagy-Britannia megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Líbiával.
 április 19. – Ausztrália beiktatja új himnuszát, valamint a zöld és arany színeket választja a nemzet színeivé.
 április 28. – Budapesten átadják a Skála Metro áruházat a Marx téren (ma: Nyugati tér).

Május 
 május 8. – A Szovjetunió bejelenti, hogy bojkottálja a Los Angelesben tartandó XXIII. nyári olimpiát.
 május 10. – A csehszlovák hatóságok ismét letartóztatják Duray Miklóst, majd ezt követően több szlovákiai magyar értelmiségit előzetes letartóztatásba helyeznek. (Bebörtönzése ellen külföldön ismét számos helyen tiltakoznak, de szlovák ellenzéki értelmiségiek is szolidaritást vállalnak vele. Budapesten Duray-bizottság alakul, de a tiltakozó akciók hatástalanok maradnak. Az ítélet nélkül fogva tartott Durayt csak 1985. május 10-én engedik szabadon.)
 május 11. – Ausztráliában bevezetik az 1 dolláros érmét.
 május 15. – Veselin Đuranović váltja Mika Špiljakot a jugoszláv államelnöki székben.
 május 17. – A külföldi bankok 7 éves haladékot adnak Jugoszláviának az 1984-ben esedékes tartozások kifizetésére.
 május 23. – Richard von Weizsäckert választják az NSZK államfőjének.
 május 27. – Az első többpárti parlamenti választások Egyiptomban.

Június 
 június 5.
 A szaúdi légierő lelő egy iráni felségjelű Phantom F-4-es harci repülőt.
 Indira Gandhi indiai miniszterelnök támadást rendel el az amritszári Aranytemplom (a legszentebb szikh hely) ellen (Kék Csillag hadművelet), mert nem hajlandóak kiadni a szikh ellenállás vezetőjét. Ezért a rendeletéért Gandhi még ebben az évben merénylet áldozata lesz.
 június 6. – Véget ér az NSZK-ban a 13 hétig tartó nyomdaipari sztrájk.
 június 7–9. – A londoni csúcsértekezleten, a hét legnagyobb fejlett ipari ország állam- és kormányfői nyilatkozatot adnak ki a kelet–nyugati kapcsolatokról és a fegyverkorlátozásról.
 június 8. – A wisconsini Barneveldt városa csaknem teljesen elpusztul egy tornádóban.
 június 12. – A Nyugat-európai Unió hét országának külügyminisztere Párizsban elhatározza a WEU újjáélesztését.
 június 24. – A 11 legeladósodottabb latin-amerikai ország konferenciája Cartagenában, melyen a nyugati országokat a kamatlábak csökkentésére szólítják fel.
 június 25. – Lord Carrington követi Joseph Luns-ot a NATO főtitkári beosztásban.
 június 30. – Kanada miniszterelnöke John Napier Turner lesz.

Július 

 július 12. – Súlyos jégeső pusztít Münchenben és környékén.
 július 14. – Az új-zélandi parlamenti választásokat a Munkáspárt nyeri, David Lange lesz a miniszterelnök.
 július 17. – Roland Fabius ipari miniszter lesz a francia miniszterelnök. A kommunisták kiválása a koalícióból háromévi kormányzás után.
 július 18. – A kaliforniai San Ysidro városában James Oliver Huberty a társadalomból kiábrándulva délután 4 óra körül belép egy McDonald's gyorsétterembe és tüzet nyit az ott tartózkodókra, 21 halott (köztük Huberty) és 19 sebesült marad a 77 perces ámokfutás után a helyszínen.
 július 22–augusztus 5. – A Lutheránus Világszövetség 7. nagygyűlése Budapesten. Ennek során a világszervezet elnökévé választják Káldy Zoltán magyar evangélikus püspököt.
 július 25. – A Szaljut–7 kozmonautája, Szvetlana Szavickaja rövid űrsétájával beírja magát a történelembe, az első nő, aki az űrhajón kívüli világűrbe kijutott.
 július 28. – Los Angelesben megnyitják a XXIII. nyári olimpiát.

