Karcsa (település)

Karcsa község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Cigándi járásában.

Fekvése 
A Bodrogközben fekszik, a szlovák határ mentén, Miskolctól mintegy 90 kilométerre északkeletre. A térséget határoló nagy folyóvizek közül sem a Bodroggal, sem a Tiszával nem érintkezik, területén húzódik viszont az egykor még hajózható folyónak minősülő, ma már inkább csak csatornaként kanyargó Karcsa egy szakasza.

A szomszédos települések: kelet felől Pácin, délkelet felől Cigánd, dél felől Tiszacsermely, délnyugat felől Tiszakarád, nyugat felől pedig Karos; közigazgatási területének délnyugati peremén egy rövid szakaszon érintkezik Bodroghalom határszélével is. Észak felől szlovákiai, Kiskövesdhez (Malý Kamenec) és Nagykövesdhez (Veľký Kamenec) tartozó területek határolják.

Megközelítése 
A település területén végighalad a Sátoraljaújhely-Cigánd-Kisvárda között húzódó, a 37-es és 4-es főutakat összekötő 381-es főút, ez az egyetlen közúti megközelítési útvonala.

Története 
Karcsa a Bodrogköz legrégebbi települése. Elsőként 1186-ban említik, de már a honfoglalás előtt is lakott volt. A falut körülvevő mocsaras, nádas terület megvédte a tatárok és törökök dúlásától. A község, az Árpád-kori oklevelekben Karachy, Karasahel, Karazaher és Karucha névalakokban íródtak. 1398-ban Debreő István és fiai birtoka. 1440-ben Zerdahelyi Miklós a földesura, három évvel később pedig Brankovics György szerb despota kapja meg, aki ezután a maga részét a kistárkányiaknak és apagyiaknak adja. 1451-ben az Unghi család is birtokol itt területeket, tíz évvel később pedig Upori János. Egy 1598-as összeírás csak Alaghy Ferenczet említi birtokosául. 1618-ban Mátyus János és Kakas Erzsébet birtokába iktatják, 1631-ben pedig báró Sennyey Sándor kap rá királyi adományt. Ettől kezdve hosszú ideig lesz a Sennyey család birtoka, de gróf Nádasdy Ferencnek is része volt benne.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: György Károly (független)
 1994–1998: Dakos János (független)
 1998–2002: Dakos János (független)
 2002–2006: Dakos János (független)
 2006–2010: Dakos János (független)
 2010–2014: Dakos János (független)
 2014–2019: Milinki László (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Milinki László (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 93%-a magyar, 7%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,7%-a magyarnak, 9,7% cigánynak mondta magát (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 18,4%, református 52,3%, görögkatolikus 8,1%, felekezeten kívüli 2,6% (13,5% nem válaszolt).

Látnivalók 

 Református temploma romanikus stílusú, a 11–13. században épült. ma országos jelentőségű műemlék. Romanikus stílusú épület, amely két részból áll. A régebbi a 11-12. században épült körtemplom (rotunda), melynek hatkaréjos szerkezete Gerény és Kiszombor körtemplomáéval rokon. Ehhez épült hozzá a 12-13. században a nyugati hosszanti hajó, melynek bejárati oszlopfőit faragványok díszítik. A templomot jól faragható kőből építették, melynek forráshelye a közeli Zempléni-hegység. A kapuzat felett két faragott oroszlán látható.

 Karcsai-tó
 Tájház
 Nagy Géza Emlékház

Környező települések 
Alsóberecki (12 km), Bodroghalom (13 km), Karos (5 km), Nagyrozvágy (7 km), Pácin (3 km), a legközelebbi város: Cigánd (17 km) és Sárospatak (22 km) .

Irodalom 
 Gerevich T. (1938): Magyarország román kori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest
 Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC. (Hungarian Architectural Heritage ABC.) Budapest
 Gervers-Molnár, V. (1972): A középkori Magyarország rotundái. (Rotunda in the Medieval Hungary). Akadémiai Kiadó, Budapest
 Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése, (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary). Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
 Dercsényi D. (1972): Román kori építészet Magyarországon. Corvina, Budapest
 Szilágyi A. (2008): A Kárpát-medence Árpád-kori rotundái és centrális templomai. Semmelweis Kiadó, Budapest
 Bérczi Sz. (2010): Körtemplomok a Kárpát-medencében és Nyugat-Eurázsiában. TKTE, Budapest ()
 Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest.
 Jósvainé Dankó K. (é.n.): Karcsa. Református templom. Tájak, korok múzeumok kiskönyvtára, 572. TKM Egyesület, Budapest

Képek

Jegyzetek

Források

További információk 
 Karcsa község adatai

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései