Kötőjel (magyar helyesírás)

Ez a szócikk a kötőjelnek a magyar helyesírásban való szerepét ismerteti.

A kötőjel a magyar helyesírásban szavak, szórészek összetartozásának jelölésére szolgál; rendszerint az egybeírás alternatívájaként szolgál bizonyos speciális esetekben. Kötőjel használatos a szótagolásnál és a sor végi elválasztásnál is.

Megjegyzés: az alábbi eseteknek egy eltérő szempontú felsorolását az  és . pontja közli. – A zárójeles számok a szabálypontokat jelölik.

Kötőjel alárendelő összetételekben 
Az alárendelő összetételeket általában egybeírjuk, ha nem jelölik a kapcsolat viszonyát, ha jelentésváltozás történt, vagy olykor a hagyomány miatt (l. ). Kötőjelet használunk azonban az alábbi esetekben:
 A szótagszámlálás szabálya esetén: Ha 2-nél több tagú és 6-nál több szótagú (, ). Megj.: a ragok és jelek nem számítanak szóelemnek; a képzők – a szabályzat 12. kiadása alapján már az -i melléknévképző kivételével –, az egynél több szótagos igekötők és az önálló idegen előtagok viszont igen.
 békeszerződés-tervezet: 2-nél több elemű és 6-nál több szótagú, ezért kötőjellel írjuk
 DE: nitrogénasszimiláció: hosszú szó, de csak 2 elemű, ezért egybeírandó (lásd még Magyar nyelvi szórekordok listája)
 DE: ivóvízellátás: sok tagú, de csak 6 szótag, ezért egybeírandó
 Ha egyik tagja egy (máskülönben különírt) szókapcsolat (). Megj.: a különírt tagok ilyenkor egybevonódnak
 hidegvíz-csap, hajlítottbútor-gyár: kötőjellel írandó, mialatt tagjaik alkalmilag összevonódnak
 DE: hideg víz, hajlított bútor: ezek különírandóak
 Ha az utótaghoz két, egymásnak mellérendelt előtag kapcsolódik (). Megj.: a kettős előtag ilyenkor különválik a közös utótagtól
 ajak-fog hang, szövő-fonó ipar, kutya-macska barátság
 Ha egymás után következő, összetett szavak esetén a közös elő- vagy utótag egy másik szónál van kitéve (, )
 cipő- és ruhavásár, bükk-, mogyoró- és nyírfafélék
 Ha tulajdonnév áll benne (nem minőségjelzőként), azaz ha az összetétel utótagja közvetlenül hozzá kapcsolódik (, , , )
 József Attila-díj, Mátyás-templomi, Windows-adatbázis, Raiffeisen-kölcsön
 DE: Mátyás király, Kovács család, Windows rendszer, Raiffeisen bank; valamint Kászim pasa bástya (a magyarázó szerepű jelzői utótag miatt, l. , , illetve )
 Ha a tagok határán három azonos betű kerülne egymás mellé (, , , , ). Megj.: a kettősbetűk és a dzs is egy betűnek számít, tehát sz+sz-re nem vonatkozik a szabály, ssz+sz-re igen.
 sakk-kör, balett-táncos, ott-tartózkodás, össz-szövetségi
 DE: tollal, szebből (ragos, jeles szavakra nem vonatkozik a szabály)
 Ha valamely tagjuk rövidítés ()
 mm-beosztás, fszla.-kivonat
 Ha valamely tagjuk betűszó vagy tulajdonnévi szóösszevonás ()
 MTI-hír, OTP-kölcsön, AIDS-kutatás, tv-közvetítés; Ofotért-üzlet, Alitalia-iroda
 DE: HPV-vírus, CIB-bank (a szabályzat 2015-ben kiadott 12. kiadása szerint a betűszókhoz az értelmező utótagot is kötőjellel kapcsoljuk)
 DE: Ofotért vállalat, Alitalia légitársaság (nem alárendelő összetétel, hanem csupán értelmezésként van hozzáfűzve egy köznév, vö. )
 Ritka, alkalmi, egyedi összetételek esetén ()
 rőzse-dalok, gyémánt-hitemet, köd-gubában, bogáncs-szívem, kő-iszonyatját, rokon-őrtüzek

Kötőjel mellérendelő összetételekben 
 Szóismétléseknél, ha tagjai azonosak ()
 alig-alig, ki-ki, más-más, már-már, messze-messze, sok-sok, néha-néha
 Szóismétléseknél, ha tagjai különböző ragúak, de egyik tagjuk nem él önállóan ()
 réges-régen, körös-körül, nőttön-nő
 DE: szemtől szembe, háztól házig, napról napra; fej fej mellett
 A mellérendelő szókapcsolatoknál () és az ikerszóknál (), ha tagjaik együttesen ragozódnak
 süt-főz (> sütnek-főznek), apraja-nagyja (> apraját-nagyját); izeg-mozog (> izegnek-mozognak), irul-pirul (> irult-pirult)
 DE: rúgkapál (> rúgkapálnak), búbánat (> búbánatos); mendemonda (> mendemondát), terefere (> tereferét)
 Némely további mellérendelő szókapcsolatnál () és ikerszónál () is, amelyeknek csak az utótagja ragozódik
 édes-bús, piros-fehér-zöld, sakk-matt, szoba-konyha; piff-puff, csinn-bumm, csihi-puhi
 Azokat a mellérendelő szókapcsolatokat és ikerszókat, amelyek – azonos vagy eltérő jelentésben – csak a végükön vagy mindkét tagjukon is ragozódhatnak, csak az utóbbi esetben írjuk kötőjellel (, )
 gizes-gazos, híres-neves
 DE: gizgazos, hírneves (csak utótagjukon ragozódnak)
 csúszó-mászó [kisgyerek], szántó-vető [emberek]
 DE: csúszómászók [hüllők], szántóvetők [földművesek] (csak utótagjukon ragozódnak)

Kötőjel képző előtt 
 Több különírt tagból álló személynevek (, ) és földrajzi nevek után ()
 Széchenyi István-i, Leonardo da Vinci-s, Victor Hugó-i; New York-i, Frankfurt am Main-i, San Franciscó-i
 DE: Széchenyi Istvánt, Leonardo da Vincit, Victor Hugót; New Yorkot, Frankfurt am Maint, San Franciscót (nem képző)
 DE: eötvösi, petőfis; debreceni, londoni (csupán egytagúak)
 DE: erdey-grúzi, rippl-rónais; új-dél-walesi (nem különírtak, hanem kötőjelesek)
 -féle, -szerű, -beli utótagok előtt bármely személynév (, ) vagy egyéb tulajdonnév esetén (), címek esetén (), valamint egyéb szavak esetén is, ha kettősbetűre végződnek (, )
 Petőfi-szerű, Jedlik Ányos-féle, Szinyei Merse Pál-szerű; Vág-szerű [folyó]; Népszabadság-beli, Mai Nap-szerű, Éjjeli menedékhely-beli
 DE: Petőfit, Jedlik Ányost, Szinyei Merse Pált; Vágot; Népszabadságból, Mai Napban, Éjjeli menedékhelyet (a szabály csak képzőkre vonatkozik)
 dzsessz-szerű, puff-féle
 észszerű, mészszerű, viaszszerű (a szabályzat 2015-ben kiadott 12. kiadása szerint a -szerű mint utótag előtt már nem érvényesül az egyszerűsítő írásmód)

Kötőjel mindegyik toldalék előtt 
 Ha egy idegen szó néma betűre vagy bonyolult betűkapcsolatra végződik (, ). – Megjegyzés: Ehhez tudni kell, hogy az illető nyelv írásában mely betűk felelnek meg az egyes kiejtett hangoknak, és hogy hagyományosan mit tekintünk betűkapcsolatnak. A magyarban az alábbi betűkapcsolatokat többjegyű idegen betűknek tekintjük, így a toldalékokat közvetlenül kapcsoljuk hozzájuk: ae, ee, ii, oo, ou, sch, sh, th (l. OH. 275–276.). (Az ae nem mindig tartozik ide, például az angol reggae szónál már kötőjelet használunk.) A ch közkeletű magyar szavakban is előfordul, így hagyományosan a fentiek közé sorolható.
 Shakespeare-t, voltaire-es, joliot-curie-s: néma hang miatt kötőjel
 Peugeot-t, bordeaux-i, Glasgow-ból, sydney-i: bonyolult betűegyüttes miatt kötőjel
 DE: Goethét, Balzackal, Andrićtyal, coventryi: kiejtjük az utolsó betűt, ezért egybeírjuk
 DE: Bachot, greenwichi, Sopianaeról, Tennesseeről, Kleenek, Hawaiin, Dawootól, Ouagadougouban, Boschsal, Macintosht, Smithszel, Bayreuthban: a megadott betűkapcsolatokat egynek vesszük, és egybeírjuk velük a toldalékot
 Ha magyar vezetéknév vagy idegen tulajdonnév kettősbetűre végződik (, , , , )
 Széll-lel, Kiss-sel, Mann-nal, Scott-tól, Falstaff-fal, Tallinn-nál (a magyar és idegen családneveknél, valamint az idegen tulajdonneveknél, mivel írásmódjuk egyedi, az összevont alakból nem lehetne egyértelműen visszakövetkeztetni az eredetit)
 Mariann-nal, Bernadett-tel (a szabályzat 2015-ben kiadott 12. kiadása szerint a magyar utóneveknél sem érvényesül az egyszerűsítő írásmód)
 DE: füttyel, tollal (köznevek esetén az egyszerűsítő írásmód érvényesül, mivel azokat egyértelműen vissza lehet következtetni)
 Rövidítések () és betűszók () esetén
 ÉK-en, ker.-nek, °C-on; MÁV-ot, MTA-nak, ELTE-n
 Számjegyek (például sorszámnevek: , dátum éve és napja: ), írásjelek () esetén ()
 2005-ben, 1-jén, 2.-at, 3-as, 4-féle, 5-en, 6-szor; 10%-os, 6. §-sal, 3°-kal
 DE: 2005 folyamán, 1 napig, 2 éves, 3 kg, 5 percnyi, 20 Ft (nem toldalékok, hanem önálló szavak)

Kötőjel egyéb esetekben 
 A földrajzi nevek számos típusánál (176–178.)
 Szabadság-hegy, Holdvilág-árok; Balaton-felvidék, Duna-part; Dél-Kína, Nyugat-Dunántúl; Nagy-New York, Keleti-Sierra Madre; Új-Dél-Wales, Dél-kínai-tenger, Sebes-Körös-dűlő (a vastag betűk a tulajdonneveket jelölik, amelyek megőrzik nagy kezdőbetűjüket, amíg nem kerülnek melléknévi alakba)
 DE: Németalföld, Elefántcsontpart; Békásmegyer, Fokváros, Alsóbélatelep ()
 DE: Északnémet Szövetség, Nyugatrómai Birodalom (mert az első tag önálló értelmű, állandósult kifejezés)
 DE: Szörényi bánság, Baranya megye; Váci utca, Erzsébet híd; Gyöngyös város, Mátra hegység ()
 DE: Budapest–Bécs, Győr–Sopron–Ebenfurt, Duna–Majna–Rajna-csatorna, Cseh–Morva-dombság ()
 DE: bizonyos földrajzi neveknél, amely önállóan, típusjelölő köznév nélkül jelölik a földrajzi fogalmat, l. alább
 Igekötőknél: ha ismételve szerepelnek (), vagy ha két ellentétes kerül egymás mellé (). Megj.: az igekötő az utóbbi esetben különválik az igétől
 ki-kinéz, meg-megállt, vissza-visszatérés; oda-vissza utazni, ki-be járkál, előre-hátra pillantva
 Hozzávetőleges mennyiség jelzésére ()
 2-3 ember volt ott, nyolc-tíz napra utaztak el, 10-12 éves lehetett
 DE: 40–45 év közötti, 1848–49-ben, a 60–65. oldalon, Üllői út 40–42. alatt (nem hozzávetőleges mennyiség, hanem pontos -tól/-ig viszony, )
 Számneveknél, kétezren fölül, három nagyságrendenként, ha az ezres után más szám is következik ()
 kétezer-négyszázötven, hárommillió-száztizenkétezer-negyvenhét
 Arab számjeggyel és -szeres, -szoros mennyiséghatározóval kifejezett mennyiség esetén ()
 1,2-szeres, 18,56-szoros
 Kettős családnév esetén ()
 Rippl-Rónai, Bajcsy-Zsilinszky, Konkoly-Thege, Gay-Lussac
 DE: Csokonai Vitéz, Baróti Szabó, Tótfalusi Kis (régi családnevek írásmódját megőrizzük)
 DE: a Hadrovics–Gáldiban [szótárban], Bolyai–Lobacsevszkij-geometria, Myers–Briggs-típuselmélet (ha több különböző személy nevét említjük együtt, közéjük nagykötőjelet teszünk, )
 Történelmi uralkodóházak, dinasztiák nevében, a ház, család, dinasztia szavak előtt ()
 Habsburg-ház, Rákóczi-család, Tudor-dinasztia
 DE: Kovács család, Kiss család, Tóth család ()
 Az -e kérdőszócskánál ()
 Megjöttek-e Pistáék?
 DE: e házban lakott, e mellett a fa mellett (egyiknél sem kérdőszó)
 Az elválasztás jelölésére ()
 Veszp-rém, lajst-rom; Ba-bi-tsé, Ba-lo-ghék; Ljub-lja-na, Bo-lo-gna; vas-út, rend-őr; gép-elem és gé-pelem; fotog-ráfia vagy foto-gráfia; kilo-gramm

A kötőjel elmaradása 

A földrajzi nevek többségében kötőjel kapcsolja össze a voltaképpeni tulajdonnevet a földrajzi köznévvel, például Szabadság-hegy – l. fent, a Kötőjel egyéb esetekben pont alatt. Bizonyos földrajzi tulajdonnevek azonban önállóan jelölik a földrajzi fogalmat, ezért ha magyarázó jelleggel mégis kitesszük melléjük a földrajzi köznevet, az csak kötőjel nélkül állhat, például Mátra, Tisza (l. , OH. 204.).

Kapcsolódó szócikkek 
 nagykötőjel

Külső hivatkozások 
 Nagykötőjel-kiskötőjel biszbaszok – DonB olvasószerkesztő korrektorblogjának cikke az Index.hu-n.
 Kiskötőjel, nagykötőjel, gondolatjel – Fejes László cikke a Nyelv és Tudomány weboldalon

Kotojel