Arló

Arló nagyközség Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése
Ózdtól 3 kilométerre délre, Miskolctól körülbelül 60 kilométerre nyugatra, a Hódos-patak völgyében, tagolt, dombsági területen fekszik a településen keresztülhaladó 25-ös főút, valamint az abból, annak 62+300-as kilométerszelvényénél északnyugati irányba, Borsodszentgyörgy felé kiágazó 23 114-es út találkozásánál. Szomszédos települések Ózdon kívül: délre Járdánháza 3 km-re, északnyugatra Borsodszentgyörgy 6 km-re.

Az Arlói-tó a 20. század elején keletkezett: a bányászati tevékenység következtében a Csahó-hegy homokkőrétegei elmozdultak, és a suvadás elzárta a patak útját, 8,5 hektáros tavat hozva létre.

Nevének eredete  
Neve feltehetően a sast jelentő ószláv orlov szóból származik.

Története 
A település a 11. században jött létre, ekkor a Miskolc nemzetség birtoka volt. Első fennmaradt írásos említése (Arlo) 1268-ból való.

Az első lakosok fakitermeléssel és szénégetéssel foglalkoztak. A 17. században romák vándoroltak be a településre, ma a falu lakosságának 50%-át ők alkotják.

A falu népessége az ipartelepítések korától egyre nagyobb növekedésnek indult az ózdi és borsodnádasdi üzemek közelségének köszönhetően. 

A nehézipar válsága Arlót is érintette, a népesség emiatt az 1990-es évektől csökkenni kezdett, sokan elvándoroltak Miskolcra és más városokba. A munkaképes korú férfiak jelentős része Miskolcra, Eger környékére vagy akár Budapestre ingázik.

1994-ben telepedtek le a faluban Szent Ferenc Kisnővérei, azóta támogatják a szegény családokat például kamatmentes kölcsönökkel vagy a gyerekek vizsgálatokra szállításával. 2020 nyarától a Jézus Társasága romamissziót indított a település két szegregátumában (Kisfalun és Csahón) Jezsuita Jelenlét Arló néven. A jelenlét a Felzárkózó Települések kormányzati program keretében működik, célja „a családok segítése: a munkanélküliségből, hiányos iskolázottságból, lakhatási szegénységből és az öröklött, tanult tehetetlenségből való szabadulás”, módszertani alapját pedig a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Jelenlét Programja adja. 2021 októberében készült el a Jelenlét Ház, ahol baba-mama foglalkozásokat, iskolásoknak korrepetálást, tánc- és zenetanítást tartanak, segítenek a mindennapi ügyintézésben, illetve mosási és fürdési lehetőséget biztosítanak.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Zsigrai Árpád (MDF-FKgP)
 1994–1998: Zsigrai Árpád (Konzervatív Koalíció)
 1998–2002: Zsigrai Árpád (független)
 2002–2006: Zsigrai Árpád (független)
 2006–2010: Zsigray Árpád (független)
 2010–2013: Zsigray Árpád (független)
 2013–2014: Vámos István Józsefné dr. (független)
 2014–2019: Vámos István Józsefné dr. (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Vámos Istvánné dr. (Fidesz-KDNP)

A településen 2013. április 21-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a településen a lakosságának 70%-át magyar, a 30%-át cigány származású  emberek alkották. Ezenkívül 4 szlovák is élt a településen.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,1%-a magyarnak, 19,9% cigánynak mondta magát (13,6% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,7%, református 1%, görögkatolikus 0,5%, felekezet nélküli 7,5% (22,5% nem válaszolt).

Látnivalók, programok 
 Késő barokk stílusú római katolikus plébániatemplom, műemlék, Szent Mihály tiszteletére szentelve
 Arlói-tó: a szép természeti környezetben fekvő, suvadással létrejött tó ma fürdő- és horgászvíz. Partján víkendházak, horgászkalyibák állnak.
 Tájház
 Kézművestábor minden július elején

Testvértelepülések 
  Nyustya (Hnúšťa), Szlovákia
  Korond (Corund), Románia
  Beretke (Bretka), Szlovákia

Jegyzetek

További információk 
 Arló Önkormányzatának honlapja
 Arlói Jezsuita Jelenlét

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései