alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Természettudomány

A természettudomány az élő és élettelen természet jelenségeinek, objektumainak tanulmányozásával foglalkozó tudományágak gyűjtőneve.

A természettudomány körébe tartoznak: fizika, kémia, biológia, földrajztudomány, geológia, meteorológia, csillagászat, orvostudomány, mezőgazdaság-tudomány, genetika.

Története 

Az ókorban a csillagászat volt az első természettudomány, ami vallási és társadalmi szükségletek mentén Mezopotámiában alakult ki. Leíró, rendszerező tudomány volt egzakt törvények nélkül. Ebbe a korba tehetjük a technika fejlődése következtében a mérnöki tudományok és az építészet kezdeteit is. Az ókori görögök alkották meg mai tudásunk szerint az első egzakt törvényeket. Ők a még mindig egységes természettudományt a görög természet (φύσις) szóból fizikának hívták, ami a filozófiával szorosan összefonódva fejlődött. Arkhimédész és Arisztotelész nevét érdemes megemlíteni, utóbbi mintegy összegezte az ókori görög fizikát.

A középkorban Arisztotelész tanai határozták meg a természettudományt, mellette a rokon tárgyú, de nem tudományos szemléletű alkímia és asztrológia virágzott. Előbbinek mégis fontos szerepe volt a fizikából először kiváló társtudomány, a kémia módszereinek kialakulásában.

A természettudományok kelléktára 
 Matematika
 Filozófia, logika

A természettudományok művelése ezen területek ismerete nélkül lehetetlen. Ezek az eszközök – mint egyfajta váz – fogják össze az egyes természettudományokat, azok eredményeit.
A matematika írja le a természetet. A filozófia elvi kérdésekkel, a megismerés útjával foglalkozik, ezen belül a logika a helyes gondolkodás folyamatát mutatja be. Segédtudománynak sem a matematika, sem a filozófia nem határolható be, mert önállóan is tudományt alkotnak. Ha kategorizálni kell őket, a matematikát általában a természettudományok közé, a filozófiát pedig a társadalomtudományok közé szokás sorolni.

A természettudományok osztályozása

Alaptudományok 

 Fizika 
 Kémia
 Biológia 
 Földtudomány 
 Csillagászat

Alkalmazott természettudományok 

 Mérnöki tudományok vagy műszaki tudományok
 Mezőgazdaság-tudomány 
 Orvostudomány

Irodalom 
 Simonyi Károly: A fizika kultúrtörténete
 Magyarok a természettudomány és a technika történetében. Életrajzi lexikon A-tól Z-ig. Főszerkesztő Nagy Ferenc. Szerkesztőbizottság Bérczi Szaniszló, Füzeséri András, Kiss Csongor, Lambrecht Miklós, Nagy Dénes, Nagy Ferenc, Sipka László. Lektorálta Garamvári Pál, Gazda István, Lajtha György, P. Károlyi Zsigmond, Raum Frigyes, Szűcs Ervin, Végh Ferenc. A bibliográfiát összeállította Gazda István és Kiss Csongor. Budapest: Országos Műszaki Információs Központ és Könyvtár, 1992
Bibliográfiák
 [A Magyar Tudománytörténeti Intézet kiadványai: mati.tudomanytortenet.hu ]
 [A Magyar Tudománytörténeti Intézet honlapja: mati.tudomanytortenet.hu]

Külső hivatkozások
Mihály

A Mihály héber eredetű bibliai férfinév, a Mikaél magyar formája. Jelentése: Ki olyan, mint az Isten? A név eredeti viselője az egyik arkangyal, akit Dániel próféta könyvében, Júdás apostol levelében és A jelenések könyvében említenek. Becézve Misi, Misike, Misu, Miska, Misa, Misó, Misóka. Női párja: Mihaéla

Gyakorisága 
Az 1990-es években gyakori név, a 2000-es években az 56-61. leggyakoribb férfinév.

Névnapok 
 május 8.
 június 19.
 szeptember 29.'''

Idegen nyelvi változatai 

 Micháél (héber)
 ميكائيل (Míkáíl) (arab)
 Michal, Michael (cseh)
 Μιχάλης (Michálész) (görög)
 Michaelis (latin)
 Michael (német)
 Mihael, Miháo (vend)
 Michal (szlovák)
 Michał (lengyel)
 Mícheál (ír)

 Michel (francia) (rövid alak)
 Michele (olasz)
 Mihai (román)
 Miguel (portugál, spanyol)
 Mika (finn)
 Mihail (Михаил, orosz)
 Mihajlo (Михайло, ukrán)
 Miheil (მიხეილ, grúz)
 Michael (angol)
 Mihill (albán)

 Mihkel (észt)
 Miķelis (lett)
 Mykolas (litván)

Híres Mihályok

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Szilveszter (keresztnév)

A Szilveszter latin eredetű férfinév, jelentése: erdei, erdőben élő férfi.  Női párja: Szilvesztra.


Gyakorisága 
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években (2004-ig) a 80–100. leggyakoribb férfinév, azóta nem szerepel az első százban.

Gyakoribb idegen nyelvű változatai: angolul Sylvester, franciául, spanyolul Silvestre, olaszul Silvestro, lengyelül Sylwester.

Névnapok 
 november 26. 
 december 31.

Híres Szilveszterek 
 Csollány Szilveszter olimpiai bajnok tornász
 Galambos Szilveszter humorista
 Harangozó Szilveszter rendőrtábornok, a III/3. osztály vezetője
 Lévay Szilveszter vajdasági származású amerikai zeneszerző
 Liszkai Szilveszter kézilabdázó, kapus
 Matuska Szilveszter kereskedő, a biatorbágyi merénylet elkövetője
 Ókovács Szilveszter operaénekes, televíziós műsorvezető
 Ördögh Szilveszter magyar író
 Póczik Szilveszter történész, kriminológus, nyelvész
 Sárkány Szilveszter (Dési Ábel) vajdasági magyar költő, prózaíró, kritikus, publicista 
 Somogyi Szilveszter politikus, 1915–34 között Szeged polgármestere
 Somogyi Szilveszter baleseti sebészfőorvos, Batthyány-Strattmann-díjas
 Sylvester Stallone amerikai filmszínész
 Sylvester (Sylvester James) amerikai soul-énekes, diszkósztár
 Szabó P. Szilveszter Jászai Mari-díjas színművész
 Vizi E. Szilveszter orvos, farmakológus, 2002–2008 között az MTA elnöke

Pápák 
 I. Szilveszter pápa
 II. Szilveszter pápa
 III. Szilveszter pápa
 IV. Szilveszter (ellenpápa)

Egyéb Szilveszterek 
 Petőfi Sándor: Az Apostol c.elbeszélő költeményének főszereplője.

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (Sz)
Férfikeresztnevek (Sz)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Szilvia

A Szilvia a Szilviusz férfinév női párja. Jelentése: erdőből való – a latin silvania után.

Gyakorisága 
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években (2007-ig) a 63-100. 2008 óta nincs az első százban.

Névnapok 
 november 3.
 november 13.

Rokon nevek 
 Sylwia, Silwi, Silwy – A Szilvia lengyel változata 
 Sylvi, Sylvia – A Szilvia germán vagy angol változata

 Syssy vagy Sziszi – A Szilvia olasz, német és magyar becézett, önállósult változata

Híres Szilviák 
 Bódi Sylvi fotómodell
 Bizek Szilvia színésznő
 Elek Szilvia zeneszerző
 Sylvie Germain francia írónő
 Rhea Silvia római istennő
 Szent Szilvia
 Molnár Szilvia író, műfordító
 Nyári Szilvia színésznő
 Péter Szabó Szilvia énekesnő
 Ruff Szilvia válogatott labdarúgó
 Sunyovszky Szilvia színésznő
 Szabó Szilvia kajakozónő
 Szeitl Szilvia válogatott labdarúgó
 Sass Sylvia opera-énekesnő
 Sylvie (Louise Pauline Mainguené) francia színésznő (1883–1970)
 Válóczy Szilvia költő, író
 Sylvie Vartan francia énekesnő
 Szilvia svéd királyné
 Silvia Avallone olasz költő és írónő
 Silvia Farina Elia olasz teniszezőnő
 Silvia Saint cseh pornószínésznő

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (Sz)
Női keresztnevek (Sz)
Latin eredetű magyar női keresztnevek

en:Silvia
fi:Silvia
lt:Silvija
ro:Silvia
Boross-kormány

A Boross-kormány 1993. december 21-én, Antall József miniszterelnök halála után alakult meg Boross Péter addigi belügyminiszter vezetésével (Antall halála – december 12. – és a kinevezés – december 21. – között Boross Péter ügyvezető miniszterelnök volt). Az Antall-kormány koalíciója fennmaradt, a tárcákat a miniszterelnökké előlépő Boross Pétert váltó Kónya Imrén kívül valamennyi esetben az Antall-kormány tagjai vezették tovább. Emiatt is nevezik sok helyen a rendszerváltás utáni első kormányt Antall–Boross-kormánynak. A kormány 1994. július 15-én adta át helyét a Horn Gyula vezette kormánynak.

A kormány tagjai

Kapcsolódó szócikkek 

A rendszerváltás utáni magyar kormányok tagjai

Jegyzetek

További információk 
 Kormánylista a vokscentrum.hu honlapján
 

Magyarország kormányai
Magyar Demokrata Fórum
Fogyasztás

A közgazdaságtanban a fogyasztás a javak emberek általi felhasználását jelenti. A fogyasztás során – amint a szóból is látszik – az elfogyasztott jószág fogy, vagyis veszít valamit az értékéből. A fogyasztást „végző” személyt a jószág fogyasztójának nevezzük.

A fogyasztás célja – ha önkéntes döntésen alapul – az emberi szükségletek kielégítése.

A fogyasztás fogalma mind a mikroökonómiában, mind a makroökonómiában alapvető fontosságú. Előbbi esetében egyetlen személynek vagy egy jószág piacának, utóbbinál a teljes gazdaságnak a fogyasztása lehet vizsgálatok tárgya.

A fogyasztás egyben egy társadalom jólétének ha nem is jó, de a valóságot legjobban közelítő mutatószáma, hiszen a fogyasztás szintje utal arra, hogy az emberi szükségletek mennyire vannak kielégítve az adott társadalomban.

A fogyasztás az aggregált kereslet egyik összetevője. Ebből következik, hogy a fogyasztás változásai jelentős hatással vannak a gazdaság egészének ingadozására.

2021-ben és ’22-ben az Európai Unióban a magyarországi fogyasztás az utolsó előtti helyre, az utolsó helyre a bulgáriai került.

Jegyzetek 

Közgazdaságtan
Ág (település)

Ág (németül: Neuda) község Baranya vármegyében, a Hegyháti járásban.

Fekvése, megközelítése 
A Baranyai-Hegyhát északi részén fekszik, a legközelebbi szomszéd települések észak felől Gerényes, kelet felől Alsómocsolád, délről Kisvaszar, nyugatról pedig Tékes.

Közúton a 611-es főút felől közelíthető meg Gerényesen keresztül, a főútról Vásárosdombónál le kell térni a 6546-os útra, majd 4 kilométer után északra kell kanyarodni. Komló felől szintén a 6546-os úton (majd az abból leágazó 65 176-os számú gerényesi mellékúton) érhető  el. Rossz minőségű erdei úton megközelíthető még a Dombóvár–Bátaszék-vasútvonal Mágocs-Alsómocsolád vasútállomása felől is, de lényegében zsáktelepülésnek tekinthető.

Története  
A falu első írásos emléke 1487-ből maradt fenn; neve ebben Naghagh formában szerepel. A török hódoltság után Esterházy Pál herceg birtoka lett. 1780-tól a magyar lakosság mellé német telepesek költöztek be. 1945 után a lakosság jórészt kicserélődött.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Bakonyszegi Péterné (független)
 1994–1998: Tamás Magdolna (független)
 1998–2002: Szekeres Istvánné (független)
 2002–2006: Szekeres Istvánné (MSZP)
 2006–2010: Stollmayer Dánielné (független)
 2010–2014: Stollmayer Dánielné (független)
 2014–2018: Stollmayer Dánielné (független)
 2018–2019: Bischof Norbert (független)
 2019-től: Bischof Norbert (független)

A településen 2018. július 15-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 75,7%-a magyarnak, 22,64% cigánynak, 4% németnek mondta magát (23,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 58,2%, evangélikus 2,8%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 13,6% (24,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Műemléki védettség alatt álló, neogót stílusban épült evangélikus templom.
 Bő, Őr és Sé mellett Ág Magyarország mindössze négy olyan településének egyike, amelyek neve csupán két betűből áll.

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Baranya vármegye települései
Donald Kacsa-univerzum

A Donald Kacsa univerzum a Disney-stúdió figuráinak egyik nagy csoportja. Kompatibilis és átjárható a Mickey Egér univerzummal. Az elképzelt város, Hápbörg (a képregényekben Kacsaháza) lakóira utal, akik közül a legtöbbet Carl Barks rajzoló hozott létre. Ma élő leghíresebb követője Keno Don Rosa.

A legtöbb szereplő feltűnt az 1987-es Kacsamesék tévésorozatban.

Főszereplők 

 Dagobert McCsip
 Donald kacsa
 Daisy kacsa 
 Tiki, Niki és Viki
 Gúnár Gusztáv 
 Szaki Dani

Fontosabb mellékszereplők 
 Kacsanagyi 
 Döme (Gus Goose)
 Dudu (Fethry Duck; máshol Kótyag Kacsa)
 Csillám Aranyka ("Glittering" Goldie O' Gilt; máshol Babbi v. Rubbi Rumba)
 Ludwig Von Drake
 Áprilka, Maja és Juni (April, May and June; máshol Telma, Zelma és Dalma)

Ellenfelek 
 Kőszív Glomgold (máshol Zsugor Igor)
 Mágika (Magica DeSpell; máshol Kamilla Kajmán, Amália vagy Szemfényvesztő Gundel)
 Kasszafúrók (máshol Biggie boyok) (Beagle Boys)
 Rokkerkacsa (John R. Rockerduck)

Szereplők a Kacsamesék sorozatban 
 a házvezetőnő
az inas
Vebi
 Kvák kapitány
 Duffy

Szereplők európai képregényekben 
 Dália Kacsa

További információk 
 Don Rosa kacsacsaládfája (angol)
 Az összes feltűnt kacsaládtag gyűjteménye (angol)
 Kacsaháza története (angol)

Disney-figurák
Dália Kacsa

Dália Kacsa (Paperetta Yè-Yè) olasz kitalált szereplő a Donald Kacsa-univerzumban, akit Romano Scarpa rajzoló hozott létre (hogy azért egy tizenéves is legyen a csapatban). Különösen Olaszországban, Dániában és Brazíliában népszerű, de máshol, mint például az Egyesült Államokban, gyakorlatilag ismeretlen.

Ami az egyik legizgalmasabb olasz karakterré teszi (és tökéletesen eladhatatlanná az amerikai piacon), az a származástörténete, ugyanis Dália Dagobert McCsip örök szerelmének, Csillám Aranykának az unokája. (Bár az első történetet követően soha nem tűntek fel együtt, és nincs is különösebb jelentősége a családi kapcsolatnak.) 

Mivel Amerikában szívesebben látják Aranykát a regényesebb "sóvárgó hősnő" szerepében, nem valószínű, hogy Dália valaha is nagyobb népszerűségre tenne szert. Egyes vad találgatók még azt is megkockáztatják (mivel Aranyka második szerelmét soha nem láttuk), hogy Dália talán valójában Dagobert törvénytelen unokája (erre persze nincs semmilyen bizonyíték).

Brazíliában elég népszerű figura, így kapott egy saját sorozatot, amelyben a barátaival tűnik fel (Os Adolescentes).

Magyarul csak két történetben jelenik meg ("A három kulcs kincse", Böhöm-könyv 3. és "Dagobert bácsi és a Foxan-féle közvélemény-kutatás", Donald Kacsa zsebkönyv 8.).

Dalia Kacsa

en:Duck family (Disney)#Dickie Duck
Lynn Margulis

Lynn Margulis (Chicago, Illinois, 1938. március 5. – Amherst, Massachusetts, 2011. november 22.) amerikai biológus. A University of Massachusetts Amherst professzora.

Életpályája 

Valószínűleg ő járult legtöbbel hozzá az endoszimbiózis elmélet kialakulásához, többek között különálló mikroorganizmusként határozta meg a mitokondrium ősét, mely integrálódott az ősi eukarióta sejtbe. Később más sejtalkotók, pl. az ostor bakteriális eredetét is próbálta igazolni, de ez vitatott maradt, ahogy elméletének az a továbbfejlesztése is, miszerint a horizontális géntranszfer meghatározó szerepet játszik a bonyolult életformák megjelenésében és evolúciójában is.

A James Lovelock-féle Gaia-elmélet egyik fő támogatója.

1957-ben házasodott össze Carl Sagannal, akitől két gyermeke született: a népszerű tudományos író, Dorion Sagan és a programozó Jeremy Sagan. 1964-ben elváltak. Másodszorra 1967-ben házasodott össze a krisztallográfus Thomas Margulis-szel; a házasság 1980-ban ért véget.

Művei

Magyarul 
Az együttélés bolygója. Az evolúció új megközelítése; ford. Schoket Zsófia; Vince, Bp., 2000 (Világ-egyetem)

Angolul 
 Margulis, Lynn, 1970, Origin of Eukaryotic Cells, Yale University Press, 
 Margulis, Lynn, 1982, Early Life, Science Books International, 
 Margulis, Lynn and Dorion Sagan, 1986, Origins of Sex : Three Billion Years of Genetic Recombination, Yale University Press, 
 Margulis, Lynn and Dorion Sagan, 1987, Microcosmos: Four Billion Years of Evolution from Our Microbial Ancestors, HarperCollins, 
 Margulis, Lynn and Dorion Sagan, 1991, Mystery Dance: On the Evolution of Human Sexuality, Summit Books, 
 Margulis, Lynn, ed, 1991, Symbiosis as a Source of Evolutionary Innovation: Speciation and Morphogenesis, The MIT Press, 
 Margulis, Lynn, 1992, Symbiosis in Cell Evolution: Microbial Communities in the Archean and Proterozoic Eons, W.H. Freeman, 
 Margulis, Lynn and Dorion Sagan, 1997, Slanted Truths: Essays on Gaia, Symbiosis, and Evolution, Copernicus Books, 
 Lynn Margulis and Karlene V. Schwartz, 1997, Five Kingdoms: An Illustrated Guide to the Phyla of Life on Earth, W.H. Freeman & Company, 
 Margulis, Lynn, 1998, Symbiotic Planet : A New Look at Evolution, Basic Books, 
 Margulis, Lynn and Dorion Sagan, 2002, Acquiring Genomes: A Theory of the Origins of Species, Perseus Books Group, 
 Margulis, Lynn, et. al., 2002, The Ice Chronicles: The Quest to Understand Global Climate Change, University of New Hampshire,

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Amerikai biológusok
Amerikai nők
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
1938-ban született személyek
2011-ben elhunyt személyek
Chicagóiak
Csillám Aranyka

Csillám Aranyka ("Glittering" Goldie O' Gilt) Dagobert kacsa élete szerelme a Donald Kacsa-univerzumban. Többször szerepelt a  Disney-képregényekben és a Kacsamesék tévésorozatban. 

Elsőként a Dagobert Bácsi (Uncle Scrooge) album #2-ben jelent meg a "Vissza Klondike-ba" (Back to the Klondike, 1953, írta Carl Barks) történetben, mint Dagobert csalfa szerelme aranyásó korából, a nagy Klondike-i aranyláz idejéből. Ez idő tájt Aranyka énekesnőként dolgozik a Szerencse Bálteremben Dawsonban, Yukonban. 

A történet minden változatában Aranyka valahogy átveri Dagobertet. Miután Dagobert otthagyta, Aranyka a Félelem Fehér Völgyébe (Dagobert korábbi aranylelőhelye) költözik; később visszatér Dawsonba és a Szerencse báltermet turistahotellé alakítja.

Dagoberttel különleges kapcsolatuk van, és a pénzén kívül minden bizonnyal ő Dagobert egyedüli igaz szerelme.

Szereplések 
Don Rosa történetek:
Az utolsó szánkó Dawsonba
Dagobert bácsi élete 8. fejezet – Klondike Királya
Dagobert bácsi élete 8.B fejezet – The Prisoner of White Agony Creek
Dagobert bácsi élete 8.C fejezet – Hearts of the Yukon
A Little Something Special
Kacsamesék:
Vissza Klondike-ba
Dagopipőke
Míg unokaöcsök el nem választanak
A kacsahegyek mélyén

Disney-figurák

en:List of Donald Duck characters#Glittering Goldie
de:Bewohner Entenhausens#Nelly
Osszián

James Macpherson (1736-1796) skót költő alkotta meg Ossziánt, a kelta bárdot, aki valójában soha sem létezett, csak Macpherson képzeletében. Osszián művei Caledóniáról, az eltűnt országról énekelnek, visszasírva a régi szép időket.

A következő években újabb és újabb, szintén ritmikus prózában született hőskölteményekre bukkant, s végül 1765-ben megjelentek Osszián összegyűjtött művei. A skót költő először 1760-ban publikált 15 töredéket, a Fragments of Ancient poetry címmel, majd két nagyobb kötetet, a Fingal, 1762-ben. Ezt követte az An Ancient Epic Poem in Six Books-ot (1762), majd egy évvel később a Temora, an Ancient Epic poem in Eight Books-ot (1763). Ezt követően két teljes kiadás jelent meg 1765-ben (The Works of Ossian) és 1773-ban (The Poems of Ossian), amely egybegyűjtve, ám eltérő sorrendben adta közre az ossziáni balladákat.

Hatása 
Az ossziáni eposzok nyomán virágzott ki a szentimentalizmus, s hatott a romantikára is. Nagy hatással volt többek között Goethére,  Herderre, Lönnrotra, Longfellowra, Batsányi Jánosra, Thaly Kálmánra, Petőfire, Aranyra. Goethe saját fordításában illesztett be részleteket Az ifjú Werther szenvedéseibe, magyarra először Ráday Gedeon ültette át. A Fingal ihlette Mendelssohn Hebridák-nyitányát, a romantikus festők is előszeretettel választották témát az  Osszián-eposzokból.

Az eposzokat számtalan nyelvre lefordították, Franciaországban színpadra is vitték.

Az Osszián-kultusz Magyarországon 
A magyar Osszián-kultusz kialakulását a bécsi császári könyvtár igazgatójának, az egyébként jezsuita szerzetesnek, Michael Denisnek (1729–1800) köszönhetjük. Ő adta ki az első teljes ossziáni fordítást, német hexameterekben. Az első magyar nyelvű (rész)fordítás az Osszián utolsó éneke, melyet Batsányi János fordított magyarra. Az első teljes körű magyar fordítás a nyelvújító Kazinczy Ferenc nevéhez köthető,  melyet Minden Munkájiban (1814-1816) publikált.

Kritikája 
A mű megjelenését követően sokan kétségbe vonták a Fingal eredetiségét.

Az angol Samuel Johnson hamar leleplezte, hamisítónak bélyegezte James Macphersont. A kétségek miatt Macphersont felszólították, hogy mutassa be az eredeti szöveget, amit ő anyagi nehézségekre hivatkozva megtagadott. Műve fogadtatása az egyre nyilvánvalóbb ellentmondások ellenére is töretlenül népszerű maradt, az olvasók hitték, mert hinni akarták, hogy a ködös, borongós hangulatot árasztó, romantikus és mélabús versek valódiak.

Jegyzetek

További információk 

Macpherson
Az Osszián-kultusz Magyarországon 
Aki a 18. században írta meg a legnagyobb ősi kelta eposzt
Batsányi János: Osszián utolsó éneke

Kitalált személyek, lények
Adenin

Az adenin  a két purin bázis egyike, mely mind a DNS-ben, mind az RNS-ben megtalálható. A DNS-ben a timinhez kötődik két hidrogénkötéssel, míg az RNS-ben az uracilhoz, hasonló módon.

Korábban B4-vitaminnak nevezték, de kiderült, hogy nincs vitaminfunkciója.

Az adeninből adenozin lesz (egy nukleozid), amikor ribózhoz, és dezoxiadenozin, amikor dezoxiribózhoz kapcsolódik; foszfátcsoportokkal együtt pedig ATP-t, adenozin-trifoszfátot hoz létre, amikor a három foszfátcsoport kötődik az adenozinhoz.

Az ATP a sejtek anyagcseréjében és kémiai energiák tárolásában, szállításában kap szerepet.

Az adenint Albrecht Kossel német biokémikus állította elő hasnyálmirigyből. Innen a neve: adénas (αδένας) jelentése mirigy. 

Egyesek szerint az adenin öt hidrogén-cianid molekulából jött létre polimerizációval (lásd: Az élet eredete).

Tulajdonságai
Az adenin szilárd, kristályos vegyület. Olvadáspontja magas, olvadás közben bomlik (bomlási hőmérséklet: 360-365 °C). Hideg vízben rosszul, meleg vízben jobban oldódik. Vízből trihidrátként kristályosítható ki. Amfoter vegyület, savakban és lúgokban is oldódik, savakkal és lúgokkal is sókat képez. Nem érzékeny oxidációra és lúgos behatásra, de forró, erős szervetlen savak hatására bomlik.

Gyógyszer

Jegyzetek

További információk 
 Computational Chemistry Wiki

Purinok
Abád (egyértelműsítő lap)

Abád keresztnév
 Tiszaabád, település, ma Abádszalók település része
Műalkotás

A műalkotás olyan szellemi alkotás, amely az előállítója által kitalált módon, művészi kifejezőeszközök útján üzenetet közvetít a befogadó számára.
Ennek az üzenetnek az emberi lényeget kell kifejeznie.

Egy anyagi tárgyat akkor nevezünk műalkotásnak, ha a művészeti világ intézményes kereteiben annak tekintik. Ezen intézmény ad számot arról is, hogy egy közönséges tárgy hogyan emelkedik műalkotássá. (például Marcel Duchamp szökőkútja egy hétköznapi piszoár volt). A művészeti világ véleménye gyakran csak évtizedekkel a műalkotás létrejötte után alakul ki ("a nagy mű kiállja az idő próbáját"), a gondolkodástörténeti változások ismeretében: például Beethoven vagy Hölderlin művei botrányokat keltettek a művészek életében, visszatekintve azonban látszik, hogy messze megelőzték korukat.

A másik elmélet szerint egy tárgy attól minősül műalkotásnak, hogy érzéseket hoz létre megfigyelőjében. Ez az elmélet azonban nem tesz különbséget a műalkotások és például a könnyek között.

Wittgenstein szerint a műalkotás fogalma definiálhatatlan, mivel nem cselekvés, és ami nem cselekvés, arra nem adhatók szabályok.

A műalkotásokat más reprezentációs tárgyaktól a retorika, kifejezés és stílus különbözteti meg, pontosabban a műalkotás ezek metszéspontjában található. A műalkotások nem csupán reprezentálják tárgyukat, hanem ki is fejeznek róla valamit.

Retorikus kommunikáció 
Retorikus kommunikációról beszélünk, amikor például nagy melegben megpillantjuk egy üveg behűtött sör képét; ez a szemlélőből valószínűleg azt az érzést váltja ki, hogy "jó lenne meginni". Különösen a reklámművészetben alkalmazzák.

A retorika szándéka, hogy valamilyen beállítottságot váltson ki. A retorika eszköze a metafora: például amikor Napóleont római császárként ábrázolták, nem konkrét római császárnak akarták bemutatni, hanem Napóleon hatalmát demonstrálták.

A műalkotások típusai 

Képzőművészeti alkotás: festmény, rajz, épület, szobor, kerámia, ékszer, érme stb.
Könyv, irodalmi mű
Zenemű, zenei album, dal
Film, színdarab

Források 
Arthur C. Danto: A közhely színeváltozása. Enciklopédia Kiadó 2003.

Kapcsolódó szócikkek 
 műemlék

 

hy:Գլուխգործոց
DNS (egyértelműsítő lap)

A DNS az alábbi szavak rövidítése lehet:
 dezoxiribonukleinsav (biokémia): polinukleotid lánc; a sejtek és bizonyos vírusok örökítőanyaga.
 Domain Name System (informatika): tartományi névszolgáltatás.
Adorjás

Adorjás község Baranya vármegyében, a Sellyei járásban.

Fekvése 
Az Ormánság északkeleti vidékén fekszik, Siklóstól nyugatra, Harkány és Vajszló között.

A szomszédos települések: észak felől Kórós, kelet felől Drávapiski, délkelet felől Kémes, dél felől Cún, nyugat felől Sámod, északnyugat felől pedig Páprád.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Harkány-Sellye-Darány közt húzódó 5804-es út, ezen érhető el mindhárom említett település irányából. Lakott területeit azonban az előbbi út nem érinti, oda csak az 58 128-as számú mellékúton lehet eljutni, amely Adorjás után még továbbvezet észak felé, Kórós központjáig. Sámoddal egy változó minőségű, alsóbbrendű önkormányzati út köti össze.

A megyeszékhelyről, Pécsről Vajszlón vagy Harkányon át közelíthető meg.

Története 
A feljegyzések szerint 1251-ben Villa Azarias volt a település neve, s ezt a nevet használták még 1432-ben is. Egykor Siklós várához tartozó vámhely volt. Földesurai a Garaiak, Gerébek, Perényiek, Zrínyiek és a Batthyányiak voltak.

Később a lakosság északabbra költözött. A falu jelenlegi területét a 13. században népesítették be. Az itt élő nép a reformáció korai szakaszában református hitre tért, és csak a 19. század második felétől vált fokozatosan római katolikussá.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Tóth Gyula (független)
 1994-1998: Tóth Gyula (független)
 1998-2002: Tóth Gyula (független)
 2002-2006: Tóth Gyula (független)
 2006-2010: Tóth Gyula (MSZP)
 2010-2014: Tóth Gyula (MSZP)
 2014-2019: Fintáné Buzás Brigitta (független)
 2019-től: Fintáné Buzás Brigitta (Fidesz-KDNP)

Az önkormányzat címe: 7841 Adorjás, Petőfi Sándor utca 38., telefonszáma: 06-73/496-001, e-mail-címe: adorjas@freemail.hu.

Népesség
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 72,4% cigánynak, 0,6% horvátnak mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 76,8%, református 17,1%, felekezeten kívüli 2,2% (2,8% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Református templom és paplak
A község egyetlen műemléke az 1837-ből származó toronysisakos, késő barokk stílusú templom, mely a festett fakazettás református templomok egyik szép példája.

Berendezése jelentős, így az úrasztala, a padok, a papi szék és a szószék is. Az L alakú kóruskarzaton nyolc festett tábla van. Az egyik szélén a készítő neve olvasható: „Szaitz Jakab tisler mester”. A karzat alját rokokó ornamentikájú mennyezettáblák díszítik. A kórustáblák rajzosak, halvány tónusú virágelemekkel, rácsmotívummal és egyéni rojtelemekkel telítettek. Az alapszínek vörös, sárga és kék. Az egyik táblán bárka van, amelynek terhe egy szépen megrajzolt rozetta. E fölött rojtfüggöny van, mintegy védve az egyházat jelképező bárkát a sok kis körrel jelzett özönvíztől.

A templom mellett műemlék jellegű paplak áll.

A templom másik oldalán szépen gondozott park húzódik, első és második világháborús emlékművel.

Jegyzetek

További információk 
 Adorjás honlapja

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Baranya vármegye települései
Ormánság
Almáskeresztúr

Almáskeresztúr község Baranya vármegyében, a Szigetvári járásban.

Története 

A települést említő legrégibb okirat 1296-ból maradt fenn; neve ebben Keruchur alakban szerepel. 1296-ban Miklós fia Herborth fiai Hektor és Chak lemondtak a zselici Keresztúrra emelt jogigényükről Jakab ispán javára. 

1333-ban a falu papja 40, 1334-ben 20, 1335-ben megint 20 báni dénár pápai tizedet fizetett. Az 1300-as években a Győr nemzetség birtoka volt, amely a nemzetség tagjainak 1346. évi osztozkodásakor Dersfi Péternek jutott, de a pannonhalmi apátnak is voltak itt birtokrészei, amelyeket 1434-ben Szerdahelyi János fiának Imrének adott cserébe. 

1489-ben a Szerdahelyi Dersfi család tagjai is megosztoztak itteni birtokaikon. 1474-ben a Szentgáli család birtoka, amely elzálogosította Enyingi Török Ambrusnak. 1499-ben a Szentgáli és a Kozári Demeter családok birtoka volt. 

Az 1542. évi adólajstrom a helységet Baranya vármegyéhez sorolta. A szentmártoni apátság dézsmaváltság-jegyzékében Balogh András birtokaként szerepel.

A török hódoltságot követően Tótkeresztúrra keresztelték (jelenlegi nevén csak 1902-től ismert). Az 1700-as évek végétől németek lakták, akiket a második világháború után kitelepítettek, és felvidéki magyarokat költöztettek a helyükre. 1715-ben 4 magyar háztartását írták össze. 

1726-tól 1848-ig a gróf Batthyány család birtoka volt, majd 1849 után a Biederman és a Kammerer családoké lett.

A 20. század elején Somogy vármegye Szigetvári járásához tartozott. 1910-ben 551 lakosából 290 magyar és 261 német, ebből 511 római katolikus és 40 református volt. 

Az 1950-es megyerendezéssel a Szigetvári járás részeként Baranya megyéhez csatolták.

