Budapest IV. kerülete

Budapest IV. kerülete Budapest egyik kerülete a Duna folyam bal partján, amelynek a kerületi önkormányzat által megállapított neve Újpest. Területe 18,8 km², lakóinak száma közel százezer fő.

A kerületet 1950-ben, Nagy-Budapest létrehozásakor úgy alakították ki, hogy az addig önálló Újpest városa mellett ide került az addig Rákospalotához tartozott Istvántelek is. Bár Budapestnek a bővítés előtt már 14 kerülete volt, a IV. sorszámot az újonnan a városhoz csatolt Újpest azért kaphatta meg, mert az átszervezés során az addigi IV. és V. kerületet összevonták, így a IV. szám felszabadult, az új kerületeket pedig a korábbi hagyománynak megfelelően északon kezdve az óramutató járásának megfelelő sorrendben sorszámozták. A IV. kerület eredetileg a Belváros volt, amelyet Lipótvárossal vontak össze.

Fekvése 
A IV. kerület a Duna folyam bal partján, Budapest északi részén fekszik, a Pesti-síkság része.
Északon a főváros határa (Dunakeszi, illetve a Dunakeszi-tőzegtavak), keleten a XV. (Rákospalota), délen a XIV. (Zugló), délnyugaton a XIII. kerület (Angyalföld), nyugaton a Duna folyam, azáltal a III. kerület (Óbuda) határolja.

Jelképei 
A címer álló, csücskös talpú, vörös színű pajzs, mezejében kétágú arany horgony, két láncszemmel. A pajzson arany korona, amiből három ág látszik.

Újpest zászlaja téglalap alakú, a rudazatra merőlegesen hosszanti sávos, színe vörös és arany. A színek árnyalatukban megegyeznek a címerben használt színekkel. A zászló mértani középpontjában Újpest címere – hímzett vagy nyomott formában – van.

Földrajz

Története

Újpest a Budapesthez csatolásáig 

Az 1830-as években alapították a települést Rákospalota határában, 1840-ben alakult önálló községgé, amelyet 1841-től neveztek hivatalosan Új-Pestnek. Az új település fejlődésében mecénásként meghatározó szerepe volt Károlyi Sándornak. A 19. század utolsó évtizedeiben Újpest rohamosan fejlődő egyre jelentősebb ipari településsé vált, 1907-ben rendezett tanácsú várossá alakult. 38 ipari vállalata révén Magyarország városai közül ipari termelés tekintetében már a negyedik helyen állt. 1950-ben, Nagy-Budapest létrehozásakor több más településsel együtt Budapesthez csatolták, ekkor alakult határainak kis mértékű módosításával a főváros IV. kerületévé.

Az új IV. kerület 
Újpestet – sok más településsel együtt – 1950. január 1-jével Budapesthez csatolták. Ekkor kapta a IV. sorszámot, melyet addig a Belváros viselt, de amelyet a kerületi beosztás átalakítása folytán az V. kerülethez csatoltak.

Ekkor hozták létre a városrész neves sportegyesületét, az Újpesti Dózsa SE-t is. Az elődjét UTE néven 1885. június 16-án alapították, mely nevet a rendszerváltás óta újra használják.

1952-ben Újpest központjában épült fel szocreál stílusban az emeletes Újpesti Áruház, melyet a helybeliek még ma is „Állami”-ként emlegetnek. Itt játszódik az Állami Áruház című film (1952, rendező: Gertler Viktor), a legendás Latabár Kálmán alakításával, Fényes Szabolcs slágereivel. (A filmet nem itt forgatták)

Az 1956-os forradalom és szabadságharc 
Az 1956-os forradalom jelentős eseményei kapcsolódnak a kerülethez. Az események október 24-én kezdődtek, amikor hajnalban egy huszonhárom éves férfi halálos lövést kapott. Három nappal később megérkezett az ÁVH különítménye, amely több alkalommal belelőtt a tiltakozó tömegbe. Összecsapások történtek a Megyeri Csárdánál, az Újpesti vasúti hídnál, a rákospalotai vasúti átjárónál, a Béke úti aluljáró környékén, valamint erős ellenállás folyt a Könyves Kálmán Gimnáziumnál, amely a szabadságharcosok főhadiszállása volt. A fegyveres összecsapások november 12-én értek véget. A harcokban 52 újpesti lakos vesztette életét, köztük egy 9 éves kisfiú is. Tizennégy –, vagy valamivel több – orosz kiskatona halt meg. Jelentős volt az anyagi kár, több magánház és lakás sérült meg, de a középületek szenvedték el a legsúlyosabb károkat. Közülük a "Könyves" egy része szinte teljesen megsemmisült. A pártház (a mai Ifjúsági ház helyén álló épület) és a tanácsháza előtt páncélautók még hetekig óvták a rendet.

A Kádár-korszak 
Annak ellenére, hogy Újpest kiemelten kezelt munkáskerület volt, rekonstrukciója meglehetősen későn, az 1970-es évek elején kezdődött, és összefüggött a 3-as metró építésével.

A nagyarányú lakótelepi építkezések miatt a városrész jellege teljesen megváltozott. 1969–1986 között a kerület központjában több ütemben felépült lakótelep 16 840 lakásában 36 ezren élnek.

Két ütemben közel 5000 lakást bontottak le, és helyükre különböző beépítési formákban, általában 5 és 11 szintes épületekben mintegy 16 000 lakás, 136 általános iskolai tanterem, 1500 óvodai és 740 bölcsődei férőhely és 15 000 négyzetméter alapterületű kereskedelmi és szolgáltató létesítmény épült.

1982-ban kezdetét vette Újpest szélén egy új városrész kialakítása, Káposztásmegyeré.

Politika és közigazgatás

Polgármesterei

Képviselő-testület 
A képviselő-testület jelenlegi összetétele:

Országgyűlési képviselői 
 1990-1994: Dr. Fekete Gyula (MDF) (5. számú választókerület)
 1990-1994: Török Ferenc (SZDSZ) (6. számú választókerület)
 1994-2010: Csizmár Gábor (MSZP) (5. számú választókerület)
 1994-2010: Kiss Péter (MSZP) (6. számú választókerület)
 2010-2014: Dr. Hollósi Antal Gábor (Fidesz) (5. számú választókerület)
 2010-2014: Wintermantel Zsolt (Fidesz) (6. számú választókerület)
 2014: Kiss Péter (MSZP, 2014. július 29-ig) (Budapesti 11. sz. országgyűlési egyéni választókerület) 
 2014-2018: Horváth Imre (MSZP) (Budapesti 11. sz. országgyűlési egyéni választókerület) 
 2014-2018: László Tamás (Fidesz) (Budapesti 12. sz. országgyűlési egyéni választókerület)
 2018- : Varju László (DK) (Budapesti 11. sz. országgyűlési egyéni választókerület)
 2018-2022: Hajdu László (DK) (Budapesti 12. sz. országgyűlési egyéni választókerület)
 2022- : Barkóczi Balázs (DK) (Budapesti 12. sz. országgyűlési egyéni választókerület)

Népesség 
Az alábbi lakosságszámra vonatkozó táblázatban és grafikonon az 1970-es népszámlálás előtti adatok a „jelenlévő összes népességet” jelentik, az 1970-es népszámlálástól azonban a „lakónépességet” (és nem a külön adatként regisztrált „állandó népességet”). A 2015-ös adat a 2015. január 1-jei lakónépesség-adatot jelenti, melyet a Központi Statisztikai Hivatal tett közzé.

Népcsoportok 

2001-ben a kerület lakossága 103 492 fő volt, 95 763 fő (97,17%) magyar, 782 fő (0,79%) cigány, 698 fő (0,71%) német, 138 fő (0,14%) román, nemzetiségűnek vallotta magát.

2011-ben a kerület lakossága 98 284 fő volt, 84 161 fő (93,58%) magyar, 1226 fő (1,36%) cigány, 957 fő (1,06%) német, 412 fő (0,46%) román, 347 fő (0,39%) orosz nemzetiségűnek vallotta magát.

Gazdaság 
A második világháborút követően Újpest a szocialista ipar egyik fellegvára lett. Olyan üzemek működnek itt, mint például a Chinoin, az Egyesült Izzó, a Bőrgyár, a Cérnagyár, a Pannónia Szőrmeárugyár, az Iskolabútor és Sportszerárugyár, a Duna Cipőgyár, a Budapesti Bányagépgyár vagy a Magyar Pamutipar. A rendszerváltás után az üzemek egy része bezárt, az épületeket más célokra hasznosították (például: MEO, Attila park). A mai időkben már csak a Chinoin, az amerikai General Electric tulajdonában lévő Tungsram (Egyesült Izzó), illetve a Cérnagyár  működik.

Faipar 
A 19. században Újpesten a két legjelentősebb ágazat a fafeldolgozás és a bőripar volt. A fafeldolgozást megalapozó Neuschloss család eleinte csupán kereskedelemmel foglalkozott, majd rátért az ipari megmunkálásra, s egy időben vasútépítési munkával kapcsolatos megbízásokat is kaptak. 1860-ban a család megalapította az Első Magyar Parkettagyárat. A reformkort követő időben Budapesten hatalmas építkezések folytak, s az így növekvő faanyag-iránti igény ösztönözte az ilyen jellegű vállalkozások elterjedését. 1908-ban három nagy és számos kisebb fafeldolgozó üzem működött a településen. Az 1920-as évek végén mintegy 16 nagyobb asztalos- és bútoripari üzem és 390 asztalos-kisiparos tevékenykedett a városban. Újpest ez időben Budapest és környékének legjelentősebb bútorgyártási központja volt.

Bőripar 
A bőripar meghonosodásánál a legfontosabb tényező a Duna volt. Kezdetben csak a környéki városokból, majd az igények rohamos növekedésével külföldről is kénytelenek voltak importálni nyersbőrt. A vágóhíd felépítésével az ellátási gondok enyhültek. Az első bőrüzemet a Lőwy család alapította, de az iparág felvirágoztatása a Wolfner család nevéhez kapcsolódik. Az üzem bőrcserzéssel, -kikészítéssel és gyapjúmosással foglalkozott.

Vállalatok 

IV. kerületi székhellyel rendelkező legnagyobb 20 vállalat nettó árbevétel alapján.

Közlekedés 
A 3-as metró nyomvonala a „Nyugati pályaudvar” megállótól az „Újpest-Városkapu” megállóig nagyjából a Duna folyásával párhuzamosan a Váci út alatt halad, végállomása Újpest-központban található. A 2-es országút Vác irányába vezet. A kerület keleti oldalán a Budapest–Vác–Szob és a Budapest–Vácrátót–Vác-vasútvonal (70. és 71. sz. vasútvonal, újpesti állomások: Istvántelek, Rákospalota-Újpest), a délnyugati oldalán pedig a Budapest–Esztergom-vasútvonal (2. sz. vasútvonal, újpesti állomások: Újpest, Angyalföld) vezet. A budai oldallal az Újpesti vasúti híd és a Megyeri híd kapcsolja össze. Számtalan buszjárattal, valamint a 12-es és a 14-es villamossal lehet eljutni Újpestről a XV. és a XIII. kerületbe.

2007 decemberétől a Volánbusz 2-es úton közlekedő járatai (például Vác, Dunakeszi) már nem közlekednek az Árpád híd autóbusz-állomásig, hanem csak Újpest-Városkapu autóbusz-állomásig, igaz a metróállomás angyalföldi kijáratánál van a végállomásuk.

Két legfontosabb útja, a Váci út és az Árpád út országos közutak (a 2-es főút, illetve a 2102-es út) Budapesten belüli szakaszainak tekinthetők.

A IV. kerületet az alábbi BKK-, Volánbusz-, illetve MÁV-START üzemeltetésében álló járatok érintik:
Metró: 
Villamos: 
Autóbusz: 
Éjszakai autóbusz: 
Elővárosi autóbusz: 
Távolsági autóbusz: 
Vasút:

Hajó 
Megyer és Pünkösdfürdő között közlekedett 5.00-tól 21.00-ig. Újpestről minden egész órakor indult, az utazási idő kb. 5 perc volt. A hajó csak személyszállításra volt alkalmas.
Az átkelőhajót 2011. január 1-jétől megszüntették. A Megyeri hídon át 2008 őszén elindult a 204-es buszjárat ami átvette a forgalmát. Így az Újpestre járó békásmegyeri dolgozóknak nem okoz problémát a munkába járás árvíz idején, illetve télen, mikor a Duna befagy. Ilyenkor ugyanis csak nagy kerülővel, több BKV-járattal tudtak közlekedni, az Árpád hídon keresztül.

A BKK-Duna 2012 és 2020 között üzemelt D11-es hajóvonalának az Újpesti-kikötőnél, az Árpád út Váci úti torkolatánál volt a felső végállomása.

Hidak

Megyeri híd 

A mintegy 2 km hosszú híd tervezése 1993-ban indult meg, de csak 2006-ban kezdték el építeni. A híd nevéről kétfordulós internetes szavazást rendeztek, mindkettőt Stephen Colbert amerikai komikus nyerte. A „Megyeri híd” elnevezést a földrajzinév-bizottság adta, mert Káposztásmegyert és Békásmegyert köti össze egymással. A hidat végül 2008. szeptember 30-án adták át, Budakalász és Újpest között húzódik, építési költsége 61,9 milliárd forint volt. A szentendrei Duna-ág felett acélhíd, a Duna fő ága felett ferdekábeles híd épült; az ártér felett feszített vasbeton szerkezetű. A hídon irányonként 2 forgalmi sávot építettek, és az átlagosnál szélesebb leállósávokat alakítottak ki, hogy a később esetlegesen megnövekvő forgalom miatt 3 forgalmi sávon haladhasson a közúti közlekedés. Északi oldalára kerékpárutat, a déli oldalára gyalogutat készítettek. A híd a Szentendrei-sziget felett húzódik, a szigetre azonban leágazást környezetvédelmi okok miatt nem építettek, ugyanis a környező terület Budapest fő ivóvíztermelő bázisa, így az esetleges szigeti forgalom veszélyeztetné az egészséges víz termelését.

Újpesti vasúti híd 

A kerékpáros és gyalogos közlekedésre is szolgáló hídon, a Népszigeten át, a Duna fölött vezet a 2-es számú, Budapest–Esztergom-vasútvonal. A hídon keresztül Budára, a III. kerületbe, Aquincumba, Pesten pedig a IV. és a XIII. kerület határához, a 3-as metró Újpest-Városkapu megállójához érkezünk. Az eredeti hidat 1945-ben a visszavonuló német csapatok, a többi budapesti hídhoz hasonlóan felrobbantották, és csak 10 évvel később, 1955-ben, az Összekötő vasúti híd helyreállítása után feleslegessé vált elemekből épült egy új, átmenetinek (5-10 év) szánt szerkezet. Formája a Roth-Waagner-féle szerkezet továbbfejlesztése, azaz úgynevezett csavarozott "K"-híd volt, felépítése pedig részben a már említett (régi) Összekötő vasúti híd elbontott anyaga, részben új gyártású elem. Próbaterhelése 1955. május 5-én történt meg. A híd állapota azonban (átmenetinek szánt jellege, illetve az ebből fakadó minimális felújítás miatt) folyamatosan romlott, kisebb javítgatásokkal mégis sikerült az eredeti élettartam sokszorosára, 53 évre növelni a fenntarthatóságot. Ezalatt természetesen először súly-, majd sebességkorlátozásokat vezettek be rajta, ami először a tehervonatok kitiltásában nyilvánult meg, majd a személyszállításban megjelentek, illetve állandóvá váltak a könnyebb szerkezetű motorkocsik. A 2000-es évek elejére a szakaszon 5–10 km/h-s sebességkorlátozásokat vezettek be, a déli járdát pedig életveszélyessé nyilvánítása miatt lezárták a gyalogos forgalom elől. Így aztán elkerülhetetlen volt egy új hídszerkezet megépítése, amit évek tervezése után végül 2008 nyarán meg is ejtettek, a K-szerkezetet teljesen új gyártású, keskenyebb, zöld színű hídszerkezetre cserélték, az elektromos vezetékeket a pályatest alá rakták, a pilléreket pedig megerősítették. A vonatok immár 80 km/h-ra korlátozott sebességgel haladhatnak át a hídon (a hidat 120 km/h-s órás maximális sebességre tervezték, a korlátozás biztonsági okokból történt); valamint egyik járdáján bicikliutat, másikon pedig gyalogjárdát alakítanak ki.

Intézmények

Oktatási, nevelési intézmények

Bölcsődék 
 Aradi Bölcsőde
 Homoktövis Bölcsőde
 Karinthy Frigyes Általános Művelődési Központ Bölcsőde
 Labdarúgó Bölcsőde
 Lakkozó Bölcsőde
 Leiningen Bölcsőde
 Módszertani feladat ellátását segítő Bölcsőde
 Pozsonyi Bölcsőde
 Rózsaliget Bölcsőde
 Újpesti Önkormányzati Bölcsődék Intézménye

Óvodák 
 Pozsonyi Óvoda
Csányi Óvoda
Aradi Óvoda
Aranyalma Óvoda
Bőrfestő Óvoda
 Homoktövis Óvoda
 Karinthy Frigyes Általános Művelődési Központ Napközi Otthonos Óvoda
 Lakkozó Óvoda
 Nyár Óvoda
 Óceán Óvoda
 Park Óvoda
 Újpesti Játék-Mozgás-Kommunikáció Óvoda

Zeneiskola 
 Erkel Gyula Újpesti Zenei Alapfokú Művészeti Iskola

Általános iskolák és gimnáziumok 
 Angol Nyelvet Emelt Szinten Oktató Általános Iskola
Csokonai Vitéz Mihály 12 Évfolyamos Gimnázium
 Halassy Olivér Német Nyelvet Emelt Szinten Oktató Általános Iskola
 Karinthy Frigyes Magyar–Angol Kéttanítási Nyelvű Általános Iskola
 Lázár Ervin Általános Iskola
 Megyeri Úti Általános Iskola
 Pécsi Sebestyén Ének-Zenei Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
 Újpesti Általános Iskola és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény
 Újpesti Babits Mihály Gimnázium és Általános Iskola
A Káposztásmegyeren található intézmény 1986-ban nyitotta meg kapuit.
 Újpesti Bajza József Általános Iskola
 Újpesti Bene Ferenc Általános Iskola
 Újpesti Bródy Imre Gimnázium és Általános Iskola
 Újpesti Csokonai Vitéz Mihály Általános Iskola és Gimnázium
 Újpesti Homoktövis Általános Iskola
 Újpesti Károlyi István Általános Iskola és Gimnázium
 Újpesti Könyves Kálmán Gimnázium
 Újpesti Szigeti József Utcai Általános Iskola
 Újpesti Szűcs Sándor Általános Iskola
 Újpest

Szakközépiskolák 
 Berzeviczy Gergely Közgazdasági és Két Tanítási Nyelvű Külkereskedelmi Szakközépiskola: A Szusza Ferenc Stadion szomszédságában található iskola 1947-ben Újpesti Kereskedelmi Gimnázium, később Újpesti Közgazdasági Technikum, Közgazdasági Szakközépiskola, 1956-tól Berzeviczy Gizella Közgazdasági Szakközépiskola, majd Berzeviczy Gizella Közgazdasági és Külkereskedelmi Szakközépiskola néven működött. 1993-ban vette fel Berzeviczy Gergely (1763–1822) haladó szellemű, felvidéki magyar közgazdász nevét.
 Kanizsay Dorottya Egészségügyi Szakképző Iskola és Gimnázium
 Kozma Lajos Faipari és Kreatív Technikum: A Kozma Lajos Faipari és Kreatív Technikum és jogelődje egyidős a magyar középfokú szakképzéssel. Története tükrözi a hazai technikusképzés egész történetét. A Középipari Tanoda 1883-ban alapított faipari tagozata 1947-ben költözött Újpestre, és egyesült az itteni községi szakiskolával, ami 1895-től a történelmi Magyarország első Faipari Szakiskolája volt. A múlt század vége óta gyors ütemben növekvő faipar több mint ezer prosperáló vállalkozása építtette fel az iskola akkor impozáns épületét (ma Görgey Artúr út 26.). A gazdaság változó igényei folytán – az épület-adta lehetőségeket kihasználva – idővel újabb szakmák oktatása is megindult, 1926-ban fémipari, majd néhány évtizede elektronikai szakterületen, az akkor szervezetileg már külön vált, de közös épületben működő testvériskolában. A faipari technikus képzés a hatvanas, hetvenes évekre az épület alapterületét, tanulólétszámát tekintve visszaszorult ugyan, de megőrizte, illetve továbbadta az évszázados múlt szakmai tapasztalatait. A szorító helyhiányt 1986-ban a régi épülettel szemközt, az utca túloldalán felépült új iskolaépület és annak korszerű tanműhelye oldotta meg. Ezek a körülmények nyújtottak jó lehetőséget arra, hogy az 1990-es rendszerváltozást követően alapjaiban átalakuló hazai faipar követelményeinek megfelelően, az eddigi tapasztalatát felhasználva, az iskola nevelőtestülete megkezdje a faipari technikusképzés teljes körű megújítását.
Újpesti Két Tanítási Nyelvű Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Gimnázium

Kulturális intézmények 

Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár újpesti fiókja ("Király könyvtár") - A Király Könyvtár Újpest központjában van. Elődje szintén Újpest-központi helyén, 1951-ben nyílt meg. A könyvtárépület állapota miatt vált szükségessé az intézmény jövőjének rendezése. 1997-ben költözött mai épületébe. Központi fekvésének köszönhetően nagy olvasóforgalmat bonyolít le, az újpestiek kedvelt kulturális intézménye. Közel hétezer olvasója a szolgáltatások széles skáláját veheti igénybe, zenetára komoly- és könnyűzenei felvételeket egyaránt kínál az érdeklődőknek. Gyermekrészlege tizenkét éves korig szóló könyvkínálattal, mesekazettákkal várja a legkisebbeket.

Lepkemúzeum - A múzeum alapötletét Juhász György adta, a kiállítás törzsanyaga az ő 40 éves gyűjtőmunkájának eredménye. Az amatőr gyűjtőket összefogva egy profi bemutatót alakított ki a saját házában. Több mint egyéves kollekciórendezés és átalakítás után 2003 januárjában nyílt meg a múzeum. A kiállítás sokrétű, nemcsak a lepke- és rovarvilágot mutatja be, hanem a többi természeti kedvencből is ízelítőt ad (például ásványok, tengeri csigák, kagylók, fosszíliák, eredeti néprajzi tárgyak, stb.) A lepkegyűjtemény több részből áll: külön mutatja be a Kárpát-medence, a különböző trópusi régiók lepkéit, a nappali és éjszakai lepkéket. Mindezek mellett a múzeumban sok speciális, ritkán látható érdekesség is megtalálható.

MEO – Kortárs Művészeti Gyűjtemény - Anyagi okok miatt megszűnt. Az épület leginkább WAX Kultúrgyárként ismert, de hívták már az intézményt REKK Centernek is. Legutóbbi ismert kiállítás 2010-ben a "Ramszesz, az ásatás" volt az épületben.

Újpesti Kulturális Központ
 Ady Endre Művelődési Ház
 Homoktövis Környezetvédelmi Oktatóközpont
 Ifjúsági Ház
 Új Galéria
 Lóverseny Téri Közösségi Ház
 Megyeri Klub
 Neogrády László Helytörténeti Gyűjtemény - Az 1977-ben létesített, alapítványi fenntartású múzeumi jellegű intézmény, mely Újpest történeti, néprajzi emlékeit őrzi. Kiállításán látható többek között Újpest eredeti alapító oklevele 1840-ből, 19. századi iparos testületek emlékei, és egy 1929-es térkép. A gyűjtemény 2014. szeptember 2-án vette fel alapítójának, Neogrády Lászlónak a nevét. Vezetője: Szöllősy Marianne.
 Újpesti Polgár Centrum
 Újpest Galéria
Újpesti Kamaraszínház

Civil szervezetek

Egyesületek 

 Alap Pedagógiai Egyesület
 Aschner Lipót Természetjáró Egyesület
 Budapesti Honismereti Társaság
 Bűn- és Balesetmegelőző Nemzetőrök Egyesülete
 Diamonds Sport Club
 Eötvös Társaság
 Újpesti Városvédő Egyesület

Látnivalók 

 Városháza
 Egek Királynéja római katolikus főplébánia-templomVárosháza mögött található; a település első katolikus temploma volt. A templom 1875 és 1881 között épült fel.
 Újpest-Kertvárosi Szent István Plébánia

A kertvárosban, a Rákóczi tér 4-8. szám alatt található templom 1942 és 1946 között épült neoromán stílusban.

 Újpesti zsinagóga
1885-86-ban építették fel a Berzeviczy utcában ma is működő neológ zsinagógát. A belső tér kialakítása a Dohány utcai zsinagóga elrendezését követi. Az épület háromhajós, oldalkarzatos elrendezésű csarnok. A mellékhajók végeiben találhatók a lépcsőházak. Bizáncias fejezetű öntöttvas oszlopok földszinti sora tartja a karzatot, amelyen ritkábban elhelyezett ugyanilyen oszlopok támasztják alá – keresztbe fordított öntöttvas "vállkövek" közbeiktatásával A frigyszekrény feletti karzat volt az orgona eredeti helye, de az 1910-ben felállított hangszer 1944-ben elpusztult. A jelenleg használt – a kecskeméti zsinagógából származó – orgona a szemben levő karzaton áll. A zsinagóga Újpest egyik első reprezentatív középülete volt. Építészeti megformálásának magas színvonala már az 1880-as években jelezte, hogy az ipari peremtelepülés önálló kulturális arculatú várossá szándékozott válni, mint ahogy ez a 20. század elejére meg is valósult.

 Újpest-belsővárosi református templom
1878-ban épül fel a Városháza mellett álló templom.

 Újpesti evangélikus templom
Egyhajós, középtornyos épület, „modern reneszánsz” stílusban. Karcsú, magas tornya 17 méter magas. 1874-ben először lakóház magasságban épült téglából, vas toronnyal. Bár a templom és a paplak felépült, de hitelből, s mert a terheket nem bírták, a templomot 1877-78-ban elárverezték. Vastornyát a váci evangélikus gyülekezet vásárolta meg és az ma is ott látható. Az épületet végül Reich Sándor segítségével sikerült visszaszerezni. 1902-ben megnagyobbították, mai alakját 1911-ben nyerte el. Függesztett rabic mennyezetű. A lépcsőfokkal megemelt barokk faoltár (1883) színes márványutánzatú. Jézus mennybemenetelét ábrázoló oltárképét Margitay Tihamér festette és ajándékozta a templomnak. Az orgona 1928-ból való, a linzi Mauracher Testvérek műve. 1994-ben teljesen felújították. Mögötte van a feljárat a toronyba. A karzat vasbetonból készült, mellvéddel és beton burkolással. 1958-ban belülről kifestették a templomot, belső terét a liturgiai követelményeknek megfelelően átalakították. Kiképezték az oltárteret, s a parókia kertjéből kivágott cseresznyefából új faburkolattal bevont szószéket, új oltárasztalt készítettek, eléje kovácsoltvas korlátot emeltek. A templomban ökumenikus egyházzenei rendezvényeket tartanak. A gyülekezet megalakulásának százéves évfordulójára 1973-ban belül teljesen felújított templom részére Kardos József dr. Blázy Árpád lelkész tervei alapján az oltárra kovácsoltvas feszületet, gyertyatartókat, a terembe lámpatesteket készített.

 Újpesti baptista imaház
1901-től önállósult az újpesti baptista gyülekezet, ugyanis addig a Budapest-Wesselényi utcai gyülekezet fiókgyülekezete volt. Gerwich György (1871-1952), a hamburgi baptista teológián végzett fiatal prédikátor vezetésével lendületes gyülekezeti munka vette kezdetét. Addig Wiegand Ágoston (1864-1924), későbbi bécsi prédikátor állt a közösség élén. Vezetésével 1890-ben, a Lőrincz utcában, majd 1903-tól a Diófa utcában (ma Kassai utca) alakítottak ki imatermet az egyre bővülő létszámú közösségnek. 1914-ben épült fel a mai imaház elődje Metzler Antal építész tervei szerint. Az építkezést a Duna-menti németek és József Ágost főherceg is támogatta anyagilag. Az imaházban a hitélet mellett színvonalas kulturális élet is virágzott. A húszas évekig német nyelven folyt az istentisztelet tolmácsolással, majd fokozatosan hódított tért a magyar nyelv. Az újpesti baptista imaház újjáépítése egybeesett az Újpest központjában emelkedő tízemeletesek építésével. Kiemelkedő zenei élet folyik a gyülekezetben. Orgonáját 1939 óta többször átépítették. Ma 32 regiszteres orgonáján rendszeresen tartanak orgonahangversenyeket. Mintegy 30 éve itt tartják meg az országos egyházzenei tanfolyamokat, mintegy 100-150 fiatal részvételével. Nemzetközileg és felekezetközileg is ismert hely az újpesti baptisták imaháza. Gazdag történelme során olyan közismert személyek is álltak már szószékén, mint Ralph Abernathy lelkész, Martin Luther King közvetlen munkatársa, James Irwin holdutazó, az Apollo–15 űrhajósa, vagy Cliff Richard, a világhírű rock and roll énekes.

 Víztorony

A víztorony Újpest egyik szimbóluma. A Mihailich Győző és Dümmerling Ödön által tervezett épület 1911-12-ben épült. Az újpesti víztorony egy 1500 m³-es ún. Intze-rendszerű vasmedencét foglal magában, mely 15 méter átmérőjű. A víztorony alapozása 19 m átmérőjű, 2,40 m vastag beton lemez. A torony alsó – fő teherhordó – része téglafal, 9,50 m belső átmérővel, 1,80 m kezdő falvastagsággal. A felépítmény 27 m magasságig mintegy 2 méternyit szűkül, a konzolok alsó alján a külső átmérő kb. 11,6 m. A víztorony építészeti kialakításánál ügyeltek arra, hogy az a város díszére legyen.

1944-ben a nyilasok fel akarták robbantani, de az újpesti partizánok sikeres rajtaütésének köszönhetően megmenekült.

2003 februárjáig a környékbeli gyárak ipari vízellátását biztosította. A Fővárosi Vízművek szakembereinek tájékoztatása szerint azóta a műtárgyat használaton kívül helyezték.

Sportélete 
 Az Újpest FC a legkorábban (1885-ben) alapított ma is létező, nagy múltú magyar sportegyesület. A labdarúgócsapat ezidáig 20 bajnoki címmel,10 kupagyőzelemmel és 3 szuperkupa-diadallal büszkélkedhet. A lila-fehér jégkorongosok 13-szor bizonyultak a honi mezőny legjobbjának. A újpesti vízilabdások 26 bajnoki cím mellé 19 kupagyőzelmet, 1 BEK- és 3 LEN-kupa aranyat gyűjtöttek. Az UTE egyéb szakosztályai számtalan olimpiai, világ- és Európa-bajnok sportolóval büszkélkedhetnek.
 A Megyeri úton található az Újpesti Torna Egylet (UTE) stadionja, a Szusza Ferenc Stadion.
 UTE Atlétikai Stadion és Tornacsarnok: Szilágyi u. 30.
 UTE-jégcsarnok2004 januárjában nyitotta meg kapuit a hajdani szabadtéri jégpálya helyén épült csarnok. Befogadóképessége: 1528 ülő- és körülbelül 500 állóhely. A Szusza Ferenc Stadion tőszomszédságában található létesítményben egy pálya van. A nyitómeccsen, 2004. január 3-án az UTE 8:3-ra legyőzte a Miskolci Jegesmedvék csapatát.
 Budapesti Koriközpont (korábban Astra Zeneca Jégcsarnok)Káposztásmegyeren a Homoktövis utca 1. alatt van a Budapesti Koriközpont. A 2003-ban megnyitott létesítményben két jégpálya található. A centerpálya lelátóin körülbelül 2400-an fér el egyszerre. A Koriközpont jelenleg a Vasas jégkorongcsapatának ad otthont, de korábban itt játszotta hazai meccseit az FTC is.
 Halassy Olivér Sportközpont: Pozsonyi út 4/c.
 Ifjúsági Sporttelep: Tábor u. 24.
 Bene Ferenc Testnevelés Tagozatos Általános Iskola: Munkásotthon u. 3.
 az Újpesti Kultúra Sportegyesület Sakkszakosztálya
 Újpest Bulldogs Amerikai Football Club

Városrészek 
A kerület területén Budapest hat városrésze osztozik (Istvántelek, Káposztásmegyer, Megyer, Népsziget, Székesdűlő és Újpest), közülük a Népsziget átnyúlik a XIII. kerületbe is.

Fontosabb utcák, terek 

 Váci út
 Árpád út
 Fóti út
 Görgey Artúr utca
 Megyeri út
 István út
 Külső Szilágyi út
 Munkásotthon utca

Budapest IV. kerületéhez kötődő személyek

Díszpolgárok 

Újpest (történelmi település) önálló városként 1887-től adományozott díszpolgári címet a település elismeréseként. Nagy-Budapest 1950-es létrehozásával a kerületnek ez a joga nem maradt meg, és csak 1990 után nyílott lehetőség a cím ismételt odaítélésére.

A „Újpest Díszpolgára” címet a kerület képviselő-testülete 1992-ben alapította azok érdemeinek elismerésére el, akik kimagasló munkásságukkal vagy egész életművükkel hozzájárultak a kerület fejlődéséhez, szakmai tevékenységükkel emelték vagy elősegítették a kerület fejlődését, országos, vagy nemzetközi szinten elismerést szereztek neki, öregbítve a város jó hírnevét, továbbá példamutató magatartásuk miatt köztiszteletben állnak. 2012 óta különösen indokolt esetben, például kiemelkedő teljesítmény vagy eredmény esetén, soron kívüli adományozásra is sor kerülhet.

A díszpolgári címmel oklevél, arany pecsétgyűrű, emlékplakett és kitűző-jelvény jár. A kitüntetett jogosult a díszpolgári cím használatára, nevét bejegyzik a Díszpolgárok Könyvébe, meghívják az önkormányzat ünnepségeire, meghívhatók testületi ülésekre, felkérhetik a kerületet képviselő küldöttségek tagjának, továbbá díjtalanul látogathatják az önkormányzat művészeti és közművelődési intézményeit, rendezvényeit. A címre méltatlanná vált személyektől a cím a képviselő-testület minősített többségi szavazatával visszavonható.

Újpesthez köthető híres emberek

Testvértelepülései 
  Marzahn-Hellersdorf (Berlin 10. kerülete), Németország (1989 vagy 1990)
  Tyresö (részben Stockholmhoz tartozó község) Svédország (?)
  Halkída, Görögország (?)
  Csíkszentgyörgy, Románia (2016)

Képgaléria

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek
 Újpest
 Emléktáblák Budapest IV. kerületében

További információk 
 Újpest Televízió 
 Újpesti Napló 
 ujpest.hu
 a Startlap linkgyűjteménye Káposztásmegyerről
 a Startlap linkgyűjteménye az Újpesti Tornaegyletről
 Újpest lexikon
 A IV. kerület irányítószámai
 Újpest – vasúti megállóhely
 Újpest érdekességei