Földrajztudomány

A földrajztudomány vagy földrajz (geográfia) a földtudományok egy részterülete. A szilárd kéreg (litoszféra), a vízburok (hidroszféra) és a levegőburok (atmoszféra) szövedéke alkotja a bioszférát, az élet színterét, azaz a földrajzi burkot. Az itt lezajló természeti és társadalmi folyamatok által kialakított rendszerek elrendeződéseivel és törvényszerűségeivel foglalkozó tudomány a földrajztudomány.

A földrajz klasszikus megközelítése szerint két fő ága a természetföldrajz és a társadalomföldrajz, melyek közül mindkettő felosztható általános földrajzra és regionális földrajzra.

Más megközelítés szerint az egységesnek tekinthető geográfia felosztható
 társadalomföldrajzra
 természeti földrajzra, valamint
 regionális földrajzra.

Mindhárom ágazatban különböző szempontok kerülhetnek előtérbe, így mindegyik esetében beszélhetünk
 általános
 ágazati és
 területi (leíró)

megközelítési módról. Sőt, a földrajztudomány alágazataiban is érvényesíthetők ezek a szempontok.

Természetföldrajz 
A természetföldrajz további tudományterületekre osztható, mint a geomorfológia („felszínalaktan”), hidrogeográfia („vízföldrajz”), biogeográfia („az élővilág földrajza”), talajföldrajz, klimatológia stb.

A természetföldrajz a földfelszín formakincsét, azok kialakulását, természeti jelenségeinek térbeli elhelyezkedését vizsgálja. Időben elsősorban a jelennel foglalkozik, míg a múlt (földtörténet) a földtan (geológia) érdeklődési területe. Határterületnek tekinthető a negyedidőszak (kvarter) (ez nagyjából az elmúlt kétmillió év), ezzel a földrajztudomány (geográfia) és a földtan˙(geológia) is foglalkozik.

Régebben a természetföldrajz szinonimájaként használták a „fizikai földrajz” kifejezést, ami a német „Physische Geographie” és az angol „Physical Geography” tükörfordítása. Ez a kifejezés elavultnak és hibásnak tekinthető.

Társadalomföldrajz 

A társadalomföldrajz a társadalom egyes folyamatainak, életjelenségeinek térbeliségét vizsgálja. Éppen ezért rendkívül sokszínű, érdeklődése kiterjed a gazdaságra (gazdaságföldrajz, ezen belül iparföldrajz, a mezőgazdaság földrajza, szolgáltatások földrajza), településhálózatra (településföldrajz, ezen belül városföldrajz, faluföldrajz), közlekedési hálózatokra (közlekedési földrajz), a népesség térbeli elhelyezkedésére (népességföldrajz), az egészségi állapot és az egészségügyi rendszer térbeli különbségeire (egészségföldrajz), egyes vallások és népcsoportok térbeli elterjedésére (vallásföldrajz, etnikai földrajz), de például a bűnözés térbeli megjelenésére is (bűnözésföldrajz, biztonságföldrajz, katonaföldrajz).

További ágazatok a társadalomföldrajzon belül:
turizmusföldrajz, politikai földrajz (ezen belül közigazgatási földrajz, választási földrajz), történeti földrajz, kultúrföldrajz, viselkedésföldrajz, integrációföldrajz, innovációföldrajz, tehetségföldrajz (tálentumföldrajz), sportföldrajz.

Regionális földrajz 
A földrajztudománynak azon szegmense, amely a természetföldrajzi és társadalomföldrajzi jelenségeket térbeli elhelyezkedésük alapján elemzi, illetve egy adott természeti és társadalmi-gazdasági (összefoglalóan földrajzi) térrész vizsgálatára hivatott.

Általános földrajz 
Az általános földrajz a földrajz minden területével foglalkozik: víz, klíma, földtörténeti korok, stb. Nem merül el részletesen egyes témákban, hanem átfogóan vizsgálja.
Ugyanakkor meg kell jegyezni, az általános földrajz legfeljebb tantárgyként, nem pedig tudományágként létezik. Helyesebb azonban szemléletmódként tekinteni az általános földrajzot.

Kapcsolódó szócikkek 
 Földrajzi nihilizmus

Jegyzetek

További információk 

 földrajz.lap.hu
 SZTE Földrajz-Földtani Tanszékcsoport
 Miskolci Egyetem Műszaki Földtudományi Kar
 Debreceni Egyetem Földtudományi Intézet
 ELTE Földrajz- és Földtudományi Intézet, Földrajztudományi Központ
 MTA Földrajztudományi Kutatóintézet
 MTA Regionális Kutatások Központja
 Magyar Földrajzi Társaság
 National Geographic
 PTE Földrajzi Intézet
 A földrajztanár elektronikus eszközkészlete

Irodalom 
 Tóth József (szerk.): Általános társadalomföldrajz I–II. Dialóg Campus Kiadó, Budapest–Pécs, 2002
 Trócsányi András–Tóth József: A magyarság kulturális földrajza II. Pro Pannónia Kiadói Alapítvány, [Pécs, 2002]