1978



Események

Január 
 január 1. – Röviddel a felszállás után felrobban, és az Arab-tengerbe zuhan az indiai légitársaság Bombay-ből Dubaiba tartó Boeing-ja, 190 utas és a 23 főnyi személyzet életét veszti.
 január 4. – A Győri kemencerobbanás; Robbanás a Győri Vagon- és Gépgyár vasútijármű-üzemének öntödéjében; kilenc halálos áldozat, sok súlyos sérült.
 január 6.
Cyrus Vance amerikai külügyminiszter – mint az Egyesült Államok elnökének személyes képviselője –, az Országházban rendezett ünnepségen visszaadja a Szent Koronát és a koronázási ékszereket Apró Antal házelnöknek.
 Carter amerikai elnök 6 órás villámlátogatást tesz Brüsszelben, az EGK és a NATO központjában.
 január 11. – A Szojuz-27 is összekapcsolódik a Szaljut–6 űrállomással (a Szojuz-26 dec. 10-én dokkolt), így összesen négy szovjet űrhajós dolgozik az űrállomáson.
 január 17. – A jugoszláv fővárosban megnyílik az EBEÉ első utókonferenciájának, a belgrádi értekezletnek a záró szakasza.
 január 20. – Felavatják a taliándörögdi űrtávközlési állomást, mellyel lehetővé válik rádió- és televízió közvetítések műholdas átvétele.
 január 22. – Sikeresen összekapcsolódik a Szaljut–6 űrállomással az első teherszállító űrhajó, a Progresz-1.
 január 24. – Kanada északnyugati térségeire zuhan a Kozmosz–954 szovjet tengerészeti felderítő műhold.
 január 27. – Általános sztrájk bénítja meg Nicaragua életét.

Február 
 február 7. – 30 év óta a legsúlyosabb hóvihar tombol az USA északkeleti államaiban, járhatatlan utak Bostontól Washingtonig. A 2-3 méteres hófalak miatt Boston több mint egy hétre sétálóvárossá válik.
 február 16. – Sújtólégrobbanás következtében 12 bányász veszti életét a Tatabányai Szénbányák 12/A aknájában.
 február 18.
 A Belfast közeli La Mon House hotelben, egy ifjúsági klub bálján két bomba felrobbanása 20 ember életébe kerül, 80-an megsebesülnek.
 Cipruson palesztin fegyveresek meggyilkolják az Afroázsiai Szolidaritási Szervezet egyiptomi főtitkárát, majd túszul ejtik az elnökségi ülés résztvevőit. Húsz tússzal a lárnakai repülőtérre mennek, ahol elfoglalnak egy repülőgépet.
 február 19. – A lárnakai repülőtéri túszdrámába egyiptomi különítmény próbál beavatkozni, tűzharcot vívnak a ciprusi hatóságokkal. Az incidens miatt rendkívül feszültté válik Ciprus és Egyiptom viszonya.
 február 21. – Felrobbantják a Nyugati pályaudvar melletti üresen álló Westend-házat, helyén épül a metróállomás déli aluljárója.
 február 24. – Az ún. Yuba megyei fiúk rejtélyes eltűnése Kaliforniában.
 február 27. – Genfben megkezdődik a társadalmi szervezetek négy napos leszerelési világkonferenciája; az eseményen 12 tagú magyar küldöttség vesz részt.
 február 28. – 69 évi működés után megszűnik a forgalom a Cegléd–Hantháza-vasútvonalon.

