alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Full Circle

Az 1972-ben megjelent Full Circle a The Doors második nagylemeze Jim Morrison halála után. A szerepét billentyűs Ray Manzarek és gitáros Robby Krieger vette át. Ezen a nagylemezen szerepel a The Mosquito című slágerlistás dal.

Számlista 
 Get Up and Dance (Krieger, Manzarek) – 2:25
 4 Billion Souls (Krieger) – 3:18
 Verdilac (Krieger, Manzarek) – 5:40
 Hardwood Floor (Krieger) – 3:38
 Good Rockin (Brown) – 4:22
 The Mosquito (Densmore, Krieger, Manzarek) – 5:16
 The Piano Bird (Conrad, Densmore) – 5:50
 It Slipped My Mind (Krieger) – 3:11
 The Peking King and the New York Queen (Manzarek) – 6:25

Tagok 
 John Densmore – dob
 Robbie Krieger – gitár, ének, szájharmonika
 Ray Manzarek – billentyű, ének

Külső tagok
 Chico Batera – ütősök, "Piano Bird" és "The Peking King and the New York Queen"
 Jack Conrad – basszusgitár, "4 Billion Souls", "Good Rockin", "The Piano Bird" és "The Peking King and the New York Queen"
 Chris Ethridge – bőgő, "Get Up and Dance"
 Venetta Field – ének
 Bobbi Hall – ütősök, "Verdilac", "The Piano Bird" és "The Peking King and the New York Queen"
 Clydie King – ének
 Charles Larkey – bőgő, "Verdilac" és "The Piano Bird"
 Charles Lloyd – szaxofon, "Verdilac"; furulya, "The Piano Bird"
 Melissa MacKay – ének
 Leland Sklar – bőgő, "Hardwood Floor", "The Mosquito" és "It Slipped My Mind"

Gyártás 
 Producer: The Doors
 Hangmérnök: Henry Lewy
 Borító terv: Pacific Eye & Ear
 Borító grafika: Joe Garnett

Listás helyezések 
Nagylemez

The Doors-albumok
1972 nagylemezei
An American Prayer

1978-ban, hat évvel a The Doors feloszlása után Ray Manzarek, Robby Krieger és John Densmore újra összeálltak és az 1967–1970 között rögzített Jim Morrison költeményekből összeállították az An American Prayer című albumot (eredeti címe: An American Prayer: Jim Morrison). Morrison egy 1969 márciusi és 1970 december 8-ai stúdiófelvétele adta az alapot ahol mindkét esetben, - utóbbit a születésnapján, - egyedül mondta fel verseit az Elektra kiadó Los Angeles-i stúdiójában.  Változatos kritikákat kaptak és a nagylemezt máig rendkívüliként tartják számon.

Számlista 
versek, dalszövegek és történetek Jim Morrison, zene a The Doors

 Awake – 0:36
 Ghost Song – 2:50
 Dawn's Highway / Newborn Awakening – 3:48
 To Come Of Age – 1:02
 Black Polished Chrome / Latino Chrome – 3:22
 Angels And Sailors / Stoned Immaculate – 4:20
 The Movie – 1:36
 Curses, Invocations – 1:58
 American Night – 0:29
 Roadhouse Blues – 6:59
 Lament – 2:19
 The Hitchhiker – 2:16
 An American Prayer – 6:53
 The End
 Albinoni: Adagio

1995-ös újrakevert változat
 Awake – 0:35
 Ghost Song – 2:50
 Dawn's Highway – 1:21
 Newborn Awakening – 2:26
 To Come of Age – 1:01
 Black Polished Chrome – 1:07
 Latino Chrome – 2:14
 Angels and Sailors – 2:46
 Stoned Immaculate – 1:33
 The Movie – 1:35
 Curses, Invocations – 1:57
 American Night – 0:28
 Roadhouse Blues – 5:53
 The World on Fire – 1:06
 Lament – 2:18
 The Hitchhiker – 2:15
 An American Prayer – 3:04
 Hour for Magic – 1:17
 Freedom Exists – 0:20
 A Feast of Friends – 2:10
 Babylon Fading – 1:40
 Bird of Prey – 1:03
 The Ghost Song [hosszabb verzió] – 5:15

Tagok 
 John Densmore – dob
 Robby Krieger – gitár
 Ray Manzarek – billentyű
 Jim Morrison – ének, próza

Külső tagok
 Reinol Andino – ütősök
 Bob Glaub – basszusgitás, "Albinoni: Adagio"
 Jerry Scheff – bőgő

Gyártás 
 Producer: John Densmore, Robby Krieger, Ray Manzarek, John Haeny, Frank Lisciandro
 Producer asszisztense: Paul Black
 Hangmérnök: Paul Black, Bruce Botnick, Cheech d'Amico, Paul Ferrara, Ron Garrett, John Haeny, Babe Hill, James Ledner, Frank Lisciandro, Rik Pekkonen, Fritz Richmond, dr. Thomas G. Stockham, John Weaver
 Hangmérnök asszisztense: Paul Black
 Rendező: John Densmore, Robby Krieger, Ray Manzarek, Frank Lisciandro
 Keverés: Bernie Grundman
 Újrakeverés: Bruce Botnick, Paul Rothchild
 Szintetizátor programozás: Arthur Barrow ("The Movie")
 Művészeti igazgató: Ron Coro, Johnny Lee, John Van Hamersveld
 Illusztráció: Jim Morrison
 Fotográfus: Joe Bradsky, Paul Ferrara, Art Kane, Edmond Teske

Listás helyezések 
Nagylemez

The Doors-albumok
1978 nagylemezei
Kelemen (keresztnév)

A Kelemen férfinév  a latin Clemens névből ered, amelynek jelentése: jámbor, szelíd, jóságos.  Női párja: Klemencia.   


Rokon nevek
 Kelen: régi magyar személynév, lehet, hogy a Kelemen régi Kelem rövidülésének a változata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Kelemen és a Kelen szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Kelemen, Kelen:
 március 15. 
 április 22. 
 november 23.

Idegen nyelvi változatai
 Klement (cseh)
 Clemens

Híres Kelemenek és Kelenek
 Alexandriai Szent Kelemen görög teológus, apologéta és egyházi író
 Clemens Brentano német költő
 Klement Gottwald cseh kommunista politikus, Csehszlovákia miniszterelnöke
 Mikes Kelemen erdélyi író
 Zabolai Mikes Kelemen honvéd ezredes 
 Kliment Turnovszki bolgár pátriárka, miniszterelnök

Pápák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Kázmér

A Kázmér férfinév  a lengyel eredetű Kazimír férfinév magyaros alakja. 


Rokon nevek
 Kazimír: a név eredeti alakja, jelentése: alapít, hirdet + béke.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Kázmér és a Kazimír szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Kázmér, Kazimír:
 március 4.

Idegen nyelvi változatai

 Kazimierz (lengyel)
 Casimiro (olasz)

Híres Kázmérok, Kazimírok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Lengyel eredetű magyar férfikeresztnevek
Kármen

A Kármen spanyol eredetű női név, amely a Nuestra Senora del Carmen, azaz a Karmel hegyi Miasszonyunk rövidülése. 


Rokon nevek
Karméla, Karmelina, Karmelita.

Gyakorisága
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 2. 
 július 16.

Híres Carmenek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Karina (keresztnév)

A Karina olasz eredetű női név, jelentése csinos, becses, de lehet a Karin továbbképzése is. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 24. 
 április 30. 
 november 7. 
 november 25.
 július 29.

Idegen nyelvi változatai
dán: Karen, Karina
finn: Kaarina
olasz: Carina
norvég: Karina, Karine
svéd: Karin

Híres Karinák

Karína Kapúr, indiai színésznő
Anna Karina, dán színésznő
Kecskés Karina, színésznő
Mendreczky Karina , magyar képzőművész, grafikusművész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
Saint-Germain (egyértelműsítő lap)

Saint-Germain-en-Laye francia város, Párizstól nyugatra. A városhoz kötődő események, szervezetek:
 Saint-germaini ediktum, 1562.
 Saint-germaini békeszerződés, 1919.
 Paris Saint-Germain, francia futballcsapat
 Saint-Germain gróf

Települések
Saint-Germain, település Ardèche megyében
Saint-Germain, település Aube megyében
Saint-Germain, település Haute-Saône megyében
Saint-Germain, település Meurthe-et-Moselle megyében
Saint-Germain, település Vienne megyében
Saint-Germain-des-Bois (egyértelműsítő lap)
Saint-Germain-des-Prés (egyértelműsítő lap)
Saint-Germain-le-Gaillard (egyértelműsítő lap)
Saint-Germain-Laval (egyértelműsítő lap)
Vilma (keresztnév)

A Vilma női név a Vilhelma rövidülése.


Rokon nevek
 Vilhelma: a német Wilhelm (magyarul Vilmos) férfinév női párja.
 Vilhelmina: a Wilhelma továbbképzése.
Elma, Mína, Minka, Minna

Gyakorisága

A Vilma a 20. század elején elég gyakori név volt, de az 1990-es években már csak igen ritka név, a Vilhelma és a Vilhelmina szórványos nevek voltak, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Vilma
 január 10.
 május 28.
 június 25.
 szeptember 19.
 október 15.
 december 5.
Vilhelma, Vilhelmina
 május 28.
 szeptember 19.

Idegen nyelvi változatai
 Wilhelmina (német)

Híres Vilmák, Vilhelmák, Vilhelminák
 Székyné Fux Vilma geográfus
 Hugonnai Vilma orvos
Glücklich Vilma a magyar feminista mozgalom egyik vezetője, az első diplomás nő Magyarországon
 Vilma, a Scooby-Doo mese és film szereplője
 Wilma Rudolph atléta
 Vilma, Frédi felesége a Flintstone családban
 Wilhemina Slater a Ki ez a lány? -ból

Uralkodók és királynék
I. Vilma holland királynő (más nyelvekben Vilhelmina)
Vilma Amália magyar királyné

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Német eredetű magyar női keresztnevek

en:Wilma
ja:ウィルマ
nl:Wilma
pt:Wilma
simple:Wilma
Vilmos

A Vilmos a germán eredetű Wilhelm név latinos Vilhelmus alakjából származik, jelentése akarat + (védő)sisak. Női párja: Vilma

Gyakorisága 
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években a 70–93. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 január 10.
 február 10.
 április 6.
 május 23.
 május 28.
 június 8.
 június 25.
 július 5.

Idegen nyelvi változatai
 Guglielmo (olasz)
 Guillermo (spanyol)
 Guillaume (francia)
 Wilhelm (német)
 William (angol)
 Liam (ír)

Híres Vilmosok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Férfikeresztnevek (V)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Temes megye

Temes megye () közigazgatási egység Romániában, a Bánság régióban. Székhelye Temesvár. Általános rövidítése: TM.

Az ókori rómaiak Tibiscum néven ismerték.

Földrajzilag az ország legnyugatibb megyéje. Határos Arad,  Krassó-Szörény és Hunyad megyékkel, valamint a szerbiai Dél-Bánát, Közép-Bánát és Észak-Bánát, valamint a magyarországi Csongrád-Csanád vármegyével.

Területileg Románia legnagyobb megyéje, 8696,7 km-rel (az egész ország 3,65% -a). 1968-ban hozták létre a bánáti régió területi átszervezése révén (Arad, Bozovici, Karánsebes, Csák, Facsád, Gátalja, Zsombolya, Lippa, Újmoldova, Oravicabánya, Orsova, Pécska, Resicabánya, Nagyszentmiklós és Temesvári járások egyes részeivel).

Földrajz 
A megye összterülete 8697 km² (Románia legnagyobb területű megyéje). Nyugati része az Alföld síksága, kelet felé a domborzat fokozatosan emelkedik és a keleti határán található a Ruszka-havas. Legmagasabb pontja, a Págyes (Padeșu) 1374 méter magas.

Népesség 

Temes megye népességének változása (a megye mai területére számítva):

A 2002-es népszámlálás adatai szerint 677 926 lakosából 565 639 volt román, 50 556 magyar, 14 174 német, 16 084 roma, 13 273 szerb, 7 321 ukrán, 5 562 bolgár, 1 908 szlovák, 441 zsidó, 371 horvát, 283 cseh és 47 557 fő egyéb nemzetiségű volt.

2007-ben a megye lakossága 666 866 fő, népsűrűsége 76,7 fő/km² volt.

A 2011-ben tartott népszámláláskor a megye  80,6% román, 5,2% (35.544) magyar, 2,1% roma, 1,5% szerb, 1,2% német, 0,9% ukrán és 0,7% bolgár volt. A lakosság 61,8%-a élt városokban.

Települések

Temes megye városai 
(Zárójelben a román név szerepel.)

 Temesvár (Timișoara)
 Lugos (Lugoj)
 Nagyszentmiklós (Sânnicolau Mare)
 Zsombolya (Jimbolia)
 Buziásfürdő (Buziaș)
 Facsád (Făget)
 Detta (Deta)
 Gátalja (Gătaia)
 Temesrékas (Recaș)
 Csák (Ciacova)

Önkormányzat és közigazgatás 
A Temes Megyei Tanács elnöke 2020 óta Alin-Adrian Nica.

Közlekedés

Vasúti közlekedés 
A vasúti hálózat 2012-ben összesen 795 km-t tett ki, ebből 113 km villamosított vasút. Temes megye 1000 km²-re 91,4 km vasúttal rendelkezik, az ország legsűrűbb vasúthálózatával. A megye vasúti szolgáltatói: CFR, Astra Trans Carpatic és Regio Călători.

Úthálózat 
A megyék közötti és megyén belüli kapcsolatokat azok a fő- és mellékutak biztosítják, amelyekből a helyi utak sűrű hálózata alakul ki.  A Temes megyei országos utak 2013-ban 533,8 km, a megyei utak 1273,7 km, a közösségi utak pedig 1088,6 km hosszúak voltak. A 2021 szeptemberben üzemelő autópályák hossza 106 km volt.

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap
Szláv (egyértelműsítő lap)

A szláv szó utalhat

a kora középkorban arra a számos törzsből álló népre, amelytől a szláv népek származnak
a szláv népekhez tartozó emberekre (például szláv lakosság)
a szláv nyelvekre összefoglalóan (például szláv jövevényszó)

Lásd még:
Szláv mitológia

 Szlávok (Slovania) 12 részes szlovák–ukrán, fantasy elemekkel ötvözött történelmi kalandfilm-sorozat (2021)
Bogsch Árpád

Bogsch Árpád, ifj. (Arpad Bogsch) (Budapest, 1919. február 24. – 2004. szeptember 19.) jogász, az ENSZ Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) magyar származású főigazgatója.

Pályájának kezdete 

A Budapest-Fasori Evangélikus Gimnáziumban  érettségizett 1937-ben.

Tanulmányait a Pázmány Péter Tudományegyetemen végezte, Budapesten. Ezt követően 1941 és 1948 között Budapesten volt ügyvédjelölt. 1948 után külföldön élt. Előbb 1954-ig az UNESCO  jogügyi munkatársa volt Párizsban, majd 1954 és 1963 között az Amerikai Egyesült Államok USA Szerzői Jogi Hivatal munkatársaként dolgozott. Felvette az amerikai állampolgárságot. A szellemi tulajdon kérdéseire szakosodott.

A szellemi tulajdon világméretű oltalmáért

1963-tól 1973-ig előbb a Szellemi Tulajdon Védelmének Egyesített Nemzetközi Irodája (BIRPI),  1970-től a genfi székhelyű Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) főigazgató-helyettese, majd 1973 és 1997 között főigazgatója volt.  

Kiemelkedő szerepe volt abban, hogy a WIPO 1974-ben  az ENSZ szakosított intézményeinek sorába lépett.

Az ENSZ-intézmény létrehozásán túl nemzetközi szerepének megerősítésében is nagy sikereket ért el. Kivételes diplomáciai érzékkel megtalálta intézménye feladatát  a GATT helyébe lépő  TRIPS Egyezmény eredményes végrehajtásában, a TRIPS Egyezményt kezelő Kereskedelmi Világszervezettel (World Trade Organization, WTO, szintén Genf) való együttműködésben. Bogsch Árpádnak ugyancsak nagy szerepe volt  az 1980-as évek végétől kialakult számos független nemzetállam iparjogvédelmi jogalkotásának megteremtésében, illetve  a nemzeti hivatalok támogatásában. Ebben a tevékenységében – többek között – a magyar Bobrovszky Jenő segítette őt.

Művei 
 ifj. Bogsch Árpád: Az olasz polgári perrendtartásról; bev. Fabinyi Tihamér; Held Ny., Bp., 1943 (A kir. magyar Pázmány Péter Tudományegyetem polgári törvénykezési jogi szemináriumának kiadványai)
Szerzői jog és rádió; Magyar Központi Híradó Ny., Bp., 1947 
The law of copyright under the universal convention; Sythoff–Bowker, Leyden–New York, 1964
Szellem és jog. Önéletrajz; Magyar Szabadalmi Hivatal, Bp., 2004

Hazai elismerései 
 1991-ben az ELTE tiszteletbeli díszdoktorává fogadta
 Honoris causa Jedlik Ányos-díj (2004)

Források 
 In memoriam Bogsch Árpád (1919–2004) – Hírlevél a szellemi tulajdon védelméről, I. évf. 3. szám, 2004. október
 WIPO-megemlékezés
 A Feltalálók Egyesületei Nemzetközi Szövetsége (IFIA) az innováció és a feltalálói tevékenység támogatóinak elismerésére Bogsch Árpád-emlékérmet alapított.

Jegyzetek 

1919-ben született személyek
2004-ben elhunyt személyek
Magyar jogászok
Jedlik Ányos-díjasok
Királyhida

Királyhida (németül Bruckneudorf) kisváros Ausztriában, Burgenland tartományban, a Nezsideri járásban.

Fekvése 
Bruck an der Leithával szemben, a Lajta jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
Mai neve a német Bruck (= híd) főnévből származik névmagyarosítással, királyi tulajdonában levő hidas helységet jelöl.

Története 
Régészeti leletekben rendkívül gazdag település. Körzete a kőkorszaktól lakott. Határában a Heidhof-major térségben gazdagon díszített 30 szobás római kori villát tártak fel, benne Ausztria legnagyobb, korabeli mozaikleletével. A villa egy kelta gazdasági épületre épült. A falutól 5 km-re keletre, a villától 800 m-re északra, 1956-ban középkori, 11. századi templom alapfalaira bukkantak.

1430-ban „Neudorf”, 1440-ben „Pruk”, 1468-ban „Wyfalw” (értsd: Újfalu) néven szerepel a korabeli forrásokban.

1814-ben nagy hadgyakorlat színhelye volt, melyen I. Ferenc császáron kívül az orosz cár, a porosz, a dán és a bajor király is részt vett. 1848 őszén a vasúti pályaházban volt Görgei főhadiszállása. 1867-ben katonai kiképzőtábort létesítettek itt, amelynek helyén 1898-ban alakult meg az önálló község.

1910-ben 1034, többségében magyar lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Moson vármegye Nezsideri járásához tartozott. 1921-ben Királyhida is Ausztria újonnan létrehozott Burgenland tartományához került. 1921. szeptember 10-én órákig tartó fegyveres összecsapás volt itt a Lajtabánságért küzdő nezsideri szabadcsapatok és az itt hídfőt létesítő osztrák erők között.

Népessége

Nevezetességei 

 A Magyar Koronához címzett fogadó (Ungarische Krone) a Lajta partján - eredetileg kolostornak épült, a török támadások idején majdnem teljesen elpusztult, majd fogadónak épült újjá. A határváros szálláshelyeként évszázadok óta szolgálja az utazókat.
 A község közelében hozta létre a hidegháború idején az Osztrák Szövetségi Hadsereg a Magyarország felől várt támadások ellen a Bunkeranlage Ungerberg nevű erődítményrendszert, ami ma a bécsi Hadtörténeti Múzeum szabadtéri kiállító helye.

Híres emberek 
 Itt született 1873-ban Fischer József építész
 Itt született 1908. november 5-én Sulyok Mária Kossuth-díjas színművésznő.
 Itt született 1920. augusztus 12-én Lénárt Elek karmester, zenekari kürtművész.

A település külföldi híre
 A Švejk, egy derék katona kalandjai a világháborúban c. Hašek-regény egy fejezete itt játszódik.
 Királyhida nevét utca viseli Budapesten, a XIV. kerületben.

Jegyzetek

További információk 
 Királyhida honlapja
 Királyhida az Osztrák Statisztikai Hivatal honlapján
 A királyhidai római villa feltárása 
 Sulyok Mária életrajza
 [ Magyar életrajzi lexikon]
 Dr. Bokros Gábor: Lajtabánság
 Királyhida régi képeslapokon

Burgenland települései
Moson vármegye települései
Jablonka

Jablonka (lengyelül Jabłonka [jabˈwɔŋka]) falu Lengyelországban, az egykori újszandeci (Nowy Sącz-i), a mai Kis-lengyelországi vajdaságban.

Fekvése 
Trsztenától 15 km-re északkeletre, az Árvai-medence északi felében, a Fekete-Árva partján fekszik, a Zubrica-patak és több más kisebb patak torkolatánál.

Története 
Területén Nagy Kázmér lengyel király 1368-ban vámhivatalt létesített, amely a turdossini magyar vámállomás lengyel megfelelője volt. A település 1566-ban keletkezett, amikor délről szlovák, északról pedig lengyel családok érkeztek. A Jablonsky család birtoka volt. Később vegyesen lakták katolikusok és evangélikusok. 

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „JABLONKA Lengyel, és tót falu Árva Várm. földes Ura a’ Kir. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Trsztenához 1 1/2 mértföldnyire, határja sovány, vagyonnyai selejtesek.”

A Színeváltozás tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1817-ben épült, egykor fából készült evangélikus temploma is volt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Jablonka, tót falu, Árva vmegyében: 3617 kath., 2 evang., 20 zsidó lak., kik elszórt házakban laknak. Kath. paroch. templom. Harminczadhivatal. 2 vizimalom, 1 fürészmalom. Vendégfogadó. Sessiója: 165 4/8. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”

A trianoni diktátumig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott. Egyike a trianoni békeszerződés aláírása után egy hónappal, a belgiumi Spa-ban tartott diplomáciai konferencia által Lengyelországnak ítélt tizennégy felső-árvai falunak.

Népessége 
1910-ben 2713, túlnyomórészt lengyel lakosa volt.

Ma 4500 lengyel és szlovák lakosa van.

Híres emberek 
 Itt született 1821. szeptember 26-án Hantken Miksa bányamérnök, az MTA tagja

Külső hivatkozások

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Árva vármegye települései
Királyháza

Királyháza (1899-ig Királyháza-Tölgyesfalva, ukránul Королеве (Koroleve), oroszul Королево (Korolevo)) városi jellegű település Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése 
Nagyszőlőstől 9 km-re keletre a Tisza bal partján fekszik, Rákospatak és Veréce tartozik hozzá.

Nevének eredete 
Neve a település melletti dombon emelkedett királyi erdőuradalmi központtal kapcsolatos.

Története 
A község eredete ősrégi. Már Szent István idejében telepedtek le ide
szászok. Német telepeseiről Felszásznak nevezték, 1355-től Királyháza, 
1262-ben Domus Regalis néven említik először. Határában magányos domb tetején állanak Nyalábvár romjai, amely 13. századi királyi vadászház 15. századi erődítésével épült. 1312-ben Károly Róbert ostrommal foglalta vissza a Borsáktól. 1355-ben a település királyi kiváltságokat kapott. 1514-ben a parasztsereg a várat a faluval együtt megostromolta. Ide Perényiné Frangepán Katalin a fia nevelőjének hívta meg
Komjáthy Benedek pozsonyi kanonokot az 1530-as évek elején. Ő volt az,
aki a Nyaláb várban magyarra fordította Pál apostol leveleit. A
település a magyar királynők nyaralóhelyéül szolgált hosszú időn át. A falu egykori szász telepesei a 16. századra eltűntek. 1661-ben a török, 1717-ben a tatár pusztította. Mivel a bujdosóknak menedéket nyújtott a várat 1672-ben II. Lipót parancsára lerombolták. A 18. században a falut ruszinokkal telepítették be. 1831-ben kolerajárvány pusztított.
1910-ben 3167 lakosából 2224 magyar és 932 ruszin volt. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Népesség 
Ma 10 052 lakosából 2150 a magyar.

Közlekedés 
A település vasúti csomópont: itt találkozik a Nagyvárad–Székelyhíd–Érmihályfalva–Nagykároly–Szatmárnémeti–Halmi–Királyháza-vasútvonal és a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Látnivalók 
 A Nyalábvár romjai a város melletti dombtetőn.
 Római katolikus temploma 13. századi eredetű, többször átalakították, barokk stílusú.
 Református temploma 1911-ben épült eklektikus stílusban a 18. századi templom helyén.

Híres emberek 
 A 16. században a várban élt és alkotott Komjáthy Benedek a magyar nyelvű reneszánsz irodalom elindítója és Ilosvai Selymes Péter lantos, vándorénekes a Toldi szerzője.

Fotók 
 https://web.archive.org/web/20070928010606/http://www.karpataljakepek.net/thumbnails.php?album=51
 Szent Ferenc Óvoda

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Kígyós

Kígyós (ukránul Кідьош (Kigyos / Kid'osh), korábban Зміївка (Zmijivka / Zmiyivka)) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Beregszásztól 4 km-re északkeletre, a Szernye-mocsár déli partján fekszik, önálló község 2001 óta.

Nevének eredete
Nevét a Kígyós patakról kapta, amely mellett fekszik.

Egy falubeli monda a név eredetéről: Élt egyszer egy remete a Szernye-mocsár mellett, a lányával Rózsikával. Rózsika nagyon szerette a virágokat, így a remetekunyhót teleültette velük. Mikor egy nap a virágait locsolgatta, arratévedt egy vitéz. Szívesen fogadták őt, és elmesélte hogy a sereg itt tart pihenőt a közelben. Ettől kezdve mindig megjelent a kunyhóban. Szép lassan szerelmesek lettek egymásba, Rózsika és a vitéz. A legény megígérte, hogy feleségül veszi.

Aztán a sereg sátorbontásba kezdett, eljött a búcsúzás ideje. Rózsika mindent feldíszített, mindennel készen volt. Eszébe jutott, hogy leszakít még pár rózsaszirmot, a rózsafáról, mikor aztán megmarta a kígyó. Rózsika összeesett és meghalt.

Na innen a Kígyós név a legenda szerint.

Története
Kígyós nevét 1332-ben Kykos néven említette először oklevél, de a település ennél jóval régebben keletkezett.

A falu az egykori Szernye-mocsár déli partjára települt.

Kígyós eleinte királyi birtok volt, majd 1364-ben a beregszászi domonkos szerzetesek kapták meg adományként. A 16. században említik őket, mint Kígyós birtokosait.

1557-ből való a helység pecsétnyomója is.

A falu birtokosai a 17. századtól a Perényi család tagjai és a Forgáchok, majd a 19. századtól a Károlyi család tagjai voltak.

Kígyós lakossága a Reformáció idején református hitre tért át. 1540-ben vették át a katolikus templomot, 1595-ben már virágzó gyülekezetként említették.

1910-ben 446, túlnyomórészt magyar lakosa volt, ma 968 lakosából 850 (90%) a magyar. A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Tiszaháti járásához tartozott.

Nevezetességek
 Református temploma 13. − 14. századi, a faluszéli dombon épült, egykor kolostor is állt mellette. 1590-ben lett a reformátusoké. 1657-ben tűzvész rongálta meg, a 18. század középén és 1827-ben újították fel. 1911-ben 14. századi freskókat fedeztek fel benne. Fa harangtornya 18. századi.

 Ardói-hegy nyúlványai − festői szépsége révén a környék kedvelt kirándulóhelye.

Híres kígyósiak
 Bakó Olga − a  Beregi szőttesek készítője, a népművészet mestere
 Derceni Ibolya − a  Beregi szőttesek készítője, a népművészet mestere
 Margitics László − kályhásmester
 Orosz György − a környéken és Kárpátalján is elismert kályhamester

Források
 Németh Adél: Kárpátalja (Panoráma 1991) 

A Beregszászi járás települései
Bereg vármegye települései
Cserzy Mihály

Cserzy Mihály (Szeged, 1865. október 16. – Szeged, 1925. december 16.) magyar író.

Érdeme a 20. századi századelő népi életformájának ábrázolása.

Életpályája
Cserzi Mihály és Kovács Rozália fiaként született. A szegedi piaristáknál tanult. Borbélymester volt. 1880-tól kezdett írogatni. Első írásai 1885 körül jelent meg nyomtatásban. Békefi Antal fedezte fel tehetségét. Szakmáját külföldön sajátította el. Hazatérése után szegedi és budapesti lapok (1888) közölték a Tisza-vidéki nép életét ábrázoló írásait. 1918-ban a Szakács Andor által alapított Virradat főmunkatársa lett.

A szegedi Dugonics Társaság tagjává választotta. Elbeszéléseinek újságkivágataiból álló gyűjteményét a szegedi Somogyi Károly Városi és Megyei Könyvtár őrzi. Munkáinak nagy részét Homok álnévvel jegyezte. Mikszáth Kálmán, Gárdonyi Géza, Kemechey Jenő és Palócz László baráti köréhez tartozott. Tárcaírója volt a Pesti Naplónak, az Újságnak, a Pesti Hírlapnak, az Új Időknek és a Világnak. Halálát agyvérzés okozta. Felesége Bozsó Etelka volt.

Emlékezete 
Szegeden a második világháború után az addigi Téglagyári utcát Cserzy Mihály utcára nevezték át a tiszteletére.

Művei
 A Szeged Rókusi Népkör millenniumi díszzászlójának története, Szeged, 1897
 Betyárlegendák (valószínűleg társszerzője e névtelen műnek, 1898)
 Kint a pusztán (elbeszélés, Szeged, 1899)
 Falusi históriák (elbeszélés, Budapest, 1902)
 Földművesek (elbeszélés, Szeged, 1903)
 Hazulról (Budapest, 1907)
 Siófoktól-Keszthelyig (1909)
 Játszik a délibáb (regény, 1912)
 Vasárnap délután (1912)
 Ugarimádás (Szalay Józseffel, 1915)
 Régi világból (elbeszélések, 1918)
 Az öreg Szeged (Szeged, 1922)
 Legendás időkből (regény, Szeged, 1925)

Társasági tagság 
 Dugonics Társaság

Jegyzetek

Források 
 
 
 Csütörtökön hajnalban meghalt Cserzy Mihály. Délmagyarország, 1925. december 18., 3. old.
 Cserzy Mihály nekrológja, Nyugat, 1926. 1. sz.
 [ Kint a pusztán (elb., Szeged, 1899)]

További információk
 Preszly Lóránd: A szegedi népies írók. Szeged, 1931

Magyar írók
Szegediek
1865-ben született személyek
1925-ben elhunyt személyek
Dugonics Társaság

Szeged legrégebbi civil szervezetét, a Dugonics Andrásról elnevezett Dugonics Társaságot 1892-ben alapították a város szellemi életének kiválóságai. A kommunista hatalom 1952-ben beszüntette, majd 1991-ben újjáalakították lelkes lokálpatrióták.

Története 
Felolvasó ülései, pályázati kiírásai és kiadványai voltak jelentősek Szeged város irodalmi életében. Kiváló helyi írói voltak Szegednek, akiknek felolvasásai igen nagy sikereket arattak, például (Tömörkény István, Móra Ferenc, Juhász Gyula, Cserzy Mihály), a Ferenc József Tudományegyetem II. sz. Irodalom Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára, Sík Sándor is tartott itt felolvasói esteket. Az ország más helyein tevékenykedő híres tudósok, költők és írók is meghívást kaptak felolvasó estekre, például Gárdonyi Géza 1895-ben, Vikár Béla 1896-ban, Herman Ottó 1903-ban, Ady Endre 1905-ben, Tamási Áron 1933-ban, Radnóti Miklós 1933-tól 1939-ig. Természettudományi, orvosi, néprajzi előadások is voltak a Társaság ülésein, de nagy többségben a kortárs szépírói alkotások felolvasása dominált.

A Dugonics Társaság utolsó ülése 1948. június 6-án volt. Ezen az ülésen Ortutay Gyula előadásával emlékeztek az 1848-as forradalom centenáriumára.

Az 1991-ben újjá alakult Dugonics Társaság 1992-ben emlékezett meg a társaság 1892-es megalapításáról.

Alapító tagok, vezetés

Alapító tagok 
 Békefi Antal
 Kálmány Lajos
 Lőw Immánuel
 Milkó Izidor
 Palotás Fausztin
 Pósa Lajos
 Reizner János
 Sebők Zsigmond
 Szeremlei Sámuel

A társaság elnökei, elnökségi idejük 
 Lázár György (1892-1915)
 Kegyeleti interregnum (1915-1917)
 Szalay József (1917-1937)
 Várady Imre (1938-1940)
 Banner János (1940-1944)
 Sík Sándor (1945-1948)

A társaság jeles tagjai 

 Bakay Nándor
 Balassa Ármin
 Bálint Sándor
 Banner János
 Bartók György
 Bartucz Lajos
 Békefi Antal
 Blazovich László
 Benedek Ferenc
 Bereck Péter
 Buday Árpád
 Csallány Gábor
 Csefkó Gyula
 Cserzy Mihály
 Czógler Kálmán
 Dézsi Lajos
 Firbás Oszkár
 Gulácsy Irén
 Halasy-Nagy József
 Huszti József
 Jókai Mór

 Juhász Gyula
 Kálmány Lajos
 Kemechey Jenő
 Kenedi Géza
 Kisteleki Ede
 Lázár György
 Lőw Immánuel
 Lugosi Döme
 Márki Sándor
 Marót Károly
 Mester János
 Mészöly Gedeon
 Milkó Izidor
 Moór Gyula
 Móra Ferenc
 Ortutay Gyula
 Palotás Fausztin
 Perlaky Mihály
 Pósa Lajos
 Puskás Jenő
 Reizner János

 Rigler Gusztáv
 Sas Ede
 Sebők Zsigmond
 Sík Sándor
 Solymossy Sándor
 Somogyi József
 Sümegi Kálmán
 Szabados János
 Szádeczky-Kardoss Lajos
 Szalay József
 Szávay Gyula
 Szent-Györgyi Albert
 Szeremlei Sámuel
 Sz. Szigethy Vilmos
 Szmollényi Nándor
 Szűcs Mihály
 Tettamanti Béla
 Tolnai Gábor
 Tonelli Sándor
 Tömörkény István
 Várady Imre

Források 
 Péter László: Öt portré. A Dugonics Társaság elnökei. Szeged, 14. évf. 11. sz. 2002 november. 10-13.
 A Dugonics Társaság centenáriumi évkönyve. 1992. 
 

