Srbija i Crna Gora

Srbija i Crna Gora (skraćeno SCG; službeno Državna zajednica Srbija i Crna Gora, skraćeno DZSCG), bilo je ime saveza Srbije i Crne Gore, državne zajednice u Europi 
koja je naslijedila bivšu Saveznu Republiku Jugoslaviju. Graničila se sa Mađarskom, Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom na zapadu, Rumunjskom i Bugarskom na istoku, te Albanijom i Makedonijom na jugu.

Srbija i Crna Gora, preostale federalne republike SFRJ, dogovorile su saradnju u određenim političkim područjima (npr. odbrambeni savez). Svaka ima svoju ekonomsku politiku i valutu. Zajednica Srbije i Crne Gore 
nije imala jedinstveni glavni grad; iako je većina ustanova bilo u Beogradu, neke su bile premeštene u Podgoricu.

Ustavna povelja donesena je 4. 2. 2003. Na temelju njega svaka država može tražiti punu nezavisnost putem referenduma. On je u Crnoj Gori održan 21. 5. 2006. godine (vidi: Referendum o nezavisnosti Crne Gore). Na temelju rezultata referenduma, Crna Gora je formalno proglasila nezavisnost 3. 6. 2006., čime je Državna zajednica razvrgnuta. Temeljem Ustavne povelje Srbija je preuzela međunarodnopravni subjektivitet bivše zajednice.

Privreda 
Glavni članak: Gospodarstvo Srbije i Crne Gore

Gospodarstvo se upola smanjilo od 1990. godine zbog lošeg upravljanja, međunarodnih sankcija i štete zbog rata na Kosovu. Nakon zbacivanja predsjednika Slobodana Miloševića u listopadu 2000., koalicijska je vlada uvela mjere za stabilizaciju i agresivni program reforme tržišta. 

Članstvo u MMF-u je obnovljeno u prosincu 2000. Donatorska konferencija Svjetske banke i Europske komisije održana u lipnju 2001. skupila je 1.3 milijarda dolara za gospodarsko restrukturiranje SiCG. U studenom 2001. dogovoreno je da će se otpisati 66% duga od 4.5 milijarda dolara prema Pariskom klubu, a još se priprema sličan sporazum o otpisu za 2.8 milijarda dolara duga prema Londonskom klubu. 

Crna Gora je odvojila svoje gospodarstvo od federacije i Srbije još tijekom Miloševićeve vlasti. Danas ima svoju središnju banku, koristi euro kao službenu valutu, naplaćuje svoju carinu i ima svoj proračun. Glavni grad je Podgorica

Pokrajina Kosovo, pod upravom UN-a, prima financijsku i tehničku pomoć od međunarodne zajednice. Službene valute su euro i srpski dinar, dok UN-ova uprava prikuplja poreze i vodi proračun. 

Složenost političkih odnosa Srbije i Crne Gore, spora privatizacija i stagnacija europskog gospodarstva koče razvitak. Sporazumi i MMF-om, a pogotovo porezni uvjeti, važan su element u određivanju politike. Velika nezaposlenost je jedan od ključnih političko-ekonomskih problema.

Pokrajine 
Glavni članak: Pokrajine Srbije i Crne Gore

Karta Srbije i Crne Gore

 Srbija
 Beograd - glavni grad Srbije i glavni grad SiCG
 Autonomna Pokrajina Vojvodina
 Novi Sad - glavni grad
 Kosovo i Metohija - pod upravom UNMIK, status neodređen
 Priština - glavni grad
 Crna Gora
 Podgorica - glavni grad Crne Gore i glavni grad za sudstvo SiCG

Gradovi 
 Apatin
 broj stanovnika 2002.: 21.659
 Aranđelovac
 broj stanovnika 2002.: 32.833
 Arilje
 Bačka Palanka
 broj stanovnika 2002.: 34.022
 Batocina
 Beograd
 broj stanovnika 2002.: 1.574.050
 Bela Crkva
 broj stanovnika 2002.: 20.367
 Bečej
 broj stanovnika 2002.: 25.774
 Bor
 broj stanovnika 2002.: 45.222
 Valjevo
 broj stanovnika 2002.: 67.298
 Vranje
 broj stanovnika 2002.: 65.926
 Vrnjačka Banja
 Vršac
 broj stanovnika 2002.: 40.329
 Gnjilane
 Gornji Milanovac
 broj stanovnika 2002.: 27.225
 Đakovica
 Zaječar
 broj stanovnika 2002.: 49.082
 Zrenjanin
 broj stanovnika 2002.: 89.245
 Inđija
 broj stanovnika 2002.: 28.444
 Istok
 Jagodina
 broj stanovnika 2002.: 50.193
 Кikinda
 broj stanovnika 2002.: 47.262
 Кnjaževac
 broj stanovnika 2002.: 24.593
 Коsovska Mitrovica
 Кragujevac
 broj stanovnika 2002.: 175.182
 Kraljevo
 broj stanovnika 2002.: 67.556
 Кrupanj
 Kruševac
 broj stanovnika 2002.: 75.256
 Кuršumlija
 Lapovo
 Leskovac
 broj stanovnika 2002.: 76.562
 Loznica
 broj stanovnika 2002.: 43.213
 Ljubovija
 Мali Zvornik
 Negotin
 Niš
 broj stanovnika 2002.: 250.180
 Nova Varoš
 Novi Pazar
 broj stanovnika 2002.: 64.602
 Novi Sad
 broj stanovnika 2002.: 498.139
 Obrenovac
 Pančevo
 broj stanovnika 2002.: 83.692
 Paraćin
 broj 
 Bijelo Polje 52.135
 stanovnika 2002.: 31.760
 Peć
 Pirot
 broj stanovnika 2002.: 48.792
 Požarevac
 broj stanovnika 2002.: 50.847
 Požega
 Prijepolje
 Priština
 Prokuplje
 broj stanovnika 2002.: 31.568
 Ruma
 broj stanovnika 2002.: 37.253
 Raška
 Sivac
 Smederevo
 broj stanovnika 2002.: 77.651
 Smederevska Palanka
 broj stanovnika 2002.: 37.749
 Sombor
 broj stanovnika 2002.: 50.950
 Sremska Mitrovica
 broj stanovnika 2002.: 59.934
 Stara Pazova 
 Subotica
 broj stanovnika 2002.: 116.365
 Ćuprija
 broj stanovnika 2002.: 24.787
 Užice
 broj stanovnika 2002.: 67.389
 Uroševac
 broj stanovnika 2002.: 159.123
 Čačak
 broj stanovnika 2002.: 80.401
 Šabac
 broj stanovnika 2002.: 72.233

Prijevoz 
Glavni članak: Prijevoz u Srbiji i Crnoj Gori

Srbija, a pogotovo dolina rijeke Morave, ponekad se opisuje kao "raskrižje istoka i zapada", 
zbog čega je imala burnu povijest. Ta je dolina najlakši način da se kopnom stigne iz kontinentalne Europe 
u Grčku and Malu Aziju.

Glavne europske prometnice koje idu kroz Srbiju su E75 i E70. E763/E761 je najvažnija cesta koja povezuje Srbiju i Crnu Goru.

Dunav, važna međunarodna rijeka, teče kroz Srbiju. Najveća morska luka je Bar u Crnoj Gori.

Vanjska poveznica 
 Službena stranica vlade SiCG 
 SCG uživo
 Burek Forum  Najveci forum u Srbiji i Crnoj Gori

Balkan