Augusztus 
 augusztus 4. – Az afrikai Felső-Volta állam megváltoztatja nevét Burkina Fasóra.
 augusztus 10. – A Balkán dívája, Lepa Brena jugoszláv énekesnő koncertje a temesvári 1 Mai Stadionban. (A Ceaușescu-korszak legnagyobb külföldi művészének koncertje, melyen közel 60 ezer ember vett részt.)
 augusztus 11. – Ronald Reagan egy mikrofonpróbán bejelenti a Szovjetunió bombázását.
 augusztus 13. – Megállapodás Marokkó és Líbia uniójáról.
 augusztus 21. – Félmilliós tüntetés Manilában Ferdinand Marcos elnök ellen.
 augusztus 22. – Dél-Afrikában először választanak színes bőrű képviselőket.

Szeptember 
 szeptember 4. – A kanadai képviselőházi választásokat a Haladó Konzervatív Párt nyeri Brian Mulroney vezetésével. Mulroney 17-én alakít kormányt.
 szeptember 13. – Izraelben nagykoalíció alakul a Munkapárt és a Likud részvételével.
 szeptember 16. – A Miami Vice tv-sorozat először kerül adásba az NBC-n.
 szeptember 22. – Verdunben közös megemlékezésen vesz részt az NSZK kancellárja és a francia államelnök.
 szeptember 26. – Nagy-Britannia és Kína aláírja azt a szerződést, melynek értelmében Hongkong 1997-ben újra Kína részévé válik.}

Október 

 október 2. – Először kerül női képviselő a svájci szövetségi tanácsba.
 október 12. – Az IRA merényletet kísérel meg a brit kabinet ellen a Brighton Hotel felrobbantásával, de kudarcot vallanak, Margaret Thatcher karcolásokkal ússza meg az esetet.
 október 15. – El Salvadorban tárgyalások kezdődnek a kormány és az FLMN ellenállási szervezet között.
 október 19. – Ismeretlenek elrabolják Jerzy Popiełuszko ellenzéki papot Varsóban. (Holttestét november 3-án találják meg, temetése rendszerellenes tüntetéssé válik.)
 október 19. – Richter Richárd ámokfutása a Csillag börtönben.
 október 26. – A jugoszláv nemzetgyűlés kéri az 1985–88-ban esedékes hiteltörlesztés átütemezését a Nemzetközi Valutaalaptól.
 október 26–27. – A Nyugat-európai Unió tagországainak külügy- és védelmi miniszterei kiadják a „Római Nyilatkozatot”, amelyben bejelentik a WEU-n belüli együttműködés fokozására vonatkozó döntésüket.
 október 31. – A legszentebb szikh templom lerombolása miatt érzett dühükben szikh testőrei meggyilkolják Indira Gandhi indiai miniszterelnököt. (Az ezt követő hindu megtorlásokban és a hadsereg tisztogató akcióiban több tízezer szikh vesztette életét.)

November 
 november 4. – A nicaraguai választásokat a Sandinista Front nyeri a szavazatok 67%-ával.
 november 2.
 Felavatják a Szolnoki Papírgyárat.
 Szvetlana Allilujeva Petersz, Sztálin leánya, 17 évi nyugati tartózkodás után hazatér a Szovjetunióba.
 november 5. – Átadják a forgalomnak a kiszélesített Árpád hidat és a metró Élmunkás tér- és Árpád híd közötti szakaszát. 
 november 6.
 Az amerikai elnökválasztást a Republikánus Párt jelöltje, Ronald Reagan nyeri (49 államban szerez többséget) Walter Mondale ellenében. Az egyidejűleg tartott szenátusi és képviselőházi választásokon a demokraták szerepelnek jobban (mindkét házban demokrata többség).
 Elkészül a 200 000-ik Ikarus autóbusz.
 november 19. – A PEMEX olajvállalat finomítója felrobban Mexikóvárosban, az ezt követő tüzekben közel 500-an vesztik életüket.
 november 19–23. – A Román Kommunista Párt XIII. kongresszusa.
 november 25.
 Nagy-Britannia és Írország 36 legismertebb zenésze megalakítja a Band Aid formációt az etiópiai éhezők megsegítésére.
 Elnökválasztás Uruguayban 11 évi katonai kormányzás után. A Colorado-párti Julio Sanguinetti lesz az államfő.
 A határviták rendezése Argentína és Chile között.
 november 27. – Jugoszláviában életbe lép a külföldi befektetésekről szóló törvény, mely kimondja, hogy a külföldi részesedés maximum 49% lehet.
 november 30.
 Srí Lankán a Tamil Tigrisek megkezdik a szingaléz lakosság elüldözését az általuk uralt területekről.
 250 évvel a halála után William Penn, Pennsylvania állam alapítója az Egyesült Államok tiszteletbeli állampolgára lesz.

December 
 december 1. – Az ausztrál parlamenti választásokat a kormányzó Munkáspárt nyeri.
 december 2. – Éjjel – Bhopáli katasztrófa – a Union Carbide vegyiüzeme felrobban Bhopálban, a felszabaduló több mint 40 tonna metil-izocianát közel 8000 ember halálát és 120 000 ember maradandó károsodását okozza. Beivódott a talajba, az ivóvízbe, a növényekbe, állatokba és mind a mai napig mérgezi a helyieket.
 december 6. – Oláh István vezérezredest, a Magyar Néphadsereg vezérkari főnökét választja honvédelmi miniszterré a Népköztársaság Elnöki Tanácsa.
 december 19. – Kína és Nagy-Britannia aláírja a megállapodást Hongkong jövőjéről; az átadást (1997) követően „két rendszer, egy nemzet”.
 december 22. – Lemond Dom Mintoff máltai miniszterelnök. Utódja Carmelo Mifsud Bonnici.
 december 24. – Az indiai választásokat a Kongresszus Párt nyeri, Radzsiv Gandhi lesz a miniszterelnök.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán
 Etiópiában súlyos éhínség pusztít, melyben mintegy egymillióan vesztik életüket.
 Az USA nagyvárosaiban gyorsan elterjed egy új kábítószertípus, a crack.
 Határegyezmény Kenya és Szomália között.
 Befejeződik az Északi-tengeren a Statfjord-olajmező feltárása. A 271 m magas Statfjord C fúrósziget átadásával Norvégia fontos olajexportáló országgá válik.
 Marokkó kilép az Afrikai Unióból, mivel a szervezet fölvette a királyság ellenőrzése alatt álló, de függetlenséget követelő Nyugat-Szaharát.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1984-ben

1984 a filmművészetben 
 Tengiz Abuladze: Vezeklés
 Bacsó Péter: Te rongyos élet
 Fábri Zoltán: Gyertek el a névnapomra
 Gémes József: Daliás idők
 Alekszej Jurjevics German: Barátom Ivan Lapsin
 Jeles András: Angyali üdvözlet
 Jim Jarmusch: Florida, a Paradicsom
 Otar Joszeliani: A Hold kegyeltjei
 Koltay Gábor: István, a király
 Andrej Szergejevics Koncsalovszkij: Mária szerelmei
 Mészáros Márta: Napló gyermekeimnek
 Sára Sándor: Pergőtűz
 Wim Wenders: Párizs, Texas
 Xantus János: Eszkimó asszony fázik
 James Cameron: Terminátor – A halálosztó
 Henri Verneuil: Az arany bűvöletében
 Ebben az évben készült el a Garfield a természet lágy ölén (Garfield a vadonban).

1984 az irodalomban 
 Megjelennek Douglas Adams Galaxis útikalauz stopposoknak és Viszlát, és kösz a halakat! c. könyvei.
 Megjelenik William Gibson Neurománc c. regénye
 Megjelenik José Saramago Ricardo Reis halálának éve c. könyve.
 Halála után kiadják J. R. R. Tolkien Az elveszett mesék könyve II. kötetét.
 1984 címmel írt regényt George Orwell (1948-ban).
 Kiadják David Gemmell Legenda c. könyvét.
 Václav Havel megírja Largo desolato című színművét.

1984 a zenében 
 A Szellemirtók c. film betétdala a nyár slágere.
 Nem hivatalosan feloszlik a Fonográf együttes.
 Újjáalakul a Deep Purple, megjelenik a Perfect Strangers című lemezük.
 Megnyeri Eros Ramazzotti a sanremói dalfesztivált a fiatalok versenyében, a Terra promessa című dalával.

Albumok 
 Alphaville: Forever Young
 Bikini: XX. századi híradó
 Bon Jovi: Bon Jovi
 Bruce Springsteen: Born in the U.S.A.
 Bryan Adams: Reckless
 Cseh Tamás–Bereményi Géza: Jóslat
 David Bowie: Tonight
 Deák Bill Gyula: Rossz vér
 Deep Purple: Perfect Strangers
 Depeche Mode: Some Great Reward
 Első Emelet: Első Emelet 1
 Eurythmics: 1984 (For the Love of Big Brother)
 Fonográf: Jelenkor
 Frankie Goes to Hollywood: Welcome to the Pleasure Dome 
 Foreigner: Agent Provocateur
 Hobo Blues Band: Vadászat
 Iron Maiden: Powerslave
 Janet Jackson: Dream Street
 The Carpenters: An Old-Fashioned Christmas
 Judas Priest: Defenders of the Faith
 Kajagoogoo: Islands
 Katona Klári – Katona Kári IV
 Kim Wilde: Teases & Dares
 Kiss: Animalize
 Koncz Zsuzsa - Konczert
 Kool & the Gang: Emergency
 Laura Branigan: Self Control
 Limahl: Don't Suppose
 Locomotiv GT - Ellenfél nélkül
 Madonna: Like a Virgin
 Manfred Mann’s Earth Band: Budapest Live
 Metallica: Ride the Lightning
 Mike Oldfield: Discovery
 Prince: Purple Rain
 Queen: The Works
 Rebbie Jackson: Centipede
 Red Hot Chili Peppers: The Red Hot Chili Peppers
 Rockwell: Somebody's Watching Me
 Roger Waters: The Pros and Cons of Hitch Hiking
 Run–D.M.C.: Run–D.M.C.
 Sade: Diamond Life
 Scorpions: Love at First Sting
 Solaris: Marsbéli krónikák
 Stevie Ray Vaughan: Couldn't Stand the Weather
 Stevie Wonder: The Woman in Red (soundtrack)
 Tina Turner: Private Dancer
 Twisted Sister: Stay Hungry
 U2: The Unforgettable Fire
 Ultravox: Lament
 V’Moto-Rock: Garázskijárat
 Van Halen: 1984
 Wham! (George Michael): Make It Big
 Zee: Identity

1984 a tudományban 
 január 22. – Bemutatják az Apple Macintosh-ának úgynevezett 1984 reklámját, mellyel megkezdődött a Macintosh számítógép értékesítése, s az egyik legnagyobb hatású kampányfilmnek bizonyult
 Elkészül a Discovery űrrepülőgép
 Elindul a GNU projekt, (szabad felhasználású Unix program)

1984 a légi közlekedésben

1984 a vasúti közlekedésben

1984 a sportban 
 február 8. – Megkezdődnek a XIV. téli olimpiai játékok Szarajevóban.
 június 27. – Franciaország legyőzi Spanyolországot 2–0-ra az Európa-bajnokság döntőjében.
 július 28. – Megkezdődnek a XXIII. nyári olimpiai játékok Los Angelesben. A szocialista országok Románia kivételével távol maradnak az eseménytől. Ez a második alkalom, hogy magyar csapat nem vesz részt olimpián.
 Niki Lauda megszerzi pályafutása harmadik Formula–1-es világbajnoki címét a McLaren csapat színeiben, mindössze fél ponttal csapattársa, Alain Prost előtt.
 A Bp. Honvéd SE nyeri az NB1-et. Ez a klub 7. bajnoki címe.

1984 a televízióban

1984 a jogalkotásban

1984 új világörökségi helyszínei

Születések

Január 
 január 11. – Arlene Iradie Semeco Arismendi, venezuelai úszónő
 január 13. – Pollák Zoltán, magyar labdarúgó
 január 18. – Haszebe Makoto, japán labdarúgó
 január 19. – Rebecsák Szilárd, magyar labdarúgó
 január 21. – Luke Grimes, amerikai színész
 január 23. – Arjen Robben, holland labdarúgó
 január 24. – Justin Baldoni, amerikai színész
 január 26. – Kelly Stables színésznő, A kör című trilógiában Samara Morgan, a kútba dobott halott kislány megformálója
 január 26. – Luo Xuejuan kínai úszó, a 2004-es nyári olimpia 100 méteres női mellúszás aranyérmese
 január 28. – Sík Márton, magyar kenus
 január 29. – Vas János, magyar jégkorongozó
 január 29. – Nuno Morais, portugál labdarúgó
 január 30. – Jevon Tarantino, amerikai műugró
 január 31. – Jeremy Wariner, amerikai atléta

Február 
 február 3. – Artyom Szilcsenko, világbajnoki bronzérmes orosz szupertoronyugró
 február 6. – Jonas Andersson, svéd úszó
 február 6. – Darren Bent, angol labdarúgó
 február 12. – Peter Vanderkaay, amerikai úszó
 február 13. – Hinkelien Schreuder, holland úszónő
 február 14. – Matt Barr, amerikai színész
 február 15. – Isaiah Msibi, szváziföldi sprinter
 február 21. – Andreas Seppi, olasz teniszező
 február 22. – Dimitrij Szavickij, belorusz tornász
 február 24. – Grace Daniel, nigériai tollaslabda játékos
 február 25. – Xing Huina a 2004-es athéni olimpia 10 km-es női maratoni futás bajnoka
 február 25. – Uroš Vilovski szerb kézilabdázó, az MKB Veszprém KC játékosa
 február 26. – Beren Saat török színésznő
 február 26. – Emmanuel Adebayor, togói labdarúgó
 február 28. – Kandech Evelyne, énekesnő

Március 
 március 4.
 Hosnyánszky Norbert olimpiai és világbajnok vízilabdázó
 Gulyás Péter, magyar kézilabdázó
 március 8. – Garics György, magyar születésű osztrák labdarúgó
 március 9. – Rekop György, magyar humorista
 március 11. – Justin Spring, amerikai tornász
 március 13. – Noel Fisher, kanadai színész
 március 18. – Kovács Csaba, magyar jégkorongozó
 március 20. – Fernando Torres, spanyol labdarúgó
 március 28.
 Nyikolaj Szkvorcov, orosz úszó
 Daumants Dreiškens olimpiai ezüstérmes lett bobos
 március 29. – Király Viktor, magyar énekes
 március 31. – Martins Dukurs lett szkeletonos

Április 
 április 2. – Barta Nóra, magyar műugró
 április 3. – Jevon Atkinson, jamaicai úszó
 április 4. – Arkagyij Vjatcsanin, orosz úszó
 április 5. – Marshall Allman, amerikai színész
 április 5. – Horváth Illés színész, szinkronszínész
 április 8. – Olteán Csongor, magyar gerelyvető
 április 8. – Eleider Alvarez, kolumbiai ökölvívó
 április 10. – Billy Kay amerikai színész
 április 17. – Francis Crippen, amerikai hosszútávúszó († 2010)
 április 20. – Michel Batista, kubai birkózó
 április 22. – Makszim Devjatovszkij, orosz tornász
 április 24. – Sam Simpson, ausztrál tornász

Május 
 május 4. – Alex Campbell, kanadai színész
 május 5. – Tom Parsons, angol magasugró
 május 5. – Mike Brown, kanadai úszó
 május 11. – Andrés Iniesta a spanyol felnőtt labdarúgó válogatott támadó középpályása
 május 13. – Kyra Banks, magyar pornószínésznő
 május 14. – Michael Rensing, német labdarúgó
 május 23. – Mikko Minkkinen, finn műkorcsolyázó
 május 25. – Unnur Birna Vilhjálmsdóttir, Miss World 2005
 május 31. – Jason Smith ausztrál színész, az Otthonunk »« Home and Away tv-sorozat Robbie Hunterje
 május 31. – Milorad Čavić, szerb úszó

Június 
 június 1. – Taylor Handley, amerikai színész
 június 1. – Sharntelle McLean, trinidadi úszónő
 június 2. – Andrei Cross, barbadosi úszó
 június 6. - ByeAlex, magyar zenész
 június 9. – Wesley Sneijder, holland labdarúgó
 június 11. – Vágner Love, brazil labdarúgó
 június 11. – Gary Hunt, brit műugró, világbajnok szupertoronyugró
 június 12. – Isaac Botella, spanyol tornász
 június 16. – Császár Gábor magyar kézilabdázó
 június 16. – Farkas István magyar labdarúgó
 június 19. – Benjamin Collier, új-zélandi gyeplabdázó
 június 20. – Szöllősi Mátyás, magyar költő, szerkesztő
 június 19. – Benjamin Collier, új-zélandi gyeplabdázó

Július 
 július 2. – Johnny Weir, amerikai műkorcsolyázó
 július 2. – Maarten Martens, belga labdarúgó
 július 3. – Corey Sevier, kanadai színész
 július 4. – Andrij Szemenov, ukrán súlylökő
 július 7. – Alberto Aquilani, olasz labdarúgó
 július 9. – Olusoji Fasuba, nigériai sprinter
 július 10. – Mark González, chilei labdarúgó
 július 12. – Gareth Gates, angol énekes
 július 16. – Sašo Bertoncelj, szlovén tornász
 július 18. – Lee Barnard, angol labdarúgó
 július 18. – Vanessa Garcia Vega, Puerto Ricó-i úszónő
 július 24. – Nagy Viktor világbajnok magyar válogatott vízilabdázó

Augusztus 
 augusztus 1. – Bastian Schweinsteiger, német labdarúgó
 augusztus 3. – Jon Foster amerikai színész
 augusztus 3. – Carah Faye Charnow amerikai énekes
 augusztus 3. – Ryan Lochte, amerikai úszó
 augusztus 3. – Kyle Schmid kanadai színész
 augusztus 4. – Szergej Adbena, ukrán úszó
 augusztus 8. – Michelisz Norbert magyar autóversenyző
 augusztus 9. – Kim Jihoon, dél-koreai tornász
 augusztus 9. – Pierre Perrier, francia színész
 augusztus 10. – Hayden Stoeckel, ausztrál úszó
 augusztus 11. – Lucas di Grassi brazil autóversenyző
 augusztus 19. – Alessandro Matri, olasz labdarúgó
 augusztus 21. – Alizée Jacotey, francia énekes
 augusztus 24. – Kyle Schmid, amerikai színész
 augusztus 28. – Ben Gilbank, kanadai színész
 augusztus 28. – Darian Townsend, dél-afrikai úszó

Szeptember 
 szeptember 3. – Garrett Hedlund amerikai színész
 szeptember 6. – Thomas Dekker holland kerékpáros
 szeptember 7. – Vera Igorevna Zvonarjova háromszoros Grand Slam győztes orosz teniszezőnő
 szeptember 8. – Vitalij Petrov orosz autóversenyző
 szeptember 9. – Andrey Silnov, orosz magasugró
 szeptember 11. – Chris Colwill, amerikai műugró
 szeptember 12. – John Hamer, angol műkorcsolyázó
 szeptember 13. – Pákolicz Dávid, magyar labdarúgó
 szeptember 14. – Adam Lamberg, amerikai színész
 szeptember 17. – Kim Daeeun, dél-koreai tornász
 szeptember 19. – Kevin Zegers, kanadai színész
 szeptember 20. – Brian Joubert, francia műkorcsolyázó
 szeptember 21. – Ben Wildman-Tobriner, amerikai úszó
 szeptember 25. ‑ Teodora Postic, szlovén műkorcsolyázónő
 szeptember 27. – Avril Lavigne kanadai énekesnő
 szeptember 27. – Johan Libéreau, francia színész
 szeptember 29. – Per Mertesacker, német labdarúgó
 szeptember 29. – Hevesi-Tóth Tamás, magyar labdarúgó
 szeptember 29. – Fegyverneky Zsófia, magyar kosárlabdázó

Október 
 október 3. – Chris Marquette, amerikai színész
 október 5. – Alekszandr Vorobjev, ukrán tornász
 október 5. – Terrence Haynes, barbadosi úszó
 október 7. – Mohai Balázs, fotóriporter
 október 9. – Daniel Garcia Gonzalez, andorrai judós
 október 12. – Victoria Poon, kanadai úszónő
 október 15. – Chris Olivero amerikai színész
 október 16. – Trevor Blumas, kanadai színész
 október 21. – Joseph Bolz, német színész
 október 21. – Anna Bogdanova, orosz atléta
 október 24. – Ragnheidur Ragnarsdottir, izlandi úszónő
 október 25. – Katy Perry, amerikai énekesnő
 október 26. – Sasha Cohen amerikai műjégtáncos
 október 27. – Kelly Osbourne, angol énekesnő, Ozzy Osbourne lánya

November 
 november 4. – Ayila Yussuf nigériai labdarúgó
 november 8. – Steven Webb, angol színész
 november 9. – Tiandra Ponteen, saint kitts és nevis-i atléta
 november 18. – Dominik Meichtry, svájci úszó
 november 22. – Scarlett Johansson, amerikai színésznő
 november 23. – Lucas Grabeel, amerikai színész
 november 30. – Alan Hutton, skót labdarúgó

December 
 december 2. – Kiss Ramóna, magyar színésznő
 december 3. – Kis Attila magyar jégkorongozó
 december 7. – Robert Kubica lengyel autóversenyző
 december 7. – Marko Vujin, szerb kézilabda-játékos
 december 8. – Emma Green, svéd magasugró
 december 11. – Leighton Baines, angol labdarúgó
 december 12. – Daniel Agger, dán labdarúgó
 december 13. – Hanna-Maria Seppälä, finn úszónő
 december 16. – Puskás Péter, énekes és színész
 december 19. – Csen Ji-ping, kínai tornász
 december 21. – Jackson Rathbone, amerikai színész
 december 22. – Jonas Altberg svéd énekes, zenei producer és DJ
 december 25. – Yenima Arencibia, kubai atléta
 december 25. – Kállai Zoltán, magyar tornász
 december 26. – Alex Schwazer, olimpiai bajnok olasz gyaloglóatléta
 december 27. – Kusztor Péter, magyar kerékpározó
 december 27. – Gilles Simon, francia teniszező
 december 28. – Rosir Calderon, kubai röplabdázó
 december 29. – Gionata Mingozzi, olasz labdarúgó († 2008)
 december 30. – LeBron James, a Los Angeles Lakers kosárlabdacsapat (NBA) all-star támadója
 december 30. – Rév Marcell magyar operatőr
 december 31. – Rene Jacob Yougbare, burkina faso-i úszó

Halálozások 

 január 8. – Aczél György magyar szemész, katonaorvos, egészségügyi miniszterhelyettes (* 1923)
 január 14. – Beamter Jenő (Bubi), dzsessz-zenész (vibrafon, dob), zeneszerző, zenetanár (* 1912)
 január 20. – Johnny Weissmuller, többszörös olimpiai bajnok úszó, Tarzan megformálója (* 1904)
 január 27. – Országh László, nyelvész, szótárszerkesztő (* 1907)
 február 9. – Jurij Vlagyimirovics Andropov, szovjet pártfőtitkár (* 1914)
 február 21. – Mihail Alekszandrovics Solohov, Nobel-díjas orosz író (* 1905)
 március 23. – Csuka Zoltán, vajdasági magyar költő, műfordító (* 1901)
 április 8. – Pjotr Leonyidovics Kapica, Nobel-díjas szovjet fizikus (* 1894)
 április 20. – Gálcsiki János, magyar színész, szinkronszínész (* 1926)
 április 22. – Kerpel-Fronius Ödön orvos, gyermekgyógyász, fiziológus, az MTA tagja (* 1906)
 április 24. – Zám Tibor író, tanár, szociográfus (* 1929)
 május 1. – Barabás Tibor, író (* 1911)
 május 5. – Bozsi Mihály, olimpiai bajnok vízilabdázó, úszó, edző (* 1911)
 május 30. – Deme Gábor, dramaturg, színész (* 1934)
 június 1. – Arhip Mihajlovics Ljulka, szovjet gépészmérnök, akadémikus (* 1908)
 június 12. – Ferencsik János, karmester (* 1907)
 június 21. – Ferencz Károly, olimpiai bronzérmes birkózó (* 1911)
 június 25. – Michel Foucault, francia történész, filozófus (* 1926)
 június 27. – Hédervári Péter, geológus, amatőrcsillagász, író, újságíró (* 1931)
 július 8. – Brassaï (Halász Gyula), fényképész, Párizs fotósa (* 1899)
 július 14. – Ernest Tidyman, amerikai író
 július 17. – Vén Emil, Munkácsy Mihály-díjas festőművész (* 1902)
 augusztus 5. – Richard Burton, brit színész (* 1925)
 augusztus 19. – Szabó Zoltán író, falukutató, A tardi helyzet és a Cifra nyomorúság szerzője (* 1912)
 augusztus 25. – Viktor Csukarin, szovjet tornász (* 1921)
 szeptember 1. – Szőts Endre, geológus, paleontológus (* 1914)
 szeptember 9. – Máté Péter, magyar énekes, dalszerző (* 1947)
 szeptember 20. – Babos Zoltán magyar vegyészmérnök, élelmezésügyi miniszterhelyettes (* 1920)
 szeptember 25. – Dabrónaki Gyula magyar politikus, élelmezésügyi miniszterhelyettes (* 1916)
 október 14. – Martin Ryle, Fizikai Nobel-díjas angol kutató (* 1918)
 október 15. – Ungvári Lajos, Kossuth-díjas szobrászművész (* 1902)
 október 18. – Jon-Erik Hexum, amerikai színész, modell (* 1957)
 október 20. – Paul Dirac, Nobel-díjas brit fizikus (* 1902)
 október 21. – François Truffaut, francia filmrendező (* 1932)
 október 21. – Őze Lajos, Kossuth-díjas magyar színművész (* 1935)
 október 30. – Kígyós Sándor, magyar szobrász (* 1943)
 október 31. – Indira Gandhi, indiai politikus, miniszterelnök (* 1917)
 november 4. – Csik Ferenc, magyar fotóművész (* 1894)
 november 9. – Hegedűs Tibor, magyar színész, érdemes művész (* 1898)
 november 14. – Győrffy György, magyar színész, szinkronszínész (* 1920)
 november 18. – Kucs Béla, Munkácsy Mihály-díjas magyar szobrászművész (* 1925)
 november 22. – Bánhidi László, magyar színész („Matula bácsi”) (* 1906)
 november 23. – Apátfalvi Czene János, festőművész (* 1904)
 december 13. – Amerigo Tot, (Tóth Imre), magyar származású olasz szobrász (* 1909)
 december 14. – Vicente Aleixandre, spanyol Nobel-díjas író (* 1898)
 december 24. – Bacskay Zoltán magyar matematikus, egyetemi tanár (* 1905)
 december 27. – Kosáryné Réz Lola magyar író, műfordító (* 1892)
 december 28. – Sam Peckinpah, amerikai filmrendező

Kapcsolódó szócikkek 
 1984 - George Orwell műve
 1984 - Michael Radford filmje

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század