Magyarországi civil szervezetek
Magyarországi kulturális szervezetek
Magyar irodalmi társaságok
Szeged kulturális élete
1892-ben alapított szervezetek
Ágost

Az Ágost férfinév a latin Augustus név magyar változatából (Augusztusz) való, de lehet a szintén ebből származó Ágoston név rövidülése is, jelentése: magasztos, fennkölt.
Női párja: Auguszta, Augusztina, Ágosta.


Rokon nevek 
Az Ágost anyakönyvezhető rokon neve:
Ágoston

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években nem szerepel a 100 leggyakrabban adott férfinév között.

A teljes népességre vonatkozóan a 2000-es és a 2010-es években az Ágost nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt férfinév között.

Névnapok 
 május 28.
 augusztus 3.
 augusztus 8.
 augusztus 28.

Híres Ágostok

Jegyzetek 

Agost
Agost
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Kinga

A Kinga a germán eredetű Kunigunda női név régi magyar formája. 


Rokon nevek
Kunigunda, Gunda

Becenevek 
Kingu, Kingus, Kinci, Inga, Kingi, Kingu

Gyakorisága
Az 1990-es években gyakori név, a 2000-es években a 36-45. leggyakoribb női név.

Névnapok
 július 24.

Híres Kingák
 Árpád-házi Szent Kinga magyar hercegnő, krakkói fejedelemasszony, IV. Béla leánya
 Bóta Kinga világbajnok, olimpiai ezüstérmes kajakos
 Czigány Kinga magyar kajakozó
 Fabó Kinga költő, nyelvész, esszéista 
 Gál Kinga jogász
 Göncz Kinga politikus, miniszter
 Györffy Kinga, egyetemi oktató, retorikai tanácsadó
 Illyés Kinga erdélyi előadóművész
 Klaudy Kinga nyelvész
 Kriszta Kinga operaénekes
 Márcsik Margit Kinga szerzetesnő, egyházközségi nővér
 M. Szilágyi Kinga tájépítész, egyetemi tanár

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Vanda

A Vanda lengyel eredetű női név, egy mondabeli királylány neve. Jelentése: vad nő.

Gyakorisága 
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években a 39-63. leggyakoribb női név.

Névnapok 
 január 26.
 február 25.
 november 14.

Idegen nyelvi változatai 
 Wanda (lengyel)
 Vantana (indiai)

Híres Vandák 
 Dombóvári Vanda műsorvezető
 Kovács Vanda színésznő
 Lamm Vanda magyar jogász, egyetemi tanár
 Ferencz Vanda ékszertervező
 Szyksznian Wanda grafikusművész

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Lengyel eredetű magyar női keresztnevek
Aladin

Az Aladin német származású férfinév, jelentése öregecske, kis öreg.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években nem szerepel a 100 leggyakrabban adott férfinév között.

A teljes népességre vonatkozóan a 2000-es és a 2010-es években az Aladin nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt férfinév között.

Névnapok
 február 9.
 április 20.
 augusztus 8.

Híres Aladinok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Férfikeresztnevek (A, Á)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Kishöflány

Kishöflány (németül Kleinhöflein im Burgenland, horvátul Mala Holovajna) Kismarton településrésze  Ausztriában, Burgenland tartományban.

Története 
Területe ősidők óta lakott. A templomhegy lábánál kőkorszaki település nyomaira bukkantak. A mai települést 1380-ban "Clanhewlin" alakban említik először, de birtokként "Hublen" néven már 1324-ben is szerepel. 1382-ben "Kysheflin", 1405-ben "Chlain Hoeflein", 1580-ban "Khlain Höflein", 1641-ben "Minor Hefflan", 1651-ben "Klain Hefflein" néven szerepel a korabeli forrásokban.
Plébániája 1464-ben már létezett, temploma 1528-ban épült. Anyakönyveit 1710-óta vezetik. A török 1529-ben, 1532-ben és 1683-ban pusztította. A 17. századtól az Esterházy család birtoka volt.

Vályi András szerint " Kis Höfflein. Német falu Sopron Várm. földes Ura H. Eszterházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Kis Mártonhoz közel, Sopronhoz pedig 2 3/8 mértföldnyire, határja két nyomásbéli, leg inkább búzát, rozsot, árpát, zabot, pohánkát is terem, borai jó asztali borok, vagyon kőbányája is, réttye tsekélyes."

1910-ben 920, túlnyomórészt német (872 fő) lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Sopron vármegye Kismartoni járásához tartozott. 1970-óta Kismartonhoz tartozik.

Nevezetességei 
 A dombtetőn álló Szent Vid plébániatemplom 15. századi eredetű, 1528-ban a főhajóval bővítették. Tornya 1700 körül épült. A templomot 1962-ben renoválták, 1975-ben rövidzárlat következtében tűz pusztította, melyben a bejárati rész és az orgona súlyosan megsérült. Főoltára a 18. század második felében készült, Nepomuki Szent János, Szent Péter és Pál apostolok faragott szobrai díszítik. A mennyezeten, stukkó-keretben Szent István és Szent László királyok képei láthatók.
 A községháza a 17. század második felében épült.
 A határában található embermagasságú "Kümmerlingstein" kőhöz legenda fűződik.

Jegyzetek

További információk 
 A templom a magyar várak honlapján
 Magyar katolikus lexikon
 A Kümmerlingstein története 
 A kishöflányi plébánia 
 Az önkéntes tűzoltóság honlapja 

Burgenland települései
Sopron vármegye települései
Kismarton
Kisdobrony

Kisdobrony () falu Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.

Fekvése
Munkácstól 26 km-re nyugatra fekszik, Tiszaágtelek már nem tartozik hozzá.

Története
Már az őskorban lakott hely. A tatárjárás előtt Csépánfölde néven volt ismert, de ez a falu 1241-ben teljesen elpusztult. Mai nevén 1321-ben említik először.

1321-ben Károly Róbert király Pányoki Dobou mesternek adta, s határát leiratta. 1324-ben Károly Róbert király megerősítette  Dobrow mestert birtokában. 1325-132-ben Dobrow és testvére János osztották meg egymás közt.

1904-ig a település neve a régi dokumentumokban és újságokban Kis-Dobrony néven szerepelt, de a magyar királyi miniszterelnöki 84403//1904 rendeletével a település nevét Kisdobronyra változtatták. Csomonyából ugyanekkor lett Csongor, Nagy-Dobronyból pedig Nagydobrony.

1910-ben 1207, túlnyomórészt magyar lakosa volt. Évszázadokig Ung vármegyéhez tartozott. A 18. századtól a trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Mezőkaszonyi járásához csatolták.

Népesség 
Ma 1980 lakosából 1971 (98%) a magyar.

Nevezetességek
 Református temploma 1828 és 1838 között épült a régi fatemplom helyére. Mai formáját 1893-ban nyerte egy tűzvész utáni újjáépítés alkalmával, utoljára 2009-ben renoválták.

Személyek 
 Itt született Herceg Erika (1988) modell, énekesnő

Jegyzetek

Források
 Györffy György: Bereg vármegye.
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

Az Ungvári járás települései
Bereg vármegye települései
Kisgejőc

Kisgejőc () falu Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.

Fekvése
Ungvártól 18 km-re délre az Latorca-folyó partján fekszik.

Története
1394-ben Geyeuch néven említik először. 1910-ben 937, túlnyomórészt magyar lakosa volt, ma 736 lakosából 704 (95%) a magyar.
Református temploma 1806-ban épült, 1844-ben romantikus stílusban átépítették. A trianoni békeszerződésig Ung vármegye Ungvári járásához tartozott.

2020-ig Nagygejőchöz tartozott.

Családok
Egry, Pankotay, (nemes) Ladányi, (nemes) Jávorszky, nemes Benkő, Resko, Darányi, Burok, Belenszky, Ráczkövy, nemes Ritok, Nagy, Kiss, nemes László, Bartók, nemes Diószeghy, nemes Fegyverneky, Beregi. A Benkő család címeres nemes levelét II. Ferdinándtól kapta 1619-ben és Ungmegyében hirdették ki. A Fegyverneky család első őse Fegyverneky Izsák 1568-ban szerepel. Ez a régi nemes család Pest és Nógrád megye bírtokos nemesei közé tartozott.A Pankotay család cimeres nemes levelét II Ferdinándtól kapta 1559. november 27-én.

Lakossága
1910-ben 937 túlnyomórészt magyar
2001-ben 760 fő, ebből 696 magyar (92%)

Híres emberek
Kisgejőcön született
Egry Ferenc, a 19–20. század egyik leghíresebb magyar harangöntője. Még Ausztráliában is találtak az ő öntödéjéből származó harangot.
Darányi Lajos (1905-1971) sárospataki lelkész, a Tiszáninneni Református Egyházkerület püspöke, korának kiváló igehirdetője.
1949. február 27-én Zselicki József költő.

Kisgejőcön élt
 Bódi László (Cipő), a Republic könnyűzenei együttes énekese (1965 és 1966 között).

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 www.karpataljaturizmus.net

Az Ungvári járás települései
Ung vármegye települései
Kovászó

Kovászó (ukránul Квасове (Kvaszove / Kvasove)) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Beregszásztól 15 km-re délkeletre a Borzsa jobb partján fekszik.

Nevének eredete
A falu nevére kétféle magyarázat is van: nevét a határában álló Kovas sziklától kaphatta, vagy az ószláv kvasz szóból keletkezett.

Története
Kovászó nevét 1270-ben említette először oklevél Koazou néven, mint királyi birtokot. Később több család nak is volt itt birtoka, így a Jakcs, a Rédey, Lónyay családok is birtokosai voltak.

13. századi várának romja a Borzsa partján egy dombon áll és valószínűleg a tatárjárás után épült. Először kerek lakótornya készült el, majd a magaslat alakját követő várfalak épültek fel. 1564-ben a császár romboltatta le, mivel tulajdonosa rablótanyának használta.

A település timsógyára 1809-ben létesült.

1910-ben 668, többségben ruszin lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Tiszaháti járásához tartozott. 1000, többségben ruszin lakosa mellett kevés magyar is lakja.

Nevezetességek
 Kovászói vár - Kovászó vára valamikor a tatárjárás után épülhetett a Borzsa folyó partján emelkedő sziklás magaslatra. Először a kerek lakótorony, később a magaslat alakját követő várfalak készültek el. 1390-ben Zsigmond király Nagymihályi Jánosnak adományozta, ettől kezdve magánvár volt. A török időkben, akkori tulajdonosa, Matuznai Pál, kihasználva az ország megosztottságát rablótanyául használta, gyakran végigrabolva fegyvereseivel a környéket. 1564-ben a rablótanyaként használt várat Schwedli Lázár császári biztos elfoglalta és leromboltatta. Azóta romos állapotában áll.

 Református fatemploma - 1733-ban épült, majd helyette 1895-ben készült el mai temploma.

 Görögkatolikus temploma -  1390-ből való, 1750-ben barokk stílus ban építették újjá.

A Beregszászi járás települései
Bereg vármegye települései
Kapellmeister

A kapellmeister (német ’kórusvezető, karnagy’) egy kórus vagy zenekar vezetője és/vagy karmestere.

A zenei klasszicizmusnak (1750–1823) majdnem egészen a végéig a kapellmeister szót az udvar zenei életének vezetőjére használták. Ilyen tisztséget töltött be például Johann Sebastian Bach Köthenben, Joseph Haydn az Esterházy családnál vagy Ferdinando Paër a szász választófejedelem drezdai udvarában.

Elsősorban német nyelvterületen nagyobb operaházakban a kapellmeistert a zenei igazgató megnevezéseként is használják.

A rézfúvós bandák vezetőire is alkalmazhatjuk.

A modern tánczenében és dzsesszben a szó angol megfelelője, a bandleader (’zenekarvezető’) használatos.

Ezenkívül régebben sokszor a kapellmeister egyenlő volt a koncertmesterrel.

Foglalkozások
Koncertmester

A koncertmester a zenekar első hegedűse, a karmesterhez legközelebb eső pultban kívül ülő hegedűs.

A zenekar hierarchiájában a karmester és a művészeti vezető alatt áll. Az ő feladata a hangolás irányítása, ő a vonós szekció vezetője, aki felelős a vonósok teljesítményéért. A koncertmester játssza a mű szólórészeit, próbákon esetenként a karmestert is helyettesíti. Nagyobb zenekarokban több koncertmester is van, akik a különböző vonósok szólamvezetői.

Régebben (elsősorban a barokk korban) sok karmester (Kapellmeister) mindjárt a koncertmester szerepét is betöltötte azzal, hogy hegedűvel a kezében bent ült a tuttiban. Ilyen karmestermentes kamarazenekarokkal ma is találkozhatunk, főleg historikus előadások esetén.

Források
Josemaría Escrivá de Balaguer

Josemaría Escrivá de Balaguer katolikus pap, a római katolikus egyház szentje. 

1902. január 9-én a spanyolországi Aragónia tartományban, az Huesca közelében fekvő Barbastróban született, katolikus családban. Fiatalon elkötelezett hívővé vált, életét választott hivatása töltötte ki. 1925-ben szentelték pappá. 1928-ban Madridban megalapította az Opus Dei nevezetű lelkiségi mozgalmat, melynek szervezetét 1951-ben ismerte el a Szentszék, és 1982 óta személyi prelaturaként működik. Ő alapította meg 1943-ban a Szent Kereszt Papi Társaságot is. 1975. június 26-án hunyt el Rómában.

II. János Pál pápa 1992-ben boldoggá, majd 2002-ben szentté avatta. Emléknapját halála napján, június 26-án tartják.

Életéről film készült There Be Dragons címen 2011-ben.

Magyarul megjelent művei 
Út; Scepter, Dublin, 1966
Barázda; ford. M. Edith; Szt. István Társula, Bp., 1997
Kovácstűzhely; ford. Erdő Péter; Szt. István Társulat, Bp., 1998
Keresztút; ford. Gömöri Zoltán; Szt. István Társulat, Bp., 2000
Rózsafüzér; ford. Berkes Éva; Szt. István Társulat, Bp., 2006
Isten barátai. Homíliák; ford. Kiss B. Zsolt; Szt. István Társulat, Bp., 2008
Út; ford. Hegedüs Anna; 3. jav. kiad; Szt. István Társulat, Bp., 2019

Külső hivatkozások 
 Josemaria Escriva
 Josemaria Escriva – életmű írások

További információk 
Álvaro del Portillo: A mindennapi élet szentje. Beszélgetés az Opus Dei alapítójáról; közrem. Cesare Cavalleri, ford. Csimma Ágnes; Jel, Bp., 2010
François Gondrand: Isteni léptekkel. Josemaría Escríva de Balaguer, az Opus Dei alapítójának életrajza; ford. Szabó Zoltán, Thompson Beatrix; Szt. István Társulat, Bp., 2016

1902-ben született személyek
1975-ben elhunyt személyek
Spanyol szentek
Spanyol katolikus papok
Prelatúra

A prelatúra (vagy prelatura) a katolikus egyház belső joga (kánonjog) szerinti jogi személy, mely élén a prelátus áll. A prelatúrára vonatkozó egyetemes (a teljes római katolikus egyházon belül érvényes) szabályokat az Egyházi Törvénykönyv (CIC. – Codex Iuris Canonici) tartalmazza. A CIC. a prelatúra két fajtáját a területi és a személyi prelatúrát alkotja meg.

Területi prelatúra 

„A területi prelatúra Isten népének egy területileg körülhatárolt része, melynek gondozása különleges körülmények miatt valamely prelátusra van bízva, aki azt megyés püspök módjára, annak saját pásztoraként kormányozza.”[CIC. 370. kánon] A területi prelatúra az egyházmegyéhez, a területi apátsághoz, az apostoli vikariátushoz, az apostoli prefektúrához és az állandó jelleggel létesített apostoli kormányzósághoz hasonlóan részegyháznak minősül. A prelátus általában a megyés püspökkel a jogban egy tekintet alá esik, így megilleti mindaz a rendes, saját és közvetlen hatalom, ami lelkipásztori feladatának gyakorlásához szükséges. [CIC.381.kán.].

Személyi prelatúra 

A személyi prelatúra a területivel szemben a papok megfelelő elosztásának elősegítésére vagy különös lelkipásztori, illetve missziós feladatok ellátására bizonyos területeken vagy bizonyos társadalmi csoportok körében az Apostoli Szentszék az érdekelt püspöki konferenciák meghallgatásával alapított, saját, az Apostoli Szentszéktől kapott (értsd: a pápa által jóváhagyott) szabályzattal rendelkező szervezet. Mivel élén klerikus áll (prelátus), jogi személy. [CIC 294-295. kán.]. 
A személyi prelatúra nem részegyház, nem egyfajta személyi egyházmegye. A prelatúrához tartozó személyek továbbra is a megyés püspök egyházi kormányzata alatt állnak, ezért a személyi prelatúrához nem a lakhely alapján tartoznak a Krisztus-hívők, hanem egy megállapodás révén csatlakoznak hozzá. A személyi prelatúra egy egyházmegyén belüli működéséhez a megyés püspök (helyi ordinárius) előzetes hozzájárulására van szükség.

Prelátus 
A katolikus egyházban szóhasználatában többjelentésű kifejezés:
1. prelatúra vezetője; 2. tágabb értelemben „főpap”; 3. pápai prelátus: a pápa által egyházmegyés papoknak kitüntetésként adományozott megtisztelő cím, minden különös joghatóság nélkül.

Katolikus részegyházak
Katolikus egyházszervezet
Konrád

A Konrád férfinév a német Kuonrat névből származik. Elemeinek jelentése: merész és tanács. 


Rokon nevek
 Kunó: a Konrád német becenevéből önállósult. 
 Kurt: a Konrád német becenevéből önállósult.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Konrád, Kurt és Kunó szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Konrád, Kurt
 február 14. 
 február 18. 
 február 19. 
 április 20. 
 április 21. 
 június 1. 
 november 26. 
 december 14. 
Kunó
 február 19. 
 május 29. 
 június 1.

Híres Konrádok, Kunók és Kurtok
 Konrad Adenauer német kancellár
 Konrad Henlein szudétanémet náci politikus
 Franz Conrad von Hötzendorf vezérezredes, vezérkari főnök
 Konrad Lorenz etológus
 Conrad Ferdinand Meyer svájci író
 Konrad der Pfaffe német szerzetes, költő 
 Wilhelm Conrad Röntgen Nobel-díjas német fizikus
 Verebélyi Konrád labdarúgó
 Klebelsberg Kuno kultuszminiszter
 Kurt Beck politikus
 Kurt Cobain zenész, költő, festő
 Kurt Elshot labdarúgó
 Curt Giles kanadai jégkorongozó
 Kurt Gödel matematikus
 Kurt Hensel matematikus
 Kurt Georg Kiesinger német kancellár
 Kurt Masur karmester
 Kurt Russell amerikai színész
 Kurt Schwitters képzőművész
 Kurt Tucholsky író
 Kurt Vonnegut író
 Kurt Waldheim osztrák politikus, ENSZ főtitkár

Uralkodók
 I. Konrád keleti frank király és német-római császár
 II. Konrád német-római császár és német-római császár
 III. Konrád német király és német-római császár
 IV. Konrád német király  és német-római császár

Egyéb Konrádok, Kurtok és Kunók
 Kunó település

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Adalberta

Az Adalberta női név az Adalbert férfinév női párja, aminek a jelentése: nemes + fényes, híres.


Rokon nevek
Adalbertina

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években az Adalberta szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Adalberta sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
április 23.

Híres Adalberták

Jegyzetek

Ada
Női keresztnevek (A, Á)
Germán eredetű magyar női keresztnevek