Zoológia

A zoológia vagy állattan az állatok rendszerezésével, állatfajok és közösségeik megismerésével foglalkozó tudomány, a biológia résztudománya. Állatnak az állatok országába (Regnum: Animalia) tartozó többsejtű heterotróf anyagcseréjű élőlényeket nevezzük.

A zoológia szó a görög Ζωο, zoon ("állat") és λογος, -logosz („tudomány”) szóösszetételből ered.

A zoológia ágai 

A zoológia a vizsgálatok módszere és nézőpontja, szemléletmódja alapján szakterületekre, a vizsgált állatcsoport alapján pedig részterületekre tagolható. A szakterületek és részterületek kombinálásával rengeteg kutatási irány kapott önálló elnevezést. Ezeknek egymással interdiszciplinái és részinterdiszciplinái is vannak (például madár ökofiziológia, Drosophila magatartásgenetika, Oribatida faunagenetika stb.)

Fontosabb szakterületei:
 Állatrendszertan (azaz alaptudományként zooszisztematika és segédtudományként zootaxonómia)
 Állatszervezettan, azaz sejttan, anatómia, szövettan és embriológia
 Állatélettan
 Állati biokémia és molekuláris biológia
 Állatgenetika
 Etológia
 Állatföldrajz, faunisztika és állattársulástan
 Ősállattan, azaz paleozoológia
 Állatökológia
 Alkalmazott zoológia

Híres zoológusok 

Nemzetközileg ismert zoológusok: Charles Darwin, Carl von Linné, Konrad Lorenz, Karl von Frisch, Nikolaas Tinbergen

Kiemelkedő zoológiai ismeretterjesztők: Gerald Durrell, Sir David Attenborough, Jacques-Yves Cousteau
 
A magyar zoológia kiemelkedő alakjai: Méhelÿ Lajos, Horváth Géza, Herman Ottó, Dudich Endre, Balogh János, Loksa Imre, Szelényi Gusztáv, Jermy Tibor, Bíró Lajos.

A hazai zoológiai ismeretterjesztés nagy alakjai: Xántus János, Kittenberger Kálmán, Szalkay József, Móczár László, Széchenyi Zsigmond

Állatszervezettan 

Az állatszervezettan az állati szervek és szövetek, és működésük vizsgálatával, leírásával foglalkozik.
E tudományág fontos eszköze a mikroszkóp, hogy egy állat felépítését a legrészletesebben megvizsgálhassák, ennek előkészítése a hisztotechnika.

Állatföldrajz, társulástan és -ökológia 

Ezek a szakterületek az állatok tér- és időbeli elterjedési (előfordulási) mintázataival, valamint az e mintázatok mögött meghúzódó környezeti hatótényezőkkel foglalkoznak. Együttes megnevezésükre a szupraindividuális zoológia szolgál.
Az állatföldrajz (zoogeográfia) a fajok és közösségeik nagy léptékű változatosságával és az egyes régiók faunájának összetételével (faunisztika) foglalkozó tudomány. 
Az állattársulástan (zoocönológia) az állati populációk együttelőfordulási (koegzisztenciális) viszonyaival, a cönózisokkal és az asszociációkkal foglalkozik.
Az állatökológia (zoological ecology) oknyomozó résztudomány, valójában nem választható el az ökológiától (general ecology), csupán tudománytörténeti okokból tárgyalják külön.

Ajánlott magyar nyelvű könyvek 
 Dudich, E., Loksa, I. (1987): Állatrendszertan – Tankönyvkiadó, Budapest
 Deckert, K. et al (1974): Uránia Állatvilág: halak, kétéltűek, hüllők – Gondolat Kiadó, Budapest
 Géczy, B. (1989): Őslénytan – Tankönyvkiadó, Budapest
 Varga, Z.; Rózsa, L.; Papp L.; Peregovits, L. (szerk.) 2017. Zootaxonómia: Az állatvilág sokfélesége. Pars Szoftverház Kft., Nagykovácsi. .

További információk 

Ellenőrzött (lektorált és referált) elektronikus ismeretforrások az újabb eredményekhez:
 BiologyBrowser
 CABI 
 Cambridge Scientific Abstracts
 BIOSIS
 Zoológiai tárgyú publikációk
 Állatfajok globális megfigyelései az iNaturaliston