Halotti beszéd és könyörgés

A Halotti beszéd és könyörgés a legkorábbi latin betűs magyar nyelvű szövegemlék.
A hívő sírjánál elmondható nemzeti nyelvű beszéd-minta ebben a korban csak német nyelvterületen maradt fenn. Magyarországon a temetési beszéd, a sermones (sermo super sepulchrum – beszéd a sír fölött) gyakorlata feltehetőleg német befolyásra honosodott meg.
Keletkezése 1192 és 1195 közöttre tehető, III. Béla uralkodásának végére, egy latin nyelvű egyházi könyvben, az úgynevezett Pray-kódexben található, amit valószínűleg a Borsod vármegyei Boldván, az Árpád-kori bencés monostorban írtak. A kódex latin nyelven írt szövege a sacramentarium (miséző pap könyörgéseit tartalmazó szerkönyv), a 135. lapon fejeződik be, a régi magyar írással készült magyar szöveg a 136. lapon maradt fenn.

Első felfedezését Schier Xystus Ágoston-rendi szerzetesnek tulajdonítják, ez azonban vitatott. Nyilvánosan elsőként Pray György jezsuita szerzetes számolt be róla 1770-ben, egy hétsoros szemelvényt tett közzé. Pray átadta a szöveget rendtársának, Sajnovics Jánosnak, aki épp a lapp–magyar nyelvrokonságra keresett bizonyítékokat. Teljes szövegét ő publikálta 1771-ben. A szöveg eredetije jelenleg az Országos Széchényi Könyvtár Kézirattárában van.

Szerkezete

Két részből áll: egy 26 soros temetési beszédből és egy 6 soros hivatalos egyházi szöveg fordításából, amely egy könyörgés.

A temetési beszéd a kódex következő oldalán található latin szöveg szabad fordítása, a könyörgés pedig a néhány oldallal előrébb található latin szöveg pontos fordítása. Összesen 190 magyar szót őrzött meg.

A szöveget másolták, tehát feltételezhető, hogy már korábban is létezett. A másolás helye egy Szent János titulusú bencés monostor volt, ennek helye azonban ismeretlen. Állandósulás is feltételezhető, Horváth János Károly Róbert temetésének krónikabeli leírásában talált párhuzamot. Állandósulhatott, mert szövegére gyakran szükség volt, erre utal, hogy papi szertartásrendben maradt fenn, nem pedig prédikációk között.

A halotti beszéd és könyörgés európai viszonylatban is jelentős, a halotti beszédek műfaja ugyanis csak a reformáció idején vált általánossá.

Szövege 
A kódexíró az eredeti szöveg tagolására két jelölést használt, 
pontokat és a nagybetűs mondatkezdetet.

Halotti beszéd (Sermo sup[er] sepulchrum, azaz Beszéd a sír felett)

A halotti beszéd könyörgése (oratio)

Tudnivalók 
A karoling minuszkulával írt (a betűk kapcsolás nélkül követik egymást) szöveg tökéletesen olvasható, állaga lehetővé teszi csaknem az összes betű egyértelmű azonosítását. A díszítés legegyszerűbb módját alkalmazta a kódexíró, az úgynevezett rubrikálást (rubricare, latin rubrum ’vörös’), azaz a szöveg egyes részeit vagy aláhúzta vörös színnel, vagy eleve azzal írta. Az olvasás mégis nehéz, mivel nem tudjuk, hogy az adott latin betűt pontosan milyen hang vagy hangok jelölésére alkalmazták. Ennek oka az, hogy a 24 betűs, erősen redukálódott latin hangzókészlethez keletkezett latin betűk épp csak feleannyian vannak, mint a magyar nyelvben akkoriban meglévő hangok. Másképp fogalmazva: a latin ábécében a korabeli magyar hangzókészlet felének nincs megfelelője.

A latinban nem létező hangok: á, é, c, j, ly, ny, ty, ö, ü, s, zs, dzs (a preklasszikus latinban f sem volt), és talán még néhány olyan hang, ami eredetileg részét alkotta a nyelvnek, de ki nem írt volta miatt teljesen kikopott az elmúlt ezer évben.

A halotti beszédet lejegyző írnok látható és érzékelhető módon küzdött azzal, hogy milyen betűket alkalmazzon. Ezt mutatja, hogy a többször előforduló szavaknál alig van egyező alak. Kirívó példája a gyümölcs-ként azonosított szó, ami nem véletlen, hiszen a rendelkezésére álló betűkből csak az m és az l hangot tudta problémamentesen lejegyezni. Ennek fordított megközelítésével azt is állítják egyesek, hogy a szöveg némi archaizálás mellett a mai nyelven olvasandó és semmiféle bizonyítékot nem ad arra vonatkozóan, hogy a magyar nyelv az elmúlt ezer évben mennyit alakult, változott, fejlődött. Ezen értelmezések szerint a zumtuchel szó például egyáltalán nem szümtükhel alakban olvasandó, hanem így: szemetekkel. (Sz hang hiánya, rögzületlen, ráadásul talán félrehallott zárt e, a kk hang ch írásmódja a kiforratlan helyesírás miatt.)

Ebből adódóan mind az olvasatban, mind az értelmezésben vannak bizonytalanságok, amelyek más, egykorú nyelvemlékek szakszerű vizsgálatával pontosíthatók. Felhasználható például az 1310-ben keletkezett gyulafehérvári sorok, amelyben egy ferences rendi szerzetes a beszédére készülvén főbb témáit szedi pontokba: „Háborúságban valóknak kegyessége, élőknek öröksége, kórságban valóknak egéssége, szükségben valóknak bősége, éhezőnek elégsége. […]”

Nem szabad figyelmen kívül hagyni a 10 évvel korábban, 1300-ban született königsbergi töredéket sem: „Tugyuk, látjuk őt szűz leánynak, ki ölében tart csodáltos fiat, füröszti, mosja, eteti, emleti, úgy hogy anya szülöttét; de ki légyen néki atyja, azot nem tudhatjuk. Ez az Isten, mint őt ismerjük, kit szeplő nem illethet; mert ha Isten ő nem volna, ő benne bűnöt lelhetnénk.”

Ezen nyelvemlékek szókészletének részletes vizsgálatával a Halotti beszédről és annak keletkezéséről sokkal pontosabb képet kaphatunk.

A legújabb kutatási eredményeket is tükröző olvasatokat és értelmezéseket Benkő Loránd, valamint A. Molnár Ferenc foglalta össze.

Megjegyzések

Lásd még 
 Kosztolányi Dezső: Halotti beszéd
 Márai Sándor: Halotti beszéd
 Juhász Gyula: A halotti beszéd
 Durkó Zsolt: Halotti beszéd (oratórium)

Források 
 Pray György életrajza a jezsuita.hu-n
 [Révai Miklós] Révai, Joannis Nicolai (1803). Antiquitates literaturae Hungaricae. Volumen 1. Pestini : typis Mathiae Trattner, M. DCCC. III. 360 p.
 Madas Edit (2002). Halotti beszéd = Die Grabrede. Hasonmás kiadás. Budapest : Országos Széchényi Könyvtár. [12] p. (Margaritae Bibliothecae Nationalis Hungariae)
 Töltéssy Zoltán (2007). A Halotti Beszéd és Könyörgés korai közlései : szövegek betűhű átírásban és értelmezések. [Az illusztrációt Töltéssyné Szabari Cecília tervezte ; [közread. a] Miskolci Egyetem.] Boldva ; Miskolc : Miskolci Egyetem. 84 p.
 Madas Edit (2007). „A szóbeliség és az írásbeliség határán.” In: Szegedy-Maszák Mihály (főszerk.) A magyar irodalom történetei. [1. köt.], A kezdetektől 1800-ig. Budapest : Gondolat. 703 p.
 Horváth János: A magyar irodalmi műveltség kezdetei, Bp., 1931
 Jakubovich–Pais: Ó-magyar olvasókönyv, Pécs, 1929

Irodalom

 Döbrentei Gábor: Régi magyar nyelvemlékek (I.). Buda, 1838 
 Zolnai Gyula: Nyelvemlékeink a könyvnyomtatás koráig. Budapest 1984 
 Benkő Loránd: Az Árpád-kor magyar nyelvű szövegemlékei. Budapest, 1980
 A. Molnár Ferenc: A legkorábbi magyar szövegemlékek. Olvasat, értelmezés, magyarázatok, frazeológia. Agatha XVIII. A Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara, Klasszika-filológiai Tanszék. Nyelvi és Művelődéstörténeti Adattár Kiadványok 8. Debrecen, 2005
 Haader Lea, Korompay Klára és Terbe Erika. „Halotti Beszéd és Könyörgés”. In A magyar nyelvtörténet kézikönyve, szerkesztette Kiss Jenő és Pusztai Ferenc, 78–80. A magyar nyelv kézikönyvei, XXIX. Budapest: Tinta Kiadó, 2018.

További információk 

 Halotti beszéd és könyörgés Előadó: Bánffy György, youtube.com
 Hangfelvételek, nyelvemlekek.oszk.hu
 A Halotti beszéd és könyörgés értelmezése, c3.hu
Pótlólagos megjegyzések – A. Molnár Ferenc írásai a Magyar Nyelvőrben, c3.hu
 A Halotti beszéd adaptációi a modern magyar költészetben
 Francia fordítás és a szöveg latin eredetije, web.archive.org
 Angol nyelvű háttérinformáció, mek.oszk.hu
 Angol fordítás, 1moment.hu
A Halotti beszéd és könyörgés és további ómagyar nyelvemlékek betűhű szövege és mai magyarra normalizált változata elérhető és kereshető az Ómagyar Korpuszban.

Magyar nyelvemlékek
Középkori irodalmi művek
Katolikus liturgia