Csíkszentkirály

Csíkszentkirály (románul Sâncrăieni, németül Heilkönig) falu  Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Csíkszeredától 7 km-re délkeletre, az Alcsíki-medence északi végénél, az Olt két partján, a Zsögödi-szoros előtt, Csíkzsögöd és Csíkszentimre közt fekvő település. Területe négy egykori falvat ölel magába: Csíkszentkirály, Tiva, Poklondfalva és Kincseszeg.

Nevének eredete
Nevét Szent István királynak szentelt középkori templomáról kapta.

Története
Ősidők óta lakott hely. Területén kő-, bronz-, vaskori és a Sütőkertben végzett ásatások során Árpád-kori telepek nyomaira bukkantak. Andezitbányájában 1954-ben 14 darabból álló dák ezüstkincsleletre, egy ivókészletre leltek.

A település nevét 1332-ben Sancto Rege néven a pápai tizedjegyzékben említették először. 1566-ban Zent Kyraly, 1567-ben Zent kiralij, 1614-ben Szentkirály néven írták. 1614-ben végzett összeíráskor Szentkirályon 138 családfőt számoltak össze. 1694-ben a falu mellett futamították meg a Csíksomlyónál megvert tatár sereget a csíki székelyek, 8000 székely foglyot szabadítva ki. 1720-ban Léstyán Mózes katolikus paptanár nevét említette egy oklevél. 1910-ben 1606 lakosából 1601 magyar volt, melyből 1537 római katolikus, 38 görögkatolikus, 21 református volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Alcsíki járásához tartozott.
1992-ben 2429 lakosából 2382 magyar, 27 román és 20 cigány volt.

2004-ig a községhez tartozott Csíkszentlélek, Csíkmindszent, Fitód és Hosszúaszó, illetve Csíkszentimre és Csíkszentimrei Büdösfürdő, amelyekből megszervezték az önálló Csíkszentlélek községet, illetve Csíkszentimre községet.

Nevezetességek

 Római katolikus temploma román kori alapokra épült a 15. század második felében. 1759 és 1773 között bővítették és tornyát magasították. 1790-ben előcsarnokot, 1900-ban oldalkápolnát építettek hozzá.
 A falutól délre eső temetőben áll az 1528-ban épített temetőkápolna, melyet 1822-ben és 1866-ban újjáépítettek.
 Határában az Olt szűk völgye feletti Háromtetejnek nevezett dombon az Andrássyak ősi várkastélyának romjai látszanak.
 A falu egyedülállóan gazdag borvízforrásokban, 21 ház kertjében található borvízforrás, melyet három üzemben palackoznak. Legnevezetesebbike a "Hargita Gyöngye". 
 Az Olt hídja melletti borvizes lápos terület a Borsáros természetvédelmi terület. Mellette láthatók az 1891-ben létesített, majd 1930-ban megújított fürdő romjai. 
 A falunak néprajzi múzeuma van.

Csíkszentkirály természeti kincsei

Csíkszentkirály borvízforrásai
Borsárosfürdő
Borsáros-láp

Híres emberek
 Itt született 1813-ban Simon Péter Jukundián ferences énekszerző, író a csíksomlyói tanítóképző egykori igazgatója.
 Itt született 1847-ben Vitos Mózes pap, író, helytörténész. 
 Itt végezte elemi iskoláit, itt élt Tivai Nagy Imre (1849–1931), közíró. 
 Itt született Léstyán Ferenc (Csíkszentkirály, 1913. február 12. – Székelyudvarhely, 2008. július 14.) egyházi író, egyháztörténész.
 Itt született 1921. november 29-én László Gábor közgazdász, erdészeti szakíró.
 A faluból származik az ősi székely-magyar grófi Andrássy család.
 Itt van eltemetve Cseke Vilmos matematikus, egyetemi tanár.

Testvértelepülések
  Bárdudvarnok, Magyarország
  Berekfürdő, Magyarország
  Igal, Magyarország
  Krasznahorkaváralja, Szlovákia
  Tiszapéterfalva, Ukrajna
  Zalakomár, Magyarország
  Lukácsfalva, Szerbia
  Érsekcsanád,Magyarország

Jegyzetek

Források
 Vistai András János: Tekintő - erdélyi helynévkönyv

További információk
 
 Csíkszentkirály településtérképe 

Csíkszék települései
Hargita megye települései