Zabola

Zabola (románul Zăbala, németül Gebissdorf) falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Községközpont, Székelypetőfalva, Székelytamásfalva és Szörcse tartozik még hozzá. Páva község 1964-ben olvadt bele.

Nevének eredete
Neve a magyar zabla főnévből származó Zabla személynévből ered.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 14 km-re délre, a Zabola-patak hordalékkúpján fekszik.

Története
Ősidők óta lakott hely. A határában nyugatra 2 km-re emelkedő Tatárdombon bronzkori honfoglalás kori temetőt tártak fel. Valószínűleg itt temették el az 1658. évi tatár betörés áldozatait is. 1466-ban székely nemzetgyűlés színhelye volt, 1478-ban a Mikes család vásártartási jogot nyert. 1910-ben 3166 lakosából 2650 magyar, 425 román, 29 német volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott.

Népesség 
1992-ben 3555 lakosából 2427 fő magyar, 934 román, 190 cigány volt.

2002-ben 3462 lakosa közül 2352 fő (67,9%) magyar, 888 (25,6%) román nemzetiségű, 221 (6,4%) pedig cigány etnikumú volt.

Látnivalók

Református templom 

Református erődtemploma 14. századi, melyet a 16. században átépítettek. A templom az egykori Páva falu területén fekszik, szentélyén a falu címere látható. 1666-ban és 1778-ban tornyát újjá kellett építeni, majd az 1802. évi földrengés után ezt is le kellett bontani, és 1847-ben készült el az új. 16. századi védőfalait 1838-ban alacsonyították le. Az erődtemplom valószínűleg egy korábbi vár felhasználásával épült, melyet egykor vizesárok és lőréses bástya védett. A templom északi falrésze az 1977-es földrengésben leomlott, de helyreállították.
 A római katolikus templom 1860-ban épült a Szent Kereszt tiszteletére, a hívek addig a Mikes-kastély melletti kápolnát használták, melyet az 1850-es években bontottak le. Mikes Benedek építtette, felhasználva a Mikes-kastély kertjében levő egykori, kápolna kőanyagát.

Mikes-kastély 

A zabolai Mikes-kastély valószínűleg a 15. században épült, de 1629-ben már biztosan állott. Itt nevelkedett 10 éves koráig Zágoni Mikes Kelemen, II. Rákóczi Ferenc titkára. A kastélyt 1867-ben gr. Mikes Benedek átalakíttatta. Itt született a Mikes család több neves tagja. 34 ha angol parkja arborétum. A parkban nyugszik gróf Mikes Kelemen honvéd ezredes, aki 1849. január 21-én Nagyszeben ostromakor esett el. 1848-ban július végétől nagy szerepet játszott az úgynevezett „Kossuth”, a későbbi Mátyás-huszárezred megszervezésében és vezetésében. Sírboltját 1944 után többször kifosztották, végül lebontották. 1998-ban avatták fel emlékművét.

Egyéb 
 Csángó Néprajzi Múzeum
 A 17. századi Basa-kúria a 19. században pusztult el.     
 Ortodox fatemploma 1777-ben, kőtemploma 1835-ben épült.

Híres emberek

 Itt, Háromszék vármegyében anyai nagyszülei gr. Mikes Zsigmond háromszéki főkirálybíró és ábránfalvi Ugron Juliánna házánál, született 1805. szeptember 4-én Hidvégi gr. Mikó Imre politikus, történész, az erdélyi reformellenzék vezető alakja, az agyagfalvi székely nemzetgyűlés elnöke, főkormányszéki elnök, majd miniszter, a kolozsvári Erdélyi Múzeum-Egyesület alapítója, a magyar színház és a nagyenyedi kollégium megújítója, támogatója.
 Mikes János, akinek személyéhez kapcsolódik a kézdiszentléleki Tarnóczi Sarolta elrablásának története. Ez az esemény képezi cselekményét Kemény Zsigmond Özvegy és lánya című regényének.
 gr. Mikes Benedek, (1819–1878), a vaskoronarend tulajdonosa, Tusnádfürdő újjáépítésében úttörő szerepet vállal
 gr. Mikes Kelemen (honvédtiszt), (1820–1849) erdélyi reformpolitikus, 1848. július végétől az akkor még Kossuth önkéntes csapat szervezője gr. Bethlen Gergellyel Kolozsvárt. Augusztus 23-tól főszázados az 1. századnál, szeptembertől őrnagy az 1. osztálynál. November 1-jétől ezredes, a Mátyás-huszárezred parancsnoka. Bem erdélyi hadjáratában dandárparancsnok, Nagyszeben ostrománál hősi halált halt. 
 gr. Mikes Ármin, iparos, császári és királyi kamarás
 Itt született gr. Mikes János, (1876–1945), szombathelyi római katolikus püspök, címzetes érsek, a székelyudvarhelyi római katolikus főgimnázium építtetője, bőkezű kultúrmecénás.
 dr. Pozsony Ferenc (1955. április 16.) néprajzkutató, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a helyi Csángó Néprajzi Múzeum alapítója.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Honlap 
 Zabola a Funiq.hu-n
 Képek Zaboláról és Székelytamásfalváról a www.erdely-szep.hu honlapon
Bartos Jenő: Zabola és környékének története; Képviselőtestület–Tapolcai Városszépítő Egyesület, Tapolca, 1996
Pozsony Ferenc: Zabola; szerk. Botlik József; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
Pozsony Ferenc: Zabola. Egy polgárosult orbaiszéki falu kulturális öröksége; Háromszék Vármegye, Sepsiszentgyörgy, 2012 (Székelyföld települései)
Székely Zsolt: Régészeti kutatások az orbaiszéki Zabolán; Csángó Néprajzi Múzeum–Kriza János Néprajzi Társaság, Zabola–Kolozsvár, 2015
Cigány-magyar együttélés Zabolán; szerk. Kocsis Péter Csaba, Kotics József; Didakt–DE GYGYK Lippai Balázs Szakkollégium, Debrecen–Hajdúböszörmény, 2018

Háromszék települései
Kovászna megye települései