Putnok

Putnok kisváros Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
A vármegye északnyugati részén helyezkedik el, a Sajó völgyében, a folyó bal partján. Északi határa a Putnoki-dombság tagolt felszíni területére is kiterjed.

A megyeszékhelytől, Miskolctól 40 kilométerre terül el, Ózdtól 20 kilométer távolságra fekszik.

A település közigazgatási területén áthalad a 26-os főút, sőt a város belterületi részét is érinti, a központ északi részén halad el kelet-nyugati irányban. A 26-os után a város legfontosabb útvonala az abból dél felé kiágazó 2523-as út, azon található Putnok egyetlen Sajó-hídja is. Kelemérrel a 2602-es út köti össze.

Putnok vonattal elérhető a Miskolc–Bánréve–Ózd-vasútvonalon, illetve érinti a várost az Eger–Putnok-vasútvonal is, ám azon a személyszállítás Putnok és Szilvásvárad között jelenleg szünetel. Putnok vasútállomás a városközpont déli részén található, nem messze a 2523-as úttól, közúti megközelítését az abból kiágazó, rövidke 25 311-es számú mellékút biztosítja.

Nevének eredete 
Nagy valószínűséggel szláv eredetű, és utast, útmentit jelent. Más forrás szerint a magyar királyi szőlőművelők felügyelőjének, a „puttonnok”-nak a nevéből is származhat. Ez tűnik valószínűbbnek, mivel ez a legészakibb terület, mely szőlőművelésre alkalmas.

Története 

A terület feltehetőleg már a neolit korban is lakott volt. 1283-ig királyi birtok volt, a gömöri uradalom része, később székhelye. 1283-ban IV. László király a Rátolth (később: Putnoky) családnak adományozza. A család sokat tett a település fejlődéséért, de a dinasztiaalapító Miklós halála után családi viszály kezdődött, amitől birtokaik lakossága is sokat szenvedett. A Putnokyak építtették a putnoki várat 1412-től 1427-ig. 1460 augusztusában Mátyás király volt a vár urainak vendége (útban Gömör felé), miután meghódoltatta a szomszédos sajóvelezdi, husziták oldalára állt Kövér György kicsiny várát. A vár a török hódoltság és az azt követő idők viszontagságai során elpusztult, helyére 1834-ben udvarház épült.

A 19. században a Serényi grófok birtokaként a város fejlődött, kulturális intézményeket alapítottak, ennek ellenére 1881-ben Putnok elveszítette városi rangját.

A trianoni békeszerződést követően a kettészakított Gömör és Kis-Hont vármegye Magyarországnál maradt részének székhelye lett 1920 és 1923 között, akkor azonban a megyetöredék kis mérete miatt Borsod, Gömör és Kishont k.e.e. vármegye része lett.

1944-nyarán 500-nál több zsidó származású magyart deportáltak Auschwitzba, akiknek többsége nem tért vissza. 2014-ben a putnoki vasutállomáson táblát állítottak a deportálás emlékére.

A második világháború utáni években Putnok folyamatosan veszített jelentőségéből, szerepét több értelemben is Ózd és Kazincbarcika vette át, 1989. március 1-jén azonban újra várossá nyilvánították. Putnok egyike annak a kevés észak-magyarországi településnek, amelyeknek a rendszerváltás inkább pozitívumokat hozott: a település fejlődésnek indult, bevezették a gázt a házakba, fejlődött a kulturális élet, a város egyre szépült.

2013-ban visszanyerte körzetközponti szerepét, mint Putnok járás székhelytelepülése.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Antal László (MDF-FKgP-KDNP)
 1994–1998: Tamás Barnabás (független)
 1998–2002: Tamás Barnabás (Putnok Városért Egyesület)
 2002–2006: Tamás Barnabás (Putnok Városért Egyesület)
 2006–2010: Tamás Barnabás (Putnok Városért Egyesület)
 2010–2014: Tamás Barnabás (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Tamás Barnabás László (Fidesz-KDNP-PVE)
 2019-től: Tamás Barnabás (Fidesz-KDNP-PVE)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 91%-a magyar, 9%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86%-a magyarnak, 8,2% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (13,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,8%, református 16,9%, görögkatolikus 0,9%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 14,9% (26,7% nem nyilatkozott).

Kulturális élet 

 1997 óta minden év májusában megrendezésre kerül a Gömör Expo – szlovák-magyar kiállítás, vásár és fesztivál.
 1997 óta minden év februárjában a Putnok Városért Egyesület szervezésében kerül megrendezésre a hagyományos Városi Bál.
 1994 óta megrendezésre kerülő rendezvénysorozat a Gömöri Nyár, ahol minden hónapban más-más kulturális program kerül megrendezésre, többek között komolyzenei hangversenyek a katolikus illetve a református templomban.
 2013 óta minden év szeptemberében megrendezésre kerül a Krumpli Fesztivál, ahol kulturális programok mellett gömöri krumplis ételeket kóstolhatnak meg a látogatók. Az iskolákkal együttműködve a Szüreti Felvonulás is erre a napra tehető.
 1994 óta minden év decemberében megrendezésre kerül a Mindenki Karácsonya, amely egy vacsorával egybekötött zenés-táncos mulatság.
 Több éves múltra tekint vissza a Farsangi Felvonulás, amely a város iskoláival együttműködve kerül megrendezésre.
 Több éves múltra tekint vissza az Irodalmi és Daloskör "Csináljunk Színházat" címet viselő produkciója, melynek keretében amatőr színészek mutatnak be színdarabokat.
 Putnok város minden évben részt vesz a Múzeumok Éjszakája programsorozatban, illetve a Múzeumok Őszi Fesztiválja rendezvénysorozatban.
 A városban működő nyugdíjas egyesület, melynek keretében négy klub működik, havi rendszerességgel tart különböző kulturális, szabadidős programokat.
 A városban működő általános- és középiskolák tovább színesítik a kulturális rendezvények palettáját, olyan programokkal, mint például a Tompa Mihály Szavalóverseny, a Serényi napok, Péczeli napok stb.

Egyházak 

 Szentháromság Római Katolikus Plébánia (3630) Putnok, Serényi tér 3.
 Putnoki Református Egyházközség (3630) Putnok, Tompa Mihály utca 3.
 Ózd-Putnoki Evangélikus Társegyházközség gyülekezete (3630) Putnok, Rákóczi Ferenc utca 1.

Nevezetességek, látnivalók 

Serényi-kastély – Az egykori végvár helyén épült a 18. században. Mai klasszicista alakját 1834-ben nyerte el.
 Serényi-kripta. Neoklasszicista stílusban készült 1860-ban Ybl Miklós tervei alapján. A köztemetőben áll, 1992-ben felújították. Műemléki védelem alatt áll.
 Református templom. 1798 és 1804 között épült fel késő barokk stílusban. Orgonáját 1867-ben Bárány János építette. Felújítva 2019-ben.
 Római katolikus templom. Alapjait 1829-ben rakták le a romokban lévő vár déli részén. Soós Miklós építész tervei alapján készült, barokk stílusban. Szentháromság tiszteletére szentelték fel 1836. október 8-án. Tornya 1854-ben épült. Felújítva 2019-ben.
Nepomuki Szent János szobra. 18. századi, késő barokk munka. A kastélypark és a templom kerítését képező kőfalban van. Műemléki védelem alatt áll.
 Temetőkert – Itt található a Bányászemlékmű, Karniczky Endre, '48-as honvéd sírja.
Serényi László tér szoborparkja.
 Gömöri Múzeum. 1987-ben nyílt meg.
Holló László Galéria. 1994-ben nyílt. Holló László (1887–1976) festőművész alkotásait, képző- és iparművészeti emlékeit mutatja be.
Turul-szobor
Szakállas Farkas Ivókút a sétálóutcában.
 Bányász Művelődési Ház

Mátyás király Kilátó
Gömör Ring Gokartpálya
Putnoki Horgásztó
Magas-bérc Tanösvény

Jelentősebb civil egyesületek, szervezetek a városban 

 Putnok Városi Nyugdíjas Egyesület
 Putnok Városért Egyesület
 Putnok Ifjúságáért Alapítvány
 Gömöri Népfőiskolai Egyesület
 Putnok Városi Sport Egyesület
 Sajóvölgye Focisuli
 Elek Ákos Utánpótlás Központ
 Sajó-Rima Eurorégió Határon Átnyúló Együttműködés
 Sajó-Rima Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás
 Putnok és Térsége Önkormányzati Társulás
 Péczeli József Gyermekalapítvány
 Putnoki Polgárőr Egyesület
 Putnoki Magyar-Francia Baráti Kör Egyesület
 Putnoki Serényi Béla Középiskola Tanulóiért Alapítvány
 Óvodai Gyermekalapítvány
 Gömöri Iskolások Gyermekalapítvány-Putnok
 PRO ECCLESIA Putnok Alapítvány

Közintézmények, közterületek, középületek 

 Serényi László Általános Iskola (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 28.
 Péczeli József Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola (3630) Putnok, Gárdonyi Géza út 1.
 Gomba Levente Gimnázium (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 21.
 Serényi Béla Mezőgazdasági Szakgimnázium és Szakközépiskola (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 31.
 Putnoki Soldos Emília Óvoda-Bölcsőde (3630) Putnok, Tompa Mihály út 32. / Móricz Zsigmond út 1.
 Putnoki Humán Szolgáltató Központ Egészségház (3630) Putnok, Kossuth út 25.
 Putnoki Humán Szolgáltató Központ Vigyázó Kezek Idősek Otthona (3630) Putnok, Szkala Bertalan út 25.
 Putnoki Humán Szolgáltató Központ Mackó Kuckó (közösségi tér) (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 23.
 Putnoki Tanuszoda (3630) Putnok, Gárdonyi Géza út 1.
 Tompa Mihály Közösségi Ház (3630) Putnok, Tompa Mihály út 3.
 Tóth Ede Művelődési Ház (3630) Putnok, Rákóczi út 2.
 Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Kormányhivatal Putnoki Járási Hivatal (3630) Putnok, Serényi László tér 2.
 Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Kormányhivatal Putnoki Kormányablak (3630) Putnok, Serényi László tér 2.
 Putnok Városi Sportcsarnok (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 21.
 Bányász Művelődési Ház (3630) Putnok, Bem József tér 7.
 Putnok Városi Könyvtár (3630) Putnok, Bem József tér 7.
 Ízek háza (3630) Putnok, Bem József tér 7.
 Gömöri Mintakonyha (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 28/A
 Putnoki Városgondnokság (3630) Putnok, Rákóczi út 11.
 Várady Béla Sportközpont (3630) Putnok, Puskás Ferenc út 6.
 Sajóvölgye Focisuli (3630) Putnok, Bajcsy-Zsilinszky út 56.
 Putnoki Önkormányzat Vendégháza (3630) Putnok, Serényi László tér 12.
 Városi Piac (3630) Putnok, Petőfi út
 Vásárcsarnok (3630) Putnok, Serényi László tér

Híres emberek 

 Itt született 1844. október 14-én Tóth Ede népszínműíró. A szülőháza helyén épült lakóházon emléktábla őrzi nevét. Putnoki élményei alapján írta A falu rossza című népszínművét.
1750-ben itt született Péczeli József református lelkész, költő, műfordító.
Itt született Blau Lajos (1861. április 29. – Budapest, 1936. március 8.) magyar–zsidó hittudós, egyetemi tanár, az Országos Rabbiképző Intézet igazgatója.
 Gróf Serényi Béla 1866-ban Pesten született.
Kalniczky Endre református lelkész, honvédhadnagy az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt. 1830-ban született.
1922-ben itt született Karsai Elek történész, levéltáros
 Itt született 1924-ben Gábori György író, szociáldemokrata politikus.
1952-ben itt született Gass István magyar bajnok labdarúgó.
1955. szeptember 2-án itt született és itt is él Tamás István magyar költő, író, újságíró, a putnoki Tóth Ede Alkotókör elnöke.
Várady Béla, magyar labdarúgó, csatár, balszélső, edző. A Vasas válogatott labdarúgója. 1977-ben az európai  Ezüstcipő nyertese. A Várady Béla Sportközpont névadója.
Orlay Miklós (? , 1650 körül – ? , 1704. ápr. 20. körül): kuruc ezredes. 1672-ben mint putnoki kapitány a vár őrségével együtt csatlakozott Thökölyhez.
Viczián Ottó Jászai Mari-díjas magyar színész, a Madách Színház és a Soproni Petőfi Színház örökös tagja.
Placskó Emese színész.

Díszpolgárok 

 Placskó Lajos
 Sarkadi Péter
 Szombati László
 dr. Tanner János

Testvérvárosok 

  Fécamp, Franciaország
  Tiszolc, Szlovákia
  Tornalja, Szlovákia
  Nowy Żmigród, Lengyelország
  Ludgeřovice, Csehország

Putnok az irodalomban 
 Tóth Ede: A Falu rossza
 Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára 1-4. (Pest, 1851)
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Tamás István: Összetartozás (Budapest, 2001 )
 Tamás István: Gömör kapujában (Putnok, 2004 )
 Tamás István – Frantisek Szűcs: A Sajó és a Rima mentén, 2010 
 György Horváth László – Tamás István: Tűztánc (drámai várjáték) 
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007 )
 Nagy Károly: Ózd város és környéke (Ózd, 1999 )

Jegyzetek

További információk 
 Putnok.lap.hu – Linkgyűjtemény

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Magyarország városai
Magyarország ideiglenes megyeszékhelyei
Gömör és Kis-Hont vármegye települései