Puskás Ferenc (labdarúgó)

Puskás Ferenc, született Purczeld (Budapest, 1927. április 1. – Budapest, 2006. november 17.) a Nemzet Sportolója címmel kitüntetett, olimpiai arany- és világbajnoki ezüstérmes magyar labdarúgó, több klubcsapat és válogatott edzője, posztumusz dandártábornok. Az Aranycsapat csapatkapitánya, közismert becenevén Puskás Öcsi; Spanyolországban Pancho néven becézték. A FIFA-listán a világ valaha volt legjobbjai között szerepel. 2016-ban a goal.com internetes szakportál „Legendák világbajnoksága” elnevezésű szavazásán a valaha volt legjobb labdarúgónak választották.

85-szörös magyar és 4-szeres spanyol válogatott; háromszoros BEK győztes, a BEK gólkirálya 2 alkalommal, Európa legjobb góllövője (1948), Európa-kupa gólkirály 10 góllal (1948–1953-as Európa-kupa); az egyetlen játékos aki 4 gólt szerzett egy BEK vagy BL-döntőn (1960), 84 gólt szerzett a magyar válogatottban, ezzel egészen 2019-ig minden idők legeredményesebb európai válogatott játékosa volt, ekkor Cristiano Ronaldo megelőzte. A XX. század legjobb góllövője. Az egyetlen játékos a világon, aki gólt lőtt világbajnoki (1954), olimpiai (1952), Európa-bajnoki (Európa-kupa, 1953), Bajnokok Ligája- (BEK, 1960) és Interkontinentális kupadöntőben (1960) is. 352 magyar bajnoki mérkőzésen 360 gólt, míg 180 spanyol bajnoki mérkőzésen 156 gólt szerzett; Puskás életében 1271 mérkőzésen lépett pályára, és 1571 gólt szerzett, mérkőzésenkénti gólátlaga 1,24 volt, a hivatalos (bajnoki, kupa-, válogatott és egyéb díj-)  806. 5-szörös magyar bajnok a Kispest Honvéddal (Kispest AC/Budapesti Honvéd SE), 6-szoros spanyol bajnok a Real Madriddal; 4-szeres magyar és szintén 4-szeres spanyol gólkirály, 1-szeres spanyol kupagyőztes (1962). Edzőként az Antarktisz kivételével minden földrészen dolgozott. Szövetségi kapitányként Szaud-Arábia és Magyarország válogatottjai élén tevékenykedett. Bajnokcsapatok Európa-kupája-döntős és görög bajnok a Panathinaikósszal, görög bajnok az AEK Athénnal is, ausztrál bajnok és kupagyőztes a South Melbourne-nel. További bajnoki érmek sorát nyerte egyiptomi, paraguayi, chilei és görög csapataival.

Fontosabb címek és kitüntetések: FIFA Order of Merit; UEFA Order of Merit – smaragd fokozat; NOB Order of Merit; a Nemzet Sportolója; a Magyar Köztársasági Érdemérem középkeresztje; a Magyar Köztársaság tiszteletbeli nagykövete; a Köztársasági Elnök Arany Emlékérme; Budapest Főváros díszpolgára; Budapest I. és XIX. kerületének díszpolgára. A XX. század legjobb magyar sportolója (a Nemzeti Sport olvasói szavazása); a Real Madrid történetének legjobb játékosa (internetes szurkolói szavazás); a XX. század legjobb sportolója kitüntetés (AIPS); Aranyláb díj (Golden Foot); a FIFA SOS Gyermekfalvak magyarországi nagykövete; Magyar Örökség-díj. A Magyar Néphadsereg őrnagya, majd rehabilitálása után a Magyar Honvédség alezredesévé, ezredesévé, halála napján dandártábornokká léptették elő. Magyarország legnagyobb stadionja, az egykori Népstadion, valamint a felcsúti Pancho Aréna az ő nevét viseli. Felcsúton futballakadémiát, Kispesten általános iskolát, valamint Magyarország több településén és Ausztráliában utcát neveztek el róla. A 82656-os kisbolygó szintén az ő nevét viseli a világűrben.

