19. század

Évtizedek: 1800-as évek 1810-es évek 1820-as évek 1830-as évek 1840-es évek 1850-es évek 1860-as évek 1870-es évek 1880-as évek 1890-es évek

A 19. század az 1801–1900 közötti éveket foglalja magába, a polgári demokratikus forradalmak és a modern nemzetállamok kialakulásának a kora. A századra leginkább jellemző társadalmi mozgalom a liberalizmus és a nacionalizmus, a leginkább meghatározó szellemi és művészeti irányzat pedig a romantika és a realizmus volt. Ez az irodalom nagy százada, a leghíresebb nemzeti írók kora. A 19. volt az utolsó évszázad, amelyben még korstílusok uralkodtak, egyben az első, amelynek során felbukkant a 20. századra jellemző stíluspluralizmus.

A század második fele a második ipari forradalom korszaka. Ezenkívül kialakult az imperializmus, a gyarmatbirodalmak versenye, amelynek során a nagyhatalmak gyakorlatilag az egész Földet felosztották egymás között.

Magyarországon a 19. század első fele a reformkor és a szabadságharc időszaka, míg a későbbi évtizedeket a kiegyezés és az azt követő robbanásszerű gazdasági és társadalmi fejlődés fémjelezte. A század eszméi és küzdelmei közepette születik meg a mai magyar nemzet.

A történettudományban használatos a hosszú 19. század kifejezés, ami a francia forradalomtól (1789) az első világháborúig (1914–1918), illetve az azt lezáró békeszerződésekig (1919–1920) terjedő korszakot jelöli.

lásd még: 2. évezred, Újkor, Reformkor

Események

Európa 

 1799–1815: I. (Bonaparte) Napóleon hódító hadjáratai 
 1804: Napóleon Franciaország császárává koronázza saját magát
 1805: Az austerlitzi csata („a három császár csatája”) - Napóleon legyőzi az osztrákokat és az oroszokat
 1809: Az ocanai csatában a francia csapatok megsemmisítő vereséget mérnek a spanyol seregre
 1812: Napóleon az Orosz Birodalom ellen indul. Bevonul Moszkvába, de a tél folyamán a visszavonuló francia sereg nagy része elpusztul. 
 1813: Lipcsei "népek csatája" -  Napóleon súlyos vereséget szenved
 1814–15: A bécsi kongresszus újrarajzolja Európa térképét. 
 1815: Napóleon végső veresége a waterloo-i csatában
 1814: Kieli béke - Dánia királya, (a napóleoni háborúk vesztese) átengedi a svédeknek Norvégiát, cserébe pomerániai birtokaikért
 1815: Szent Szövetség - a napóleoni háborúk után az osztrák, porosz és orosz uralkodó közötti szövetség
 1820: Forradalmi megmozdulások Dél-Európában
 1821–1831: Görög szabadságharc a török uralom ellen. Az ország elnyeri függetlenségét.
 1830–1831: Lengyel felkelés a felosztott országban az Orosz Birodalom ellen.
 1830–1839: Belga szabadságharc. Létrejön Belgium. 
 1837: Viktória királynő kerül Nagy-Britannia és Írország trónjára
 1848: Forradalmak Európában: "Népek tavasza"
 Forradalom Párizsban, 1848. február
 Itáliai forradalmak 1848–49-ben
 Első bécsi forradalom, 1848. február
 Magyar forradalom és szabadságharc, 1848–49.
 Második bécsi forradalom, 1848. május
 Harmadik bécsi forradalom, 1848. október
 1845–49: Éhínség Írországban, rengeteg áldozattal. Nagyarányú kivándorlás Amerikába. 
 1853–56 Oroszország elleni krími háború, Nagy-Britannia, Franciaország és az Oszmán Birodalom részvételével.
 1859: Szárd–francia–osztrák háború
 1860: Garibaldi vezetésével önkéntesek szállnak partra Szicíliában. Megkezdődik Itália egyesítése. 
 1862: A Havasalföldi és a Moldvai Fejedelemség Román Fejedelemség néven egyesül
 1864: Marx és Engels Londonban megalapítja a Nemzetközi Munkás Egyesülést, az I. Internacionálét.
 1866: A Porosz–osztrák-olasz háború 
 A prágai békeszerződés
 Az Olasz Királyság annektálja Velencét és Veneto tartományt.
 1870–71: Porosz–francia háború
 Következményeként a német területek egyesítésével létrejön a Német Birodalom, az itáliai államok egyesítésével pedig a mai Olaszország.
 1871: Kikiáltják a párizsi kommünt, amelyet nemsokára levernek. 
 1873: Három császár egyezménye - az Orosz Birodalom, Osztrák–Magyar Monarchia és Német Birodalom uralkodói között
 1876: Bosznia-Hercegovina és Bulgária területén törökellenes felkelések robbannak ki
 1877–78: Orosz-török háború. Az Oszmán Birodalom elveszti balkáni területeit. 
 1878: San Stefanó-i béke - a Román Királyság és Szerbia függetlenné válik; megszületik Bulgária. Oroszország megkapja Besszarábiát.
 1881: A három császár szövetsége
 1882: Hármas szövetség a Német Birodalom, az Osztrák–Magyar Monarchia és az Olasz Királyság között
 1884–1885: A Berlini Konferencia (Kongó-konferencia)
 Hajsza Afrikáért
 1889: Párizsban megalakul a II. Internacionálé
 1894: A franciaországi Dreyfus-ügy, az antiszemitizmus politikai térhódításának kezdete Európában. 
 1896: Az első újkori olimpiai játékok megrendezése Athénban.
 A század végétől: Kivándorlás Amerikába. Európaiak milliói hagyják el szülőföldjüket a jobb élet reményében.

Magyarország 
 1802: Az Országos Széchényi Könyvtár és a Nemzeti Múzeum alapítása
 1805: Az országgyűlés kiharcolja a közigazgatásban a magyar nyelv használatának jogát. 
 1808: I. Ferenc császár a Habsburg Birodalomban megalapítja a Lipót-rendet
 1809: Nemesi felkelés Napóleon ellen. A győri csata a franciák ellen.
 1821: Megnyitják Kolozsváron a Farkas utcai kőszínházat, az első magyar színházépületet.
 1823: Kölcsey Ferenc megírja a Himnuszt
 1825: A Magyar Tudományos Akadémia megalapítása, a reformkor kezdete Magyarországon. Pozsonyi országgyűlés.
 1830: Megjelenik a „Hitel”, Széchenyi István műve, amely a reformkor programjává válik.
 1831: Kolerafelkelés (parasztfelkelés)
 1835: V. Ferdinánd lesz a király (1848-ig uralkodik)
 1837: A pesti Nemzeti Színház megnyitása
 1838: A nagy pesti árvíz
 1839: Megkezdődik a Duna felett a Lánchíd építése (átadva: 1849)
 1844: Magyarországon hivatalos nyelv lesz a magyar
 1846: Megnyílik az ország első vasútvonala Pest és Vác között. Megépül az első távíróvonal.
 1848. március 15. – Pesten kitör a forradalom
 március 17. – V. Ferdinánd király kinevezi Batthyány Lajost miniszterelnökké: az első felelős magyar kormány megalakulása.
 április: A nemesi kiváltságok és a jobbágyság megszüntetése (áprilisi törvények).
 május: A Magyar Királyságban kezdetét veszi a toborzás
 szeptember: A pákozdi csata - Móga altábornagy seregei vereséget mérnek a Jellasics horvát bán által vezetett seregre
 október: Bécsben kitör a harmadik forradalom. A schwechati csatában a magyarok vereséget szenvednek Windisch-Grätz császári hadseregétől.
 november: Kossuth Görgey Artúr tábornokot nevezi ki a honvéd haderő főhadparancsnokává
 december: a 18 esztendős Ferenc József lesz az uralkodó. A magyar vezetés Bem József tábornokot nevezi ki az Erdélyben állomásozó magyar haderő főparancsnokává. Mór mellett Perczel Mór hadteste vereséget szenved.
 1849. január: Kossuth Lajos kormánya Pestről Debrecenbe költözik.
 február: Guyon Richárd a branyiszkói ütközetben legyőzi Franz Deym csapatait. A kápolnai ütközet. 
 március: Ferenc József császár kiadja az olmützi manifesztumot, amelyben egyebek közt megszünteti a Magyar Királyság alkotmányát, továbbá elkülöníti az országtól Erdélyt és Horvátországot. 
 április: az isaszegi csata - fényes magyar győzelem. A nagysallói ütközetben Görgey Artúr is győzelmet arat. 
 május: A honvédsereg visszafoglalja Budát. Julius Jacob von Haynaut nevezik ki a Magyarországon harcoló osztrák haderők főparancsnokává.
 június: Kossuth Lajos és a kormány Debrecenből Pestre helyezi vissza székhelyét.
 A császári udvar Oroszország katonai segítségével leveri a szabadságharcot. 
 augusztus 13. A Görgei Artúr vezette magyar sereg Világosnál leteszi a fegyvert az orosz cári erők előtt.
 október 6. Pesten kivégzik gróf Batthyány Lajost, Aradon pedig a honvéd sereg tizenkét tábornokát és egy ezredesét, az ún. aradi vértanúkat.
 1850: Létrejön a vasúti összeköttetés Pest és Bécs között. 
 1850-es évek: Bach-rendszer - a nyílt abszolutista önkény időszaka
 1861: Az országgyűlés elutasítja mind az októberi diplomát, mind a februári pátenst. 
 1867: Kiegyezés a Habsburg-ház és a magyarok között.
  Megszületik az Osztrák–Magyar Monarchia dualista állam
 1868: Magyar–horvát kiegyezés
 Magyarországon nemzetiségi és népiskolai törvény 
 1871: A budai Műegyetem megnyitása
 1872: A Kolozsvári Tudományegyetem megnyitása
 1872-1874: Az utolsó nagy kolerajárvány
 1873: Pest, Buda, majd Óbuda egyesülésével létrejön az új főváros, Budapest
 1875: Tisza Kálmán alakít kormányt (lásd: Tisza Kálmán-kormány)
 Kormányzása alatt a gazdasági élet jelentősen felgyorsul 
 1879: A szegedi nagy árvíz 
 1884: Megnyit a budapesti Magyar Állami Operaház
 1894: Kossuth Lajos meghal Torinóban 
 1895: Átadják a Mária Valéria hidat Esztergom és Párkány között.
 1895-ös XLII. törvény a zsidó vallás teljes egyenjogúsításáról
 1896: Millenniumi ünnepségek

Észak-Amerika 

 1803: Az Amerikai Egyesült Államok megvásárolja Louisiana államot Franciaországtól.
 1808: Az Egyesült Államokban életbe lép a rabszolgák behozatalát tiltó, előző évben hozott törvény.
 1812–1814: Amerikai-brit háború. 
 Kanada angol birtok marad. 
 1810–21: Mexikói függetlenségi háború
 1810-es évek: Alabama, Illinois, Indiana, Louisiana, Mississippi az Amerikai Egyesült Államok része lesz
 1820–21: A Missouri-kompromisszum keretében a rabszolgatartó Missourit és a rabszolgamentes Maine-t felveszik az Amerikai Egyesült Államokba.
 1830-as évek: Arkansas és Michigan az Amerikai Egyesült Államok része lesz
 lásd még: Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája a felvétel dátuma szerint
 1833: A Brit Birodalomban betiltják a rabszolgaságot.
 1836: Texas elszakad Mexikótól és független lesz. 
 1845: Texas csatlakozik az Egyesült Államokhoz.
 1846–1848: Mexikói–amerikai háború, az Egyesült Államok területi gyarapodása.
 1848: A kaliforniai aranyláz kezdete.
 1861–65: Az amerikai polgárháború az északi Unió és a déli Konföderáció államai között. A háború az északiak győzelmével és a rabszolgaság felszámolásával végződik, amit újjáépítés, majd az ország robbanásszerű gazdasági fejlődése követ. A háborúnak mintegy  áldozata volt. Ez volt az első olyan háború, amelyben tömeggyártású gépesített fegyvereket és robbanóanyagokat használtak.
 1863: Rabszolga-felszabadítás a lázadó államok területén. 
 1867: Az USA megvásárolja Alaszkát az Orosz Birodalomtól. 
 1867: Az észak-amerikai brit gyarmatokat a Kanadai Konföderációban egyesítik, amely domíniumi státuszt kap. Ezzel egy különálló, önkormányzattal rendelkező királyság jön létre a Brit Birodalom keretein belül. 
 1868: Kanadában az indiánokat rezervátumokba telepítik. 
 1869: Az USA-ban átadják az első transzkontinentális vasútvonalat, amely New Yorkot köti össze San Franciscóval.
 1871: Brit Columbia csatlakozik Kanadához.
 1871: Az USA-ban megkezdődik az indiánok kényszerű letelepítése a rezervátumokban. 
 1872: A Little Bighorn-i csatában a területüket védő indiánok győzelme az amerikai csapatok felett.
 1877: Nagy vasúti sztrájk  az Egyesült Államokban, a világ első országos méretű munkásmegmozdulása.
 1878: Az első nyilvános telefonvonal üzembe helyezése az Egyesült Államokban.
 1886: A New York-i Szabadság-szobor felavatása.
 1890: Leverik az utolsó nagy indián felkelést az USA-ban.
 A század végétől: Nagy bevándorlás Európából Amerikába, elsősorban az Egyesült Államokba a jobb élet reményében.
 1898: Spanyol-amerikai háború. 
 Az USA megszerzi Puerto Ricót, Guam szigetét, Hawaiit és a Kuba feletti ellenőrzést.

Amerika többi része
 1810–21: A latin-amerikai országok szabadságharca és függetlenné válása.
 1816: Argentína kikiáltja a függetlenségét.
 1819: A spanyol Új-granadai Alkirályságból létrejön a független Nagy Kolumbiai Köztársaság, amely a mai Kolumbiát, Quitót és Venezuelát is magába foglalja. 
 1821: Panama is csatlakozik Nagy-Kolumbiához. 
 1822: Ecuador csatlakozik Nagy-Kolumbiához. 
 1821: José de San Martín elfoglalja Limát, ahol kikiáltják Peru függetlenségét.
 1822: Brazília kikiáltja a függetlenségét. 
 1830: A Nagy Kolumbiai Köztársaságból kiválik Venezuela és Ecuador. Panama továbbra is benne marad. A (Nagy) Kolumbiai Köztársaság neve később többször változik.
 1833: A Brit Birodalomban betiltják a rabszolgaságot.
 1850: Brazíliában a rabszolga-kereskedelem betiltása. A rabszolga-felszabadító mozgalom kezdete. 
 1878: Megkezdődik a rövidesen csődbe jutott Panama-csatorna építése.

Ázsia 
 1804–1813: A perzsa-orosz háború 
 Az oroszok megszerzik Észak-Azerbajdzsánt
 1811–1816: A britek foglalják el Indonéziát, miután I. Napóleon megszállta Hollandiát.
 1815: Az indonéziai Tambora-hegyi vulkánkitörés - az írott történelem egyik legerősebb vulkánkitörése
 1826: Isztambulban a janicsárok lázadását leverik és feloszlatják őket.
 1835: Indiában az angol hivatalos nyelvvé válik.
 1838–1842: Első angol–afgán háború
 1839–1842: Az első ópiumháború Kínában. Hongkong brit uralom alá kerül. 
 1845–1849: Indiában a szikhek leigázása. 
 1846: Kasmír brit megszállása.
 1851–64: Taiping felkelés Kínában. A történelem legvéresebb polgárháborúja csaknem 20 millió áldozattal.
 1854: Japánt rákényszerítik két kikötőjének megnyitására a külföldi kereskedők előtt.
 1856–60: Második ópiumháború néven a brit, francia, orosz és amerikai gyarmatosítók hadjárata Kína ellen. 
 Kína félgyarmati sorba süllyed
 1857: Szipojfelkelés az angol gyarmatosítók ellen Indiában. A következő évben leverik. 
 1858: India koronagyarmat lesz. 
 1859: Megkezdődik a francia behatolás Indokínába. 
 1864-1865: Közép-Ázsia orosz meghódítása
 1868: Véget ér Japánban a majdnem 800 évig tartó sogonátus rendszere. A Meidzsi-korszak kezdete. 
 1869: A Szuezi-csatorna megnyitása
 1871: A hanrendszer eltörlése Japánban.
 1873: Jelentős reformokat vezetnek be Japánban
 1873–1885: A britek az egész Maláj-félszigetet elfoglalják és koronagyarmatoktá teszik
 1876: Az Oszmán-Török Birodalom alkotmányos monarchiává alakul. 
 1866–69: Meidzsi-restauráció Japánban az európai civilizációs vívmányok elsajátítására.
 1883: Az indonéziai Krakatau kitörése,  áldozattal.
 1886: A britek befejezik Burma gyarmatosítását
 1887: Létrejön Francia Indokína
 1891: A transzszibériai vasútvonal építésének kezdete
 1894–95: Kínai–japán háború
 Korea függetlenné válik Kínától, Japán annektálja Tajvant
 1898: Az európai nagyhatalmak újabb területeket szereznek Kínától. 
 1898: Spanyol-amerikai háború. Az USA megszerzi a Fülöp-szigetek feletti ellenőrzést.  
 1900: Bokszerlázadás Kínában, amelyet a gyarmatosító nagyhatalmak a következő évben kegyetlenül levernek.

Ausztrália és Óceánia 
 1841: Új-Zélandot brit gyarmattá nyilvánítják. 
 1850: Az arany felfedezését követően megindul a szabad telepesek tömeges bevándorlása Ausztráliába.

Afrika 
 1805: Muhammad Ali basa  megkezdi Egyiptom modernizálását.
 1816–28: A dél-afrikai Zulu Királyság eléri legnagyobb kiterjedését.
 1830: Franciaország megkezdi Algéria gyarmatosítását.
 1831: A franciák létrehozzák a idegenlégiót Észak-Afrika meghódítására
 1847: Az USA-ban felszabadított, visszatelepített rabszolgák kikiáltják a független Libériát. 
 1849: A brit David Livingstone megkezdi Dél- és Közép-Afrika feltárását.
 1851–52: Lagos (Nigéria) megszállása
 1859: Megkezdődik a Szuezi-csatorna építése.
 1866: Gyémántot találnak Dél-afrikában.
 1869: A Szuezi-csatorna megnyitása a Földközi-tenger és a Vörös-tenger között.
 1877: Nagy-Britannia annektálja a Transvaal Köztársaságot (Dél-Afrika)
 1879–1902: Dél-Afrikában a brit gyarmati hadsereg zulu háborúja és búr háborúja.
 1880: Megkezdődik a francia behatolás a Kongó-medencébe.
 1880–1881: Első búr háború (angol-búr háború)
 1881–1883: Tunézia francia megszállása.
 1882: Nagy-Britannia a Szuezi-csatorna védelmében megszállja Egyiptomot.
 1884: A németek megalapítják Német Délnyugat-Afrika, Kamerun és Togo gyarmatot.
 1885: A Berlini Konferencia okmánya Afrika gyarmatosításának alapelveiről, mindenekelőtt a Kongó-medencéről.
 1885: Közép-Afrikában létrejön a Kongói Szabadállam. Madagaszkár francia gyarmat lesz. Német Kelet-Afrika gyarmat alapítása
 1885-től: Nigéria brit meghódítása
 1895–96: Első olasz–etióp háború. Etiópia megvédi magát a gyarmatosítás ellen. 
 1899–1902: Második búr háború, amely brit győzelemmel ér véget

Egyéb 
 A század végétől: második ipari forradalom

A 19. század legtöbb áldozatot követelő eseményei 
 1799-1815: A napóleoni háborúk a történelem első „modern” hadviselése, amelyben sok ország vett részt sorozáson alapuló, tömeges hadseregekkel. A katonai és polgári áldozatok együttes száma 3–6 millió közöttire tehető. Csak az 1812-es oroszországi hadjárat során kb. egymillió katona halt meg francia és orosz oldalon együttvéve.
 1855-1901 között a pestis – a 14. századi „fekete halál”-hoz hasonló – újabb világjárvány csak Kínában és Indiában mintegy 12 millió embert ölt meg. A járvány más földrészekre is átterjedt. (Véglegesen csak 1959-ben sikerült felszámolni.)

Ember és környezete 

 1816: Az előző évi indonéziai Tambora-hegyi vulkánkitörés az egész Földön érezteti hatását: a klímatörténet „nyár nélküli éve”. (Európában egész júliusban és augusztusban 0 °C körüli átlaghőmérséklet!)
 1850 körül: véget ér a kis jégkorszak
 1872: A világ első természetvédelmi területe, az amerikai Yellowstone Nemzeti Park. A század végén egyedül itt maradt fenn az amerikai bölény mintegy 1000 példánya. (Kiirtása előtt kb. 50 millió élt a prériken!)

Művészet

Irodalom

Vallás

Találmányok, felfedezések

19. század első fele 

 Gőzmozdony – George Stephenson
 Gőzhajó – Robert Fulton
 Sztetoszkóp – René Laennec
 gőzzel működő hűtőgép – Oliver Evans
 Elektromos áram – André-Marie Ampère
 Villanymotor – Michael Faraday
 Fényképezés – Joseph Nicéphore Niépce, Louis Daguerre
 Revolver – Samuel Colt 
 Gumi – Charles Goodyear
 Vezetékes távíró – Samuel Morse
 Gyufa – Irinyi János

19. század második fele 

 Acéláruk tömeggyártási technológiája – Henry Bessemer
 Varrógép elterjesztése – Isaac Merritt Singer
 Belső égésű motor – Nikolaus Otto
 Dinamit – Alfred Nobel
 Telefon – Alexander Graham Bell
 Fonográf és a szénszálas izzó – Thomas Alva Edison
 Telefonközpont – Puskás Tivadar
 Modern kerékpár – John K. Starley
 Szeizmográf – John Milne
 Automobil – Gottlieb Daimler
 Gramofon – Emile Berliner
 Röntgenkészülék – Wilhelm Conrad Röntgen
 Dízelmotor – Rudolf Diesel
 Rádiósugárzás – Heinrich Hertz
 Film – Lumière fivérek
 Rádiókészülék – Guglielmo Marconi
 Távirányítás, fékezési sugárzás – Nikola Tesla

Jelentős személyek

Politikai vezetők, uralkodók

Európa 
 I. (Bonaparte) Napóleon francia császár és hadvezér
 Otto von Bismarck porosz államfő, a német egység megteremtője
 Camillo Benso di Cavour szárd–piemonti miniszterelnök
 Benjamin Disraeli brit politikus
 Erzsébet osztrák császárné és magyar királyné („Sisi”), 
 I. Ferenc József osztrák császár és magyar király
 Giuseppe Garibaldi, a Risorgimento (olasz egységküzdelem) vezére
 Herzl Tivadar, a cionizmus alapítója
 Klemens Wenzel Lothar von Metternich osztrák politikus
 III. Napóleon francia császár
 I. Sándor orosz cár
 Charles-Maurice de Talleyrand francia politikus
 Viktória brit királynő, az angol viktoriánus kor uralkodója

Amerika 

 Simón Bolívar dél-amerikai hadvezér és politikus
 John Brown amerikai abolicionista
 Osceola (Aszijahola), észak-amerikai (szeminol törzsbeli) indián vezér
 Thomas Jefferson, az USA elnöke
 Abraham Lincoln, az USA elnöke
 Jefferson Davis, az Amerikai Konföderáció elnöke
 Ulysses S. Grant tábornok, az USA elnöke
 Ülő Bika (Tatanka Ijotanke), sziú törzsfőnök
 I. Miksa mexikói császár, született Miksa osztrák főherceg
 Benito Juárez mexikói elnök
 Toussaint Louverture, a haiti szabadságharc vezére

Ázsia 

 Meidzsi (Mucuhito), japán császár

Természettudományok, egészségügy 

 Charles Babbage angol matematikus
 Alfred Brehm német zoológus
 Marie Curie lengyel–francia fizikus
 Pierre Curie francia fizikus
 Charles Darwin angol biológus, az evolúció elméletének kidolgozója (A fajok eredete, 1859)
 Henri Dunant genfi emberbarát, a Nemzetközi Vöröskereszt alapítója
 Sigmund Freud osztrák orvos, a pszichoanalízis kidolgozója
 Carl Friedrich Gauss, német matematikus
 Alexander von Humboldt német természettudós
 Edward Jenner angol orvos
 David Livingstone angol utazó, Afrika-kutató
 Ada Lovelace (Ada Augusta Byron), matematikus
 Charles Lyell geológus
 James Clerk Maxwell skót fizikus
 Gregor Mendel osztrák biológus
 Dmitrij Ivanovics Mengyelejev orosz kémikus
 William T. G. Morton amerikai orvos, az érzéstelenítés bevezetője
 Florence Nightingale, az ápolónői foglalkozás megteremtője
 Louis Pasteur francia biológus, a veszettség elleni védőoltás feltalálója
 John Snow, az epidemiológia (járványtan) kidolgozója
 Henry Morton Stanley Afrika-kutató

Társadalomtudományok 
 Amos Bronson Alcott amerikai pedagógus
 Friedrich Engels német filozófus
 Hegel német filozófus
 Søren Aabye Kierkegaard dán filozófus
 Karl Marx német filozófus és politikus, a kommunista ideológia alapítója
 John Stuart Mill angol filozófus
 Friedrich Nietzsche német filozófus
 Pierre-Joseph Proudhon francia filozófus, az anarchista ideológia alapítója
 Sass Flóra, felfedező, Afrika-kutató
 Heinrich Schliemann német régész
 Arthur Schopenhauer német filozófus
 Elizabeth Cady Stanton, a feminista mozgalom alapítója
 Bertha von Suttner, a pacifista mozgalom alapítója
 Henry David Thoreau amerikai filozófus
 Sojourner Truth, abolicionista
 Harriet Tubman, abolicionista
 Lazar Markovics Zamenhof zsidó nyelvész, az eszperantó nyelv megalkotója

Vallási vezetők 

 Báb, bábi vallás alapítója
 Baháalláh, a bahái hit alapítója
 Geronimo észak-amerikai indián sámán és törzsfőnök
 Rámakrisna Paramahansza hindu misztikus
 IX. Piusz pápa, a modern Vatikán megteremtője
 Joseph Smith, a mormon vallás alapítója
 Ellen G. White adventista egyházi személyiség
 Charles Russell, a Bibliakutató mozgalom alapítója

Írók és költők

Zeneszerzők 

 Ludwig van Beethoven német zeneszerző
 Hector Berlioz francia zeneszerző
 Johannes Brahms német zeneszerző
 Frédéric Chopin lengyel zeneszerző
 Pjotr Iljics Csajkovszkij orosz zeneszerző
 Antonín Dvořák cseh zeneszerző
 Edvard Grieg norvég zeneszerző
 Felix Mendelssohn-Bartholdy német zeneszerző
 Modeszt Petrovics Muszorgszkij, orosz zeneszerző
 Giacomo Puccini olasz operaíró
 Gioachino Rossini olasz operaíró
 Franz Schubert német zeneszerző
 Bedřich Smetana cseh zeneszerző
 Giuseppe Verdi olasz operaíró
 Richard Wagner német zeneszerző
Liszt Ferenc magyar zeneszerző

Képzőművészek és építészek 

 Clark Ádám skót mérnök (Széchenyi lánchíd)
 Paul Cezanne francia festő
 Gustave Eiffel francia építész (Eiffel-torony)
 Eugène Delacroix francia festő
 Vincent van Gogh holland festő
 Francisco José de Goya spanyol festő
 Claude Monet francia festő
 Pierre-Auguste Renoir francia festő
 Auguste Rodin francia szobrász
 Dante Gabriel Rossetti angol festő, költő
 Henri de Toulouse-Lautrec francia festő
 William Turner angol festő

Magyarok

Politikai vezetők 
 Kossuth Lajos, politikus, kormányzó
 Széchenyi István, politikus

Természettudományok, egészségügy 
 Bolyai János matematikus
 Hugonnai Vilma, az első magyar orvosnő
 Eötvös Loránd fizikus
 Semmelweis Ignác orvos, az „anyák megmentője"
 Magyar László Afrika-kutató
 Teleki Sámuel gróf, Afrika-kutató
 Xántus János utazó, felfedező, etnográfus

Társadalomtudományok 
 Vámbéry Ármin utazó, keletkutató, nyelvész
 Brunszvik Teréz pedagógus
 Kőrösi Csoma Sándor nyelvész és orientalista

Írók, költők 
 Arany János, író 
 Petőfi Sándor, költő
 Madách Imre, író
 Jókai Mór, író
 Kazinczy Ferenc, író, költő, a nyelvújítás vezéralakja

Művészek 
 Steindl Imre, építész (Országház)
 Munkácsy Mihály, festő
 Liszt Ferenc, zeneszerző

Jegyzetek

Évek és évtizedek 

Évszázadok