Giorgio Basta

Giorgio Basta, Basta György (Rocca, 1550. január 30. – Bécs, 1607. augusztus 26.) német-római császári hadvezér.

Életútja 
Basta albán származású volt, pontosabban egy Dél-Itáliában élő albán eredetű népcsoport, az arberesek népéből került ki. Ezek az albánok a török terjeszkedés miatt menekültek olasz területre, ahol szabadon gyakorolhatták keresztény vallásukat, míg a legtöbb albán muszlim hitre tért át.
Zsoldosként harcolt Németalföldön és Franciaországban. Részt vett a németalföldi szabadságharcban a holland felkelők ellen vívott harcban is.

1590-ben belépett II. Rudolf császár hadseregébe, ahol csakhamar a tábornokságig vitte. 1598-ban a császár megbízottjaként Erdélybe ment a Báthory Zsigmond lemondását követő zavarok lecsillapítására. Miriszlónál szétverte a havasalföldi-kozák sereget és székely szövetségeseiket, mert az erdélyi rendek féltették önállóságukat Vitéz Mihály havasalföldi fejedelemtől, aki 1599-ben a fejedelemségre törekvő fiatal Báthory András bíborost legyőzte.

1601. augusztus 3-án Vitéz Mihály havasalföldi vajdával együtt Goroszlónál megverte Báthory Zsigmond seregét, s nem sokkal később, még ez év augusztus 19-én – valószínűleg azért, mert veszélyes ellenfelét látta benne – megölette  Vitéz Mihály vajdát is, s a maga kezébe ragadta az hatalmat. Uralma alatt Erdély a legkegyetlenebb zsarnokságnak volt kitéve, aminek az áthelyezése vetett véget(1604. július). Ekkor Esztergomot védte meg sikeresen 10 000 katonával a 80 000 főt felvonultató töröktől. 1604 novemberében a király a Dunántúlról visszahívta és Bocskai ellen küldte, akit 1604. november 14-én Osgyánnál, majd november 24-én Edelénynél megvert. Bocskai csapatai és a tél Bártfára szoritották, a hajdúk elvágták az utánpótlását és 1605. áprilisában kénytelen Pozsony felé vonulni. Itt egyrészt a betegségét kellett kezelnie, másrészt a pénztelen és a békekötésre készülő udvar egyre inkább háttérbe szoritotta. 1606-ban, amikor megkötötték a törökkel a zsitvatoroki békét, Basta visszavonult a magánéletbe, és bár bárói ragot és szép címeket kapott, az udvar tetemes  zsolddal tartozott neki.

Basta felismerte Erdély fontosságát a monarchiára nézve, s azt német kolóniává akarta átalakítani. Erre vonatkozó tervét egy emlékiratában dolgozta ki. Basta Erdélyt „oly kegyetlenül dirigálá, vagy inkább rontá, pusztítá az országot, hogy ma még a nevét is irtózással, átkozódással említik az erdélyiek”.

Írt két hadtudományi munkát: „II maestro di campo generale” és „Governo della cavalliera”, melyek közül az első 1606-ban, a második 1612-ben jelent meg. Németre fordította Bryms 1614–1617-ben.

A császárhoz írott egyik emlékiratában állandó magyar hadsereg felállítását szorgalmazza, zsoldoshadseregek helyett.

Jegyzetek

Források 
 Nagy László Székelyek a hadak útján (1541–1711). Budapest, HM Zrínyi Kht., 2001.

További információk
Basta György hadvezér levelezése és iratai.II. kötet. 1602-1607 Szerkesztette: Dr. Veress Endre. Budapest, 1913. Akadémiai Kiadó 974. p
Su alcuni dati controversi relativi al generale farnesiano di Mario De Bartolomeis in "Osservatorio Letterario", anno VI, NN. 25/26 2002 pp. 59-60 (2^ pubblicazione della prima versione apparsa sull'Aurea Parma, Anno LVII, Fascicolo III, Settembre- Dicembre 1973.) 
Su alcuni dati controversi relativi al generale farnesiano (3^ pubblicazione) in Mario De Bartolomeis: Saggi letterari e storici, Edizione O.L.F.A., Ferrara, 2003, pp. 36 (Collana Quaderni Letterari – Saggistica- ld. az esszéfüzetet az Osservatorio Letterario  Pubblicazioni c. web-oldalán) (ld. Idem)
Cittadini di valore: Italoalbanese Giorgio Basta
Zsigmond Báthori, Michael the Brave, and Giorgio Basta
Basta György hadvezér levelezése és iratai. 1597–1607, 1-2.; sajtó alá rend. Veress Endre; Akadémia, Budapest, 1909–1913
Basta György 1603-iki főjelentése és erdélyi kanczelláriájának formula-könyve. Pótlékul a "Basta György Levelezése és iratai" c. műhöz; kiad. Veress Endre; Athenaeum Ny., Budapest, 1914

Erdélyi történelmi személyek
Német-római császári hadvezérek
16. századi katonák
17. századi katonák
1550-ben született személyek
1607-ben elhunyt személyek