Budapest II. kerülete

Budapest II. kerülete a budai oldalon található. Területe 36,34 km², ebből a belterület 22,64 km²-t, a külterület pedig 13,70 km²-t tesz ki. Lakossága 2021-ben  fő volt, amivel a főváros 8. legnépesebb kerülete.

Fekvése 
Buda északi részén terül el, északon és északkeleten a III. kerület, keleten a Duna folyam, azáltal a XIII. kerület és az V. kerület, délen az I. kerület és a XII. kerület határolja, míg nyugaton szomszédai Budakeszi, Nagykovácsi és Remeteszőlős, északnyugaton pedig Solymár. A II. kerület hegyes-dombos területen fekszik, egyedülálló módon közel a belvároshoz, így könnyen az ország egyik legelőkelőbb lakóövezetévé nőtte ki magát. Itt található többek között a Rózsadomb, Pasarét, Törökvész, Vérhalom vagy Kurucles. A kerület két jól elkülöníthető részből áll. Az északi (II/A kerület) és a déli rész között a Hűvösvölgy képez szűk átjárót. A Budai Tájvédelmi Körzet jelentős hányadát foglalja el, ahol szigorúan védett erdők, hegyek, növények találhatóak. Számos jelentős hegycsúcs található a kerületben, mint a Nagy-Hárs-hegy (454 m), Vihar-hegy (453 m), Felső-Kecske-hegy (443 m) vagy a Látó-hegy (376 m).

A kerület ütőeréül a Szilágyi Erzsébet fasor - Hűvösvölgyi út - Hidegkúti út útvonal, a Budakeszi út, illetve a Margit körút, Bem rakpart, Árpád fejedelem útja szolgál. A forgalmasabb utcák közé tartozik a Törökvész út, Bimbó út, Kapy út, Felső Zöldmáli út, Szépvölgyi út, Fillér utca, Pasaréti út, Pusztaszeri út, Gábor Áron utca, Kuruclesi út, Máriaremetei út, Nagykovácsi út, Ördögárok út.
Tömegközlekedéssel a kerület minden pontja könnyen elérhető. A legnagyobb csomópontok a Széll Kálmán tér, ahol a 2-es metró és a 4-es, valamint a 6-os villamos is elérhető, illetve a II/A kerületet kiszolgáló hűvösvölgyi busz-, és villamos-végállomás. A kerület legfontosabb közlekedési eszköze a 61-es villamos Hűvösvölgy és a Móricz Zsigmond körtér között.

Jelképek 
A kerület hivatalos jelképe a II. kerület címere, amely zöld alapon három ezüst és aranyszínű bükkfát, valamint három görög keresztet ábrázol, szimbolizálva a terület zöldövezeti jellegét, valamint az itt található számos apró városrész sokszínűségét. A címert Péri József készítette 2000-ben. A II. kerület zászlaján szintén az arany és a zöld szín dominál, bal felső sarkában a címer helyezkedik el.

Földrajz

Történelem

Római kor 
A régészeti leletek tanulsága szerint a terület már a római korban is lakott volt. Az 1. század közepétől kezdődően a térség meghódítása során a rómaiak a főbb útvonalak mentén katonai táborokat hoztak létre. Ezek közül egész Kelet-Pannoniában az első a mai II. kerület területén, a Vízivárosban jött létre, a Duna partján. Az első legionárius osztag, amely itt állomásozott, az ala I Hispanorum elnevezésű egység volt, ezt a következő évtizedekre az ala I Hispanorum Auriana váltotta le. Miután északabbra felépült Aquincum, az erődítmény elsősorban a település déli oldalának védelmét szolgálta. A 2. század elején megszűnt a katonai funkció és egy kisebb polgári település épült fel itt, amelyet végül a 4. század második felében hagytak el. A régészeti helyszín feltárásakor több mint 1030 terra sigillatát találtak. Kicsivel arrébb Szemlőhegyen az aquincumi katonaváros előkelőségei építették fel villáikat a 3. század második felében. Innen egy jelentős múmia sír került elő.

Középkor 
A rómaiak távozása után a terület a honfoglalás korában is lakott volt, ezt bizonyítja egy, a kuruclesi dűlőn feltárt korabeli sírt. A közékorban számos kisebb Buda-környéki település helyezkedett el a mai második kerület területén. Ezek egyike a Nyék nevű falu volt, itt épült fel a nyéki vadászkastély, amely valószínűleg Zsigmond uralkodása idején volt először a királyi vadászatok fő helyszíne. Mária királynő, a Jagelló-házi uralkodók, majd pedig Mátyás király is rendszeresen használták a palotakomplexumot, és az 1480-as években itt élt a király anyja, Szilágyi Erzsébet is.

Hidegkúton királyi trombitások kaptak földeket, az 1212-ben alapított Gercsében pedig vagyontalan paraszt-nemesek éltek. A román stílusú gercsei templom a 12. században épült föl a településen. A mai kerület dunaparti részén a 12. században jött létre Felhévíz (másik nevén Budafelhévíz), amely a Császár és a Lukács fürdő melegvízű forrásairól kapta nevét. A település a 15. század végén mezővárosi rangot kapott, majd idővel egyre jobban egybeépült Budával. Itt tartották a város legfontosabb vásárait is, a környező dombokon pedig szőlőt termesztettek. Idővel Felhévíz két negyede, Szentpéter külváros és Szentjakabfalva önálló településsé váltak. A II. kerület történelmi örökségének fontos részét képezik a Szent Lőrinc monostor romjai is, a kolostort 1300 körül alapították pálos szerzetesek és 1381-től itt őrizték a rend névadójának, Remete Szent Pálnak csontjait is. 1526-ban egy fosztogató török csapat felgyújtotta monostort és az épülettel együtt megsemmisült annak értékes könyvtára is.

A török kortól Budapest egyesítéséig 
Az oszmánok 1541-ben elfoglalták Budát, és a környező települések (Nyék, Gercse, Hidegkút, Felhévíz) az összecsapások hatására mind rohamos gyorsasággal elnéptelenedtek. A török kultúrának és építészetnek számos emléke maradt fönn a II. kerületben, a Rózsadombon álló Gül Baba türbéje egy harcos muszlim szerzetesnek állít emléket, a Császár fürdőt és a Király fürdőt pedig Szokollu Musztafa budai pasa irányítása alatt építették meg. A kerület mai területére is átnyúlt Buda egyik vegyesen balkáni, cigány, zsidó és magyar népességű külvárosa, a kettős fallal körülvett Varos.

A törökök kiűzése után Budát a belvárost jelentő Várra és az ezt körülvevő külvárosi városrészekre osztották fel, ezek közül három feküdt a kerület mai területén. Legészakabbra az Óbudával határos Újlak (németül:Neuftstit) jött létre az elpusztult Felhévíz helyén, itt katolikus német telepesek telepedtek le. Az eleinte falusias jellegű Országút (németül: Landstrasse) városrész is ekkor alakult ki, lakói a Bécsbe vezető országútról nevezték el a településrészt és többnyire kereskedők voltak. Itt épült fel 1734-ben az ágoston rendi szerzetesek kolostora és a Budapest Országúti Szent István első vértanú templom, 1785 óta pedig ferencesek élnek itt. A budai várhoz közeli Dunaparton kialakult a Víziváros, ami szintén egy soknemzetiségű településrész volt, a horvátok külön negyeddel rendelkeztek Horvátváros néven. A Vízivárosban a kapucinusok építettek kolostort és templomot 1687 és 1716 között. 1761-ben készült el a ma is álló Budapest-Felsővízivárosi Szent Anna-plébániatemplom.

Az 1838-as dunai árvíz súlyosan érintette a városrészeket. A 19. század végén a város gyors növekedésnek indult és azzal párhuzamosan, hogy a dombokon zajló szőlőtermesztést az 1880-90-es években megsemmisítette a filoxéria járvány, megkezdődött a villák kiépülése a Rózsadombon, a Dunaparti rész pedig bérházakkal épült be. 1873 november 17-én Pest, Buda és Óbuda egyesülésével létrejött Budapest, ekkor történt meg a város kerületekre osztása, így létrejött a II. kerület, mint adminisztratív egység.

Modern történelem 
A második világháborúban Budapest ostroma során komoly harcok zajlottak le a kerületben. A szovjetek 1944. december 24-én nyomultak be a területre és január 30-án érték el a Margit körutat. A második kerületben zajlott le 1945. február 11-én a tragikus kimenetelű kitörés, amelynek során a német és magyar katonák Hűvösvölgyet próbálták elérni, hogy elmeneküljenek a szovjet ostromgyűrűből. Az összecsapások tömegek halálát okozták és hatalmas károkat okoztak az épületállományban.

1950. január 1-én a kommunista vezetés döntésének értelmében kiterjesztették a főváros határait, létrehozva Nagy-Budapestet. A második kerülethez csatolták Pesthidegkutat, és több helyen is átrajzolták a kerület határait. A Víziváros déli részét az I. kerülethez csatolták ezzel szemben északon jelentősen megnövelték a II. kerület területét, Újlak egy része, Szemlőhegy és Pálvölgy is a kerület részévé vált.

Az 1956-os forradalom során több fontos esemény is lejátszódott a kerületben, a Bem térről indult a lengyelek melletti szolidaritási tüntetésként kezdődő október 23-i tiltakozási hullám és később a szovjet invázió során itt zajlottak le a Széna téri harcok is.

A 21. század elején lezajlott a belvárosban található barnamezős ipari területek átalakítása, a Ganz Villamossági Művek telepei új funkciót kaptak, a Vízivárosban az Öntödei Múzeum, a Millenárison pedig egy park jött létre a rozsdaövezet helyén.

Politika és közigazgatás

Polgármesterei

Képviselő-testület 
A képviselő-testület összetétele a 2019-es önkormányzati választás után:

Népesség 

A 2011-es népszámlálás alapján a kerületnek  lakosa volt. A lakosságszám az 1980-as népszámláláson érte el a csúcsot,  főt, azóta folyamatosan csökken. 2011-ben a népsűrűség 2 415 fő/km² volt.

A 65 év felettiek aránya különösen magas, ők alkotják a kerület a lakosságának 24,3%-át (az országos átlag 16,9%). A kerületben a várható élettartam az egyik legmagasabb érték az országban. 2012-ben a II. kerületi férfiak várható élettartam 79 év (az országos átlag 71 év), a nőké 83 év (az országos átlag 78 év) volt.

A lakosság 6,1%-a külföldi állampolgár.

Népcsoportok 

2001-ben a kerület lakossága 92 520 fő volt, 84 194 fő (96,09%) magyar, 1 934 fő (2,21%) német, 151 fő (0,17%) cigány, 141 fő (0,16%) román nemzetiségűnek vallotta magát.

2011-ben a kerület lakossága 87 744 fő volt, 71 648 fő (88,85%) magyar, 2 307 fő (2,86%) német, 477 fő (0,60%) orosz, 259 fő (0,32%) cigány, 254 fő (0,31%) román nemzetiségűnek vallotta magát.

Gazdaság 

II. kerületi székhellyel rendelkező legnagyobb 20 vállalat nettó árbevétel alapján.

Közlekedés

Metró- és HÉV-állomások a kerületben

Kultúra

Kulturális intézmények
A II. kerületben található Budapest egyik legnagyobb nyilvános könyvtára, a Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár, amely 1897 óta nyilvános intézményként működik, és 2012 óta minden magyar állampolgár számára lehetővé teszi a kölcsönzést gyűjteményéből.

Oktatás 
A kerületben 11 általános iskola, 2 zeneiskola, 10 óvoda és 6 gimnázium  működik állami finanszírozással. A speciális lakossági igények miatt jellemzően magasabb a magán és nemzetközi iskolák aránya.
Korábban itt működött az International Business School (IBS) is.

 Szabó Magda Magyar–Angol Kéttannyelvű Általános Iskola
Újlaki Általános Iskola
Móricz Zsigmond Gimnázium 
Törökvész úti Általános Iskola
Pitypang utcai Általános Iskola
Than Károly Ökoiskola Gimnázium, Szakközépiskola és Szakiskola
II. Rákóczi Ferenc Gimnázium 
Baár–Madas Református Gimnázium, Általános Iskola és Diákotthon
Kodály Zoltán Ének-zenei Általános Iskola, Gimnázium és Zenei Alapfokú Művészeti Iskola
Járdányi Pál Zeneiskola
Áldás Utcai Általános Iskola
Fillér Utcai Általános Iskola
Csik Ferenc Általános Iskola és Gimnázium

Kerületi média 
 Kerületi újság: Budai Polgár
 Kerületi blog: EgyPár – Második kerületi blog

Lakók és ingatlanpiac 
A II. kerület közterületei büszkélkedhetnek a legmagasabb értékövezeti átlaggal  Magyarországon (~9).  A terület jóformán teljesen beépített, így az üres telkek igen magas árat ütnek meg.. A II/A kerületben viszont az egy fokkal alacsonyabb beépítettség miatt még találhatók alacsonyabb tartományban. A Rózsadomb villái mára közhelyszerűek, de a magas presztízsű rezidenciákon kívül nagy számú zöldövezeti, kertes társasházi lakás található a kerületben. A Hűvösvölgy utáni része (II/A) sokkal inkább amerikai-típusú, újonnan beépült előkelő kertvárosi övezet. Ide tartoznak Adyliget, Máriaremete, Remetekertváros, Budaliget és Pesthidegkút.

A II. kerületet főleg az 1990–2000-es években idetelepült felső- és felső-középosztálybeliek lakják, illetve az idősödő helybeli népesség. Jelentős külföldi népesség él a kerületben, és hasonlóan a XII. kerülethez, számos nagykövetség és konzulátus található a régi villákban.

Egészségügy 

A kerületben nincs nagy kórház, lakói jellemzően a XII. kerület közeli intézményeit látogatják. Ide tartozott a 2007-ben bezárt lipótmezei Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézet is. A kerületben működik a Pesthidegkúti Rendelőintézet, a Ferenc Kórház, a Budagyöngye Kórház, a Budai Gyermekkórház, az ORFI Klinika és számos magánklinika; kiemelkedőek a szájsebészeti és plasztikai sebészeti magánintézmények. 2010. március 26-a óta működik Pesthidegkúton az Országos Mentőszolgálat mentőállomása.

Vásárlási és szórakozási lehetőségek 
A kerületben számos bevásárló és szórakoztató központ található (Budagyöngye, Rózsakert, Rózsadomb Center, Stop Shop, Széphalom). Közülük is kiemelkedik a Széll Kálmán tér közelében lévő Mammut1–Mammut2-komplexum, amely Budapest egyik legnagyobb bevásárlóközpontja.

A Rózsadomb lábánál, a Széll Kálmán térhez közel található a Millenáris Park, amely Budapesten egyedülálló kulturális-kiállító-szórakoztató központ számos csarnokkal és egy hatalmas parkkal.

Kerületi nevezetességek 

 Országúti ferences templom
 Gül Baba türbéje
 Öntödei Múzeum
 Millenáris Park
 Császár-Komjádi Béla Sportuszoda
 Szent Lukács gyógyfürdő
 Mechwart liget
 Szemlő-hegyi-barlang
 Pál-völgyi-barlangrendszer
 Mihályfi Ernő kertje
 Ferenc-hegy
 Balogh Ádám szikla
 Pasaréti tér templom, rendház és buszvégállomás épületegyüttese
 Napraforgó utcai kislakásos mintatelep
 Apáthy-szikla
 Hármashatár-hegy
 Budai Tájvédelmi Körzet
 Külker park
 Hármashatárhegyi repülőtér
 Máriaremetei kegytemplom
 Magyar Űrkutatási Iroda
 Ördög-árok
 Herman Ottó úti mezőgazdasági kutatótelep

Testvérvárosai 
  Mosbach, Németország
  Varsó Żoliborz kerülete, Lengyelország
  Finike, Törökország

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Budapest Teljes Utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003)

Kapcsolódó szócikkek 
 Emléktáblák Budapest II. kerületében
 Budapest II. kerületének címere

További információk
 A II. kerület irányítószámai
 EgyPár - Második kerületi blog
 Budai Polgár
 Királyi villák a II. kerületben - cikk
 A Vízivárosban 1861. augusztus 19-én pusztított hatalmas tűzvész nyomában 1864 áprilisában alapított tűzoltó egylet 2010-ben alakult újjá Rózsadomb Polgárőr és Önkéntes Tűzoltó Egyesület néven, illetve 2008-ban Készenléti Szolgálatok Pesthidegkúti Egyesülete néven.

 
Helységek pálos templommal, kolostorral