1950 és 1954 között a magyar futballválogatott csapatkapitánya és a Budapesti Honvéd meghatározó egyénisége volt. Az 1956-os forradalom leverésének hírére Bécsben maradt, ahová rövidesen felesége és gyermeke is követte. Később Spanyolországba költözött, ahol 1958-tól a Real Madrid legendás játékosa lett. 39 évesen hagyott fel játékosi pályafutásával, utána futballedzőként tevékenykedett. 1991-ben végleg Magyarországra költözött, és 1992-ben az MLSZ utánpótlás-, majd nemzetközi igazgatója, végül 1993-tól egy rövid időre a válogatott szövetségi kapitánya lett. 2000-től Alzheimer-kórral és más betegségekkel küszködött, a kórházat csak ritkán hagyhatta el. Egészségi állapota egyre rosszabbra fordult, végül 2006. november 17-én hunyt el.

Puskást tekintik minden idők legjobb magyar labdarúgójának. Nemcsak Magyarországon és Spanyolországban örvend máig is köztiszteletnek, de a sportág számos nagy alakja, például Cruyff, Beckenbauer vagy Di Stéfano is nagyra becsülte. Pelé úgy fogalmazott, hogy a Holdon is Puskás lett volna a legnagyobb játékos. Páratlan játékát a rendkívüli robbanékonyság, a tökéletes labdakezelés, a kiismerhetetlen cselek, a szellemes megoldások, a szinte centiméterre pontos átadások, a nem mindennapi helyzetfelismerés és a briliáns rúgótechnika jellemezte. Akaraterejét igazolja, hogy bár Spanyolországban nagy túlsúllyal jelentkezett játékra, átállt a spanyol ritmusra, és rövid időn belül lefogyott a megfelelő szintre. Harmincéves kora után is képes volt a megújulásra, és a publikumot a régi játékával, sőt néha annál is jobbal kápráztatta el. Ismert volt erős és hihetetlenül pontos ballábas lövéseiről.

Puskást az IFFHS a 20. század egyik legjobb  játékosának tekinti. 2004-ben felkerült a neve a világ legjobb labdarúgóinak névsorát tartalmazó FIFA 100-as listára. A FIFA az év legszebb gólját lövő játékosnak járó díját a magyar csatárról nevezte el.

Élete

Gyermekkor, Kispesti AC 
Puskás Ferenc apai ágon szegény sváb származású családba született Purczeld Ferenc néven (a dokumentumok szerint április 1-jén, az Uzsoki utcai kórházban, azonban az esetleges április 1-jei tréfák elkerülése végett a születésnapját április 2-án ünnepelte).

Édesapja, id. Puskás Ferenc (1903–1952) a Kispest FC játékosa volt, majd a Kispesti AC és jogutódja, a Budapesti Honvéd edzőjeként dolgozott. Édesanyja Bíró Margit (1904–1976) varrónő volt. A család 1937-ben magyarosította nevét Purczeldről Puskásra. A családban az anya és a gyerekek már nem beszéltek németül. Korai éveit egy kispesti házban töltötte, 32 felnőtt és 132 gyermek társaságában.

Tehetséges labdarúgó volt, már gyerekkorától kezdve remekül futballozott. Pénz hiányában ekkor még általában rongyokból készített labdával játszott a közeli grundon, ahol társaival napi tíz órát is eltöltött. Legjobb barátja, későbbi csapattársa, a szomszédban lakó Bozsik József („Bozsik Cucu”) volt. A másfél évvel idősebb „Cucut” tizenkét éves korában, az akkori szabályok szerinti korhatárt elérve, leigazolta a Kispesti AC kölyökcsapata. Puskás ezt látva addig könyörgött a klub intézőjének, hogy hamis igazolással, Kovács Miklós néven bevette őt is a csapatba. Édesapja mindkettejüket nagyon tehetségesnek találta, és igyekezett csiszolni a játékukon.

Puskás már 16 évesen bekerült a kispesti felnőttgárdába. A csapat tagjaként 1943 őszén játszott legelőször, miután egy influenzajárvány miatt több játékosnak is távol kellett maradnia a nagyváradi NAC elleni mérkőzéstől. Ekkortájt kezdték idősebb játékostársai „Puskás Öcsinek” szólítani, és ebből az időszakból származik a „Sváb” becenév is.

