Sásd

Sásd (, ) város Baranya vármegyében. A megye Hegyháti járásának a székhelye.

Fekvése 
A város egy napsütötte, nyitott medencében fekszik, nagyjából félúton Pécs és Kaposvár között, mindkettőtől körülbelül 32 kilométerre, a 66-os főút mentén. Dombóvártól  15 kilométerre délre helyezkedik el, azzal a 611-es főút köti össze. Komlótól 19 kilométerre található. 

A környező kisebb települések (jobbára zsákfalvak) közül Vázsnokra a 611-esből kelet felé kiágazó, másfél kilométer hosszú 65 192-es számú mellékút vezet; Vargára és Felsőegerszegre a város déli határszélén a 66-osból keletnek kiágazó 65 189-es (illetve utóbbi az abból északnak kanyarodó 65 191-es) úton juthatunk el, Palét pedig csak egy önkormányzati út köti össze a 66-ossal, Sásd északnyugati peremén.

Áthalad a városon a on és a  is, közös állomásuk, Sásd vasútállomás a belvárostól északra található, közúti megközelítését a 611-esből nyugat felé a 65 366-os számú mellékút biztosítja.

Közigazgatási területén keresztülfolyik a Baranya-csatorna, a város belterületétől keletre.

Története 

Sásd és környéke már a bronzkorban lakott hely volt, területén bronzkori hamvasztásos sírokat tártak fel. A római korban kereskedelmi útvonal haladt át rajta.

A település neve már 1332-ben említve volt a pápai tizedjegyzékben. A 14. században a Dombai család birtoka volt, később a Werbőczyek is birtokosok voltak itt.

A hódoltság idején a törökök palánkvárat építettek itt. A hódoltság utáni időkben vámhely volt, később Eszterházy Pál nádor birtoka lett, mint a dombóvári uradalom része.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kovács Sándorné (független)
 1994–1998: Kovács Sándorné (SZDSZ)
 1998–2002: Kovács Sándorné (SZDSZ)
 2002–2003: Kovács Sándorné (SZDSZ)
 2003–2006: Fodor István (független)
 2006–2010: Székely Szilárd (MSZP)
 2010–2014: Székely Szilárd (MSZP)
 2014–2019: Rabb Győzőné (független)
 2019-től: Dr. Jusztinger János (független)

A településen 2003. május 18-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség
A település népességének változása:

2001-ben lakosságának 1,6%-a német, 2,5%-a pedig cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,5%-a magyarnak, 6,1% cigánynak, 0,2% horvátnak, 6,8% németnek mondta magát (13,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62,1%, református 2,6%, evangélikus 1%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 9,7% (23,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Római katolikus templom,  Nepomuki Szent János-szoborral.
 Református imaház
 Temetőkápolna: a település központjában lévő régi temetőben található. Szoborkert második világháborús emlékművel, egy kopjafával.
 Hősök tere: a város központjában.
 Művelődési Központ és Könyvtár
 Turul-szobor

Híres sásdiak 
 Szabó Zoltán, Széchenyi-díjas orvos, szívsebész, 1994-től Sásd város díszpolgára
 Plesz Antal, Ybl Miklós- és Széchenyi-díjas építészmérnök, 1998-tól Sásd város díszpolgára
 Vajda József, helytörténész, 2000-től Sásd város díszpolgára.
 Bodnár Tibor, a Ladánybene 27 zenekar gitáros-vokalistája, 2019-től Sásd város díszpolgára
 Király Zoltán, az Akela (és még sok más zenekar) dobosa

Testvérvárosok 

  Körösfő, Románia
  Raaba-Grambach, Ausztria
  Neftenbach, Svájc
  Mogilány, Lengyelország

Külső hivatkozások 
 Sásd Önkormányzatának honlapja
 Sásd az utazom.com honlapján
 Térkép Kalauz – Sásd
 Sásd.lap.hu – linkgyűjtemény

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Magyarország városai
Baranya vármegye települései