Nevezetességek
 Református templom (1870)
 Római katolikus templom (1896)
 Johe Galéria és Festőiskola (1994-től)
 Az Elekmajorban lévő klasszicista homlokzatú Kammerer-kúria

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kasler Ferenc (független)
 1994–1998: Steiger Antal (független)
 1998–2002: Steiger Antal (független)
 2002–2006: Pásztó József (független)
 2006–2010: Pásztó József Sándor (független)
 2010–2013: Kuba Károly Antal (független)
 2013–2014: Veriga Lajos (független)
 2014–2019: Veriga Lajos (független)
 2019-től: Veriga Lajos (független)

A településen 2013. december 15-én időközi polgármester-választást kellett tartani, az előző polgármester halála miatt.

Népesség
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,7%-a magyarnak, 2,6% horvátnak, 9,2% németnek mondta magát (5,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59,2%, református 11,8%, evangélikus 1,3%, görögkatolikus 2,6%, felekezeten kívüli 15,8% (9,2% nem nyilatkozott).

Jegyzetek 

 Borovszky Samu: Somogy vármegye
 Györffy György: Baranya vármegye

További információk

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Somogy vármegye települései
Sellyei kistérség

A Sellyei kistérség kistérség volt Baranya megyében Sellye központtal. 2013. január 1.től az újjáalakuló Sellyei járás lépett a helyébe.

Települései

Fekvése

A terület Ormánságként ismert, a Dráva és a Fekete-víz által határolt területen található.

Története

Társulás
A Sellyei Kistérségi Többcélú Társulást a kistérségben működő települési önkormányzatok a kistérség területének összehangolt fejlesztésére, térségi közszolgáltatások biztosítására, fejlesztésére, szervezésére, intézmények fenntartására, valamint a településfejlesztés összehangolására hozták létre 2004-ben. 

A Társulás által fenntartott intézmények
 Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgálat
 Magyarmecskei Általános Iskola és Óvoda
 Kiss Géza Általános Iskola, Óvoda és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény, Sellye, Csányoszró
 Kodolányi János Szakközépiskola, Szakiskola, Általános Iskola és Óvoda, Vajszló, Zaláta, Bogádmindszent

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 Moldova György: Ha az Isten hátranézne... Riport és dokumentumok az Ormánságról I-II. (Urbis, 2008)

Magyarország kistérségei
Penrhyndeudraeth

Penrhyndeudraeth egy település Walesben, az Egyesült Királyságban. Nevének jelentése: „hegyfok a két folyótorkolatnál”. Népessége 1858 fő.

A település története nem nyúlik vissza túl régi időkre, a legrégebbi része Felső-Penrhyn vagy Cefn Coch („Vörös-hegyhát”). A lakók többnyire mezőgazdasággal, valamint réz- és ólombányszattal foglalkoztak. A 19. század közepéig egy mocsárral körülvett tó volt ott, ahol ma a település központja áll, de ezt 1852-ben kiszáríttatta a földbirtokos, David Williams, a közeli Minffordban álló Deudraeth vár ura, majd megalapította a települést, amely hamarosan fejlődésnek indult, melynek új lendületet adott a gátépítés (1801–1811) és a keskeny nyomtávú vasutak építése (1836 és 1867). A vasút lehetőséget nyújtott az ipar fejlesztésére, lőgyapot-gyár és kőfejtő épült. 1922-től robbanóanyag-gyártás folyt itt egészen a század végéig. A kőfejtő még mindig üzemel.

Bertrand Russell matematikus, filozófus itt halt meg 1970-ben.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos honlap  (angolul és walesiül)

Wales települései
Szigetvári kistérség

A Szigetvári kistérség egy kistérség volt Baranya megyében, Szigetvár központtal. 2013. január 1-jétől az újjáalakuló Szigetvári járás vette át a szerepét.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Mezőkovácsházai kistérség

A Mezőkovácsházai kistérség Békés megyében volt található, központja Mezőkovácsháza volt, de ahogy az összes többi kistérség az országban, 2014-ben ez is megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 Mezőkovácsházai járás
 A Mezőkovácsházai járás politikai élete

Magyarország kistérségei
Békés megye
Sárvári kistérség

A Sárvári kistérség kistérség Vas megyében, központja: Sárvár.

Települései

Fekvése 

A kistérség a Nyugat-Dunántúlon, az osztrák határtól 50 km-re, a megyeszékhelytől 25 km távolságra található. Földrajzi fekvése igen kedvező. Területe alapján a második legnagyobb Vas megye kistérségei közül, központja Sárvár. Keresztül halad rajta a Budapest-Szombathely vasútvonal a 8-as, 86-os és 84-es (Sopron – Balaton) főút.

Története 

A kistérség az elmúlt évtizedben az ország egyik legdinamikusabban fejlődő kistérsége volt, köszönhetően a külföldi tőke-beáramlás nagyságának, a sárvári ipari park létrejöttének, és nem utolsósorban a turizmusban rejlő lehetőségek kiaknázásának. Ezeknek a pozitív folyamatoknak is köszönhető, kistérség előnyös foglalkoztatási helyzete, s a munkanélküliség viszonylag alacsony szintje.
 
Jelentős a turisztikai szálláshelyek számának növekedése, különösképpen Sárváron. A kistérség turisztikai adottságaihoz tartozik a Rába folyó. Nyaranta a vízi sportot kedvelők nagy számban keresik fel a kistérséget.

Hegyfalu 2007. szeptember 26-án került át ide a Csepregi kistérségből.

Nevezetességei

További információk 
 Sárvár
 Répcelak

Sárvári
Szombathelyi kistérség

A Szombathelyi kistérség kistérség Vas megyében, központja: Szombathely.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 
 Jáki templom

További információk 
 Csapó Tamás–Horváth Sándor: Szombathelyi kistérség, 4808. Acsád, Balogunyom, Bozzai, Bucsu, Csempeszkopács, Dozmat, Felsőcsatár, Gencsapáti, Gyanógeregye, Horvátlövő, Ják, Kisunyom, Meszlen, Nárai, Narda, Nemesbőd, Nemeskolta, Perenye, Pornóapáti, Rábatöttös, Rum, Salköveskút, Sé, Sorkifalud, Sorkikápolna, Sorokpolány, Söpte, Szentpéterfa, Szombathely, Tanakajd, Táplánszentkereszt, Torony, Vasasszonyfa, Vaskeresztes, Vassurány, Vasszécsény, Vasszilvágy, Vát, Vép, Zsennye; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)

Magyarország kistérségei
Szombathely
Gödöllői kistérség

A Gödöllői kistérség kistérség Pest megyében, központja: Gödöllő.

Települései

Fekvése

Története
Mogyoród 2007-ben a Gödöllői kistérségből átkerült a Dunakeszi kistérségbe.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Sopron-Fertődi kistérség

A Sopron-Fertődi kistérség kistérség Győr-Moson-Sopron megyében, központja: Sopron.