A Budapesti Honvéd játékosaként sikerek a nemzeti válogatottban 

1945 augusztusában a második világháború után első ízben összeállt magyar válogatottal vett részt az első válogatott mérkőzésén, melyen 5–2-re győzték le Ausztria csapatát. Képzéséhez és sikeréhez nagyban hozzájárult a csapat edzője, Sebes Gusztáv, akit lenyűgözött Puskás játékstílusa, és aki megjósolta, hogy tanítványa egy napon a világ legjobb futballistájává válik.

1949-ben a Kispesti AC a Sportminisztérium védnöksége alá került, új néven, Budapesti Honvédként működött tovább, mivel a klub ezután a Magyar Néphadsereghez tartozott, az állandó játékosai többnyire hivatásos katonák is voltak. Puskás másik közismert sportsajtóban használt beceneve, a „Száguldó Őrnagy” innen ered. A Honvédnél töltött első éve során 50 alkalommal talált a kapuba, és ezzel elnyerte első bajnoki címét. Ebben az időben a Budapesti Honvéd volt a legjobb magyar labdarúgócsapat. Játékosai a nemzeti válogatott arculatát is meghatározták. Puskás a Honvéddal ötször (l. 4.1) nyerte meg a magyar bajnokságot, és négyszer szerzett gólkirályi címet. 1950-ben nősült meg, és feleségével, Hunyadvári Erzsébettel (1932–2015) egész életútja során kiegyensúlyozott házasságban élt. Házasságukból egy lányuk született 1952-ben, Anikó, aki 2011. október 19-én a spanyolországi Valenciában hunyt el.

Pályafutás (összefoglalás)

Magyarország (1939–1956) 
Magyarországon csak a Budapesti Honvédban (1949–1956), illetve ennek elődeiben a Kispesti FC-ben (1939–1944) és a Kispesti AC-ben (1944–1949) játszott. Az 1947–1948-as évadban 32 mérkőzés során 50 gólt szerzett. Öt alkalommal nyert bajnoki címet (l. 4.1).

1946 és 1956 között 18 alkalommal került be a Budapest-válogatottba, és 15 gólt lőtt.

Spanyolország (1958–1966) 

1958 és 1966 között a Real Madrid játékosa volt. A Real ez idő tájt hazájában nem talált legyőzőre. Összesen 372 meccset játszott végig, és 324 góllal gazdagította csapatát.

A BEK-ben 39 mérkőzés során 35 gólt lőtt, és 12 találatával gólkirály lett az 1959–1960-as évadban. Az 1960-as, Eintrach Frankfurt elleni döntő 7–3-as győzelméből (amely találatait tekintve máig rekordnak számít) 4 góllal vette ki a részét (a többi gólt Alfredo di Stéfano rúgta). Az 1961–1962-es évadban héttel több gólt lőtt be, mint a Real korábbi legeredményesebb játékosai, Di Stéfano és Tejada, így újra gólkirály lett. A döntőben, amelyben a Guttmann Béla által irányított Benfica Lissabon ellen 5–3-as vereséget szenvedtek, csak Puskásnak sikerült a kapuba találnia. Két évvel később a döntőben a Real az Internazionale ellen 3–1-re veszített. 1966-ban a megfiatalított Real Madridnak már sikerült győznie az FK Partizan Belgrad elleni döntőben. Puskás, aki ekkor már 39 éves volt, nem játszott a végjátékban, azonban csapatán belül mégis gólkirály lett, három meccsen szerzett öt góljával.

Magyar válogatott (1945–1956) 
Pályafutása a magyar válogatottban 17 éves korában, 1945. augusztus 20-án az osztrákok elleni 5–2-es budapesti győzelemmel kezdődött, és 1956. október 14-én Bécsben fejeződött be, amikor az osztrákok 2–0-s vereséget szenvedtek. Mindkét meccsen egyszer talált a hálóba.

1950-ben az Albániával szembeni 12–0-s győzelemből négy góllal vette ki a részét. További négy mérkőzésen újabb három gólt szerzett (1946: 7–2 Luxemburg ellen, 1948: 5–1 Románia ellen, 1949. május 8-án 6–1 és 1950. október 29-én 4–3 Ausztria ellen). Csapatával 63 meccset nyert meg, és csak 11-szer veszített, emellett további 11 alkalommal zárt döntetlennel. 85 nemzetközi találkozón 84 góljával magyar rekordot állított fel.