Március 
 március 1. – Az amerikai Continental Airlines Honoluluból érkező DC-10-es utasszállítója kicsúszik a Los Angeles-i repülőtér kifutópályájáról és kigyullad. A tűzoltók gyors beavatkozásának köszönhetően 195 utas életben marad, hárman meghalnak a balesetben.
 március 2.
 Kádár László Gábor veszprémi püspököt áthelyezik az egri érseki székbe.
 Bajkonurból elstartol az Interkozmosz program első nemzetközi legénységével a Szojuz-28 űrhajó, fedélzetén a szovjet Gubarjevvel és a csehszlovák Remekkel.
 március 3. – Miskolc Tiszai pályaudvaron a reggeli sűrű ködben a Hidasnémeti felől érkezett személyvonatba ütközik egy tolató szerelvény. Egy kalauz meghal, 6 utas súlyosan megsebesül.
 március 6. – VI. Pál pápa magyar püspököket nevez ki.
 március 9. – Belgrádban véget ér az 1977 októberében kezdődött Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBEÉ) soros ülése.
 március 11. – Palesztin terroristák hatalmukba kerítenek két izraeli kirándulóbuszt Jeruzsálemben. A rendőrség túszszabadító akciója során 37 ember veszti életét.
 március 15. – Az izraeli hadsereg gépesített egységei a légierő támogatásával átlépik a libanoni határt, és bombázzák a Bejrút melletti Szabra és Satila menekülttáborokat.
 március 15–16. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága aktuális gazdaságpolitikai problémákról tárgyal, különös tekintettel az energetikai gondokra.
 március 16.
 Elrabolta Aldo Moro olasz politikust a Vörös Brigádok terrorszervezet, majd később ki is végezték. A kereszténydemokrata vezető kétszer töltötte be pályafutása alatt a miniszterelnöki posztot.
 Visszatér a Földre a Szojuz-27; két űrhajósa, Grecsko és Romanyenko 96 napot töltött a világűrben.
 március 16.
 Nemet a neutronbombára! címmel nagyszabású béketüntetésen vesznek részt Amszterdamban a neutronbomba-ellenes nemzetközi konferencia küldöttei.
 Az ENSZ Biztonsági Tanácsa békefenntartó „kéksisakosok” Dél-Libanonba küldéséről határoz.
 március 20.
 Megkezdi a felkészülést a Szovjetunióbeli Gagarin űrhajós-kiképző központban a két magyar űrhajósjelölt, Farkas Bertalan és Magyari Béla.
 Budapesten megkezdődik a Margit híd felújítása és a Mártírok útja (a mai Margit körút) átépítése.

Április 
 április 1. – A Parlament kupolacsarnokában átadják az Állami- és Kossuth-díjakat. Utóbbi kitüntetésben részesül mások mellett Darvas Iván, Huszti Péter, Jankovics Marcell, Szabó Magda és Sára Sándor.
 április 9. – Több napig tartó összecsapások robbannak ki Bejrút központjában és két elővárosában. A tűzharcba az arabközi békefenntartók is bekapcsolódnak.
 április 12–17. – Nicolae Ceaușescu – delegáció élén – Washingtonba látogat, ahol közvetíteni próbál az arab–izraeli konfliktusban.
 április 13. – Tragikus szerencsétlenség Budapesten a csepeli HÉV Boráros téri végállomásánál. A befutó szerelvény 17.10-kor áttöri az ütközőbakot, és az állomás épületébe, valamint az ott várakozó tömegbe rohan. 18 ember életét veszti, 25-en – részben súlyosan – megsebesülnek.
 április 19–20. – Az MSZMP Központi Bizottságának ülésén Biszku Bélát felmentik KB-titkári funkciójából.
 április 27. – A Charta ’77 képviselőiből megalakul a Jogtalanul Üldözötteket Védelmező Bizottság (VONS), melynek egyik kezdeményezője Václav Havel.
 április 30. – A forradalmi tanács demokratikus köztársasággá kiáltja ki Afganisztánt.

Május 
 május 1. – „Távlataink világosak, a kijelölt, a bevált úton, amelyen eddig is jártunk, nyugodtan és magabiztosan haladhatunk tovább” – nyilatkozza Kádár János a sajtónak a munka ünnepén.
 május 4. – Dél-afrikai csapatok támadást indítanak Angola ellen; páncélosokat, légierőt és ejtőernyősöket is bevetnek.
 május 9. – Róma történelmi központjában egy gépkocsiba rejtve megtalálják a terroristák által elrabolt volt miniszterelnök, Aldo Moro holttestét.
 május 11.
 Teheráni sajtójelentések szerint a legutóbbi napokban 23 iráni városban kormányellenes megmozdulások voltak, az összecsapásokban több mint 20 ember vesztette életét.
 Az Új-Kína hírügynökség az Usszuri folyónál történt szovjet-kínai határösszetűzésről tudósít.
 május 15–20. – Nicolae Ceaușescu – delegáció élén – Pekingben tárgyal.
 május 19. – május 22. – Magyarországon vendégeskedik az iráni uralkodópár. Mohammad Reza Pahlavi iráni sahot az ELTE Állam- és Jogtudományi Karán, míg a feleségét, Farah iráni császárnét az egyetem Bölcsészettudományi Karán díszdoktorrá avatják.
 május 30–31. – Az Észak-atlanti Tanács, valamint a tagállamok állam- és kormányfői Washingtonban üléseznek.
 május 30.–június 2. – L. I. Brezsnyev vezetésével szovjet párt- és állami küldöttség látogat Csehszlovákiában.

Június 
 június 2. – A Jurisics-vár lovagtermében ünnepi tanácsülésen emlékeznek meg Kőszeg várossá nyilvánításának 650. évfordulójáról.
 június 5. – Magyarország és Ausztria egyezményt köt a két ország közötti vízumkényszer megszüntetéséről.
 június 15. – Az Olasz Köztársaság elnöke, a kereszténydemokrata Giovanni Leone lemondásra kényszerül vesztegetési ügyek miatt.
 június 16. – Torrijos panamai kormányfő és Carter amerikai elnök Panamában aláírja az új Panama-csatorna szerződést.
 június 19. – Több járókelő megsebesül Kelet-Berlinben, amikor a szovjet Vörös Hadsereg egy dezertőr katonája gépfegyverből lövöldözni kezd egy útkereszteződésben.
 június 20. – A Richter-skála szerinti 6,5-es erősségű földrengés több mint 40 halálos áldozatot követel Szalonikiben. A földmozgásokat követően szökőár söpör végig az Adriai-tenger jugoszláv partvidékén.
 június 20–23. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) XI. kongresszusa, ahol Titót örökös pártelnöknek választják meg.
 június 22.
 James W. Christy csillagász felfedezi a Charont, a Plutó legnagyobb holdját.
 4,6-os erősségű földrengés rázza meg Békés városát. 38 erősen megrongálódott házból ki kell költöztetni a lakókat.
 június 23. – Négy napos látogatásra Budapestre érkezik Moammer Kadhafi líbiai államfő.
 június 26. – Nagy erejű pokolgép robban a versailles-i kastélymúzeumban.
 június 27. – Bajkonurból felbocsátják a Szojuz-30 űrhajót, fedélzetén Klimuk szovjet és Miroslaw Hermoszewsky lengyel űrhajóssal.
 június 30. – Újabb, 3,8-es erősségű földrengés Békés megyében.

Július 
 július 6–7. – Az EGK állam- és kormányfői brémai tanácskozásukon elvileg döntenek egy Európai Pénzügyi Rendszer (EMS) és az egységes európai valuta (ECU) kialakításáról.
 július 7. – A Salamon-szigetek elnyeri függetlenségét

 július 11. – Los Alfaques-i katasztrófa

 július 16. – Bonnban kezdetét veszi a hét legfejlettebb gazdaságú tőkés ország kétnapos csúcsértekezlete.
 július 22. – Bolíviában Juan Pereda Ashun tábornok, az elnökválasztás jobboldali jelöltje katonai lázadás során átveszi a hatalmat.
 július 26. - Megszületik Louise Joy Brown, az első lombikbébi, súlya 2607 gramm.
 július 31. – Fegyveresek támadják meg Irak párizsi nagykövetségét.

Augusztus 
 augusztus 3. – Pokolgép robban Tel-Avivban egy piactéren, melynek következtében mintegy 50 ember megsebesül. Válaszul az izraeli légierő palesztin menekülttáborokat bombáz Dél-Libanonban.
 augusztus 6. – 80 éves korában, a Castel Gandolfó-i palotában, a pápák nyári rezidenciáján szívrohamot követően meghal VI. Pál pápa. Gyászszertartására augusztus 12-én kerül sor a Vatikánban.
 augusztus 12. – Japán és Kína béke- és barátsági szerződést köt. 41 év után fordulat kezdődik a két ország kapcsolataiban.
 augusztus 13. – Rendkívül súlyos bombamerénylet Bejrútban a Palesztin Felszabadítási Front nevű radikális szervezet irodáinak is otthont adó 9 emeletes lakóháznál. A halálos áldozatok száma eléri a 175-öt.
 augusztus 14. – Genfben összeül a fajüldözés és a faji megkülönböztetés felszámolásával foglalkozó világkonferencia.
 augusztus 15. – Iránban az elmúlt napok vidéki megmozdulásai után Teheránban is tüntetnek a sah rendszere ellen.
 augusztus 19. – Az iráni Ábádánban felgyújtanak egy mozit, hivatalos adatok szerint több mint 400 ember veszti életét.
 augusztus 22.
 Szandinista fegyveresek hatolnak be Managuában a nemzeti palotába, a nicaraguai kormány és parlament székhelyére. A több száz túszért cserébe Somoza elnök lemondását és új, demokratikus választások kiírását követelik.
 Meghal Jomo Kenyatta afrikai politikus, Kenya első miniszterelnöke, 1964-től haláláig államfője.
 augusztus 24. – Lázár György felavatja az 1,3 milliárd forintos beruházással megvalósult Gyulai Húskombinátot.
 augusztus 25. – Füzesgyarmat külterületén fénysorompós vasúti átjáróban egy kirándulókat szállító honvédségi autóbusz vonattal ütközik. (Hat katona meghal, 19-en megsebesülnek.)
 augusztus 26.
 A vatikáni Sixtus-kápolnában összeült konklávé a második napon megválasztja az új pápát. (VI. Pál utóda a 66 éves Albino Luciani velencei pátriárka, aki az I. János Pál nevet veszi fel.)
 A szovjet Szojuz–31 űrhajó utasaként elindul a világűrbe az NDK-beli Sigmund Jähn, az első német űrhajós.

Szeptember 
 szeptember 3. – I. János Pál pápa a római Szent Péter-bazilika előtt tartott ünnepélyes szentmisén elfoglalja a pápai trónt.
 szeptember 6. – Carter elnök kezdeményezésére Szadat egyiptomi elnök és Begín izraeli miniszterelnök részvételével csúcstalálkozó kezdődik a közel-keleti konfliktus békés rendezéséért Camp Davidben.
 szeptember 8. – Utcai összecsapások Teheránban. A biztonsági erők tüzet nyitnak a sahellenes tüntetőkre, sok halálos áldozat. Rendkívüli állapotot és kijárási tilalmat vezetnek be.
 szeptember 10. – Ámokfutó szovjet katona egy harckocsival kitör a bócsai laktanyából, és végigszáguld a fél országon. Kecskemét közelében halálra gázol egy idős asszonyt, a Keleti-főcsatornánál pedig elüt négy kerékpárversenyzőt, egyikük életét veszti, a többiek megsérülnek. A részeg katonát végül Leninvárosnál állítják meg.  
 szeptember 15. – Budapestre látogat Jasszer Arafat, a PFSZ vezetője.
 szeptember 16. – Erős, a Richter-skála szerint 7,7-es földrengés pusztít Irán keleti részén; a romok alatt közel 25 ezer ember veszti életét.
 szeptember 17. – Szadat egyiptomi elnök és Begín izraeli miniszterelnök aláírja a Camp David-i egyezményt a közel-keleti békéről.
 szeptember 25. – San Diegóban lakónegyedre zuhan a Pacific Southwest Airlines Sacramentóból érkező Boeing 727-es repülőgépe, miután összeütközik egy Cessna 150-es magángéppel; 140 halálos áldozat.
 szeptember 27. – New Yorkban az ENSZ-közgyűlés általános vitája közben sorozatos kétoldalú tárgyalásokra kerül sor. Vance amerikai és Gromiko szovjet külügyminiszter is megbeszéléseket folytat egymással.
 szeptember 28. – I. János Pál alig 33 napos egyházfejedelmi uralkodás után váratlanul meghal.

Október 
 október 1. – Tuvalu elnyeri függetlenségét.
 október 4. – Rómában eltemetik I. János Pál pápát, és megkezdődik az újabb pápaválasztó konklávé.
 október 5. – Singernek ítélik oda az irodalmi Nobel-díjat.
 október 6. – Az ENSZ BT haladéktalanul fegyverszünetre és az ellenségeskedés beszüntetésére szólítja fel a Libanonban szemben álló feleket.
 október 7. – Guatemalában országossá szélesedik és a diktatúra elnyomó politikája elleni tüntetéssé válik a munkabeszüntetés.
 október 16. – Karol Józef Wojtyłát – II. János Pál néven – pápává választják. (Pápává választása óriási meglepetést keltett világszerte, hiszen a 16. század óta nem volt rá példa, hogy ne olasz nemzetiségű főpap üljön Szent Péter trónján.)
 október 22. – II. János Pál pápa beiktatása. (Homíliájában hangzottak el a híressé vált szavak: „Ne féljetek! Tárjátok ki a kapukat Krisztus előtt!”)
 október 28. – Magyarországon bevezetik a személyi számot, mint azonosító jegyet.

November 
 november 5. – Népszavazás Ausztriában a Zwentendorfi atomerőmű használatba vételéről.
 november 13. – A magyar-jugoszláv határon Csurgó térségében összekapcsolják az Adria kőolajvezetéket.
 november 15. – Magyar párt- és kormányküldöttség utazik Moszkvába.
 november 18.
 Guyanában, a venezuelai határ közelében egyidőben a Népek Temploma (People’s Temple) szekta vezetője Jim Jones több mint kilencszáz hívőjét kényszeríti kollektív öngyilkosságra.
 A floridai Cape Canaveral támaszpontról fellövik a NATO harmadik távközlési műholdját.
 november 22–23. – A Varsói Szerződés Politikai Tanácskozó Testületének moszkvai ülése.
 november 23.
 Az Európa Tanács tagja lesz Liechtenstein.
 Egy 1975-ös genfi megállapodás szerint 0 órától a középhullámú rádióadókat új hullámhosszra állítják át.
 november 24. – A bolíviai hadsereg államcsínnyel megdönti Pereda elnöknek és kormányának hatalmát.
 november 27. – Dan White agyonlövi George Moscone San Franciscó-i polgármestert és Harvey Milk önkormányzati képviselőt.
 november 29. – Magyarországon kezd tárgyalást Aszad, szíriai elnök.

December 
 december 1. – Ausztriában átadják a forgalomnak a világ leghosszabb közúti alagútját, a 14 km hosszú Arlberg-alagutat.
 december 5–6. – A NATO jóváhagyja a Repülőgép-fedélzeti korai előrejelző és irányító rendszert (AWACS).
 december 6. – Spanyolországban népszavazást tartanak az új alkotmányról, melyet 87,79%-os igen szavazattal elfogadnak. (Az alkotmány demokratikus alapeszméket hirdet, de legitimálja a monarchiát is.)
 december 8. – Hat bányász veszti életét gázkitörés következtében a Mecseki Szénbányák Zobák bányaüzemében.
 december 17. – Az OPEC Abu Dhabiban rendezett ülésén határozatot hoz az olaj árának újabb, 14,5%-os emeléséről.
 december 19. – A JKSZ KB ülés megállapítja, hogy belső ellenzéki csoportok külföldi támogatókkal a hátuk mögött kommunistaellenes politikát folytatnak a parlamentarizmusra hivatkozva.
 december 20. – Palesztin menekülttáborokat támad az izraeli légierő Dél-Libanonban.
 december 21. – Kétnapos szovjet-amerikai külügyminiszteri tárgyalások kezdődnek a SALT-2 szerződésről Genfben.
 december 25. – Vietnám villámháborút indít a vörös khmerek uralta Kambodzsa ellen.
 december 31. – Európa északi felén napok óta havazás, orkánerejű szél és hófúvás bénítja meg az életet.

Határozatlan dátumú események 
 április – Megalakul a Csehszlovákiai Magyar Nemzetiség (később Kisebbség) Jogvédő Bizottsága, melynek kezdeményezője Duray Miklós pozsonyi geológus. (A megalakításhoz a közvetlen ösztönzést a magyar iskolák tervezett felszámolásának híre adja.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1978-ban

1978 a tudományban

1978 a légi közlekedésben

1978 a vasúti közlekedésben 
 December 31.: Megszűnik a Kapuvári Gazdasági Vasút.

1978 a filmművészetben 
 ABBA: The Movie
 Bud Spencer - Terence Hill: ...és megint dühbe jövünk

1978 az irodalomban 
 Somlyó György – Arion éneke (Összegyűjtött versek 1.), Szépirodalmi és Kőkörök (Összegyűjtött versek 2.), Szépirodalmi

1978 a zenében 
 Miskolcon megalakul az Edda Művek
 Balázs Fecó megalakítja a Korál együttest
 Földes László (Hobo) megalapítja a Hobo Blues Band zenekart

Fontosabb külföldi albumok 

 AC/DC: Powerage
 AC/DC: If You Want Blood
 Black Sabbath: Never Say Die!
 Blondie: Parallel Lines
 Dire Straits: Dire Straits
 The Carpenters: Christmas Portrait
 Toto: Toto
 The Police: Outlandos d’Amour
 Queen: Jazz
 Rainbow: Long Live Rock ’n’ Roll
 Richard Wright: Wet Dream
 Van Halen: Van Halen

Fontosabb magyar nagylemezek 
 Apostol: A létrán
 Cseh Tamás – Bereményi Géza: Antoine és Désiré
 Fonográf: Útközben
 Halász Judit: Amikor én még kislány voltam
 Illés-együttes: Boldog város
 Katona Klári: Láthatod, boldog vagyok
 Kovács Kati: Életem lemeze
 Locomotiv GT: Mindenki
 Mini: Vissza a városba
 Neoton Família: Disco
 Omega: Csillagok útján
 Piramis: II.
 Szűcs Judith: Táncolj még!
 V’Moto-Rock: I.
 Zalatnay Sarolta: Minden szó egy dal

1978 a sportban 
 A Formula–1-ben Mario Andretti nyerte a világbajnokságot a Lotus csapattal.
 május 6–20. – Belgrádban rendezték meg a 2. Amatőr ökölvívó-világbajnokságot.
 június 1.–június 25. – Az Argentínában rendezett labdarúgó világbajnokság döntőjében Argentína hosszabbítás után legyőzte Hollandiát 3:1-re (gólok: Kempes (2), Bertoni, ill. Nanninga), először hódítva el a trófeát.
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub 17. bajnoki címe.

1978 a televízióban 

 január 2. – A BBC 1 vetíteni kezdi a Blake’s 7 című űroperettet, amely később hatással van a Babylon 5 sorozatra is.
 április 2. – Elindult a Dallas című minisorozat, amelyből még ugyanebben az évben sorozatot készítettek.

1978 a jogalkotásban

1978 új világörökségi helyszínei 
 Amerikai Egyesült Államok: Yellowstone Nemzeti Park
 Amerikai Egyesült Államok: Mesa Verde Nemzeti Park
 Ecuador: Galapagos-szigetek Nemzeti Park
 Ecuador: Quito óvárosa
 Etiópia: Lalibela sziklába vájt templomai
 Etiópia: Simien Nemzeti Park
 Kanada: Nahanni Nemzeti Park
 Kanada: „L’Anse aux Meadows” Történelmi Nemzeti Park (viking település)
 Lengyelország: Krakkó történelmi központja
 Lengyelország: A wieliczkai sóbányák
 Németország: Az aacheni dóm (és a Karoling-palotakápolna)
 Szenegál: Gorée szigete

Születések

Január 
január 4. – Karine Ruby francia síző és snowboardos, a hódeszkázás első női olimpiai bajnoka († 2009)
 január 9. – Rabóczki Balázs labdarúgó
 január 12. – Kibédi Péter sportújságíró
 január 17. – Mandula Petra teniszezőnő
 január 18. – Bogdan Lobonț román labdarúgó
 január 20. – Sonja Kesselschlager német atléta
 január 22. – Tabáni István énekes
 január 25. – Charlene Wittstock dél-afrikai úszónő, monacói hercegné
 január 28. – Gianluigi Buffon olasz labdarúgó (kapus)
 január 31. – Oláh Ibolya énekesnő

Február 
 február 2.
 Guido Kaczka argentin színész
 Nelson Chamisa zimbabwei politikus a Mozgalom a Demokratikus Változásért pártelnöke
 február 7.
 Ashton Kutcher amerikai színész, producer, modell
 Kovács Péter magyar labdarúgó, jelenleg az Odd Grenland játékosa
 február 8. – Eklemovic Nikola, szerb-magyar kettős állampolgárságú kézilabdázó, az MKB Veszprém KC játékosa
 február 17. – Ashton Holmes amerikai színész
 február 23. – Kasza Tibor magyar műsorvezető, énekes
 február 25. – Nakazava Júdzsi japán labdarúgó
 február 28. – Robert Heffernan ír atléta, gyalogló

Március 
 március 1. – Jensen Ackles amerikai színész
 március 10. – Bárány Attila vízilabdázó
 március 11. – Didier Drogba elefántcsontparti labdarúgó
 március 15. – Csondor Kata színésznő, énekesnő
 március 19. – Matej Krajčík cseh labdarúgó
 március 23. – Abram Raselemane dél-afrikai labdarúgó († 2008)
 március 31. – Tony Yayo Hiphop előadó, a G-Unit tagja

Április 
 április 7. – Duncan James brit popzenész
 április 8. - Lajtai Kati énekesnő
 április 8. – Gheorghe Chiper román műkorcsolyázó
 április 9. – Vesna Pisarović horvát énekesnő
 április 12. – Riley Smith amerikai színész
 április 13. – Kyle Howard amerikai színész
 április 19. – James Franco amerikai színész
 április 29. – Baranyai Tibor labdarúgó

Május 
 május 5. – Santiago Cabrera venezuelai színész
 május 9. – Galib Zsafarov kazah ökölvívó
 május 12. – Jason Biggs amerikai színész
 május 17. – Valerij Pokrovszkij orosz jégkorongozó
 május 18. – Ricardo Carvalho portugál labdarúgó
 május 24. – Al Ghaoui Hesna riporter, külpolitikai újságíró
 május 28. – Magala Ronnie magyar-ugandai zeneszerző

Június 
 június 4. – Válóczy Szilvia költő, író
 június 6. – Judith Barsi magyar származású, amerikai gyermekszínész († 1988)
 június 7. – Luis Costa angolai kosárlabdázó
 június 9.
 Matthew Bellamy angol zenész (Muse)
 Miroslav Klose német labdarúgó
 június 10.
 Shane West amerikai színész, énekes
 DJ Qualls amerikai színész
 június 11. – Joshua Jackson kanadai-amerikai színész
 június 13. – Ethan Embry amerikai színész
 június 19. – Mark Matkevich amerikai színész
 június 20. – Frank Lampard angol labdarúgó
 június 21. – Erica Durance kanadai színésznő
 június 24. – Emppu Vuorinen finn zenész
 június 24. – Nakamura Sunszuke japán labdarúgó
 június 28. – Rubint Réka személyi edző, különböző fitneszkiadványok, edzésprogramok szerzője
 június 28. – Adrian Petrea román kézilabdázó
 június 29. – Nicole Scherzinger amerikai énekesnő

Július 
 július 3. – Mizuki Noguchi japán atléta (maratonfutó)
 július 4. – Pikali Gerda magyar színésznő, szinkronszínész 
 július 9. – Lieli János szociálpolitikus
 július 11. – Thomas Stone magyar pornószínész
 július 21. – Josh Hartnett amerikai színész
 július 22. – Dennis Rommedahl dán labdarúgó

Augusztus 
 augusztus 1. – Szálinger Balázs költő
 augusztus 3. – Juan Carlos Higuero spanyol sprinter
 augusztus 5. – Tornóczky Anita szerkesztő-riporter
 augusztus 5. – Rita Faltoyano magyar származású pornósztár
 augusztus 18. – Ioan Gherghel román úszó
 augusztus 20. – Vona Gábor politikus a Jobbik elnöke
 augusztus 21. – Demcsák Zsuzsa műsorvezető
 augusztus 23. – Kobe Bryant amerikai kosárlabdázó († 2020)
 augusztus 26. – Kleinheincz Csilla fantasy és sci-fi-író
 augusztus 28. – Balázs Andrea magyar színésznő
 augusztus 31. – Mike Erwin amerikai színész

Szeptember 
 szeptember 7. – Devon Sawa kanadai színész
 szeptember 25. – Gashaw Asfaw etióp atléta
 szeptember 27. – Klotz Eszter savak-lúgok nagyasszonya

Október 
 október 6. – Denis Petukhov, orosz származású amerikai műkorcsolyázó
 október 7. – Joe Armstrong, angol színész
 október 14. – Paul Hunter, angol sznúkerjátékos
 október 21. – Will Estes, amerikai színész
 október 25. – Zachary Knighton, amerikai színész
 október 30.
 Köllő Babett magyar színésznő, modell
 Szijjártó Péter magyar külgazdasági és külügyminiszter

November 
 november 1. – Mogyorósi József magyar labdarúgó
 november 2. – Farkas Balázs magyar labdarúgó, jelenleg a Felcsút játékosa
 november 8. – Ivan Dinev bolgár műkorcsolyázó
 november 11. – Nyikolaj Krjukov orosz tornász
 november 13. – Montvai Tibor labdarúgó
 november 21. – Petra Dallmann német úszónő
 november 22. – Francis Obikwelu portugál atléta
 november 24. – Dobos Attila labdarúgó
 november 27. – Radek Štěpánek cseh teniszező

December 
 december 2. – Nelly Furtado kanadai énekesnő
 december 2. – Chris Wolstenholme angol gitáros (Muse)
 december 6. – Pálinger Katalin válogatott kézilabdázó
 december 8. – Ian Somerhalder amerikai színész
 december 9.
 Mocsai Tamás válogatott kézilabdázó
 Jesse Metcalfe amerikai színész
 december 18. – Katie Holmes amerikai színésznő
 december 23. – Szilágyi Zsófia filmrendező, forgatókönyvíró

Halálozások

Január 
január 14. – Kurt Gödel, matematikus (* 1906)
 január 29. – Hauser Arnold, magyar származású művészetszociológus (* 1892)
 január 30. – Nagy László, költő, műfordító (* 1925)

Február 
 február 12. – Ecker Ferenc Kossuth-díjas mérnök, feltaláló (* 1896)

Március 
 március 17. – Erdélyi Éva, úszó (* 1943)
 március 20. – Bolberitz Károly, egészségügyi és vegyészmérnök, közgazdász, a vízhigiénia szaktekintélye (* 1906)
 március 22. – Ortutay Gyula néprajzkutató, folklorista, művelődéspolitikus (* 1910)

Április 
április 1. – Ignotus Pál, író, publicista (* 1901)
 április 5. – Gáti Ödön sütőmunkás (* 1913)
 április 8. – Rónay György, író, költő (* 1913)
 április 16. – Lucius D. Clay az amerikai hadsereg tábornoka, 1947 és 1949 között Németország amerikai megszállási övezetének katonai kormányzója (* 1897)

Május 
 május 6. – Csalog József régész, etnográfus, múzeumigazgató (* 1908)
 május 18. – Petőházi Gábor agrármérnök, politikus (* 1922)
 május 31. – Bozsik József, labdarúgó (* 1925)

Június 
június 2. – Santiago Bernabéu Yeste, a Real Madrid korábbi elnöke (* 1895)
 június 7. – Ronald Norrish Nobel-díjas brit kémikus (* 1897)
 június 8. – Dienes Valéria, táncpedagógus, az első magyar női egyetemi tanár (* 1879)
 június 8. – Pulszky Romola, író, táncos, Vaclav Nyizsinszkij felesége (* 1891)
 június 10. – Berzsenyi Ralph, olimpiai ezüstérmes sportlövő (* 1909)

Július 
július 12. – Makláry Zoltán Kossuth-díjas színész (* 1896)
 július 27. – Kollár Ferenc, jezsuita szerzetes, 1944-től A Szív újság főszerkesztője, 1956-ban újrakiadója és ugyancsak 1956-tól a magyar jezsuita tartomány rendfőnöke (* 1912)
 július 30. – Umberto Nobile olasz tábornok, sarkkutató, a léghajózás egyik úttörője (* 1885)

Augusztus 
augusztus 6. – VI. Pál pápa, eredeti nevén: Giovanni Battista Montini (* 1897)
 augusztus 14. – Féja Géza, író, újságíró, szerkesztő (* 1900)
 augusztus 14. – Ordass Lajos, evangélikus püspök (* 1901)

Szeptember 
szeptember 1. – Báti László, irodalomtörténész, egyetemi tanár (* 1909)
 szeptember 11. – Mihályi József, precíziós műszerész, több forradalmi fényképészeti műszaki újítás megalkotója (* 1889)
 szeptember 23. – Dr. Durkó Antal gimnáziumi tanár, múzeumigazgató (* 1890)
 szeptember 24. – Hasso von Manteuffel német katonatiszt a második világháborúban, utána pedig liberális politikus Nyugat-Németországban (* 1897)
 szeptember 28. – 33 nap pontifikátus után meghal I. János Pál pápa eredeti nevén: Albino Luciani(* 1912)

Október 
október 1. – Szandai Sándor, szobrász (* 1903)
 október 4. – Erdélyi József, költő (* 1896)
 október 8. – Serly Tibor, zeneszerző (* 1901)
 október 9. – Jacques Brel, színész, énekes (* 1929)
 október 13. – Rohmann Henrik, hárfaművész, hárfatanár (* 1910)
 október 21. – Anasztasz Ivanovics Mikojan, szovjet kommunista politikus, államfő (* 1895)
 október 21. – Francis Charles Fraser, brit zoológus, a cetek kutatásának egyik vezéralakja (* 1903)

November 
november 5. – Denis O'Dea ír színész (* 1905)
 november 9. – Mécs László, költő (* 1895)
 november 20. – Orgonista Olga, Európa-bajnok műkorcsolyázó (* 1901)
 november 24. – Vihar Béla, József Attila-díjas költő (* 1908)
 november 25. – Szigeti György, magyar fizikus, akadémikus (* 1905)

December 
december 8. – Golda Meir, politikus, izraeli miniszterelnök (* 1898)
 december 13. – Csányi György, olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok atléta (* 1922)
 december 19. – Florica Bagdasar román gyermekorvos, egészségügyi miniszter (* 1901)
 december 22. – Mednyánszky Mária, tizennyolcszoros világbajnok asztaliteniszező (* 1901)
 december 24. – Csicsery-Rónay István magyar katonatiszt, vezérkari ezredes, országgyűlési képviselő (* 1885)
 december 27. – Belák Sándor magyar agrogeológus, egyetemi tanár (* 1919)
 december 30. – Honthy Hanna primadonna, színésznő Kossuth-díj 1953, érdemes művész 1950, kiváló művész 1953 (* 1893)
 december 30. – Miskolczy Dezső orvos (* 1894)

Források 
  
 Horváth Jenő: Évszámok könyve. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001.
 Horváth Jenő (szerk.): Világpolitikai lexikon (1945-2005). Osiris Kiadó, Budapest, 2005.
 Németh István (szerk.): 20. századi egyetemes történet. Osiris Kiadó, Budapest, 2006.
 A XX. század krónikája. Officina Nova, Budapest, 1994.
 Népszabadság XXXVI. évf. (1978)

További információk 
 1978.lap.hu - linkgyűjtemény

Jegyzetek 

 
20. század