alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
SML

Az SML programozási nyelv a lambda-kalkuluson alapuló funkcionális programozási nyelvek családjába tartozik, az ML programozási nyelv szabványosított kiterjesztése. A széles körben elterjedt nyelvek között egyedi módon formális specifikációval rendelkezik, működési szemantikáját a The Definition of Standard ML című könyv írja le.

Leginkább egyetemi környezetben használják oktatási célokkal.

Jellegzetességek

Az SML-re (mint általában a funkcionális nyelvekre) jellemző a roppant tömör, kifejező programszöveg. A program lényegében (matematikai) függvények definíciójának sorozatából épül fel (innen a funkcionális elnevezés). Az SML szigorúan típusos, azaz minden kifejezésnek és függvénynek pontosan meghatározott típusa van. Az újabb funkcionális nyelvektől eltérően tartalmaz nem tisztán funkcionális elemeket, azaz mellékhatással járó könyvtári függvényeket, amelyek eredménye nem pusztán a paraméterek aktuális értékétől, hanem a környezet, a világ pillanatnyi állapotától is függ. (Tipikusan ilyenek a ki- és bevitelért felelős függvények.)

A klasszikus "Helló, világ!" példa

Az SML tömörségére jellemző, hogy egy "program", amely kiírja a fenti szöveget, tkp. csak magából a szövegből áll (a beírt szöveg vastag betűvel szerepel):

 – "Helló, világ!";
 > val it = "Helló, világ!" : string

Alig valamivel komplikáltabb egy függvény, amely a fenti füzért adja eredményül:

 – fun hello() = "Helló, világ!";
 > val hello = fn : unit → string
 – hello();
 > val it = "Helló, világ!" : string

A harmadik példa (a korrektség kedvéért) a konzolra írja ki a kívánt szöveget, ahelyett, hogy értékként adná vissza (a dőlt betűs szöveg a konzol tartalma):

 – print "Helló, világ!\n";
 Helló, világ!
 > val it = () : unit

Megvalósítások

Többek között az alábbi SML értelmező- ill. fordítóprogram megvalósítások ismertek:

 A Moscow SML (röviden MOSML) egy könnyűsúlyú, a CAML Light motorra épülő SML értelmező. Eleget tesz a teljes SML specifikációnak, többek között támogatja a modulok használatát és tartalmazza az SML alapkönyvtár jelentős részét. ()
 A Poly/ML az SML specifikációt teljes egészében megvalósító, gyors, hatékony kódot előállító fordítóprogram. ()
 A Standard ML of New Jersey (röviden SML/NJ) szintén teljes SML megvalósítás, amely értelmező- és fordítóprogramot is tartalmaz. ()
 Az SML2c fordítóprogram SML nyelvű moduldeklarációkat fordít C nyelvre. Az SML/NJ fordítóján alapul, de nem támogatja annak nyomkövető- és teljesítményelemző (profiling) szolgáltatásait.
 MLton fordítóprogram, a teljes forrásprogramot egy fázisban fordítja le. ()

A fenti megvalósítások mindegyike nyílt forráskódú és szabadon elérhető.

Kapcsolódó szócikkek 
 Ocaml
 Extended ML
 EML

Hivatkozások
 R. Milner, M. Tofte, R. Harper and D. MacQueen. The Definition of Standard ML (Revised)..

Funkcionális programozási nyelvek
Uppland tartomány

Uppland Svédország egyik történelmi tartománya Dél-Svédországban. Szomszédai: Gästrikland, Västmanland és Södermanland tartományok.

Megye 

A tartomány a három megye területén fekszik.

Történelem 

 Enköping (kb. 1300)
 Lidingö (1926)
 Norrtälje (1622)
 Sigtuna (kb. 990)
 Solna (1943)
 Stockholm (kb. 1250)
 Sundbyberg (1927)
 Uppsala (1286)
 Vaxholm (1652)
 Öregrund (1491)
 Östhammar (kb. 1300)

Földrajz 

 Legnagyobb tó: Mälaren
 Nemzeti parkok: Angsö, Färnebofjärden

Stockholm, Svédország fővárosa Södermanland és Uppland tartományokon fekszik.

Kultúra 

Uppland a Svéd Egyház püspökének a székhelye. A történelmi Birka város és a Drottningholm palotát az UNESCO világörökségnek nyilvánította.

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Uppland – Turista információk

Svédország tartományai
Värmland tartomány

Värmland Svédország egyik történelmi tartománya Közép-Svédországban. Szomszédai: Västergötland, Närke, Västmanland és Dalsland és Dalarna tartományok, valamint Norvégia.

Megye 

A tartomány a megye területén fekszik.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Arvika (1911)
 Filipstad (1611)
 Hagfors (1950)
 Karlskoga (1940)
 Karlstad (1584)
 Kristinehamn (1642)
 Säffle (1951)

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcs: Granberget – 7 01 méter
 Legnagyobb tó: Vänern-tó

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta, 1567-ben újratervezték. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

További információk 
 Värmland – Turista információk

Svédország tartományai
A világ fővárosai



Nemzetközileg elismert független államok

Kapcsolódó szócikkek 
A világ fővárosai népesség szerint
Célzottan épített fővárosok listája

Nemzetközileg el nem ismert de facto független és vitatott államok

Függő területek

Államok autonóm részeinek és államok távoli részterületeinek fővárosa, illetve közigazgatási központjai

Országlisták
Rákospalotai Múzeum

A Rákospalotai Múzeum Budapest XV. kerületében  Pestújhelyen, a Pestújhelyi út 81. szám alatt található. A múzeum a Csokonai Kulturális Központ intézményeként működik.

A múzeum 1960. január 10-én nyílt meg Rákospalotán a Kossuth utca 39. szám alatt, (az épület mai házszáma 55/a) egy városképileg védett iskolaépületben. Ez volt a fővárosi kerületek sorában a harmadik helytörténeti gyűjtemény. 1984-ben az épület rossz műszaki állapota miatt a múzeumot bezárták. 1991 novemberében, miután átköltöztették Pestújhelyre, újranyitott az intézmény. A gyűjtemény a területen lakó palócság néprajzi kiállítását és egy képtárat foglal magába, benne Madarász Viktor festőművész hagyatékával.

2006-tól rendszeresen otthona az évente május-június környékén megrendezett egynapos Kerti Tárlatnak, ahol a kerület neves képző- és iparművészei kiállítanak.

Lásd még 
 Budapest múzeumainak listája

Jegyzetek 

Rakospalotai Muzeum
Rakospalotai Muzeum
Västergötland tartomány

Västergötland ()  Svédország egyik történelmi tartománya Dél-Svédországban. Szomszédai: Bohuslän, Dalsland, Värmland, Östergötland, Småland és Halland tartományok, valamint a Kattegatt, a Vänern és Vättern tavak.

Megye 

1999-ben Skaraborg, Älvsborg valamint Göteborg és Bohus megyéket a mai Västra Götaland megyébe olvasztották bele. A tartomány az új megye területén fekszik, kivéve Habo és Mullsjö járásokat, amelyek most Jönköping megyében vannak.

Történelem 

Västergötland városai (a városjog elnyerésének éve)

 Alingsås (1619)
 Borås (1622)
 Falköping (kb. 1200)
 Göteborg (1621)
 Hjo (kb. 1400)
 Lidköping (1446)
 Mariestad (1583)
 Mölndal (1922)
 Skara (kb. 988)
 Skövde (kb. 1400)
 Tidaholm (1910)
 Trollhättan (1916)
 Ulricehamn (akb. 1400)
 Vänersborg (1644)

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcs:  Galtåsen – 362 méter
 Nemzeti parkok: Tiveden, Djurö

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Västergötland – Turista információk

Svédország tartományai
Lotus Software

A Lotus Software, korábbi nevén Lotus Development Corporation egy massachusettsi szoftvercég, amelyet Mitch Kapor és Jonathan Sachs alapított 1982-ben, nem sokkal az IBM PC megjelenése után, a Lotus 1-2-3 nevű szoftver értékesítésére. (Ez a szoftver időben megelőzte a Microsoft Excel nevű táblázatkezelőjét.)
Jim Manzi 1984-ben csatlakozott a céghez és azt jelentős világcéggé fejlesztette.

Az 1990-es évek közepén 91 értékesítési irodát tartott fenn 37 országban.

A cég a legismertebb termékét, a Lotus Notes-t 1989-ben kezdte forgalmazni. Ma igen jelentős szereplője a közigazgatási szektor informatikai beruházásainak, mivel a Lotus Notes és annak kiszolgálója, a Lotus Domino nevű  szerver kulcsrakész megoldásokat tartalmaz egy munkaszervezet workflow-követési és csoportmunka-megoldásaira. A Lotusnak komplett irodai alkalmazáscsomagja is van (Lotus SmartSuite) szövegszerkesztővel, táblázatkezelővel.

1995-ben az IBM 3,5 milliárd dollárért megvásárolta a céget. 2001 táján az IBM átvette a munkavállalókat és a korábbi cég megszűnt. A Lotus ma egyszerűen az IBM védjegye.

További információk 
 Hoover's Handbook of American Business (1995)
 Hivatalos weboldal 
 Hivatalos weboldal 
 Lotus-sztori 
 AXLE, volt Lotus-dolgozók szervezete 

Szoftverfejlesztő cégek
IBM
1810



Események 

 szeptember 5. - Budán tűzvész pusztít, amely a virágzó Tabán városrész több száz lakóházát megsemmisíti.
 szeptember 16. – A mexikói Dolores városkában elhangzik a Grito de Dolores, ezzel kezdetét veszi a Miguel Hidalgo y Costilla vezette függetlenségi harc.
 október 17. – Megrendezik az első Oktoberfestet.

Az év témái

1810 a tudományban

1810 az irodalomban

Születések 
 január 18. – Gál László, honvéd ezredes († 1850)
 február 10. – Barabás Miklós, festőművész, grafikus († 1898)
 március 1. – Frédéric Chopin, lengyel zeneszerző († 1849)
 március 2. – XIII. Leó pápa, eredeti nevén: Gioacchino Pecci († 1903)
 március 13. – Csernovics Péter, politikus († 1892)
 április 2. – Gasparich Márk Kilit, tábori lelkész, 1848–49-es szabadságharc utáni függetlenségi szervezkedések résztvevője és vértanúja († 1853)
 április 14. – Szále János Ignác, festőművész († 1870)
 április 21. – Házmán Ferenc magyar jogász, politikus, Buda utolsó polgármestere († 1894)
 június 8. – Robert Schumann, német zeneszerző († 1856)
 július 21. – Henri Victor Regnault francia fizikus és kémikus († 1878)
 augusztus 15. – Sina Simon, földbirtokos, diplomata és mecénás († 1876)
 november 7. – Erkel Ferenc, zeneszerző, karmester, zongoraművész, pedagógus († 1893)
 november 30. – Oliver Fisher Winchester, amerikai fegyver- és lőszergyáros, a Winchester-ismétlőpuska feltalálója († 1880)
 december 18. – Asbóth Sándor, 1848–49 évi szabadságharcban alezredes, az amerikai polgárháborúban az északiak dandártábornoka († 1868)

Halálozások 
 január 21. – Aranyosy János, piarista pap, költő (* 1781)
 február 5. – Rát Mátyás, evangélikus lelkész, nyelvészeti író, az első magyar nyelvű hírlap szerkesztője (* 1749)
 február 21. – Henry Cavendish, angol fizikus és kémikus, a Royal Society tagja (* 1731)
 március 7. – Fábián Juliánna, írónő (* 1765)
 április 3. – Darvas Ferenc, magyar királyi udvari helytartósági tanácsos és Pest vármegye országgyűlési követe, költő (* 1740)
 június 26. – Joseph-Michel Montgolfier, feltaláló, hőlégballon építő (* 1740)
 november 1. – Johann Heinrich Gottfried von Bretschneider, a pesti egyetem első könyvtárigazgatója (* 1739)
 december 20. – Boros Ferenc, titkár, költő (* 1783)
 december 21. – Marczibányi István, Csanád vármegye alispánja, a művészetek és a tudomány mecénása (* 1752)

 
19. század
1438



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Pálóci György esztergomi érsek Székesfehérvárott Magyarország királyává koronázza Habsburg Albertet. Ezután pedig Albert feleségét – Zsigmond király és Cillei Borbála leányát – Luxemburgi Erzsébetet Rozgonyi Simon veszprémi püspök Magyarország királynéjává koronázza.
 január 8. – Az erdélyi nemesi sereg visszafoglalja Kolozsvárt a paraszthadaktól.
 március 18. – Habsburg Albert II. Albert néven német király lesz.
 július 7. – A francia Pragmatica Sanctio kiadása. (VII. Károly francia király rendelete, amely a francia egyház és a pápa kapcsolatát szabályozza.)

Határozatlan dátumú események 
 nyáron – A török Erdélyre tör, megostromolja Medgyest és Szebent, Brassó külvárosait felgyújtja,  hurcol ki az országból.
 az év folyamán – XIII. Eriket megfosztják svéd királyi címétől, helyette Karl Knutsson Bonde mint régens kormányoz.

Születések

Halálozások 
 május 29. – Aragóniai Frigyes lunai gróf és aragón trónkövetelő, az 1410–1412-es trónörökösödési háború idejen az öt trónkövetelő egyike Aragóniában, I. (Ifjú) Márton szicíliai király természetes fia és I. (Idős) Márton aragón király unokája (* 1402 k.)
 szeptember 8. után – Rozgonyi Péter egri püspök
 szeptember 13. – Duarte portugál király, aki pestis áldozata lesz (* 1391)
 október 20. – Jacopo della Quercia itáliai szobrász (* 1374 körül)

Jegyzetek 

15. század
1502



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Portugál felfedezők behajóznak a Guanabara-öbölbe, az újonnan felfedezett vidéket folyótorkolatnak hiszik és Rio de Janeirónak, azaz „Január-folyónak” nevezik el.
 április 18. – VI. Sándor pápa megerősíti Frangepán Gergelyt veszprémi püspöki tisztségében.
 május 9. – Kolumbusz Kristóf negyedik és egyben utolsó útjára indul az Újvilágba.
 május 21. – A portugálok felfedezik Szent Ilona szigetét.
 május 22. – Toledóban a Kasztíliai Gyűlés I. Izabella kasztíliai királynő előterjesztésére Kasztília trónörökösévé nyilvánítja Izabella legidősebb élő lányát, a gyűlésen személyesen megjelenő Aragóniai Johannát és férjét, Habsburg Fülöpöt Izabella királynő és férje, II. Ferdinánd aragóniai király jelenlétében.  
 szeptember 10. – Firenzének Piero Soderini lesz a gonfalonieréje.

 szeptember 27. – Candale-i Anna grófnő, II. Ulászló magyar király menyasszonya – Újlaki Lőrinc kíséretében, Velence–Zengg–Zágráb útvonalon át – Fehérvárra érkezik.
 szeptember 29. – II. Ulászló király Székesfehérvárott feleségül veszi Candale-i Annát, majd Bakócz Tamás esztergomi érsek magyar királynévá koronázza II. Ulászló harmadik feleségét.
 október 27. – Zaragozában az Aragón Gyűlés II. Ferdinánd aragóniai király előterjesztésére Aragónia trónörökösévé nyilvánítja Ferdinánd legidősebb élő lányát, a gyűlésen személyesen megjelenő Aragóniai Johannát apja és férje, Habsburg Fülöp jelenlétében. 
 december 14. – Békekötés a Velencei Köztársaság és az Oszmán Birodalom között.

Határozatlan dátumú események 
 A török sereg Jajca várát ostromolja, de Corvin János legyőzi őket, majd betör az Oszmán Birodalomba.
 Trónra lép II. Moctezuma, az Azték Birodalom kilencedik királya.
 Peter Henlein megalkotja az első zsebórát.
 Kolumbusz Kristóf partraszáll a mai Trujillo-nál, és az országot Hondurasnak nevezi el.
 Megalapítják a Wittenbergi Egyetemet.
 III. Iván moszkvai nagyfejedelem sikertelenül támadja Livóniát.

Az év témái

1502 a tudományban

1502 az irodalomban

Születések
 január 7. – XIII. Gergely pápa, a Gergely-naptár bevezetője († 1585)
 június 6. – III. János portugál király († 1557)
 Cuauhtémoc, később azték uralkodó Tenocstitlanban († 1525)
 Perényi Péter koronaőr, erdélyi vajda († 1548)

Halálozások 
 április 2. – Artúr walesi herceg, VII. Henrik angol király fia (* 1486)
 szeptember – Ajtósi Albrecht aranyműves, Albrecht Dürer festőművész apja (* 1427)
 Ahuízotl, az Azték Birodalom nyolcadik királya (* 1486)

Jegyzetek 

16. század
Aletta

Az Aletta női név az Adelheid fríz és németalföldi formájából származik.


Rokon nevek
Adelaida, Ada,  Adél, Adela, Adéla, Adelheid, Adélia, Adelin, Adelina, Adelgund, Adelgunda, Adina, Alett, Alicia, Alícia, Alida, Alitta, Alida, Aliz, Alíz, Aliza, Éda, Edda, Elke, Heidi

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében  az 1990-es években az Aletta igen ritkán fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Aletta sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
december 16.

Híres Aletták

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Agglomeráció

Az agglomeráció olyan egy- vagy többközpontú urbanizált településrendszer, amelyben a központot és a közvetlen vonzáskörzetébe tartozó településeket szoros kulturális, gazdasági, kommunális és szolgáltatási kapcsolatok jellemzik.

Kialakulása 
Agglomerációról először a 20. század elején beszéltek: az iparosodás révén megindult a városok növekedése: Európában és Amerikában kialakult a városokat körülvevő falvakból és kisvárosokból álló településgyűrű, mely elválaszthatatlan napi kapcsolatba került a nagyvárosokkal.

Ténylegesen azonban sokkal korábban, a középkor végén a falakkal körülvett városok mentén kezdődött az elővárosiasodás. A Szuburbia (sub – valami alatt urbis – város szavak összetételéből) a városfalak látványos lebontásával vált a városok részévé, majd néhány száz évvel később a városok egyre intenzívebb növekedésével egyre kijjebb jöttek létre elővárosi települések.

Szerepe 

Az agglomeráció túl azon, hogy felszippantja a városba érkező, ott munkát kereső tömegek egy részét, magába olvaszthatja azokat a létesítményeket is, melyeket a városban – anyagi vagy várospolitikai okokból – nincs lehetőség létrehozni. Az agglomerációba költözhetnek például ipari üzemek, raktárak, vágóhidak, de ugyanebben a gyűrűben jöhet létre a városlakók pihenőövezete, hétvégi házakból álló településrésze is.

Az agglomeráció lakói a városba jártak dolgozni, vásárolni, szórakozni – azaz életük java részét a városban töltik. A kapcsolat olyannyira szoros, hogy csupán idő – és politikai akarat – kérdése, hogy mikor válik a város és agglomerációja egy közös várossá.

Típusai 

Ha nem is mindenütt, de Európában jellemzőbb volt, hogy az elővárosi települések nagyvárosba tagozódása a közigazgatásba való integrálódást is jelentette. Példa lehet erre a hitleri Németország, vagy éppen az 1950. január 1-jén létrejött Nagy-Budapest. Az Egyesült Államokban jellemzőbb volt, hogy meghagyták az elővárosok önállóságát, nem vonták a központi igazgatás alá őket.

A városok népességadatainak megadásakor jellegzetes, hogy elővárosokkal együtt és anélkül is közölnek számokat. Ez azonban csak azoknál a városoknál lehetséges, ahol közigazgatásilag némi önállóságot élveznek az elővárosok. Ilyen lehet például Párizs és környéke, de tipikusan nem ilyen a budapesti agglomeráció.

Kapcsolódó szócikkek 
 Előváros
 Konurbáció
 Szuburbanizáció
 Magyarország agglomerációs térségei

Jegyzetek

Források 
 Térport.hu: Budapesti agglomeráció 

Településtudomány
1431



Események

Határozott dátumú események 
 február 21. – Megkezdődik Jeanne d’Arc pere.
 március 3. – IV. Jenőt pápává választják.
 május 30. – Rouen-ban máglyán megégetik Jeanne d’Arc-ot.
 november 25. – Luxemburgi Zsigmondot Milánóban Itália királyává koronázzák.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A husziták feldúlják a Vág és a Garam vidékét, de Rozgonyi Miklós Illavánál megveri a huszita sereget.
 A Poitiers-i egyetem alapítása.
 A La Higueruela-i csata, melyben II. János kasztíliai király legyőzi a granadai mórokat.

Születések 
 január 1. – VI. Sándor pápa († 1503)
 I. Ercole Este Modena, Reggio és Ferrara hercege († 1505)
 François Villon – francia költő

Halálozások 
 február 20. – V. Márton pápa (* 1369)
 május 30. – Jeanne d’Arc, vagy más néven (Szent Johanna) (* 1412)

Jegyzetek 

15. század
1449



Események 
 január 6. – XI. Konstantin bizánci császár koronázása. Ő az utolsó bizánci császár, 1453-ig Konstantinápoly elestéig uralkodik, az ostromban ő maga is elesik.
 szeptember 5. – Giskra báró Somosnál megveri Székely Tamás ellene küldött seregét, mire Hunyadi János maga indul a Felvidékre és békét köt Giskrával.
 szeptember 8. – A tumui csatában a mongolok legyőzik a kínaiakat és elfogják Jing-cung kínai császárt.
 A franciák visszafoglalják Rouen-t.

Születések 
 január 1. – I. Lorenzo de’ Medici itáliai államférfi, Firenze ura († 1492)
 november 11. – Podjebrád Katalin magyar királyné (†1464)

Halálozások 
 október 27. – Ulugbek timurida uralkodó, történetíró, költő, matematikus, korának kiemelkedő csillagásza (* 1394);

15. század
1484



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – II. Gergely tölti be a nyitrai püspöki széket.
 március 11. – Mátyás király serege sereg  elfoglalja a Lajta melletti Bruckot.
 június 14. – III. János Albret lordja I. Katalin navarrai királynő férjeként lép a navarrai trónra, s 1516-ig uralkodik.
 július 6. – Diogo Cao portugál felfedező megtalálja a Kongó folyó torkolatát.
 július 14. – II. Gianfrancesco Gonzaga (I. Federico fia) lesz Mantova őrgrófja, aki 1519-ig uralkodik.
 augusztus 31. – Anton Koberger nürnbergi nyomdájában kinyomtatják az Esztergomi egyházmegye misekönyvét.
 szeptember 12. – VIII. Ince követi IV. Szixtuszt a pápai trónon.
 november 11. – Mátyás megerősíti Szilágyi Erzsébet végrendeletét. (Az özvegy unokája, Corvin János herceg az örökös.)
 december 5. – VIII. Ince pápa kiadja utasítását az inkvizíció megkezdésére, az eretnekek és boszorkányok németországi üldözésére.
 december 9. – Velencében kinyomtatják a Zágrábi egyházmegye breviáriumát.

Határozatlan dátumú események 
 július–augusztus – Mátyás fogságba veti Váradi Péter kalocsai érseket, fő- és titkos kancellárt.
 a nyár során – II. Bajazid szultán Moldva ellen támad, elfoglalja Kiliát és Akkermant.
 szeptember – Török portyázó csapatok pusztítanak Temesvárott és környékén.
 november 11. után – Meghal Guthi Országh Mihály nádor. (Mátyás király a nádori méltóságot 1485/1486 fordulójáig nem tölti be.)
 az év folyamán – Báthori István országbíró és erdélyi vajda megbízásából János ferences szerzetes (a budai késő gótikus műhely tagja) tervei szerint megkezdődik a nyírbátori Szent György-templom építése.

Születések 
 január 1. – Ulrich Zwingli, protestáns vezető († 1531)
 Candale-i Anna magyar királyné (†1506)

Halálozások 
 július 14. – I. Federico Gonzaga, Mantova őrgrófja (* 1441)
 augusztus 12. – IV. Szixtusz pápa (* 1414)
 november 11. után – Guthi Országh Mihály nádor (* 1410 k.)

Jegyzetek 

15. század
1557



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – A gyulafehérvári országgyűlés iskolák felállítását szorgalmazza, a monostorokat iskolák céljaira adja.
 június 1. – A tordai országgyűlés kimondja, hogy „mindenki olyan hitben éljen, amilyenben akar”.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A soproni evangélikus líceum alapításának hagyományos dátuma.
 Zrínyi Miklós megkapja a tárnokmesteri tisztséget.

Az év témái

1557 a tudományban

1557 az irodalomban

Születések 
 január 1. – Bocskai István, erdélyi fejedelem († 1606)
 február 24. – II. Mátyás magyar király († 1619)

Ismeretlen napon:
 Giovanni Croce itáliai zeneszerző († 1609) 
 Giovanni Gabrieli itáliai zeneszerző és orgonista († 1612) 
 Thomas Morley angol zeneszerző († 1602)

Halálozások 
 április 9. – Mikael Agricola, a finn irodalmi nyelv megteremtője, reformátor (* 1510 körül)
 szeptember 1. – Jacques Cartier francia felfedező (* 1491)
 november 19. – Bona Sforza lengyel királyné, litván nagyhercegné (* 1494)
 december 13. - Niccolò Tartaglia mérnök, matematikus (* 1499)

Jegyzetek 

16. század
1752



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 21. – Erdélyi országgyűlés kezdődik Nagyszebenben.
 szeptember 14. – Nagy-Britannia és a Brit Birodalom áttér a Gergely-naptárra, azaz szeptember 2-át szeptember 14-e követte.

Határozatlan dátumú események 
 A Helytartótanács elkobozza Molnár Gergely Elementa grammaticae Latinae című művét, mert egyik példamondatában Rákóczi neve szerepelt.

Az év témái

1752 az irodalomban

1752 a tudományban

Születések
 január 1. – Betsy Ross, az első amerikai zászló készítője († 1836)
 március 24. – Fábri Pál, evangélikus lelkész († 1829)
 július 20. – Mailáth György, királyi személynök és a királyi ítélőtábla elnöke († 1821)
 július 25. – Marczibányi István, Csanád vármegye alispánja, a művészetek és a tudomány mecénása († 1810)
 augusztus 13. – Habsburg–Lotaringiai Mária Karolina Lujza, osztrák főhercegnő, magyar és cseh királyi hercegnő, Nápoly és Szicília királynéja († 1814)
 augusztus 25. – Karl Mack von Leiberich, osztrák tábornok († 1828)
 december 29. – Wilhelmine von Lichtenau, II. Frigyes Vilmos porosz király szeretője († 1820)

Bizonytalan dátum
1752 körül – Barczafalvi Szabó Dávid, tanár, író, nyelvújító, műfordító, lapszerkesztő († 1828)

Halálozások 
 április 29. – Alapi Konstantin, piarista tanár, latin költő (* 1698)
 szeptember 22. – Apor Péter, történetíró, főispán, királybíró (* 1676)
 november 13. – Szörényi László, szerémi püspök (* 1670)

18. század
Gaál Imre Galéria

A  Gaál Imre Galéria a Pesterzsébeti Múzeum önálló épülete Budapest XX. Kossuth Lajos u. 39. sz. alatt, Pesterzsébet sétálóutcájában. 1989-re újították fel; azóta a múzeum galériája, a Gaál Imre Galéria működik itt. A Galériában kapott helyet a Múzeum közel 700 darabból álló képzőművészeti gyűjteménye, benne Gaál Imre 120 grafikája, Tóth Menyhért, Nolipa István Pál és Muszély Ágoston festményei és tollrajzai.

Elsősorban helyi kortárs művészek időszaki kiállításai láthatók itt. Három évtizedes hagyomány a Tavaszi Tárlat, amin aktuális műveket mutatnak be.

Állandóan látható műtárgy Rátkay Endre Calendárium című hatalmas, arany alapra festett ikonosztáza (3,5 m magas, 15 m hosszú, 415 képmezőből áll.) Rátkay Gaál Imre kortársa és az ÁTLÓK Művészcsoportban munkatársa volt.

További információk 
 A Gaál Imre Galéria honlapja

Kapcsolódó szócikkek 
 Pesterzsébet

Budapest múzeumai
Budapest XX. kerülete
S

Az s a latin ábécé tizenkilencedik, a magyar ábécé harmincegyedik betűje. Számítógépes használatban az ASCII kódjai: nagybetű (S) – 83, kisbetű (s) – 115.

A betű eredetileg a sémi Šîn-ből származik, és kiejtése megfelelt a mai magyar S kiejtésének .

A betűnek egészen a 19. századig volt egy úgynevezett "hosszú" változata (ſ), amelyet a különböző nyelvek szó elején és belsejében használtak, míg a ma használt "s" forma csak szó végén fordult elő (pl: iſa). Az ſ kihalásának oka nagy valószínűséggel az volt, hogy könnyen össze lehetett keverni a kisbetűs f-fel. A német nyelvben még megtalálható az ſs-ből kialakult változata, a ß (scharfes-S vagy ess-zett).

Hangértéke 
 A magyarban a posztalveoláris (prepalatális) zöngétlen réshangot jelöli. A legtöbb latin betűs nyelvben ezzel szemben inkább a magyar sz-hez hasonló hangértékkel bír (ahogy a latinban is), bizonyos nyelvekben átmeneti hang a magyar s és sz között (például finn, holland, észak-olaszországi dialektusok, spanyol, katalán stb.).
 Az angolban, a németben, valamint a román és a spanyol kivételével az újlatin nyelvekben két magánhangzó között zöngésül, tehát z-nek ejtik.

Jelentései

Fizika 
 s: az út jele
 s: a másodperc (secundum) rövidítése
 S: a mágneses tér Poynting-vektorának jele
 S: a Svedberg jele
 S: az elektromos vezetés SI egységének, a siemensnek a jele

Kémia 
 S: a kén (lat sulphur) vegyjele
 s: a gömbszimmetrikus alhéj jelölése (l=0)

Közgazdaságtan 
 s: az egyéni kínálat (ang supply) jele
 S: az egyéni vagy a piaci kínálat jele
 S: a megtakarítások (ang savings) jele a makroökonómiában

Matematika 
 s: a háromszög kerületének fele (k/2)
 s: a súlyvonal jele
 S: a súlypont jele
 : a szedenionok jele

Számítástechnika 
 S: S programozási nyelv
 
: A HTML jelölőnyelvben az áthúzott szöveg (ang strikethrough text) kezdetét jelöli
 s: a rendszer (ang system) attribútum rövidítése

Egyéb 

 s: a német nyelvben található das névelő általános rövidítése
 S: nemzetközi autójelként Svédország jele
 S: S-mondat
 S: Superman jele

Latin betűk
Pesterzsébeti Múzeum

A Pesterzsébeti Múzeum Budapest XX. kerületében, a Baross utca 53. szám alatt található.

Története 

A Pesterzsébeti Múzeum az 1951-ben alakult helytörténeti gyűjteményként Budapest első peremkerületi múzeuma volt. Lelkes iskolai tanárok eredetileg egy szertárban hozták létre a gyűjtemény alapját. Mint intézmény több mint két évtizeden át, 1972-ig működött a Budapesti Történeti Múzeum irányítása alatt. Akkor a helyi tanács kapta meg a fenntartói jogokat, amelyek 1990-ben a kerületi önkormányzatra szálltak át. A gyűjtemény eredetileg a Budapest XX. Kossuth Lajos u. 39. alatt működött; ebben az épületben van 1989-től a Múzeum fennhatósága alatt működő Gaál Imre Galéria. A Múzeum az 1980-as években költözött mai helyére, a XX. Baross u. 53. alatti egykori Bocsák-villába. A neogótikus villában elhelyezett helytörténeti gyűjtemény elsősorban Pesterzsébet és elődtelepülései, Erzsébetfalva és Kossuthfalva tárgyi emlékeit őrzi. Érdekesek – többek között – Kadarkuti Richárd helytörténeti témájú miniatűr festményei, az iparosok munkájának tárgyi emlékei, valamint Neményi Lili opera-énekesnő emlékszobája, amelynek berendezését egykoron a művésznő adományozta.

Lásd még 
 Pesterzsébet
 Gaál Imre Galéria
 Budapest múzeumainak listája

Források
A Pesterzsébeti Múzeum rövid története

Budapest múzeumai
Budapest XX. kerülete
Rendezett tanácsú város

A rendezett tanácsú város (rövidítve: r.t. város) a magyar közigazgatásban 1870 és 1929 között a városok egyik jogi kategóriája volt.

Létrejöttük 
Az ún. községi törvények (1870:42.tc., 1871:18. tc. és 1886:22. tc.) folyományaként azokból a mezővárosokból és kisebb szabad királyi városokból, amelyeknek nem volt gazdasági erejük önálló törvényhatóság alkotására (mint a törvényhatósági jogú városok), rendezett tanácsú városok jöttek létre. Ezek nem tartoztak járási 
szervezetbe, hanem közvetlenül a vármegyei hatóság alá voltak rendelve.

Szervezetük 
Legfőbb szervük a városi tanács volt, első tisztviselője a polgármester.
A városi elöljáróság a polgármesterből, a főjegyzőből, aljegyző(k)ből, tiszti ügyészből, levéltárnokból stb. álltak. 
A városi tanács hatáskörébe tartoztak a „belügyek”, azonban a városi elöljáróság csak elsőfokú közigazgatási szervként járhatott el.

A kategória megszűnése 
A rendezett tanácsú városok jogi kategóriáját az 1929:30. tc. megyei városra változtatta.

Források 
 Magyar Történelmi fogalomtár (szerk. Bán Péter; Gondolat, 1989)

Kapcsolódó szócikkek 
 Rendezett tanácsú városok listája
 mezőváros
 polgármester
 megyei város
 törvényhatósági jogú város

Közigazgatás
Magyarország kormányfőinek listája

Magyarországon 1848-ban a 12 pont második követelése volt a felelős kormány (a mai szóhasználattól eltérően minisztérium) felállítása. V. Ferdinánd király 1848. március 17-én nevezte ki miniszterelnöknek gróf Batthyány Lajost, az első magyar miniszterelnököt.
Jelenleg a magyar miniszterelnök az öt legfőbb magyar közjogi méltóság közül a második.

A magyar kormányok vezetőinek a listája, beleértve a miniszterelnököket és a Minisztertanács elnökeit (az ettől eltérő megnevezés az adott személynél külön jelölve):

A forradalom és szabadságharc alatti miniszterelnökök (1848–49) 

Pártok

Magyar Királyság miniszterelnökei (1867–1918) 

Pártok

Magyar Népköztársaság miniszterelnökei (1918–19) 

Pártok

Magyarországi Tanácsköztársaság elnöke (1919) 

Pártok

Ellenforradalmi kormányok miniszterelnökei (1919) 
Lásd még: A Magyarországi Tanácsköztársaság idején létrejött ellenforradalmi kormányok

Első Magyar Köztársaság miniszterelnökei (1919–20) 

Pártok

Magyar Királyság miniszterelnökei (1920–46) 

Pártok

Ideiglenes Nemzeti Kormány miniszterelnökei (1944–46) 
Lásd még: az Ideiglenes Nemzeti Kormány cikket
Pártok

Pártok

Második Magyar Köztársaság miniszterelnökei (1946–49) 

Pártok
→

Magyar Népköztársaság  (1949–89) Minisztertanácsának elnökei

Pártok

A forradalom alatti miniszterelnök (1956) 
Lásd még: 1956-os forradalom

Pártok

Harmadik magyar köztársaság miniszterelnökei (1989–napjainkig) 

Pártok

Időábra

Kapcsolódó szócikkek 
 Miniszterelnök
 Magyarország államfőinek listája
 Magyarország uralkodóinak listája
 Ausztria kormányfőinek listája
 Magyar kormányfők házastársainak listája
 Magyarország miniszterelnökeinek listája hivatalban töltött idő szerint

Jegyzetek

Források 
 

 
Kormanyfők
 
 
Kormányfők listái
Fettelés

A fettelés, fettítés vagy vastagítás a tipográfiai kiemelésnek az a fajtája, amelynek során a folyó szöveg egyes elemeit, részeit a normál szedésű antikva betűtípusétól nagyobb vonalvastagságú betűkkel szedik. A hagyományos tipográfiában és nyomdászatban megkülönböztették a lágyabb vastagítású félkövér (német eredetű szakkifejezéssel halbfett, angol szóval semibold), a határozott betűvastagságú kövér (fett vagy bold), illetve helyenként az extrakövér (extrafett vagy extra bold) kiemeléseket. A számítógépes szövegszerkesztő felületek többségén – így ebben a szócikkben is – alapértelmezésben csak a kövér szedésű betűk elérhetőek.

Napjaink könyvszerkesztési gyakorlatában eltérő elgondolások élnek a fettelés alkalmazhatósági körét tekintve. A radikálisabb megítélés szerint túlságosan erőteljes, a szedéstükör áttekinthetőségét rontó kiemelési eljárás, ezért alkalmazása csak bizonyos kiadványokban, illetve speciális szerepkörökben elfogadható: a főszöveg címsorainak kiemelésére; lexikonokban, szótárakban a címszavak elkülönítésére; tankönyvekben a fontos kifejezések, kulcsszavak kihangsúlyozására; stb.

Kapcsolódó szócikkek 
 Kurziválás
 Verzál

Források 
Gyurgyák János, Szerkesztők és szerzők kézikönyve, Budapest, Osiris, 1997, 74.

Tipográfia
Kurziválás

Kurzív (latin, szó szerint íves) betűk – kurzívák – alatt stilizált kalligrafikus kézíráson alapuló betűtípus elemeit értjük. A kurzívákkal való szedést (illetve a számítógépes tipográfiában a szövegrészlet kurzívvá alakítását) kurziválásnak nevezzük.

Döntött alatt a betűmetsző vagy számítógépes program által készített, a betűcsalád antikváiból származtatott alakú betűformát értünk.

Mindkét betűformát szokás dőltnek vagy italicnak nevezni, ha egy betűcsaládnak van kurzív típusa, akkor rendszerint azt értjük rajta. Sans serif betűcsaládokban ritka a kurzív betűtípus – kivétel ez alól a Gill Sans és a Goudy Sans. Adrian Frutiger nevéhez kötik a döntött és kurzív betűformák összekeverését, Univers és Frutiger betűcsaládjainak döntött betűit italicnak nevezte.

A kurzíva jellegzetességei

A döntésen túl a következő különbségek fordulnak elő az antikva és a kurzíva között. Ebből az első kettő szinte minden esetben fennáll.

 egyszintes a 

 az f-nek lenyúló szára van 

 az e szeme íves a hegyes helyett 

 k hurkolt (I.) vagy gömbölyített végű (II.) karral 

 a p szeme keresztezi a szárát 

 a v-nek és w-nek fej helyett füle és/vagy íves alsó csúcsa van 

 a z hangsúlya átkerül az átlósról a két vízszintes szárra

Használata

Toldalékok kapcsolása 

A kurziválás célja az esetek többségében a kiemelés, ez a leggyakoribb módszer. Jellemző még a hosszabb-rövidebb idézéskor is a kurzívák használata. Ilyenkor az idézeten belüli kiemeléseket antikvával szedik.

A magyar tipográfiai hagyományok szerint a kurziválás több elv alapján is történhet:

 A kifejezés kurzív, a toldalék antikva.
 Például: „A Wikipédiából merített.”
 Az egész kifejezés kurzív.
 Például: „A Wikipédiából merített.”
 A toldalék antikva, és kötőjellel kapcsoljuk a kifejezéshez.
 Például: „A Wikipédiá-ból merített.”
 Kombinált megoldás: nevekben, címekben, idegen kifejezésekben nem kurzív a toldalék, az egyéb (jobbára tartalmi) kiemelésekben viszont az egész kifejezés kurzív lesz. – Röviden: csak a név, cím lehet kurzív önmagában.
 Például: „A Wikipédiából merített.”; de: „Sokat merített a Wikipédiából.”

Már eleve ragos kifejezéshez (például verscímhez) lehetőleg ne fűzzünk hozzá újabb ragot (tehát nem „a Levéltöredék barátnémhoz-ból”, hanem „a Levéltöredék barátnémhoz című versből”).

Egy szövegen belül lehetőleg mindvégig ugyanazzal a megoldással éljünk.

Kurzív szóhoz tapadó központozási jelek 
A szóhoz tapadó (azaz utána szóköz nélkül álló) központozási jelek (vessző, pont, kérdő- és felkiáltójel, kettőspont stb.) szintén kurzívak!

Források 
 Gyurgyák János: Szerkesztők és szerzők kézikönyve. Osiris Kiadó, Budapest, 2003
 Tóth Samu: A nyomtatott betű. Irodalmi Könyvkiadó, Bukarest, 1969
 Betűtan
 Serif Magazin

Jegyzetek

Lásd még 
 Fettelés
 Kiskapitális (Kapitälchen)
 Verzál

Tipográfia
Verzál

A verzál vagy verzális a tipográfiai kiemelésnek az a fajtája, amelynek során a folyó szöveg egyes elemeit vagy részeit NAGYBETŰVEL szedik. A magyar szerkesztői és tipográfiai gyakorlatban a verzál alkalmazása a 19–20. századra volt inkább jellemző, amikor a személyneveket vagy az iniciálékat követő szót, illetve teljes sort emelték ki ily módon. Napjaink könyvkiadásában a címnegyedíven (címoldal, kolofonoldal stb.) és a főszöveg címsorain kívül egyre kevésbé alkalmazott eljárás. A szedéstükröt gyakran tipográfiailag túltagolttá, az olvasást nehezebbé teszi, ezért folyó szövegben jellemzően a kiskapitális (kapitälchen) szedés váltotta fel. Szemben a VERZÁLIS SZEDÉSSEL, a kapitälchen betűk magassága megegyezik a kisbetűk kiosztásával.

Az internetes szokások (a netikett) szerint ez az írásmód a kiabálást jelöli, ezért általában nem ajánlott.

Lásd még 
 Kurziválás
 Fettelés

Források 
 Gyurgyák János, Szerkesztők és szerzők kézikönyve, Budapest, Osiris, 1997, 74–75.
 Gyurgyák János: Szerzők és szerkesztők kézikönyve. Budapest : Osiris. 1996, 2000 (), 2003 (), 2. átd. kiad. ().
 Helyesírási és tipográfiai tanácsadó. Szerk. Timkó György. Bp., 1972.

Tipográfia
Södermanland (egyértelműsítő lap)

Södermanland megye, Svédország egyik megyéje
 Södermanland tartomány, Svédország egyik történelmi tartománya
Västmanland tartomány

Västmanland Svédország egyik történelmi tartománya Közép-Svédországban. Szomszédai: Södermanland, Närke, Värmland, Dalarna és Uppland tartományok.

Megye 

A tartomány a két megye területén fekszik.

Történelem

Nagyobb települések

 Arboga (13. század)
 Fagersta (1944)
 Köping (1474)
 Lindesberg (1643)
 Nora (1643)
 Sala (1624)
 Västerås (990 körül)

(zárójelben az alapításuk ideje)

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcs: Älvhöjden – 422 méter
 Legnagyobb tó: Mälaren
 Nemzeti parkok: Färnebofjärden

Kultúra 

Engelsberget az UNESCO a világörökség részének nyilvánította.

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Västmanland – Turista információk

Svédország tartományai
Dénes

A Dénes férfinév a görög Dionüsziosz névből származik. Jelentése: Dionüszosznak ajánlott. A görög mitológiában Dionüszosz a bor és a szőlő istene. Női párja: Dionízia.


Rokon nevek
 Dienes: a Dénes régebbi magyar alakváltozata. 
 Gyenes: a Dénes régebbi magyar alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Dénes ritka név volt, a Dienes és a Gyenes szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Dénes a 91-98. leggyakoribb férfinév, a Dienes és Gyenes nem szerepel az első százban.

Névnapok
Dénes, Dienes:
 április 6. 
 április 8. 
 október 9. 
 november 17. 
 december 2. 
 december 26. 
 december 30. 
Gyenes
 december 2.

Híres Dénesek, Dienesek, Gyenesek
 Bánffy Dénes (1630 – 1674) erdélyi főúr, a fejedelmi tanács tagja 
 Benk Dénes humorista, gépészmérnök
 Csengey Dénes író, politikus, az MDF elnökségi tagja
 Gábor Dénes magyar származású Nobel-díjas természettudós, a hologram feltalálója
 Gulyás Dénes operaénekes
 Kemény Dénes vízilabdázó, edző
 Kiss Dénes költő, nyelvkutató
 Kovács Dénes hegedűművész
 Kőnig Dénes matematikus
 Lengyel Dénes író
 Lukács Dénes honvéd ezredes
 Mihály Dénes fizikus, feltaláló
 Pál Dénes énekes
 Pócsik Dénes olimpiai bajnok vízilabdázó
 Rósa Dénes labdarúgó
 Száraz Dénes színész
 Széchényi Dénes diplomata
 Szent Dénes vértanú, Párizs püspöke (3. század)
 Areopagoszi Szent Dénes, görögül író ismeretlen egyházi író álneve (6. század)
 Ujlaki Dénes Jászai Mari-díjas színművész
 Varga Dénes  vízilabdázó
 Kocsis Dénes színész
 Dibusz Dénes labdarúgó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (D)
Férfikeresztnevek (D)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek

sk:Dionýz
Romanid nyelv

A romanid a mesterséges nyelvek egyike, kidolgozója Magyar Zoltán. Első nyelvtana 1956 májusában készült el; a szerző több tudományos társaságnak, szakembernek elküldte javaslattételre, átdolgozásra. Az új változat 1957 decemberében jelent meg A Romanid nyelv rövid nyelvtana címmel.

A romanid homogén, zonális, interlatinid naturalista nyelvtervezet. Az első kiadás előszavában a szerző a „legfejlettebb és legkorszerűbb műnyelvnek” nevezi. Véleménye szerint „egyszerű nyelvtani szerkezete és nemzetközi szókincse miatt igen könnyű megtanulni; a román és angolszász népek százmilliói pedig előtanulmány nélkül, első olvasásra megértik”. Magyar Zoltán szándéka szerint a romanid nemzetközi közvetítő nyelvnek készült. A tervezet azonban nem lett népszerű, a nyelvnek beszélői gyakorlatilag nincsenek.

Rövid nyelvtan
A latin ábécé 25 betűjét használja fel. Az egyes hangokat 37 írásjel jelöli. A hangsúly vagy a szó végi hangtól vagy a szavak mondatbeli szerepétől függ, de jelöletlen. A helyesírás – bár egyszerűsített – szintén az újlatin mintákat követi.

A főnév hím- és nőnemű lehet, a megfelelő névelők: el/un, la/una; les. Az elvont főnevek névelője: lo (lo bel ‘a szép’, lo bon ‘a jó’). A főnév végződése szerint a többes szám jele általában -s vagy -es, de lehet -tes vagy -os is. A ragozás analitikus, 4 eset van (nominativus, accusativus, genitivus, dativus).

A melléknév minden esetben változatlan, fokozása analitikus.

Tőszámnevek tízig: zero, un, dos, tres, quatre, quinque, sex, septe, octe, nove, dece.

A személyes névmások: egyes szám 1. személy yo; 2. tu; 3. il, ella, id; többes szám 1. személy nos; 2. vos; 3. iles, ellas.

Igefajták: cselekvő, szenvedő, visszaható, műveltető. Igemódok: kijelentő, felszólító, feltételes és parancsoló. A kijelentő módban 4 idő van: jelen, múlt, jövő és befejezett jövő. Nincs kötőmód és időegyeztetés.

Mint a mesterséges nyelvek többségében, a mondattan kevéssé vagy egyáltalán nem kidolgozott; a szintaxist többnyire a minta(példa-)szövegekből kell levezetni. A romanid szókincse a latin, az újlatin és a görög szavak összetevéséből alakult ki elemző-levezető módszerrel (ld. interlingua). A szókincs gyarapításának módjai: átvétel a forrásnyelvekből és szóalkotás. A képzőrendszer nem túl gazdag.

Szövegminta
Hungaria es situat in el miloc del basin des Carpates, el long del median curs del Danub et de la Tisa.‘Magyarország a Kárpát-medence közepén, a Duna és a Tisza középső folyása mentén fekszik.’

Irodalom

További információk 

 

Mesterséges nyelvek
Szlovákia himnusza

Szlovákia himnusza a Nad Tatrou sa blýska kezdetű dal. Szövegét Janko Matúška írta.

Keletkezése 
A dal 1844-ben keletkezett egy tiltakozó akció során. A pozsonyi evangélikus líceum diákjai Lőcsére mentek, hogy tiltakozzanak a magyar hatóságok Ľudovít Štúr elleni eljárása ellen.  Dallama ihletőjének a szlovák „Kopala studienku” kezdetű népdalt tekintik. (Létezik egy erre nagyon hasonlító magyar népies műdal, az „Azt mondják, nem adnak engem galambomnak” kezdetű.)

A dal az 1848/49-es szlovák nemzeti mozgalom során lett népszerű, bár csak 1851-ben publikálták először. 1920-ban az első versszak az akkor megszülető csehszlovák állam himnuszának második része lett (az első rész a mai Kde domov můj kezdetű cseh himnusz volt). (ISWC kódja: T-800.712.120-3) Az 1920–1938 közötti időben hivatalos magyar fordításban is lehetett énekelni rendezvényeken, ünnepségeken. Ez a szöveg a cseh „Hol a honom, hol a hazám” és a szlovák „Fenn a Tátra ormán villámok cikáznak” himnuszokból állt, melyek ma a két ország himnuszai, egykor pedig együtt alkották a csehszlovák himnuszt. 1993-ban az első két versszak lett a független Szlovákia nemzeti himnusza.

A szlovák szöveg 
Nad Tatrou sa blýska, hromy divo bijú,
Nad Tatrou sa blýska, hromy divo bijú,
Zastavme ich bratia, veď sa ony stratia, Slováci ožijú,
Zastavme ich bratia, veď sa ony stratia, Slováci ožijú.

To Slovensko naše posiaľ tvrdo spalo,
To Slovensko naše posiaľ tvrdo spalo, 
Ale blesky hromu vzbudzujú ho k tomu, aby sa prebralo,
Ale blesky hromu vzbudzujú ho k tomu, aby sa prebralo.

Už Slovensko vstáva putá si strháva,
Už Slovensko vstáva putá si strháva,
Hej rodina milá, hodina odbila, žije matka Sláva,
Hej rodina milá, hodina odbila, žije matka Sláva.

Ešte jedle rastú na krivánskej strane,
Ešte jedle rastú na krivánskej strane,
Kto jak Slovák cíti, nech sa šable chytí a medzi nás vstane,
Kto jak Slovák cíti, nech sa šable chytí a medzi nás vstane.

Az 1920–1938 közötti szlovák himnusz hivatalos magyar szövege 

Fenn a Tátra ormán villámok cikáznak,
Fenn a Tátra ormán villámok cikáznak,
Állj meg szlovák testvér, elmúlik a veszély népünk ébredez már.
Állj meg szlovák testvér, elmúlik a veszély népünk ébredez már.

Az első két versszak magyar fordítása 
A Tátra fölött villámlik, vadul mennydörög,
A Tátra fölött villámlik, vadul mennydörög,
Állítsuk meg őket, testvérek, a szlovákok felélednek,
Állítsuk meg őket, testvérek, a szlovákok felélednek.

Ez a mi Szlovákiánk eddig mélyen aludt.
Ez a mi Szlovákiánk eddig mélyen aludt.
De a mennydörgő villámok felkelésre ösztönzik.
De a mennydörgő villámok felkelésre ösztönzik.

További információk 
MIDI és WAV fájl

Megjegyzések

Jegyzetek 

Nemzeti himnuszok
Himnusz
Hivatalos nyelv

A hivatalos nyelv az az egy vagy több nyelv, amelyet egy adott állam (vagy szervezet) a hivatalos működése során használ.

A hivatalos nyelveket meghatározhatja jogszabály (vagy a szervezet szabályzata), de kijelölése számos esetben hagyományon, illetve hallgatólagos megállapodáson alapul.

Egyes országokban a népesség kisebb-nagyobb része olyan regionális és kisebbségi nyelveket használ, melyek nem hivatalos nyelvei az adott országnak.

A demokrácia modern felfogása szerint a polgároknak alapvető joguk anyanyelvük szabad használata és hogy hivatalos ügyeiket anyanyelvükön intézhessék.

Egyes országok hivatalos nyelvei 
Az Amerikai Egyesült Államok az egyik legismertebb példája annak, hogy egy országnak nincs jogilag meghatározott hivatalos nyelve. Ennek ellenére az USA kormányzata az angolt használja hivatalos nyelveként, de számos nyelvi közösség számára teszi hozzáférhetővé anyanyelvük használatát a kormányzati szervekkel való kapcsolattartásban. Az USA sok államának van jogilag is rögzített hivatalos nyelve, és többjük nemcsak az angolt, hanem a spanyolt is e rangra emelte.

Svédországban szintén nem rögzítette jogszabály a hivatalos nyelvet –, egészen 2009. július 1-jéig, amikor új nyelvtörvényt vezettek be, amelyben a svéd nyelv már az ország hivatalos nyelveként van meghatározva.

Magyarországon a Jogalkotásról szóló törvény rögzíti, hogy a jogszabályokat a magyar nyelv szabályai szerint kell megfogalmazni, ilyen értelemben a hivatalos nyelv a magyar. 2012. január 1-től az Alaptörvény kimondta, hogy a magyar a hivatalos nyelv, de megengedi a nemzetiségiek (kisebbségek) nyelvének használatának sarkalatos törvényi szabályozását is.

Az országok nagyjából felének van hivatalos nyelve, egyes államoknak több is, például India (4 és még 17 regionálisan), Kanada (2), Svájc (4), Finnország (2), Belgium (3).

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Az Európai Unió hivatalos nyelvei

Nyelvváltozatok
Politika
A Birodalom visszavág (egyértelműsítő lap)

Donald F. Glut: A Birodalom visszavág című regénye
A Csillagok háborúja V: A Birodalom visszavág című film
 A Birodalom visszavág című képregény
YU (egyértelműsítő lap)

A yu vagy YU jelentései lehetnek:
 YU, Jugoszlávia egykori gépkocsijele
 .yu, Jugoszlávia, majd Szerbia és Montenegró internetes legfelső szintű tartomány kódja volt
 YU vagy Y. u. a yavini csata után rövidítése a Csillagok háborúja történetében
 Yu, Ta-jü kínai uralkodó egyik megnevezése
 Yu szereplő a Csillagkapu-sorozatban
 Ю – a „ju” betű a cirill ábécékben.
Ruusani reformáció

A ruusani reformáció a Csillagok háborúja univerzumban megtörtént esemény, amikor a Köztársasági Mérték- és Standard Iroda a nulladik évként a ruusani csata idejét szabta meg, ami Y. e. 1000 a jelenlegi kalendárium szerint.

Főleg Palpatine megjegyzése miatt A klónok támadása című filmben, miszerint a Galaktikus Köztársaság csak ezer éve létezik (ezer generáció helyett) és nem volt „totális” háború a köztársaság fennállása óta, sok rajongó szerint a Sithek ellen a Ruusan bolygó melletti csata után a Köztársaságot alapjaitól kellett újra felépíteni, ezáltal a reformáció sokkal többet jelentett, mint egy egyszerű dátumváltoztatás (a korábbi rendszer nem ismert).

Csillagok háborúja események