Spanyol válogatott (1961–1962) 
A spanyol válogatottban négy mérkőzésen játszott 1961 és 1962 között, de nem szerzett gólt. Első alkalommal 1961. november 12-én szerepelt Marokkó ellen Casablancában, ahol a spanyolok 1–0-ra nyertek. A másik három mérkőzést az 1962-es chilei világbajnokság részeként játszották le, melyen a spanyol csapat utolsó csoportmérkőzésén 1962. június 6-án, Viña del Marban 2–1-es vereséget szenvedett Brazíliától. Összeredménye 2 győzelem és 2 vereség.

Játékos

Klubok 
 1939–1944: Kispest FC
 1944–1949: Kispesti AC
 1949–1956: Budapesti Honvéd SE
 1958–1967: Real Madrid
1939-től 1956-ig egy klubnál játszott, melynek neve többször megváltozott

Bajnokságok és gólok 
 349 mérkőzés (358 gól) Magyarországon
 180 mérkőzés (156 gól) Spanyolországban

Minden sorozatban 
 262 mérkőzés (242 gól) a Real Madridban
 367 mérkőzés (380 gól) a Kispestben.

Meccsek és gólok a Budapest-válogatottban 
 1946–1956: 18 mérkőzés (15 gól)

Egyéb válogatott meccsek 
 1954–1955: 5 mérkőzés (11 gól)

Nemzeti gólkirályi címek 
 1948: 50 gól a Kispesti AC számára
 1950: 31 gól a Budapesti Honvéd SE számára
 1950. ősz: 25 gól a Budapesti Honvéd SE számára
 1953: 27 gól a Budapesti Honvéd SE számára
 1960: 28 gól a Real Madrid számára
 1961: 27 gól a Real Madrid számára
 1963: 26 gól a Real Madrid számára
 1964: 20 gól a Real Madrid számára

Nemzetközi gólkirályi címek 
 Európa-kupa: 1953 (10 gól)
 BEK: 1960 (12 gól), 1964 (7 gól)

Nemzetközi mérkőzések és gólok 
 85 mérkőzés (84 gól) a magyar válogatottnál (1945–1956)
 4 mérkőzés (0 gól) a spanyol válogatottnál (1961–1962)

Klubok edzőként 
Tíz országban edzősködött: Spanyolország, USA, Kanada, Görögország, Chile, Szaúd-Arábia, Egyiptom, Paraguay, Ausztrália és Magyarország.

 1967: Hércules Alicante, Spanyolország
 1967: San Francisco Gales, USA
 1968: Vancouver Royals, Kanada
 1968–1969: CD Alavés, Spanyolország
 1970–1974: Panathinaikósz, Görögország
 1974–1975: FCL Murcia, Spanyolország
 1975–1976: Colo-Colo, Chile
 1976–1977: a Szaúd-arábiai labdarúgó-válogatott edzője, Szaúd-Arábia
 1978–1979: AÉK, Görögország
 1979–1984: Al Masri, Egyiptom
 1985–1986: Sol de América, Paraguay
 1986: Cerro Porteño, Paraguay
 1990–1991: South Melbourne Hellas, Ausztrália
 1992: az MLSZ utánpótlás-, majd nemzetközi igazgatója
 1993. április–július: 4 mérkőzésen magyar szövetségi kapitány

Sikerei, díjai

Játékosként elért eredmények

Edzőként elért eredmények

Statisztika

Mérkőzései a magyar válogatottban

Mérkőzései a spanyol válogatottban

Mérkőzései magyar szövetségi kapitányként

Személyes rekordok 
 Legtöbb gól egy mérkőzésen: 7 (1949. február 19.)
 Legtöbb gól egy évadban: 50 (1948)
 A 20. század legjobb góllövője (a Kispesti AC, illetve a Budapest Honvéd SE és a Real Madrid játékosaként 514 első osztálybeli meccseken szerzett góllal)
 A harmadik legjobb magyar góllövő a magyar bajnoki örök góllövőlistán 357 góllal (az 1943 és 1956 közötti mérkőzéseken)
 A magyar válogatott legjobb góllövője (84 góllal)
 A tizenharmadik legjobb spanyol góllövő 156 góllal (az 1958 és 1966 közötti mérkőzéseken)
 A BEK góllövőlistájának harmadik helyezettje (Di Stéfano és Eusébio mögött) 36 góllal (az 1958 és 1966 közötti mérkőzéseken)

