Népetimológia

A nyelvészetben a népetimológia vagy szóértelmesítés terminusok azt a jelenséget nevezik meg, amely során a beszélő számára ismeretlen, többnyire a nyelvbe nem régen került idegen szót vagy szócsoportot megváltoztat más olyan szó vagy szócsoport hatására, amelyből származónak hiszi valamilyen alaki, jelentésbeli vagy egyéb összekapcsolás lehetősége miatt. Egyes szerzők szerint a népetimológia egyike a szóalkotás módjainak.

A népetimológiát az érintett szó származásának nem ismerése okozza, ami természetes a beszélők többsége esetében, de a szó sztenderd alakjának és jelentésének a nem ismerése is, persze olyan nyelvek esetében, amelyeknek van sztenderd nyelvváltozata. Ugyanakkor abból a szükségből is kiindul, hogy a szó motivált, azaz világos jelentésű legyen.

A sztenderd változattal bíró nyelvek aktuális állapotában a népetimológia egyéni jelenség. Következménye olyan szavak létrejötte, amelyek változatai megvannak a sztenderd szókészletben is, de a nyelvtörténetben egyes így keletkezett szavak idővel általánosak lettek, meghonosodtak és a sztenderdbe kerültek. Példa erre a magyar mérföld összetett szó, amely első része a középfelnémet mîl vagy mîle ’mérföld’ szóból származik. Ebből mér lett a valamennyire hasonló hangzású magyar ige hatására. Ilyen szavak etimológiájára olykor a „keresztezett etimológia” (franciául étymologie croisée) terminust használják ellentétben az egyéni hibának tekintett „népetimológiá”-val.

A népetimológiához hasonló a szándékos, humoros szóferdítés. Ez az esete a magyarban a °nyögdíjas vs. nyugdíjas, °televíziló vs. televízió, °ugrómókus vs. agronómus szavaknak.

Népetimológiák néhány fajtája 

Legtöbbször a népetimológia az eredeti szó és más szó alakja közötti asszociáción alapszik, például az °almafabéta vs. analfabéta szó esetében. Ebben az esetben csak ez az alapja, de olyan esetek is vannak, amelyekben a formai kapcsolat a jelentések kapcsolatával társul, például a mérföld esetében, mivel a mîl(e) szó hosszmérték elnevezése.

Olyan esetek is vannak, amelyekben a népetimológia csak jövevényszó jelentését érinti a nyelvben meglévő szó alakja és jelentése hatására. Például a román nyelvben a népetimológia a vindicativ ’bosszúálló’ (< francia vindicatif) szónak a ’gyógyító’ jelentést adja a latinból örökölt a vindeca ’gyógyítani’ ige hatására.

„Látens népetimológiá”-nak nevezik azt az esetet, amelyben homonimákat egyazon szó több jelentésének hisznek. Például ez történhet meg a fogoly ’fogvatartott ember’ és fogoly (madárfaj neve) szavakkal.

Népitomológiai jelenség az is, amikor helységneveket hibásan fordítanak le. Példa erre az erdélyi Sebeshely fordítása románra Sebeșel alakban, amelyben a hely részt az -el kicsinyítő képzővel fordították le. Ugyancsak hibás Csíkszereda fordítása Miercurea Ciuc-ra, mivel miercurea jelentése ’a szerda’, holott a szereda résznek itt közép a jelentése.

Különösebb népetimológiai eset a szószerkezetek tagjai közötti határ újraértelmezése. Például az angol nyelvben adder egyes kígyófajok elnevezése. Az óangolban ez naddre volt, határozatlan névelővel a naddre, majd ezt a szószerkezetet an adder-ként értelmezték. A franciában ilyen eset a griotte ’meggy’ szóé. Az ófranciában határozott névelővel l’agriotte volt, de a modern franciában la griotte lett. Ehhez hasonló az, amikor idegen szószerkezetet vesz át egy nyelv egyetlen szóként értelmezve. Ez az esete egyes, az arab nyelvből határozott névelővel együtt átvett spanyol szavaké, például alcohol ’alkohol’< spanyolországi arab kuḥúl.

Egyéb példák néhány nyelvben 

A franciában:
poireau ’póréhagyma’, a poire ’körte’ hatására vs. porreau (régi alak) < latin porrus;
°Trois-cadéro, a trois ’három’ hatására vs. Trocadéro.

A spanyolban:
vagamundo ’csavargó’, a mundo ’világ’ hatására, vs. vagabundo ’csavargó’ < latin vagabundus;
°adversión, az adverso ’ellentétes’ hatására vs. aversión ’ellenszenv’ < latin aversio.

A románban:
a locui ’lakni’, a loc ’hely’ hatására vs. lăcui (régi alak) < magyar lakni;
°hâdos, a hâd ’ronda’ (< ukrán hyd) vs. hidos ’förtelmes’ < francia hideux.

Az angolban:
crayfish ’rák’, a fish ’hal’ hatására vs. crevis (régi alak) < ófrancia crevise (vö. mai francia écrevisse);
°sparrow-grass, a sparrow ’veréb’ + grass ’fű’ hatására vs. asparagus ’spárga’ (a növény).

A németben: Hängematte ’függőágy’, a hängen ’függni’ + Matte ’gyékény’ hatására < francia hamac.

A hollandban a hangmat ’függőágy’ a hangen ’függni’ + mat ’gyékény’ hatására ugyanúgy alakult, mint a németben.

