Odorheiu Secuiesc

Odorheiu Secuiesc, colocvial Odorhei, (în , în , alternativ Hofmarkt, în ) este un municipiu în județul Harghita, Transilvania, România. În 2011, avea o populație de  de locuitori.

Așezare geografică 
Orașul se află situat la 105 km sud-est de Târgu Mureș și este străbătut de râul Târnava Mare.

Istoric 

 
Într-un document din 1301 este amintită existența aici a unui castru regal, Castram Vduord. Denumirea Vduord indică faptul că executorul secuilor își avea aici sediul.
Se presupune că localitatea a fost oraș liber înainte de secolul al XIV-lea. În anul 1357, aici s-a ținut prima dietă (adunare reprezentativă) a secuilor. Cetatea (castelul) din oraș a fost edificată în anul 1492 cu folosirea materialelor de construcție ale unei mănăstiri. Ioan Sigismund, principele maghiar al Transilvaniei, a luat în stăpânire cetatea după ce a câștigat o bătălie contra secuilor. Între anii 1562 și 1565, Principatul Transilvaniei a finanțat construirea noului castel Székelytámadt (textual, "a atacat secuiul"), ceea ce a fost interpretat ca o umilință adusă secuilor înfrânți în bătălia cu trupele maghiare princiare. Secuii au distrus acest castel în anul 1599, când au luptat alături de voievodul muntean, Mihai Viteazul, și principe ardelean în 1600. Reconstruirea lui a fost ordonată numai după anul 1621 de noul principe, Gabriel Bethlen. În 1616, pașa otoman Ali a ars castelul din temelii, iar în 1704 generalul romano-german Tiege l-a jefuit. În cele din urmă, castelul a fost demolat parțial de secui, la ordinul lui Lőrinc Pekry, care l-a recucerit. De atunci, castelul se numește Csonkavár („castelul trunchiat”) și a dăinuit până în zilele noastre.

În 1558, regina maghiară Isabella a acordat Odorheiului (atestat ca târg din 1485) statutul de oraș liber, cu drept de folosire a sigiliului și stemei, scutit de orice alte obligații, cu excepția tributului datorat otomanilor.

La începutul secolului al XVII-lea (1613), în numele localității a apărut și atributul Secuiesc.

În anul 1876, localitatea a devenit reședința comitatului austro-ungar Odorhei, care a luat ființă prin unirea a trei scaune secuiești. În perioada interbelică, localitatea a fost reședința județului românesc Odorhei.

În timpul regimului comunist, orașul a făcut parte mai întâi din Regiunea Stalin (1950-1960), apoi din Regiunea Autonomă Maghiară, după care, în anul 1968, nu și-a mai redobândit statutul de reședință de județ, ci a fost integrat în nou-înființatul județ Harghita, cu reședința la Miercurea Ciuc.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Odorheiu Secuiesc se ridică la 31.335 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 34.257 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt maghiari (87,29%), cu minorități de români (2,3%) și romi (1,58%), iar pentru 8,75% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, cei mai mulți locuitori sunt romano-catolici (46,48%), cu minorități de reformați (26,04%), unitarieni (12,58%) și ortodocși (1,88%), iar pentru 10% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Municipiul Odorheiu Secuiesc este administrat de un primar și un consiliu local compus din 19 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Monumente 
 Castrul roman de la Odorheiu Secuiesc
 Capela romano-catolică (sec. XIII-XVI)
 Ruinele cetății „Székely Támadt” (sec. al XVI-lea)
 Mănăstirea franciscană din Odorheiu Secuiesc
 Biserica iezuiților (sec. XVII-XVIII)
 Biserica reformată
 Fostul sediu al comitatului Odorhei (1896)
 Cimitirul Eroilor Români din cele două războaie mondiale, amplasat pe dealul Cuvar, cu o suprafață de 234 mp. În acest cimitir sunt înhumați 43 eroi militari români, din care 8 din Primul Război Mondial și 35 din cel de-al Doilea Război Mondial.

Personalități 
La Odorheiu Secuiesc s-au născut:
 István Lakatos (1620 - ?), preot, scriitor;
  (1670 - 1737)), scriitor ecleziastic romano-german;
  (1897 - 1963), scriitor, jurnalist;
 László Tompa (1883 - 1964), poet;
 Ferenc Szemlér (1906 - 1978), poet și traducător român;
 László Rajk (1909 - 1949), politician comunist, secretar adjunct al MKP-ului (Partidul Comunist Maghiar), ministru de interne al Ungariei, victima unui proces ideologic din anul 1949;
 Andrei Barabaș (1937 - 2005), atlet;
 Attila Verestóy (1954 - 2018), senator, afacerist român;

Aici a studiat marele povestitor maghiar de basme Elek Benedek.

Preotul ortodox român Sebastian Rusan (1884-1956) a slujit în perioada 1933-1940 ca paroh și administrator protopopesc la Odorhei, construind o biserică ortodoxă monumentală în acest oraș.

Sport 
 Echipa de handbal masculin "HC Odorheiu Secuiesc"
 Echipa de handbal feminin "Székelyudvarhelyi NKK"

Orașe înfrățite 
  Barcs, Békéscsaba, Tatabánya, sectorul I din Budapesta (Budavára), Dunaszerdahely, Hajdúdorog, Keszthely, Tatabánya, Tihany, Törökbálint, Vác - Ungaria
  Subotica - Serbia 
 Mediaș - România

Galerie de imagini

Note

Legături externe 

 Pagina de internet a primăriei orașului
 Locuri de vizitat în Odorheiu Secuiesc 
 Pagina orașului
 O pagină a orașului cu informații utile 
 Mausoleul Eroilor de la Odorheiu Secuiesc  (Oficiul Național pentru Cultul Eroilor)

Vezi și 
 Castrul roman de la Odorheiu Secuiesc
 Mănăstirea franciscană din Odorheiu Secuiesc
 Biserica Sfântul Nicolae din Odorheiu Secuiesc
 Biserica reformată din Odorheiu Secuiesc

Odorheiu Secuiesc
 
Odorheiu Secuiesc
Odorheiu Secuiesc
Odorheiu Secuiesc