Érdekességek 
Puskás rendkívül jó eredménnyel szerepelt a magyar válogatott tagjaként, 85 mérkőzésen 84 gólt szerezve (találati aránya: 0,988). Összehasonlításképpen Pelé a brazil válogatottban 92 mérkőzésen 77 gólt szerzett (találati aránya: 0,837). Gerd Müller a német válogatottban ugyan 62 meccsen 68 gólt ért el (találati aránya: 1,097), ebből azonban 22 találkozón nem talált be. A legjobb találati arányt Puskás csapattársa, Kocsis Sándor érte el, aki 68 meccsen 75 alkalommal talált a hálóba (ami 1,103-as találati arányt jelent).

Legendák 

 A szóbeszéd szerint a pályafutása elején az egyik meccsén jobblábbal próbált gólt rúgni, de a lövés a kapust találta el, akinek az összes bordája eltört, ezért a későbbiekben csak a gyengébb bal lábát használta a kapura lövéshez. A valóság ezzel szemben az, hogy a bal lábát jobban tudta használni, mint a jobbat.
 Állítólag megtörtént, hogy a szövetség egyre gyakrabban nem fizette ki a játékosoknak járó prémiumot. Az 1952-es zürichi mérkőzésen a svájciak 2–0-ra vezettek, mikor Puskás érdeklődni kezdett a kispadon ülő Sebes Gusztávnál a honorárium felől: „Guszti bácsi, még mindig nincs pénz a győzelemért?” Az edző azonban megnyugtatta a játékost: „De van!” A magyar csapat végül 4–2-re győzött. Ekkor hangzott el Puskás legendás mondata: "Kis pénz, kis foci; nagy pénz, nagy foci".
 Az egyik válogatottmérkőzésen történt, hogy az ellenfél kivonult melegíteni a pályára, keményen készültek, eközben Puskásék a kezdőkörbe mentek, és azt játszották, hogy a félpályáról a kapujuk felé rúgták a labdát, de úgy, hogy az csak a felsőlécet érinthette. Az ellenfél egy idő után megunta a bemelegítést, és némán nézte őket.
 Papp László háromszoros ökölvívó olimpiai bajnokunk 1963 decemberében Madridban lépett szorítóba hivatásos mérkőzés keretében a spanyol Folledo ellen. A tét a középsúlyú Európa-bajnoki cím volt. A hatalmas csarnok zsúfolásig megtelt. Laci kissé szorongva nézett a mérkőzés elé. Nem az ellenfél izgatta, hanem a győzelemre áhítozó, heves vérmérsékletű, 15 ezer főnyi hazai közönség várható hangorkánja. Zúgott is a harsány biztatás a spanyolok kedvence felé. Egyszer azonban váratlanul felharsant a lelátó egyik szögletében a harsány „Hajrá, Papp!” kiáltás is. És míg Folledo hívei olykor szünetet is tartottak, Papp szurkolói megállás nélkül, a mérkőzés végéig lankadatlanul biztatták a magyar fiút. Laci önbizalmát láthatóan növelte a váratlan buzdítás. Fölénye egyre fokozódott. Végül biztos győzelemmel harcolta ki az Európa-bajnoki büszke címet. Az első gratuláló Puskás volt, aki a szorító közvetlen közelében szurkolta végig a mérkőzést. – Nem értelek, Öcsi! – jegyezte meg Papp. – Te amiatt panaszkodsz, hogy alig hallasz Spanyolországban magyar szót. És íme: ma este több száz magyar buzdított itt engem. – Tévedsz, Görbe! [ez Papp kedvenc beceneve] – magyarázott Puskás. – Rajtunk kívül egyetlen magyar sincs itt. Kubala és én fogadtuk fel ezeket az embereket itt. Kasztíliai munkanélküliek. Megvettük nekik a jegyet, és órabért fizettünk, hogy téged biztassanak. Becsülettel rászolgáltak a fizetésre.

Emlékezete 

 A Budapest Honvéd FC csapatában már senki nem játszhat 10-es mezben, mert a klub Puskás előtt tisztelegve visszavonultatta ezt a mezszámot. Puskás Ferenc 1942 és 1956 között a Kispesti AC-ben és jogutódjában, a Budapesti Honvédban 352 bajnoki mérkőzésen 360 gólt szerzett. A klubbal ötször bajnok lett és négyszer gólkirály. A Real Madrid CF együttesében "Puszkasz" harmincegy évesen, jelentős súlyfelesleggel, kétéves eltiltás után játszhatott újra. A spanyol profi klubban játékostársai elismerték tudását, és ott is a 10-es mezt adták neki. Amikor a portugál Figo 2000-ben a Realhoz került, csak annyit mondott neki az elnök, úgy viselje ezt a mezt, hogy előtte Puskásé volt.
 A Nemzetközi Labdarúgó-szövetség 2009-ben Puskás Ferenc-díjat alapított, melyet minden évben a legszebb gólt rúgó játékos kap.
 2002-ben róla nevezték el a Népstadiont.
 2010-ben Zalaszabáron a főteret nevezték el róla, és a településen egyben ünnepélyesen leleplezték a labdarúgó első köztéri szobrát is.
 Budapest XIX. kerületében a Bozsik stadion előtti, volt Újtemető utcát róla nevezték el.
 A Bozsik Stadion pénztárának falán domborműves bronz emléktábla látható (alkotó: Tihanyi Viktor 2007).
 Kispesten az egykori Szekfű utcai általános iskola falán mészkő-bronz domborműves emléktábla hirdeti BOZSIK JÓZSEF és PUSKÁS FERENC, az iskola egykori tanulói nevét (alkotó: Tihanyi Viktor 2008).
 Pécsett teret neveztek el róla.
 Dunaföldváron emléktáblát állítottak tiszteletére.
 Egy 2001-ben felfedezett kisbolygót, a 82656 Puskást róla nevezték el.
 Puskás Öcsi-szobor Budapesten. (2013)
Puskás-szobor Szentesen. (2013)
 2011. november 25-én a londoni 6–3-as győzelem évfordulóján a MÁV 470 010-4 számú Siemens Taurus mozdonyára az Aranycsapat tagjaként Puskás Ferenc is felkerült. A vállalat így állított a legendás csapatnak emléket.
 Alakja felbukkan (említés szintjén) Kondor Vilmos magyar író Budapest novemberben című, 2012-es kiadású bűnügyi regényében.
2013. március 28-án az Óbudai Promenádon, a leendő Puskás Öcsi téren avatták fel a világ első egész alakos köztéri Puskás-szobrát. Pauer Gyula és Tóth Dávid szobrászművész alkotásához egy madridi fénykép adta az ötletet, amelyen a madridi Toros de Las Ventas terén gyerekek csodálják a labdával varázsló Puskást.
2013. októberében a Real Madrid valdedebasi edzőközpontjának bejáratánál átadták Puskás mellszobrát.
A Puskás Akadémia FC 2014-ben átadott felcsúti stadionja a Pancho Aréna nevet kapta, amely Puskás Ferenc keresztnevének spanyol változatának, a Franciscónak becézése. Spanyolországban így nevezték Puskást.
2014 októberétől kapható a róla elnevezett Puskás-sör, melynek arany színű dobozán a csatár képe és 10-es mezszáma is látható.
 Egy 2016-os internetes szavazáson Puskás Ferencre is lehetett szavazni, akit aztán a Legendák vb-je elnevezésű szavazáson – Marco van Bastent, Maradonát és Zinedine Zidane-t is legyőzve – a labdarúgás történetének legjobb játékosának választották.
 2017. február 4-én bronzszobrot avattak a tiszteletére Melbourne-ben.
 2020. augusztus 20-án mutatták be az életéről szóló musicalt az Erkel Színházban. A darab rendezője Szente Vajk.

Zenei kiadványok 
 Puskas canta: Canciones populares de Hungria / Danzas gitanas hungaras (EP, 1961, Discophon 27.125)
 Nótáskedvű volt az apám (MC, 1997)
 Puskás. Hangfelvétel. A nevem csak ennyi volt: Öcsi... Puskás Ferenc emlékalbum. A futballegenda kedvenc nótái saját előadásában; Magneoton, Bp., 2007 (CD)

Film  
 Szerepel A csodacsatár című filmben. Rendező: Keleti Márton.
 Egy jelenetben megjelenik Az elvarázsolt dollár című Bujtor-filmben Albert Flóriánnal együtt.
 Almási Tamás (rendező), Neményi Ádám (producer): Puskás Hungary dokumentumfilm, 2009.
Gellár Csaba (rendező), Lajos Tamás, Takó Sándor (producer): Puskás öcsi és barátai animációs film, 2020.

Származása

Jegyzetek

Ajánlott irodalom

Források 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
  
 
 
 
 
  
  
 
 
 
 https://web.archive.org/web/20120106115015/http://www.budapestgaleria.hu/index.php?akt_menu=144#XIX. kerület
 Budapesti polgári anyakönyvek – házasságok 
 OSZK gyászjelentések

További információk 

 Ferenc Puskás, captain of Hungary; angolra ford. Aranka de Major; Cassell, London, 1955
 Hámori Tibor: Puskás. Legenda és valóság; Sportpropaganda Vállalat, Bp., 1982
 Öcsi képeskönyve. Puskás Ferenc 70 éves; szerk. Hoffer József; MLSZ, Bp., 1997
 Puskas on Puskas. The life and times of a footballing legend; szerk., angolra ford. Rogan Taylor Jamrich Klára; Robson Books, London, 1997
 Rogan Taylor: Egy legenda életre kel. Puskás Ferenc életregénye; ford., átdolg. Dénes Tamás, Jamrich Klára; Puskás Marketing Tanácsadó Kft., Bp., 1998
 Helmut Heimann: Tarzan, Puskás, Hansi Müller. Stelldichein donauschwäbischer Spitzensportler; Hartmann, Sersheim, 2001 (Donauschwäbische Kunst- und Geschichtsreihe)
 Bán Tibor–Harmos Zoltán: Puskás Ferenc; Aréna 2000, Bp., 2005 (Minden idők legjobb futballistái)
 Richard Williams: The perfect 10. Football's dreamers, schemers, playmakers and playboys; Faber and Faber, London, 2006
 Captain of Hungary. An autobiography; angolra ford. Aranka de Major; Stadia, Chalford, 2007
 Puskás Ferenc: Az Aranycsapat kapitánya. Önéletrajz; ford. Vik Szendrey; Athenaeum, Bp., 2008
 Borsi-Kálmán Béla: Az aranycsapat és a kapitánya. Sorsvázlatok a magyar futballpályák világából; Kortárs, Bp., 2008
 Horváth H. Attila: Informális tanulás az Aranycsapat korában. Tanulási színterek vizsgálata Puskás és Deák mikrokörnyezetében; Gondolat, Bp., 2011
 Szöllősi György: Puskás Ferenc. A legismertebb magyar. Fényképes életrajz minden idők talán legjobb futballistájáról; Rézbong, Göd, 2015 (angolul, lengyelül, németül, oroszul, spanyolul is)
 Kemény Kristóf: Puskás Öcsi. A külvárosi vagány hihetetlen kalandjai. Focista leszek én is!; Alexandra, Pécs, 2016
 Simon V. László: Úton a legendákkal – Puskás "Pancho" Öcsivel és Papp Lacival; szerzői, Budaörs, 2018
 
 
 
 

1927-ben született személyek
2006-ban elhunyt személyek
Magyar labdarúgók
Spanyol labdarúgók
Labdarúgócsatárok
A Budapest Honvéd labdarúgói
A Real Madrid labdarúgói
Magyar olimpiai bajnokok
Olimpiai bajnokok (1952)
Olimpiai bajnokok (labdarúgás)
Az 1952. évi nyári olimpiai játékok labdarúgói
Magyar bajnoki gólkirályok
Az év magyar labdarúgói
Az 1954-es világbajnokság labdarúgói
Az 1962-es világbajnokság labdarúgói
Aranycsapat
Magyar labdarúgóedzők
Spanyol labdarúgóedzők
Kispestiek
Zuglóiak
Német származású magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
Az 1956-os forradalom leverése miatt emigrált személyek
Magyar emigránsok Spanyolországban
Budapest díszpolgárai
Kezdőlapon szerepelt szócikkek
A Nemzet Sportolója cím birtokosai
Magyar bajnok labdarúgók
Spanyol bajnok labdarúgók
BEK-győztes labdarúgók
Budapesten született személyek
Az NB I labdarúgói
A La Liga labdarúgói
A La Liga edzői
Magyarok, akikről kisbolygót neveztek el
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek