1894



Események

Határozott dátumú események 
 január 7. – W.K. Dickson szabadalmat kap a mozgófilmre.
 március 17. - Somossy Károly a Nagymező utca 17. sz. alatt megnyitja a Somossy Orfeumot (ma Budapesti Operettszínház néven ismert) 
 március 20. – Kossuth Lajosnak, az 1848–49. évi forradalom és szabadságharc vezetőjének halála Torinóban.
 április 1. – Kossuth Lajos temetése Budapesten.
 április 30. – A sárvári cukorgyár megalapítása. 
 május 19. – Bulgáriában megbukik Sztefan Sztambolov osztrákbarát kormánya.
 május 21. – Megnyílik a Manchesteri hajócsatorna.

 május 21. – Visszaérkezett föld körüli útjáról a Saida vitorlás Polába.
 június 23. – Pierre de Coubertin kezdeményezésére Párizsban a Sorbonne-on az olimpiai játékok felújítására megalapítják a Nemzetközi Olimpiai Bizottságot, Kemény Ferenc társalapító révén kezdettől Magyarország tagságával.
 június 30. – Megnyitják – az azóta London egyik jelképévé vált – Tower-hidat.
 július 4. – Elwood Haynes amerikai mérnök az indianai Kokomóban sikerrel kipróbálja az óránként 10–11 km-es sebességgel haladó, 1 lóerős, egyhengeres járművét. (Az autó a legrégebbi fennmaradt amerikai gépkocsi.)
 október 15. – Alfred Dreyfus letartóztatásával megkezdődik a Dreyfus-ügy.
 október 23. – Budapesten megnyílik a négyemeletes, eklektikus stílusú New York-palota.
 november 1.
 Párizsban bejelentik a diftéria elleni vakcina felfedezését.
 Első alkalommal jelenik meg a „Billboard Advertising” (a későbbi „Billboard”) az Ohio állami Cincinnatiban. (A 8 oldalas havilap ára 10 cent volt, éves előfizetése 90 cent.)
 november 2. – Megépül a Duna alatti – Káposztásmegyer-palotasziget közötti – vízszállító alagút (bujtató). (Magyarországon ez volt az első folyam alatt épített alagút.)
 december 22. – Lezárul a Dreyfus-per. (A haditörvényszék Dreyfust életfogytiglani száműzetésre ítéli és hazaárulónak bélyegzi. Tárgyalása az európai civilizáció első koncepciós pere.)

Határozatlan dátumú események 
 A Nemzeti Szalon megalapítása Budapesten.
 Németország létrehozza a távol-keleti cirkáló osztályát 4 hajóval, a távol-keleti német érdekek védelmére és a csendes-óceáni gyarmatokkal való kapcsolattartás biztosítására.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1894-ben

1894 a tudományban 

 A magyar Mathematikai és Physikai Társulat (második) évi rendes közgyűlésén, egy Szily Kálmán által  indítványozott, és elfogadott határozat szerint, „szerény emlékkövet” állított Bolyai János addig jeltelen sírja fölé.

1894 a vasúti közlekedésben

1894 az irodalomban

1894 a filmművészetben 
 január 7. – W.K. Dickson szabadalmaztatja a mozgófilmet.
 január 7. – Thomas Alva Edison a Black Maria filmstúdióban filmre veszi segédje, Fred Ott tüsszentését egy Kinetoszkóppal.
 április 14. – A Kinetoszkóp első hivatalos bemutatójára került sor New Yorkban a Broadway 1155. alatt, a Holland Testvérek Mozgófilm Klubjában.

1894 a sportban 
 július 22. – Párizs–Rouen futam volt az első Automobil verseny, a Le Petit Journal párizsi újság szervezte.

Születések 
 január 1. – Satyendra Nath Bose, matematikus († 1974)
 január 3. – Zazu Pitts, színésznő († 1963)
 január 8. – Tkálecz Vilmos, a Vendvidéki Köztársaság alapítója († 1950)
 január 9. – Máté Imre magyar földbirtokos, jogász, közgazdász, szakíró, országgyűlési képviselő († 1983)
 január 17. – Szőnyi István, festőművész († 1960)
 január 31. – Konrád Ignác, festő- és szobrászművész († 1969)
 február 8. – King Vidor, magyar származású amerikai filmrendező († 1982)
 február 14. – Jack Benny a színpad, a vászon, az éter és a képernyő sztárja († 1974)
 március 8. – Wäinö Aaltonen, finn szobrász, festő († 1966)
 március 13. – Auszmann György magyarországi német származású gazdálkodó, kommunista országgyűlési képviselő († 1969)
 március 15. – Aba-Novák Vilmos, festőművész († 1941)
 március 20. – Hans Langsdorff német kapitány († 1939)
 március 24. – Cseh-Szombathy László magyar orvos, egészségpolitikus († 1968)
 április 5. – Zsedényi Béla, miskolci jogászprofesszor († 1955)
 április 13. – Derkovits Gyula, magyar festő és grafikus († 1934)
 április 16. – Anatolij Pavlovics Rjabov, erza nyelvész, pedagógus, az erza nyelv első professzora († 1938)
 április 28. – Molnár C. Pál, festőművész († 1981)
 május 11. – Zádor Jenő magyar zeneszerző († 1977)
 május 22. – Sarlay István császári és királyi katonatiszt, magyar királyi csendőrtiszt, az Első Magyar Kartonlemezgyár Rt főtisztviselője († 1962)
 június 6. – Álgyay Hubert Pál, hídmérnök († 1945)
 június 13. – Jacques Henri Lartigue, francia festő, amatőr fotográfus († 1986)
 június 19. – Alekszandr Jakovlevics Hincsin, szovjet-orosz matematikus (valószínűségszámítás, információelmélet, számelmélet) († 1959)
 június 23. – Gunde László magyar földbirtokos, vetőmagtermelő és -kereskedő, országgyűlési képviselő († 1972)
 június 25. – Hermann Oberth fizikus, az űrkutatás egyik úttörője († 1989)
 július 1. – Henryk Sławik vértanúságot szenvedett lengyel diplomata, embermentő († 1944)
 július 2. – André Kertész, magyar származású fotóművész († 1985)
 július 6. – Csurka Péter, újságíró, író († 1964)
 július 7. – Mihály Dénes, gépészmérnök († 1953)
 július 8. – Pjotr Leonyidovics Kapica, szovjet fizikus († 1984)
 július 25. – Gavrilo Princip szerb nacionalista, az I. világháborút formálisan kirobbantó, Ferenc Ferdinánd elleni szarajevói merénylet végrehajtója († 1918)
 július 29. – Csokonai Vitéz Gizella, költő († 1965)
 augusztus 12. – Miskolczy Dezső, orvos († 1978)
 augusztus 30. – Ujszászy István, vezérőrnagy († 1948)
 szeptember 9. – Gulácsy Irén, író († 1945)
 szeptember 13. – Julian Tuwim, lengyel költő († 1953)
 szeptember 15. – Jean Renoir, rendező († 1979)
 Szeptember 27. – Lothar von Richthofen az első világháború ötödik legeredményesebb vadászpilótája 40 légigyőzelmével († 1922)
 október 6. – Huszovszky Lajos magyar ügyvéd, országgyűlési képviselő († ?)
 október 7. – Del Lord, rendező († 1970)
 október 18. – Déry Tibor, író († 1977)
 október 20. – Olive Thomas, színésznő († 1920)
 november 13. – Göllner Mária, magyar művelődéstörténész, antropozófus, a magyarországi Waldorf-pedagógia megteremtője († 1982)

Halálozások 
 január 12. – Pereszlényi János (1831–1894) győri református lelkész, újságíró, lapszerkesztő (* 1831)
 március 2. – Jubal Anderson Early az amerikai polgárháború konföderációs, déli erőinek tábornoka volt, emellett sikeres jogi pályafutás állt mögötte (* 1816)
 március 12. – Paulay Ede, színész, rendező, műfordító (* 1836)
 március 20. – Kossuth Lajos, az 1848–49. évi forradalom és szabadságharc vezetője (* 1802)
 április 10. – Szabó József geológus (* 1822)
 április 7. – Házmán Ferenc magyar jogász, politikus, Buda utolsó polgármestere (* 1810)
 június 5. – Marcelina Czartoryska lengyel hercegnő, zongoraművész, Chopin tanítványa (* 1817)
 november 20. – Anton Grigorjevics Rubinstejn orosz zongoraművész, zeneszerző, karmester (* 1829)
 december 3. – Robert Louis Stevenson, skót író (* 1850)
 december 13. – Xántus János természettudós, utazó, néprajzkutató, az MTA levelező tagja (* 1825)

Jegyzetek 

 
19. század