Az Amerikai Egyesült Államok függetlenségi nyilatkozata

1776. július 4-én a Kontinentális kongresszus elfogadta a tizenhárom gyarmatnak a Brit Birodalomtól való függetlenségét kimondó Lee-határozatot. A döntést hivatalosan bejelentő és megindokló dokumentum, az Amerikai Egyesült Államok függetlenségi nyilatkozata' július 4-én került jóváhagyásra.

Az eredeti dokumentum a washingtoni Nemzeti Archívumban látható. Július 4., a függetlenség napja az USA nemzeti ünnepe, illetve szövetségi állami főünnepe.

 Történeti háttér 
 A Kontinentális kongresszusok 
A bostoni teadélutánt követően a brit parlament megtorlásként öt törvényt hozott, melyeket a gyarmaton élők a „kényszerítő” vagy „tűrhetetlen törvények” elnevezéssel illettek.

 a bostoni kikötő bezárása az elpusztított tea árának megtérítéséig
 Massachusetts közvetlen brit kormányzás alá rendelése
 a kormányzó a királyi hivatalnokok elleni pereket más gyarmatra vagy az anyaországba helyezheti át
 a kormányzó saját maga is kiutalhat szállást a katonáknak, ha a gyarmatok törvényhozásai ezt nem teszik meg
 Québec tartomány területének növelése és a francia katolikus lakosságnak adott kedvezmények

Az 1774 szeptemberében összehívott első kontinentális kongresszuson a gyarmatok képviselői a brit áruk bojkottja mellett döntöttek és petícióban követelték a királytól a törvények visszavonását – sikertelenül.

1775. április 10-én kitört az amerikai függetlenségi háború. Az 1775 májusában, Philadelphiában összeült második kontinentális kongresszus egyes küldöttei számára a függetlenné válás már reális célnak tűnt, ám egyelőre senki sem sürgette. Bár sokan úgy gondolták, a brit parlamentnek nincs törvényes fennhatósága az amerikai gyarmatok felett, azt remélték, hogy III. György király az ő oldalukon foglal állást, mivel a hozzá és a brit alkotmányhoz való hűségüket továbbra is hangsúlyozták. 1775. július 5-én a kongresszus újabb petíciót fogalmazott meg, amelyet (hat hét múlva, amikor az Londonba ért) az uralkodó nem vett át. Augusztus 23-án, a Bunker Hill-i csata (június 17.) hírére reagálva György proklamációban jelentette ki, hogy az amerikai gyarmatok „nyílt lázadásba” kezdtek, október 26-án, a parlament nyitó ülésén tartott beszédében pedig színleltnek nevezte az amerikaiak iránta való hűségét, mivel valódi céljuk szerinte egy független birodalom megalapítása volt. György kijelentette, hogy szándékában áll a lázadás fegyverrel való elfojtása, és ehhez akár idegen csapatok segítségét is igénybe veszi.

A király válasza után a függetlenséget sürgető hangok felerősödtek; köztük az egyik leghatásosabb Thomas Paine-é volt, aki Józan ész című, hamar népszerűvé váló írásában (megj. 1776. január 10.) a teljes függetlenség és a köztársaság kikiáltása mellett érvelt.

Az 1776. június 7-én összeült Kongresszus egyetértett Paine teljes függetlenségre való törekvésével. Június 11-étől Benjamin Franklin, John Adams, Thomas Jefferson, Robert R. Livingston és Roger Sherman elkezdték írni a nyilatkozatot, és összeállították az első változatot, ami július 1-jén került a Kongresszus elé. John Hancock, a Kongresszus elnöke, és titkára, Charles Thomson, július 4-én aláírta az okmányt. A nyilatkozat azonban csak augusztus 10-ére ért el Londonba, és csak 1783-ban, a párizsi békével lépett érvénybe.

 A szöveg megírása 
 1776. június 11-én a Kongresszus öttagú bizottságot állított fel a nyilatkozat megfogalmazására, melynek tagjai John Adams (Massachusetts), Benjamin Franklin (Pennsylvania), Thomas Jefferson (Virginia), Robert R. Livingston (New York) és Roger Sherman (Connecticut) voltak. A bizottság tevékenységéről nem készített jegyzeteket, ezért nem tudjuk pontosan, hogyan dolgoztak – Jefferson és Adams évekkel későbbi visszaemlékezései ellentmondásosak, s így nem igazán megbízhatók. Abban biztosak lehetünk, hogy a dokumentum felépítésének megbeszélése után a bizottság Jeffersonra bízta az első fogalmazvány megírását. Jefferson ugyan tizenhét napig dolgozott a szövegen, ám mivel a Kongresszus sűrű programja sok idejét lefoglalta, valószínűleg sietve fogalmazott. Az első fogalmazványt a bizottság többi tagjának javaslataival módosítva és kiegészítve készítte el azt a változatot, amelyet 1776. június 28-án a Kongresszus elé terjesztettek Az Amerikai Egyesült Államok képviselői általános kongresszusának nyilatkozata (A Declaration by the Representatives of the United States of America, in General Congress assembled) címen.

 A nyilatkozat aláírása 
 Aláírók 
A függetlenségi nyilatkozatot ötvenhatan látták el kézjegyükkel:

 Delaware: George Read, Caesar Rodney, Thomas McKean
 Pennsylvania: Robert Morris, Benjamin Rush, Benjamin Franklin, John Morton, George Clymer, James Smith, George Taylor, James Wilson, George Ross
 New Jersey: Richard Stockton,  John Witherspoon, Francis Hopkinson, John Hart, Abraham Clark
 Georgia: Button Gwinnett, Lyman Hall, George Walton
 Connecticut: Roger Sherman, Samuel Huntington, William Williams, Oliver Wolcott
 Massachusetts: Samuel Adams, John Adams, John Hancock, Robert Treat Paine, Elbridge Gerry
 Maryland: Samuel Chase, William Paca, Thomas Stone, Charles Carroll of Carrollton
 Dél-Karolina: Edward Rutledge, Thomas Heyward, Jr., Thomas Lynch, Jr., Arthur Middleton
 
 
 New Hampshire: Josiah Bartlett, William Whipple, Matthew Thornton
 
 Rhode Island: Stephen Hopkins, William Ellery
 
 New York: William Floyd, Philip Livingston, Francis Lewis, Lewis Morris
 
 Virginia: George Wythe, Richard Henry Lee, Thomas Jefferson, Benjamin Harrison, Thomas Nelson, Jr., Francis Lightfoot Lee, Carter Braxton
 Észak-Karolina: William Hooper, Joseph Hewes, John Penn

 A nyilatkozat filozófiai háttere 
A felvilágosodáskori eszmék a nyilatkozatban megjelentek, mint például a szabadságjog, az egyenlőség és a deizmus eszméje. Bizonyos sorokat szó szerint vettek át John Locke műveiből.

 Jegyzetek 

 Bibliográfia 
 Becker, Carl. The Declaration of Independence: A Study in the History of Political Ideas. 1922. Online: The Online Library of Liberty és Google Book Search. Revised edition New York: Vintage Books, 1970. .
 Boyd, Julian P. The Declaration of Independence: The Evolution of the Text. Originally published 1945. Revised edition edited by Gerard W. Gawalt. University Press of New England, 1999. .
 Boyd, Julian P. "The Declaration of Independence: The Mystery of the Lost Original". Pennsylvania Magazine of History and Biography 100, number 4 (October 1976) , 438–467.
 Burnett, Edward Cody. The Continental Congress. New York: Norton, 1941.
 Christie, Ian R. and Benjamin W. Labaree. Empire or Independence, 1760-1776: A British-American Dialogue on the Coming of the American Revolution. New York: Norton, 1976.
 Dumbauld, Edward. The Declaration of Independence And What It Means Today. Norman: University of Oklahoma Press, 1950.
 Friedenwald, Herbert. The Declaration of Independence: An Interpretation and an Analysis. New York: Macmillan, 1904. Hozzáférhető az Internet Archive oldalán.
 Hamza Gábor: Alkotmányfejlődés az Amerikai Egyesült Államokban különös tekintettel a hatalmi ágak elválasztására. Parlamenti Szemle 1 (2016) 5-22. http://www.parlamentiszemle.hu/lapszamok/2016-1-lapszam
 Hazelton, John H. The Declaration of Independence: Its History. Eredeti kiadás 1906. New York: Da Capo Press, 1970. . Az 1906-os változat elérhető a Google Book Search oldalán.
 Jensen, Merrill. The Founding of a Nation: A History of the American Revolution, 1763–1776. New York: Oxford University Press, 1968.
 Maier, Pauline. American Scripture: Making the Declaration of Independence. New York: Knopf, 1997. .
 McPherson, James. Abraham Lincoln and the Second American Revolution. (1991) 
 Middlekauff, Robert. The Glorious Cause: The American Revolution, 1763–1789. Revised and expanded edition. New York: Oxford University Press, 2005.
 Pencak, William. “The Declaration of Independence: Changing Interpretations and a New Hypothesis.” Pennsylvania History 57, no. 3 (1990): 225-235.
 Rakove, Jack N. The Beginnings of National Politics: An Interpretive History of the Continental Congress. New York: Knopf, 1979. 
 Ritz, Wilfred J. "From the Here of Jefferson's Handwritten Rough Draft of the Declaration of Independence to the There of the Printed Dunlap Broadside". Pennsylvania Magazine of History and Biography 116, number 4 (October 1992), 499–512.
 Wills, Garry. Inventing America: Jefferson's Declaration of Independence. Garden City, New York: Doubleday, 1978. .
 Wills, Garry. Lincoln at Gettysburg: The Words That Rewrote America.(1992)  Wilson, Harold L. Lincoln's Sword:The Presidency and the Power of Words. (2006) 

 További információk 

 Magyarul 
 Az USA függetlenségi nyilatkozatának hivatalos magyar fordítása
Matthew Spalding: Az amerikai Függetlenségi nyilatkozat és alkotmány alapelvei''; ford. Csonka Judit; Common Sense Society, Bp., 2011

Angolul 
 Declaration of Independence at the National Archives 
 The Complete Text of the Declaration of Independence at the National Archives 
 "The Declaration of Independence: A History" 
 "The Stylistic Artistry of the Declaration of Independence" by Stephen E. Lucas 
 US History – Declaration of Independence 
 Duke University – The Rough Draft of the Declaration of Independence 
 Library of Congress: Declaration of Independence and Related Resources 
 Colonial Williamsburg Foundation: Principles of Freedom: The Declaration of Independence and the American Revolution 
 University of Virginia: Albert H. Small Declaration of Independence Collection 
 PBS/NOVA: The Preservation and History of the Declaration 
 National Geographic News: "U.S. Independence Celebrated on the Wrong Day?" 
 Colonial Hall: A Line by Line Historical Analysis of the Grievances  
 Signers of the Declaration of Independence 

ny
Oklevelek
Amerikai–brit kapcsolatok
1776