Az oroszban::
крыло [krɨlo] ’szárny’, a крыть [krɨtʲ] ’takarni’ hatására vs. крило [krilo] (régi alak) < ószláv krilo;
°гульвар [ɡʊlʲvar], a гулять [ɡʊlʲætʲ] ’sétálni’ hatására vs. бульвар [bʊlʲˈvar] ’körút’ < francia boulevard.

Jegyzetek

Források 

  Bidu-Vrănceanu, Angela et al., Dicționar general de științe. Științe ale limbii (Tudományok általános szótára. Nyelvtudományok). Bukarest: Editura științifică. 1997.  (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Bussmann, Hadumod (szerk.) Dictionary of Language and Linguistics (Nyelvi és nyelvészeti szótár). London – New York: Routledge. 1998.  (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Constantinescu-Dobridor, Gheorghe. Dicționar de termeni lingvistici (Nyelvészeti terminusok szótára). Bukarest: Teora, 1998; az interneten: Dexonline (DTL) (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Crystal, David. A Dictionary of Linguistics and Phonetics (Nyelvészeti és hangtani szótár). 6. kiadás. Blackwell Publishing. 2008.  (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Cs. Nagy Lajos. A szóalkotás módjai. A. Jászó Anna (szerk.) A magyar nyelv könyve. 8. kiadás. Budapest: Trezor. 2007. . 293–319. o. (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Dubois, Jean et al. Dictionnaire de linguistique (Nyelvészeti szótár). Párizs: Larousse-Bordas/VUEF. 2002
  Diccionario de la lengua española (A spanyol nyelv szótára). Spanyol Királyi Akadémia. Legutóbbi frissítés: 2018 (DLE) (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Gómez Torrego, Leonardo. Manual de español correcto (A helyes spanyol nyelv tankönyve). 1. kötet. Madrid: Arco/Libros. 1991
  Grevisse, Maurice – Goosse, André. Le bon usage. Grammaire française (A jó nyelvhasználat. Francia grammatika). 14. kiadás. Bruxelles: De Boeck Université. 2007. 
 Hangay Zoltán. Jelentéstan. A. Jászó Anna (szerk.) A magyar nyelv könyve. 8. kiadás. Budapest: Trezor. 2007. . 477–520. o. (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Jarceva, V. N. (szerk.) Лингвистический энциклопедический словарь (Nyelvészeti enciklopédiai szótár). Moszkva: Szovjetszkaja Enciklopédia. 1990 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
  Vvegyenszkaja, Ljudmila – Kolesznyikov, Nyikolaj, По "гульвару" в "полуклинику". Беседы по этимологии (Po guljvaru v poluklinyiku. Beszedi po etimologiji) (A „sétúton” a „félklinikába”. Az etimológiáról). Kultura. 10. (40.) sz. 2000.05.23; az interneten: По "гульвару" в "полуклинику". Беседы по этимологии. relga.ru. 13. (366.) sz. 2019.11.01 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Zaicz Gábor. (szerk.) Etimológiai szótár. Magyar szavak és toldalékok eredete. Budapest: Tinta, 2006,  (Hozzáférés: 2020. január 25.)

További információk 

 B. Lőrinczy Éva. Az alak, a jelentés és a mondatkörnyezet együttes hatása a népetimológia kialakulásában. Nyelvtudományi Értekezések. 83. sz. 355–359. o.
 Beke Ödön. Népetimológia a magyar növénynevekben. Magyar Nyelv. 56. évf. 2. sz. 264–267. o., 3. sz. 399–406. o., 4. sz. 477–481. o. 1960
 Déva. Pendrájv avagy tollmeghajtó – Az Ósöntől a Tecsóig – amikor nevet ád a nép (2. rész). Nyelv és Tudomány. 2010. február 2 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Déva. Modern népetimológiák – Marihónalja és mojirtó. Nyelv és Tudomány. 2010. május 5 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Déva. Névadás és fantázia – Vércsorgó hinivírus – amikor nevet ád a nép (1. rész). Nyelv és Tudomány. 2010. január 27 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Fejes László. Népetimológia és népi etimológia. Nyelv és Tudomány, 2013. december 10 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Gregor Ferenc. Népetimológia és szófejtés. Nyelvtudományi Értekezések. 89. sz. 1974. 97–107. o.
 Kálmán Béla. A népetimológia. Nyelvtudományi Értekezések. 89. sz. 1974. 165–169. o.
 Kálmán Béla. A népetimológia helységneveinkben. Magyar Nyelvőr. 91. évf. 1. sz. 1–11. o. (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Kis Tamás. Népetimológia. Igaz Szó. 33. évf. 8. sz. 1988 (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Kovalovszky Miklós. Népetimológia. Világirodalmi lexikon. 9. kötet. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1984. 217–218. o.
 Kovalovszky Miklós. Újabb népetimológiáinkról. Nyelvtudományi Értekezések 58. sz. 1967. 244–499. o.
 Ladó János. Népetimológia. Nyelvművelő Kézikönyv. 2. kötet. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1985. 279–280. o.
 Nádai Pál. A magyar népetimológia. Nyelvészeti Füzetek. 27. sz. Budapest: Atheneum. 1906. (Hozzáférés: 2020. január 25.)
 Penavin Olga. A jugoszláviai magyar nyelvjárásokban jelentkező népetimológia. Nyelvtudományi Értekezések 83. sz. 1974. 446–451. o.
 Rónai Béla. A népetimológia a földrajzi nevekben. Névtani Értesítő. 7. sz. 1982. 9–18. o.

Kapcsolódó szócikk 

 Etimológia

Etimológia
Szóalkotásmódok