Települései

Fekvése 
A Sopron-Fertődi kistérség délről Vas megye három kistérségével (Kőszegi, Csepregi, Sárvári), keletről a Kapuvári kistérséggel, míg nyugatról és északról Ausztriával határos.

Története 
2007-ben ide került át a Kapuvár-Beledi kistérségből Agyagosszergény.

KSH adatok 

Forrás: KSH, Területi Statisztikai 
Évkönyv 2003.

Külső hivatkozások 
 Költségvetési bevételek összesítése
 Költségvetési kiadások összesítése
 Naturális adatok összesítése

Magyarország kistérségei
Sopron
Pannonhalmai kistérség

A Pannonhalmai kistérség egy kistérség volt Győr-Moson-Sopron megyében, központja Pannonhalma volt.

Települései

Fekvése

Története
A Pannonhalmai kistérség 2003-ban alakult a Tét-pannonhalmi kistérség kettéválasztásával. 18 településéből 8 Veszprém megyétől, a Zirci kistérségtől került át Győr-Moson-Sopron megyéhez 1999-ben és 2002-ben. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Nevezetességei 
 Pannonhalmi Bencés Főapátság

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Pannonhalma
Kapuvár-Beledi kistérség

A Kapuvár-Beledi kistérség egy kistérség volt Győr-Moson-Sopron megyében, központja Kapuvár volt. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Agyagosszergény átkerült a Sopron-Fertődi kistérségbe.

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Kapuvár
Mosonmagyaróvári kistérség

A Mosonmagyaróvári kistérség kistérség Győr-Moson-Sopron megyében, központja: Mosonmagyaróvár.

Települései

Fekvése

Története
Az I. István alapította Moson megye Trianonig élvezte önállóságát. Ekkor 57 községéből 28-at csatoltak el (a magyaróvári járásból 2-t, a rajkai járásból 7-t, a nezsideri járásból 19-t). Területének 50,28%-t csatolták Ausztriához, mintegy 1.000 km2-t. A megmaradt községeket egyetlen járásba, a magyaróváriba tömörítették, a megyetöredéket Győr megyéhez csatolták.

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Téti kistérség

A Téti kistérség, Győr-Moson-Sopron megye. Központja: Tét.

Fekvése
A Téti kistérség a Nyugat-Dunántúli régióban, Győr-Moson-Sopron megye délí részén helyezkedik el. Folyói a Rába és a Marcal folyó. A terület nagy része a Kisalföldön, kis része pedig a Dunántúli-középhegyszégen terül el. Területén erdők, mezők és szántóföldek találhatóak.

Története
Tét 1771-ben lett járási székhely és 183 éven át 16 település tartozott vonzáskörzetébe. A rendszerváltással kapták meg a települések az önállóságukatés önkormányzatokat hoztak létre. 1994-ben hozták létre a kistérségi besorolást. 1998-ban a Győri kistérségből kivált a Téti kistérség. 1999-ben Tét nagyközség pályázott a városi cím megszerzésére, majd 2001-ben Tét városi rangot kapott. Igazi változást a kistérségek megállapításárol szóló kormányrendelet hozott, amely alapján 2004. január 1-től 19 önkormányzat, Téti székhellyel létrejött a Téti kistérség.

Települései

Nevezetességei
A 19 település számos látnivalóval rendelkezik. Szőlős pincék, présházak, műemléki templomok, kastélyok. A térségben az erdők és folyók túrázásra alkalmasak. Szállási lehetőség több településen is található.

Külső hivatkozások

Teti
Csepregi kistérség

A Csepregi kistérség kistérség Vas megyében, központja: Csepreg. Két város van a kistérség területén: Csepreg és Bük.

3 általános iskola működik a kistérségben: Csepregen, Bükön, Bőn. Gyógyszertárai: Csepreg, Bük, Sajtoskál.

Települései

Fekvése 

Kőszeghegyaljai és Répce menti kistérség.

Története 
2007-ben Hegyfalu innen átkerült a Sárvári kistérségbe.

Nevezetességei 
Csepreg
Római katolikus templom(gótikus)
Helytörténeti kiállítás
Schöller-kastély
Rothermann-kastély
Szent Katalin templom és zárdaépület
Boldogasszony-kápolna
Szentkúti kápolna
Bük
Büki Gyógyfürdő
Szapáry-kastély
Római katolikus templom

Magyarország kistérségei
Körmendi kistérség

A Körmendi kistérség kistérség Vas megyében, központja: Körmend.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Sport
 Női Kézilabda Klub Körmend
 Férfi Kosárlabda Klub Körmend

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Körmend
Kőszegi kistérség

A Kőszegi kistérség kistérség Vas megyében, központja: Kőszeg.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Őriszentpéteri kistérség

Az Őriszentpéteri kistérség kistérség volt Vas megyében, Őriszentpéter központtal. A kistérségeket a 2013-as közigazgatási reform megszüntette, helyükre a járások léptek.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 
 Az Őrség digitális látványtára

Magyarország kistérségei
Szentgotthárdi kistérség

A Szentgotthárdi kistérség kistérség Vas megyében, központja: Szentgotthárd. Területe: 233,43km²; Lakosok száma: 14 983; Települések száma: 15.

Települései

Fekvése
Vas megye délnyugati csücskében, a magyar-osztrák-szlovén hármashatár térségében terül el. Az Alpok nyúlványainak köszönhetően klímája szubalpin jellegű. Területén található tájegységek a Vendvidék és a Rába-vidék, néhány település ill. Szentgotthárd külterületeinek egy része az Őrségi Nemzeti Park területén helyezkedik el.

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Vasvári kistérség

A Vasvári kistérség kistérség Vas megyében, központja: Vasvár.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 

Magyarország kistérségei
Keszthely–Hévízi kistérség

A Keszthely–Hévízi kistérség Zala megye egyik kistérsége volt, központja Keszthely volt. 2007. szeptember 25-én kettévált a Hévízi kistérségre és a Keszthelyi kistérségre, három községét pedig egyidejűleg az újonnan létrejött Pacsai kistérséghez csatolták. Az alábbi információk a megszűnés előtti állapotot tükrözik.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Természeti látnivalók 
 Hévízi-tó
 Kis-Balaton (Balaton-felvidéki Nemzeti Park része)
 Keszthelyi-fennsík (Balaton-felvidéki Nemzeti Park része)
 Gesztenyefasor (Keszthely)

Épített emlékek 
 Keszthely:
 Festetics-kastély
 Plébániatemplom
 Balatoni Múzeum
 Hévíz: Egregyi templom (román)
 Rezi: Vár
 Zalavár: Szent Adorján bazilika romjai
 Cserszegtomaj: Cserszegtomaji-kútbarlang
 Zalaszántó: Sztúpa
 Gyenesdiás: Festetics kilátó

Külső hivatkozások
A kistérség honlapja

Magyarország kistérségei
Lenti kistérség

Lenti kistérség: kistérség Zala megyében, központja: Lenti.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Letenyei kistérség

A Letenyei kistérség egy kistérség volt Zala megyében, központja Letenye volt. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Ásványkincsei
A területen található ásványkincsek két fő csoportból kerülnek ki: szénhidrogének és építőipari alapanyagok. A szénhidrogén-lelőhelyek közül a Budafapuszta körüli területen 1400-1800 méter mélységben egy 18.3 km 2 kiterjedésű szénhidrogén mező húzódik. A Budafapuszta-1 számú fúrás (1937. február 9.) volt az első magyarországi földgázlelőhely, a Budafapuszta-2 számú pedig az első, amely már ipari mennyiségű kőolajat termelt. Jelentőségét ma elsődlegesen széndioxidvagyona adja.

Magyarország kistérségei
Zalaszentgróti kistérség

Zalaszentgróti kistérség: kistérség Zala megyében, központja: Zalaszentgrót.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 

Magyarország kistérségei
Komlói kistérség

A Komlói kistérség egy kistérség volt Baranya megyében, központja Komló volt. 2014-ben az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Mohácsi kistérség

A Mohácsi kistérség egy kistérség volt Baranya megyében Mohács központtal. 2014-ben a többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 Mohács és Térsége Gazdaságfejlesztési Portál
 A mohácsi kistérség

Magyarország kistérségei
Mohács
Pécsi kistérség

A Pécsi kistérség Baranya megye kilenc kistérsége közül volt a legnépesebb Pécs központtal. Az ország 150 kistérsége közül az ötödik legnépesebb kistérsége mérete szerint csak az 52. volt a listán. 39 település tartozott hozzá, amelyből mindössze kettő viselt városi címet. A kistérség területe 570,83 km2 volt. 2013. január 1.-től az újjáalakuló Pécsi járás lépett a helyébe.

Települései

Fekvése 
Baranya megye központi kistérsége. Területe a Mecsek-hegységre, a Pécsi-síkságra és a Baranyai-dombságra terjed ki. A kistérséghez tartozó települések a pécsi agglomeráció részei. A kistérség Mecsek hegység nyugati részének egy részét is magába foglalta. Ez nagyrészt dombsági táj, amelynek felszíne északkelet felé a Geresdi-dombságba megy át, délről a Villányi-hegység határolja. Délnyugat felé a pécsi síkságba torkollik a táj. A kistérség éghajlati szempontból kedvező pozícióban volt. A napsütéses órák száma viszonylag magas (2000 óra fölötti) volt, a csapadékeloszlás egyenletes, a Mecsek hatásai miatt szélsőségektől mentes, szubmediterrán jellegű. Ez a terület mind felszíni, mind felszín alatti vizekben gazdag. Találhatók itt termálvizek, mesterséges tavak, horgásztavak, viszont természetes állóvíz a térségben nem található.

Története 
Az 1990-es évek elejétől kezdve több szakaszban alakították ki Magyarországon a kistérségeket. A területfejlesztés szakszava lett – földrajzi térkategória, tervezés-fejlesztési területi egység, amely többnyire az önkormányzatok együttműködési formája volt. Történelmi és funkcionális alapokon alakultak ki a kistérségek. Főbb feladatai voltak a közös érdekképviselet, érdekegyeztetés, területfejlesztési koncepció készítése, közös gazdaságfejlesztés, foglalkoztatási és szociális problémák közös kezelése, közös infrastruktúra fejlesztések, valamint a környezet- és természetvédelem.
Kezdetben 79 települést foglalt magában, 2008-ra ez lecsökkent 39 településre.
2013. január 1.-től az újjáalakuló Pécsi járás lépett a helyébe.

Nevezetességei
A területen több mesterséges tavat alakítottak ki. az Orfűi-tó, Pécsi-tó, Hermann Ottó-tó, Kovácsszénájai-tó, az Abaligeti tavak, a Pogányi tó, a Malomvölgyi-tó és a Pellérdi halastavak üdülési és sportcélokat szolgáltak. A kistérség területén két természetvédelmi körzet volt: a Nyugat-Mecsek Tájvédelmi Körzet és a Kelet Mecseki Tájvédelmi Körzet. A pécsi kistérség olyan nevezetességekkel büszkélkedhetett, amelyek fel
kerültek többek között az UNESCO világörökségi listájára (Ókeresztény sírkamrák), amely komoly turisztikai vonzerőt jelentett. Pécs város történelmi épületei, a barbakán, a dzsámi, a Pécsi székesegyház, a Széchenyi tér, Zsolnay Kulturális Negyed, a Király utca szintén nemzetközi jelentőségűek.

Külső hivatkozások 
 www.pecspaktum.hu - A pécsi kistérség
 www.roftk.ktk.pte.hu - A pécsi statisztikai kistérség területfejlesztési programja, 2008

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Pécsi
Pécs közigazgatása
Pécsváradi kistérség

A Pécsváradi kistérség kistérség volt Baranya megyében Pécsvárad központtal. 2013. január 1-től az újjáalakuló Pécsváradi járás vette át a szerepét.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Pécsváradi
Siklósi kistérség

A Siklósi kistérség egy kistérség volt Baranya megyében Siklós központtal. 2013. január 1.-i hatállyal átvette az újjáalakuló Siklósi járás.

Települései

Külső hivatkozások
 sikloskisterseg.hu

Magyarország kistérségei
Szentlőrinci kistérség

A Szentlőrinci kistérség egy kistérség volt Baranya megyében Szentlőrinc központtal. 2013 január 1.-vel a szerepét az újjáalakuló  Szentlőrinci járás vette át.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
A kistérség honlapja

Magyarország kistérségei
Balatonföldvári kistérség

A Balatonföldvári kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Balatonföldvár volt. 2014-ben az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Barcsi kistérség

A Barcsi kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Barcs volt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Barcs
Csurgói kistérség

A Csurgói kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Csurgó volt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Fonyódi kistérség

A Fonyódi kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Fonyód volt, de a térségközponti szerepért versengés alakult ki Fonyód, Balatonboglár és Balatonlelle között. 2014-ben, az összes többi kistérséghez hasonlóan, megszűnt.

Települései 
Adatok a KSH 2010. évi helységnévkönyve szerint, 2010. január 1.

Fekvése

Története 
2007-ben négy település (Balatonberény, Balatonkeresztúr, Balatonmáriafürdő, Balatonszentgyörgy) átkerült innen a Marcali kistérségbe, Karád pedig ide került a Tabi kistérségből.

Nevezetességei

További információk 
Vonyó Anita: Fonyódi kistérség, 4403. Balatonberény, Balatonboglár, Balatonfenyves, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonmáriafürdő, Balatonszentgyörgy, Fonyód, Gamás, Látrány, Ordacsehi, Somogybabod, Somogytúr, Visz; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye