1967



Események

Határozott dátumú események 
 január 4. – Meggyilkolják Mohamed Khidert, a Nemzeti Felszabadítási Front (FLN) korábbi főtitkárát.
 január 27. – Az Outer Space Treaty amerikai–brit–szovjet szerződés aláírása a világűr kutatásáról és békés felhasználásáról, amely megtiltja az atom- vagy más tömegpusztító fegyverek Föld körüli pályára, a Holdra, vagy más égitestre való eljuttatását vagy világűrben való állomásoztatását; a szerződés a ratifikációs eljárás után október 10-én lép hatályba.
 január 31. – Románia – a Varsói Szerződés tagállamai közül elsőként – felveszi a diplomáciai kapcsolatokat az NSZK-val.
 február 4–6. – L. I. Brezsnyev vezetésével szovjet párt- és állami küldöttség látogat Csehszlovákiába.
 február 26. – A Szovjetunióban tartózkodó Kádár János – egy vadászaton – felveti Brezsnyevnek Rákosi Mátyás hazahozatalának kérdését. (Brezsnyev közli, hogy Rákosi nem probléma a számukra.)
 március 17. – A Jugoszláviában élő horvát értelmiségiek nyilatkozata a horvát nyelv önállóságáról.
 március 28. 
 VI. Pál pápa kiadja a Populorum progressio enciklikát.
 A jugoszláv alkotmány első módosítása.
 március 31. – A Mons közeli Casteauban ünnepélyesen megnyitják a Szövetséges Fegyveres Erők Európai Legfelső Parancsnokságát (SHAPE).
 április 6–7. – Washingtonban első alkalommal tanácskozik az Atomtervező Csoport.
 április 14. – A Kállai-kormány lemond, és megalakul a Fock Jenő vezette forradalmi munkás-paraszt kormány.
 április 18. – A jugoszláv alkotmány második módosítása.
 április 21. – A király, II. Konstantin nevében, ám valójában tudta nélkül, katonai junta veszi át a hatalmat Görögországban.
 május 3.–4. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága a gazdaságban mutatkozó aránytalanságokról és a strukturális hibákról tanácskozik.
 május 18. – Jugoszláviában Mika Špiljak alakít kormányt.
 május 23. – 
 június 5–10. – Hatnapos háború Izrael Állam és négy arab ország között. (A zsidó állam elfoglalta Egyiptomtól a Gázai övezetet és a Sínai-félszigetet, Jordániától Ciszjordániát Kelet-Jeruzsálemmel együtt, Szíriától a Golán-fennsíkot.)
 június 9. – A Ceaușescu vezette román delegáció Moszkvában nem írja alá a közel-keleti helyzetről kiadott közös nyilatkozatot, és – szövetségeseitől eltérően – nem szakítja meg a diplomáciai kapcsolatokat Izraellel.
 június 10. – A csehszlovák kormány megszakítja kapcsolatait Izraellel. (Ezt megelőzően a külügyminisztérium határozatban ítéli el a zsidó államot háborús akcióiért.)
 június 12. – A belgrádi vezetés – a hatnapos háború miatt – megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Izraellel.
 június 14. – Az Észak-atlanti Tanács Luxemburgban ülésezik, ahol megvitatja a hatnapos izraeli–arab háború tapasztalatait.
 június 17. – Az első kínai kísérleti hidrogénbomba-robbantás.
 június 27–29. – Prágában, a Csehszlovák Írók Szövetségének IV. kongresszusán több író – úm. Václav Havel, Ludvík Vaculík, vagy Pavel Kohout – kritikus hangvételű felszólalása nyomán konfliktus alakul ki a pártvezetés és az írószövetség között.
 július 2. – Raymond Barre francia politikus lesz az EGK gazdasági és pénzügyi biztosa.
 július 11. – Jugoszláviában elfogadják a külföldi tőkebefektetéseket szabályozó törvényt.
 július 11. – Anguilla bejelenti elszakadását, mert nem kíván tartozni Saint Kitts és Nevis szigetéhez (lásd Anguillai Köztársaság
 augusztus 8. – Létrejön a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége, az ASEAN.
 október 8. – A bolíviai La Higuera faluban kivégzik Ernesto Che Guevara argentin származású forradalmárt.
 október 10. – Hatályba lép a január 27-én aláírt Outer Space Treaty amerikai–brit–szovjet szerződés a világűr kutatásáról és békés felhasználásáról, amely megtiltja az atom- vagy más tömegpusztító fegyverek Föld körüli pályára, a Holdra, vagy más égitestre való eljuttatását vagy világűrben való állomásoztatását.
 október 13. – Megnyílik a Mikroszkóp Színpad.
 október 14. – Kolárovo ismét megkapja a városi rangot. (A városban Alexander Dubček mond beszédet.)
 október 16. – Hivatalosan megnyitják a NATO új központját Brüsszelben.
 október 30–31. – A CSKP KB ülésén a növekvő társadalmi és gazdasági gondokat felismerő funkcionáriusok élesen bírálják a Novotný-féle pártvezetést.
 november 30. – Dél-Jemen kikiáltja függetlenségét Nagy-Britanniától.
 december 3. – Christiaan Barnard sebészprofesszor Fokvárosban elvégzi a történelem első szívátültetését, a páciens a szívátültetést követően még 18 napig élt.
 december 5. – Rákosi Mátyás és felesége Arzamaszból Gorkijba költözik, a külföldiek számára fenntartott városrészbe.
 december 12. – A NATO Nukleáris Védelmi Ügyek Bizottságának brüsszeli ülésén megvitatják az Atomtervező Csoport jelentését a hadászati nukleáris erőkről, a ballisztikus rakéta–elhárító rakétákról, a nukleáris fegyverek harcászati alkalmazásáról, és a nukleáris tervezésben való nemzeti részvételről.
 december 13. – II. Konstantin görög király elhagyja az országot.
 december 19–21. – A CSKP KB ülésén a többség szembefordul Antonín Novotný-val és kizárják a párt irányvonalát.

Határozatlan dátumú események 
 Népszavazás erősíti meg Gibraltár Nagy-Britanniához tartozását.
 Angliában elfogadják a homoszexualitásra vonatkozó törvényt, amely megengedi két huszonegy év feletti felnőtt homoszexuális aktusát privát helyszínen.</small>
 Világkiállítás Montréalban.
 Hazánkban bevezetik a gyermekgondozási segélyt (GYES).
 Több mint 60 ország képviselője aláírja az Atomcsend egyezményt
 Charles de Gaulle kormányzata másodszor is megvétózza Nagy-Britannia felvételét az EGK-be.
 A Ford Mustang megjelenésére válaszul a Chevrolet bemutatja Camaro típusát. A kapható legerősebb motor a 375 lóerős 6490 cm3-es V8-as
 Biafra tartomány kikiáltja függetlenségét, véres polgárháború tör ki Nigériában.
 Az első sikeres májátültetés. (A transzplantációt Denverben Thomas Starzl végezte el.)
 Dél-Afrikában elsőként ültet át szívet Christiaan Barnard sebész professzor.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1967-ben

1967 a légi közlekedésben

1967 a vasúti közlekedésben

1967 a filmművészetben

1967 az irodalomban 
 Mihail Bulgakov: A Mester és Margarita (Мастер и Маргарита) (posztumusz)
 Heller Ágnes: Reneszánsz ember
 Stanisław Lem: Kiberiáda
 Herbert Marcuse: Az utópia vége
 Gabriel García Márquez: Száz év magány (Cien años de soledad)
 Örkény István: Tóték
 Somlyó György – Mesék a mese ellen (versek), Szépirodalmi
 Üvöltés címmel antológia jelenik meg magyarul az amerikai beatnemzedék költőitől

1967 a zenében 
 Summer of Love Amerikában
 az acid-rock diadalútja
 Az Inti-Illimani folk-zenekar alapítása Chilében - az amerikai indián "pánsíp-zene" világhódító útjának egyik fontos kezdődátuma

Fontosabb külföldi albumok 
 The Beatles: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band, Magical Mystery Tour
 The Beach Boys: Smiley Smile, Wild Honey
 Buffalo Springfield: Buffalo Springfield Again
 The Rolling Stones: Between the Buttons, Their Satanic Majesties Request
 Pink Floyd: The Piper at the Gates of Dawn
 The Jimi Hendrix Experience: Are You Experienced?, Axis: Bold as Love
 The Velvet Underground: The Velvet Underground and Nico
 Cream: Disraeli Gears
 The Doors: The Doors, Strange Days
 Jefferson Airplane: Surrealistic Pillow, After Bathing at Baxter’s
 Bob Dylan: Bob Dylan’s Greatest Hits, John Wesley Harding
 The Who: The Who Sell Out
 The Mothers of Invention: Absolutely Free
 Bee Gees: Turn Around, Look at Us
 Bee Gees: Bee Gees’ 1st

Magyar lemezek 
 Illés: Ezek a fiatalok
 Kovács Kati: Bolond az én szívem

1967 a tudományban 
 A dél-afrikai Fokvárosban Christiaan Barnard professzor végrehajtja az első sikeres emberi szívátültetést.
 A Venyera–4 szovjet űrszonda leszáll a Vénuszra.

1967 a sportban

1967 a jogalkotásban

Születések 
 január 2. – James Marshall, amerikai színész
 január 18. – Iván Zamorano, chilei labdarúgó
 február 2. – Anthony Hardwood, magyar születésű amerikai pornószínész
 február 5. – Ólafur Elíasson, izlandi-dán képzőművész
 február 7. – Nicolae Ciucă román liberális párti politikus, nemzetvédelmi miniszter
 február 15. – Orosz Anna magyar színésznő, szinkronszínésznő, Gabriela Spanic állandó magyar hangja
 február 20. – Kurt Cobain, amerikai rockzenész († 1994)
 február 22. – Dragan Đilas, Szerb politikus
 február 28. – Dwight Mullins kanadai jégkorongozó
 március 1. – Gela Bezsuasvili, grúz diplomata és politikus, 2005–2008 között Grúzia külügyminisztere
 március 6. – Mihai Tudose román jogász, szociáldemokrata párti politikus, gazdasági miniszter
 március 16. – Lauren Graham, amerikai színésznő
 március 30. – Barabási Albert László, fizikus
 március 30. – Christopher Bowman világbajnoki érmes, többszörös amerikai bajnok műkorcsolyázó († 2008)
 április 15. – Dara Torres, amerikai úszónő
 április 29. – Ábrahám Attila, olimpiai bajnok kajakozó, sportvezető
 május 17. – Cameron Bancroft, kanadai színész
 május 29. – Andy Larkin, tinédzser
 június 3. – Darnyi Tamás, magyar úszó, többszörös olimpiai és világbajnok
 június 14. – Filippa Reinfeldt, svéd politikus
 június 20. – Lovasi András, énekes, szövegíró
 június 20. – Nicole Kidman, ausztrál színésznő
 július 1. – Pamela Anderson, kanadai-amerikai színésznő és modell
 július 20. – Biró Anikó, magyar színésznő 
 július 26. – Jason Statham, angol színész, producer, harcművész
 augusztus 16. – Ulrich Gábor, Balázs Béla-díj-as filmrendező, képzőművész
 augusztus 19. – Kökényessy Ági magyar színésznő, szinkronszínész
 augusztus 21. – Serj Tankian, örmény származású amerikai rockzenész, System of a Down énekese, billentyűse, alkalmi gitárosa
 augusztus 21. – Pálffy Tibor, színművész
 augusztus 29. – Jiří Růžek, cseh fotóművész
 szeptember 3. – Temur Iakobasvili, grúz diplomata és politikus
 július 27. – Sasha Mitchell, amerikai színész (a Kickboxer című filmek főszereplője)
 szeptember 16. - Alain Claude Bilie By Nze, gabon jelenlegi miniszterelnöke

 szeptember 29. – Dónusz Éva, olimpiai bajnok kajakozó
 Október 10. – Gavin Newsom, amerikai politikus és üzletember
 október 20. - Erdélyi Mónika, televíziós személyiség, műsorvezető
 október 28. – Mics Ildikó, magyar színésznő, szinkronszínésznő
 október 28. – Julia Roberts, amerikai színésznő
 október 29. - Kun Péter, Az Edda Művek egykori gitárosa († 1993)
 november 7. - David Guetta, francia zenei producer és house–DJ
 november 17. – Mécs Mónika, magyar producer
 november 22. – Alföldi Róbert, Jászai Mari-díjas magyar színész, rendező
 november 22. – Boris Becker, német  teniszező
 november 22. – Mark Ruffalo, amerikai színész
 november 26. – Kósz Zoltán, olimpiai bajnok vízilabdázó
 december 5. – Tóth Krisztina író, költő, képzőművész
 december 13. – Jamie Foxx, amerikai színész, komikus, énekes és dalszövegíró
 december 17. – Gigi D’Agostino, olasz zenész és lemezlovas
 december 18. – Bárány Attila, magyar lemezlovas és rádiós műsorvezető
 december 23. – Carla Bruni francia manöken, énekes-dalszerző, Nicolas Sarkozy felesége

Halálozások

Január 
 január 2.
  Bárd András, a kommunista mozgalom harcosa (* 1900)
 Iványi József János Kossuth-díjas brácsaművész (* 1920)
 január 3.
 Olga Milles osztrák-svéd festő, éremművész (* 1874)
 Jack Ruby, amerikai bártulajdonos, Lee Harvey Oswald gyilkosa (* 1911)
 január 4. – Mohamed Khider algériai politikus (* 1912)
 január 8.
 Zbigniew Cybulski lengyel színész (* 1927)
 Nyikolaj Ohlopkov szovjet rendező, színész  (* 1900)
 január 14. – Kállay Miklós, miniszterelnök (* 1887)
 január 15. – Szirmai Albert, zeneszerző (* 1880)
 január 16. – Robert J. Van de Graaff, amerikai fizikus (* 1901) (Van de Graaff-generátor)
 január 27. – Szilágyi Dezső, a kommunista mozgalom harcosa (* 1897)
 január 31. – Bónyi Adorján, író, újságíró (* 1893)

Február 
 február 12. – Basilides Barna festő, grafikus, gobelintervező (* 1903)
 február 16. – Marie Majerová csehszlovák írónő (* 1882)
 február 18. – Robert Oppenheimer, amerikai atomfizikus (* 1904)
 február 27. – Kocsis Pál, Kossuth-díjas szőlőnemesítő (* 1884)
 február 28. – Tóth Péter, kétszeres olimpiai bajnok vívó  (* 1882)

Március 
 március 6.
 Kodály Zoltán, háromszoros Kossuth-díjas zeneszerző, zenepedagógus (* 1882)
 Eddy Nelson amerikai filmszínész, énekes (* 1902)
 március 8. – dr Szörényi Andor  római katolikus pap, biblikus doktor (* 1908)
 március 16. – Liska József Kossuth-díjas gépészmérnök, egyetemi tanár  (* 1886)
 március 16. – Szegedi Boriska író
 március 18. – Baghy Gyula, a magyarországi eszperantó mozgalom kiemelkedő alakja (* 1891)
 március 25. – Faragó László magyar ügyvéd, újságíró, lapszerkesztő (* 1896)
 március 31. – Rogyion Jakovlevics Malinovszkij, a Szovjetunió marsallja, és honvédelmi minisztere (* 1898)

Április 
 április 1. – Haász Árpád közgazdász Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem tanszékvezető tanára (* 1896)
 április 19.
 Halpern Olga, műfordító (* 1887)
 Konrad Adenauer, német politikus, az NSZK első kancellárja (* 1876)
 április 24.
 Széchenyi Zsigmond, író, vadász, Afrika-utazó (* 1898)
 Vlagyimir Mihajlovics Komarov – szovjet mérnök-ezredes, űrhajós (* 1907)

Május 
 május 5. – Babus Jolán tanár, néprajzkutató (* 1917)
 május 13. – Kaesz Gyula Kossuth-díjas iparművész (* 1897)
 május 14.
 Gyetvai János újságíró (* 1889)
 Osvaldo Moles, brazil újságíró (* 1913)
 május 21. – Lakatos Géza, vezérezredes, politikus (* 1890)
 május 28. – Szőllősi Endre, szobrászművész (* 1910)
 május 29. – Árus Tibor magyar igazgatási szakember, Békés megyei tanácsi főtisztviselő (* 1923)
 május 30. – Dékány András József Attila díjas író (* 1903)

Június 
 június 2.
 Ferenczy Béni kétszeres Kossuth-díjas szobrász- és grafikusművész (* 1890)
 Kausz József plébános, író, költő (* 1879)
 június 10. – Spencer Tracy, amerikai filmszínész (* 1900)
 június 12. – Cholnoky László, Kossuth-díjas egyetemi tanár, a kémiai tudományok doktora (* 1899)
 június 16. – Eugénie Cotton, a Nemzetközi Demokratikus Nőszövetség elnöke, Lenin-béke-díjas (* 1881)

Július 
 július 8. – Vivien Leigh, angol színésznő (* 1913)
 július 17. – John Coltrane, amerikai jazz-zenész (* 1926)
 július 21. – Basil Rathbone, angol színész (* 1892)
 július 22. – Kassák Lajos, író, költő, műfordító, képzőművész (* 1887)
 július 26. – Füst Milán, író, költő, drámaíró, esztéta (* 1888)
 július 27. – Blattner Géza, festő, grafikus és bábművész (* 1893)

Augusztus 
 augusztus 5. – Bródy György, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1908)
 augusztus 6. – Áprily Lajos, költő (* 1887)
 augusztus 31. – Ilja Ehrenburg, szovjet–orosz író, költő, publicista (* 1891)

Szeptember 
 szeptember 1. – Siegfried Sassoon, angol író, költő (* 1886)

Október 
 október 7. – Sir Norman Angell, Nobel-békedíjas angol író, publicista (* 1874)
 október 8. – Ernesto Che Guevara, argentínai származású latin-amerikai forradalmár, orvos (* 1928)
 október 12. – Günther Blumentritt német tábornok, aki a második világháborúban jelentős tervezőmunkát végzett (* 1892)

November 
 november 12. – Hámory Imre operaénekes (* 1909)
 november 20. – Andreánszky Gábor botanikus, paleobotanikus, az MTA tagja (* 1895)
 november 23. – Szügyi Zoltán vezérőrnagy, a Szent László hadosztály parancsnoka (* 1896)
 november 24. – Benedek Jenő a Magyar Jogász Szövetség főtitkára  (* 1908)
 november 29. – Münnich Ferenc magyar kommunista politikus, 1956 után a rendszer második legfontosabb káderja, a rendszer egyik jelképe (* 1886)

December 
 december 6.  – Schick Béla gyermekorvos (* 1877)
 december 16. – Eugène Pollet olimpiai bronzérmes francia tornász (* 1886)
 december 25. – Iván István ötvös- és éremművész (* 1905)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század