Herend

Herend (németül Herrendorf) város Veszprém vármegye Veszprémi járásában. Nevét világszerte ismerik porcelángyárának köszönhetően. Már Fényes Elek (1807–1876) országleírásában oly jelentősnek vélte a települést, hogy annak ellenére, hogy puszta volt, a veszprémi járás községei között önálló szócikket szentelt neki. (Fényes Elek: Magyarország geográfiai szótára, amelyben minden város, falu és puszta, betűrendben körülményesen leiratik. Pest, 1851).

Fekvése 
Herend a 8-as főút mentén, az Északi- és Déli-Bakony találkozásánál, a Herend-Szentgál medence közepén fekszik, 341 méter tengerszint feletti magasságon. A főút a kisváros belterületének déli szélén halad el, a település tényleges főutcája a 8313-as út. Végighalad a területén a Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonal is, az itteni vasútállomásra a központ felől a 83 305-ös út (települési nevén Vasút utca) vezet. Átfolyik rajta a Séd patak.

Története 
A falu határában késő római kori leleteket találtak, míg a község mai területén a középkorban több kisebb falu is állt. A vidék, a környék mindig vadászterület volt, annak megfelelő lakosokkal. Mivel Veszprém 1552 és 1566 között török kézen volt, a törökök fehérvári robotra kényszerítették a herendi lakosságot, és a török kiűzése után a falu elnéptelenedett.

A herendi puszta 1764 és 1847 között került ismételt betelepítésre, ekkor kezdett újra fejlődni. Sok volt a német ajkú, ahogy az 1828. évi összeírás, majd az 1836. évi nemesi vagyonösszeírás adatai mutatják.

A település 1999. július 1-jétől városi rangot kapott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1992: Bors Gábor (független)
 1992–1994: Rybár István (független)
 1994–1998: Bors Gábor (független)
 1998–2000: Bors Gábor (független)
 2000–2002: Rieth Nándor (független)
 2002–2004: Rieth Nándor (független)
 2004–2006: Vajai László (független)
 2006–2010: Vajai László (független)
 2010–2014: Vajai László (független)
 2014–2019: Jánszky Lajos László (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Jánszky Lajos László  (Fidesz-KDNP)

A településen 1992-ben lemondott a polgármester így időközi választást tartottak. 2000. december 17-én ismét időközi polgármester-választást tartottak, aminek oka még tisztázást igényel.

Nem sokkal a következő önkormányzati ciklus félideje után, 2004. november 14-én újabb időközi polgármester-választás (és képviselő-testületi választás) zajlott Herenden, ezúttal az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a város addigi első embere is elindult, de valamivel 29 % alatti eredményével, három jelölt közül csak a második helyet érte el, kihívóinak egyike 63,48 %-os eredményével messze felülmúlta őt.

Gazdaság

Oktatás 
A városban a porcelánipari szakmunkásképző intézet és német nemzetiségi általános iskola működik.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 77,5%-a magyarnak, 10,8% németnek, 0,5% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (22,1% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,1%, református 4,4%, evangélikus 0,8%, felekezeten kívüli 12,3% (34,8% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 Porcelánmúzeum (1964 óta)
 Porcelanium épületegyüttese (1999 óta): Minimanufaktúra, Apicius Étterem és Kávézó, Viktória Porcelánbolt
 Római katolikus templom a porcelánablakkal

Képgaléria

Jegyzetek

További információk

Online 
 A Herend Múzeum
 A Herendi Porcelángyár oldala
 A porcelángyár történetéről
 A herendi művelődési ház oldala
 Porcelán.lap.hu - linkgyűjtemény

Könyvek 
 Hudi József: Herend története, Veszprém, 1998 

Magyarország városai
Veszprém megye települései
Veszprém vármegye települései