20. század

Évtizedek: 1900-as évek 1910-es évek 1920-as évek 1930-as évek 1940-es évek 1950-es évek 1960-as évek 1970-es évek 1980-as évek 1990-es évek

A 20. század az 1901. január 1-től 2000. december 31-ig terjedő időszak. A 20. századot tekinthetjük az egészségügyi, szociális, tudományos és technikai fejlődés, valamint a nemzetközi egységesülés korszakának, ugyanakkor megjelölhetjük a példátlan méretű háborúk és népirtások koraként is. A 19. században elkezdődött a termelés és a szolgáltatások gépesítése, a globális kommunikációs hálózatok kiépítése, ami egyre gyorsuló iramban folytatódott a 20. században. Ebben az évszázadban tulajdonképpen megváltozott az élet minden területe és az egész emberi társadalom alapvetően átalakult.

A történettudományban használatos a rövid 20. század kifejezés, amely az első világháborútól (1914–1918), illetve az azt lezáró békeszerződésektől (1919–1920) a Szovjetunió vezette szocialista párt felbomlásáig (1989–1991) terjedő korszakot jelöli.

Lásd még: 2. évezred, Újkor

Térképek

Események a II. világháború végéig 
Főbb politikai, gazdasági és természeti események a II. világháború végéig:

Európa 
 1904: Entente cordiale - Nagy-Britannia és Franciaország barátsági szerződése
 1905-1907: Orosz forradalom
 1907: Román parasztháború
 1908: Ausztria-Magyarország annektálja Boszniát és Hercegovinát
 1912-1913: Az Oszmán Birodalom ellen vívott első Balkán-háború
 1913: Kikiáltják Albánia függetlenségét
 1913: Második Balkán-háború
 1914–1918: Első világháború
 1917: Bolsevik (szocialista) forradalom Oroszországban
 1917-1922: Oroszországi polgárháború
 1918: Az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlása
 1918: Spanyolnátha-járvány
 1919: Párizs környéki békeszerződések
 A Népszövetség megalakulása
 1920: A trianoni békeszerződés. Átrajzolják Európa térképét
 1920–1921: A kisantant és az olasz fasiszta párt létrejötte
 1922: Megalakul a Szovjetunió
 Rapallói egyezmény
 1924: A Dawes-terv
 1925: Mussolini fasiszta diktatúrát vezet be Olaszországban
 Locarnói szerződés
 1928: A sztálini diktatúra kezdete
 1931: A gazdasági világválság éreztetni kezdi a hatását Európában
 1932: Orsós magnetofonok gyártása (Németország)
 1932–1933: Éhínség Ukrajnában, 7-10 millió áldozattal
 1933: Náci hatalomátvétel Németországban. Németország félhivatalos elnevezése a Harmadik Birodalom lesz. 
 1935: Rendszeres televízióadás Németországban (a világon először)
 Elindul a sztahanovista mozgalom a Szovjetunióban
 1937: A Volkswagen alapítása
 1936–1939: Spanyol polgárháború
 1938: Anschluss - Ausztriának a Harmadik Birodalomhoz való csatolása 
 1939–1945: Második világháború

Magyarország 

 1912: A „vérvörös csütörtök” néven elhíresült tömegtüntetés Budapesten, amelyet brutálisan feloszlatnak
 1914–1918: Az első világháború
 1918: Az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlása
 Őszirózsás forradalom
 1919: A Magyarországi Tanácsköztársaság kikiáltása
 1920: A trianoni békediktátum aláírása
 Horthy Miklós kormányzóvá választása, a Horthy-korszak kezdete
 A numerus clausus törvény bevezetése
 1921–1931: a Bethlen-kormány időszaka
 1922: Magyarországot felveszik a Népszövetségbe
 A Kandó-féle villanymozdony próbaútja
 1925: A Magyar Rádió megkezdi rendszeres műsorsugárzását
 1927: Bevezetik a pengőt (a korona) helyett 
 1930: Boletta-rendszer bevezetése (a nagy gazdasági világválság miatt)
 1931: Hangosfilm-gyártás Magyarországon 
 1932: Gömbös Gyula a miniszterelnök (1936-ig)
 1936: Darányi Kálmán a miniszterelnök (1938-ig)
 1937: Szent-Györgyi Albert Nobel-díjat kap a C-vitamin felfedezéséért
 1938: Az első bécsi döntés; Felvidék visszakerül Magyarországhoz
 1939: Teleki Pál a miniszterelnök (1941. ápr.-ig) (→ Teleki-kormány)
 Az első bécsi döntés értelmében Kárpátalja déli része is visszakerül Magyarországhoz
 Második zsidótörvény
 Magyarország a második világháborúban
 1939: Magyar–szlovák kis háború. Kárpátalja visszafoglalása.
 1940: Második bécsi döntés: Észak-Erdély visszakerül Magyarországhoz
 1941: Délvidék magyar uralom alá kerül
 1941 április 11. - A Jugoszlávia elleni hadművelettel Magyarország belép a második világháborúba
 1942: Kállay Miklós a miniszterelnök (1944-ig) (→ Kállay-kormány)
 1943. január: Doni katasztrófa
 1944. márc. 19. - Magyarország német megszállása
 1944. október: Kiugrási kísérlet és nyilas hatalomátvétel
 1944. okt – 1945. márc.: Szálasi-kormány
 1945. jan-febr: Budapest ostroma - Szovjet csapatok elfoglalják Pestet, majd Budát
 1945. április 4.: Véget ér a II. világháború Magyarországon

Amerika 
 1903: Első repülőgép és első autógyár az USA-ban
 1903: A Kolumbiából kivált Panamában megkezdődik a Panama-csatorna építése
 1906: San Franciscó-i földrengés
 1907: Század eleji bevándorlási csúcspont az USA-ban, a bevándorlási törvények szigorítása
 1907: Hatalmas bankpánik - pénzügyi válság az USA-ban
 1910–1917: Mexikói forradalom
 1914: Megnyitják a Panama-csatornát
 1914: Kanada belép az első világháborúba
 1915: Az USA megszállja Haitit
 1917: Az USA az antant oldalán belép az első világháborúba
 Bemutatják az első színes mozifilmet az USA-ban
 1920 – Az első rádióadás az USA-ban
 1929–1933: Nagy gazdasági világválság
 1937: A munkanélküli járadék bevezetése az USA-ban
 1938: Az USA-ban forgalomba hozzák az első klímaberendezéseket
 1939: Megindulnak az Európa és Amerika közti rendszeres légi járatok
 1940: Elkészülnek az első színes televíziók az USA-ban (csak az 50-es években vezették be)
 1939–1945: Második világháború
 1939: Kanada hadüzenete a náci Németországnak
 1941: Pearl Harbor elleni japán támadás, az USA belép a háborúba
 1942: Mexikó és Brazília hadüzenete a tengelyhatalmaknak

Ázsia 
 1904–1905 – Orosz–japán háború
 1910: Japán annektálja Koreát
 1914–1918: Első világháború
 Távol-Kelet és Óceánia az első világháborúban
 1915–1917: Örmény népirtás az Oszmán Birodalomban
 1919–1923: Török függetlenségi háború - a török forradalmárok politikai és katonai ellenállása az antanthatalmak ellen
 1923: Az Oszmán Birodalom felbomlása, a mai Törökország megteremtése
 1922: Mahátma Gandhi erőszakmentes mozgalmának kezdete Indiában
 1927–1950: Kínai 2. polgárháború
 1931: Özönvízszerű áradások Kínában, sok százezer áldozattal 
 1936: Antikomintern paktum
 1937–1945: Második kínai–japán háború
 1939–1945: Második világháború
 1942: Midwayi csata - fordulópont a csendes-óceáni háborúban
 1945: Hirosima és Nagaszaki bombázása, a világháború vége

Ausztrália és Óceánia 
 1901: Az Ausztrál Nemzetközösség kikiáltása.
 1907: Megalakul Új-Zéland brit domínium. 
 1931: Ausztrália és Új-Zéland brit domíniumból önálló állam, a Brit Nemzetközösség tagja lesz
 1939–1945: Ausztrália részvétele a második világháborúban

Afrika 
 1910: A dél-afrikai brit gyarmatok egyesítésével létrejön a Dél-afrikai Unió domínium
 1912: Marokkó francia és spanyol protektorátus lesz
 1913: Albert Schweitzer kórházalapítása francia Egyenlítői-Afrikában, a mai Gabonban
 1920: Az első világháború alatt elfoglalt német gyarmatok mandátumterületté alakulnak át
 1922: Egyiptom függetlenné válik
 1931: A Dél-afrikai Unió brit domíniumból a Brit Nemzetközösség önálló állama lesz
 1935: Abesszíniai háború - Olaszország megtámadja Abesszíniát (Etiópia), amelyet a következő évben elfoglal
 1941: A német Afrika-hadtest Rommel vezetésével támadásba lendül Líbiában a brit egységek ellen
 1943: A német Afrika-hadtest megadja magát

Egyéb 
 1901: Kiosztják az első Nobel-díjakat Stockholmban és Oslóban
 1904: Albert Einstein kifejti első relativitáselméletét
 1909: Robert Peary amerikai sarkkutató elsőként éri el az Északi-sarkot.
 1911: Roald Amundsen norvég felfedező elsőként éri el a Déli-sarkot.
 1912: A Titanic katasztrófája
 1918–19: Spanyolnátha világjárvány
 1919–20: A Népszövetség - az ENSZ elődjének - létrehozása
 1922: A BBC alapítása. Felfedezik Tutanhamon sírját.
 1924: Elkészül a 10 milliomodik Ford gépkocsi 
 1926: A charleston [cserlszton] a legdivatosabb tánc Európában
 1927: Charles Lindbergh átrepüli az Atlanti-óceánt
 1927–1928: A nylon feltalálása. Az első hangosfilm.
 1929: Az első Oscar-díjak átadása Hollywoodban
 1930: Az első szupermarket megnyitása és az első labdarúgó-világbajnokság (Uruguay)
 1931: Westminsteri statútum - a Brit Birodalom országainak törvényhozási önállósága
 1933: Olcsó néprádió Németországban
 1934: A fénycső feltalálása
 1935: A radar feltalálása
 1938: A golyóstoll feltalálása
 Az atommaghasadás felfedezése (Otto Hahn)
 1939: Az első sugárhajtású repülőgép
 1942: Az első nukleáris reaktor beindítása

Események a második világháború után

Európa 
 1946: Nürnbergi per a német háborús bűnösök felett
 1948: A berlini blokád kezdete
 1949: A KGST és a NATO megalakulása. 
 Az NSZK és az NDK megszületése. A görög polgárháború vége
 1953: Sztálin halála. Felkelés az NDK-ban
 1954: Az első atomerőmű: Obnyinszki a SZU-ban
 1955: A Varsói Szerződés - a kommunista országok védelmi katonai-politikai szervezetének alapítása
 1958: Működni kezd a Közös Piac Nyugat-Európában
 1961: Megkezdik a berlini fal építését  az egyre nagyobb kivándorlás megakadályozására
 1968: Nyugat-európai diákmozgalmak, a „prágai tavasz”
 1972:Túszdráma a müncheni olimpián
 1973: Olajválság (1973), majd nemsokára olajárrobannás
 1979: Margaret Thatcher Európa első női miniszterelnöke
 1980: A moszkvai olimpia széles körű bojkottja
 1981: Görögország az Európai Közösség tagja lesz.
 1986: Csernobili atomkatasztrófa. Portugália és Spanyolország az Európai Gazdasági Közösség tagja lesz.
 1989: A berlini fal ledöntése és a kommunizmus összeomlása. Romániai forradalom
 1990: Németország újraegyesítése
 1991: A Szovjetunió felbomlása 
 1991–2001: Délszláv háború - Jugoszlávia felbomlása
 1992: Maastrichti szerződés - létrehozza az Európai Uniót az Európai Gazdasági Közösség alapjain
 1993: Létrejön az egymástól független Csehország és Szlovákia
 1994: Átadják a La Manche-alagutat
 1995: Ausztria, Svédország és Finnország csatlakozik az Európai Unióhoz
 1999: Lengyelország és Csehország Magyarországgal együtt a NATO teljes jogú tagja lesz

Magyarország 
 1946: Megszűnik a királyság, az új államforma a köztársaság.
 1947-1956: Rákosi-korszak
 1949: Az ország államformája népköztársaság lesz. 
 1953: „Az évszázad mérkőzése” – A magyar labdarúgó Aranycsapat győzelme Londonban
 1956: Forradalom (1956)
 1956–1989: Kádár-korszak
 1954–1957: Megkezdődnek a televízió-adások
 1967: Fock Jenő a minisztertanács elnöke (1975-ig) (→ Fock-kormány)
 1968: Reform a gazdaságpolitikában
 1975: Lázár György a minisztertanács elnöke (1987-ig) (→ Lázár-kormány)
 1987: A mérsékelt reformokat meghirdető Grósz Károly lesz a kormányfő
 1988: A reformpolitikát fékező Németh Miklós lesz a kormányfő (→ Németh-kormány)
 1989: Rendszerváltás, a többpártrendszer bevezetése. Magyarország államformája köztársaság lesz. 
 1990: Az MDF nyeri meg a választásokat. A kormányfő Antall József lesz (→ Antall-kormány)
 1990-1991: A szovjet csapatok kivonása az országból
 1993: Meghal Antall József. A kormányfő Boross Péter lesz (→ Boross-kormány) 
 1994: Az MSZP nyeri meg a választásokat. A kormányfő Horn Gyula lesz (→ Horn-kormány)
 1995: Megszorító gazdasági intézkedést hoz a kormány: a Bokros-csomag. 
 1998: A Fidesz nyeri meg a választásokat. A kormányfő Orbán Viktor lesz (→ Első Orbán-kormány)
 1999: Magyarország a NATO teljes jogú tagja lesz

Amerika 
 1946: Első katonai komputer az USA-ban
 1947: Truman-doktrína - a hidegháború kezdete
 1949: A NATO megalakulása
 1957: Eisenhower-doktrína
 1959: Kubában győz Fidel Castro forradalma. 
 1960: John F. Kennedy lesz az elnök az USA-ban
 1961: Az USA Disznó-öbölbeli inváziója Kubában
 1963: Kennedy-gyilkosság
 1963: Martin Luther King erőszakmentes mozgalmának győzelme az USA-ban
 1964: Alaszkai földrengés - a valaha mért egyik legnagyobb földmozgás
 1964: Kolumbiai polgárháború kezdete
 1965: Johnson-doktrína, mely szerint nem engedhető meg, hogy a nyugati félteke bármely országában kommunista kormány jöjjön létre
 1972: Watergate-botrány -  politikai botrány és krízis az USA-ban
 1973: Olajválság (1973), majd nemsokára olajárrobbanás
 1979-1990: Polgárháború Nicaraguában 
 1981-88: Ronald Reagan kormányzása az USA-ban
 1982: Falkland-szigeteki háború Nagy-Britannia és Argentína között
 1983: Az USA megszállja Grenadát
 1989-1990: „Igaz ügy” hadművelet: Panamai USA-beavatkozás
 1994: Életbe lép az Észak-amerikai Szabadkereskedelmi Egyezmény (NAFTA)
 1999: Az USA által bérelt csatornaövezet ismét panamai fennhatóság alá kerül

Ázsia 
 1946-54: Indokínai háború a francia gyarmati hadsereg és Vietnám erői között
 1946: Teréz anya betegápoló rendjének alapítása Kalkuttában
 1947: India elnyeri függetlenségét Nagy-Britanniától
 1948: A történelmi Korea területén két állam jön létre
 1948: Kikiáltják az önálló Izrael államot. Az első arab-izraeli háború
 1949: A Kínai Népköztársaság kikiáltása
 1950: Tajvan szigetén létrejön a Kínai Köztársaság
 1950-1953: Koreai háború
 1954: A francia csapatok vereséget szenvednek Vietnámban, az "indokínai háború" vége. Vietnámot a 17. szélességi fok mentén kettéosztják. 
 1956: Szuezi válság - Egyiptom ellen folytatott közös izraeli-brit-francia háború
 1959: Kína megszállja Tibetet. A dalai láma Indiába menekül
 1964: Megalakul a Palesztinai Felszabadítási Szervezet
 1964–1973: Vietnámi háború - amerikai katonai beavatkozás Indokínában
 1966-1969: A kulturális forradalom Kínában
 1967: Hatnapos háború Izrael és négy arab állam között
 1970: Bhola-ciklon Dél-Ázsiában 300-500 ezer áldozattal (Banglades-India)
 1973: A Közel-Keleten a jom kippuri háború. Olajválság (1973)
 1975-1979: Kambodzsában 2 millió ember esik áldozatul a vörös khmer rémuralomnak
 1978: Az iráni forradalom
 1978–1989: Kambodzsai–vietnámi háború 
 1979–1989: A SZU afganisztáni háborúja
 1980: Saskarom hadművelet - Túszmentési kísérlet a teheráni amerikai nagykövetséghez
 1980-1988: Irak–iráni háború
 1983-2009: Srí Lanka-i polgárháború
 1984: Bhopáli ipari katasztrófa (India)
 1989: Kína, Tienanmen téri vérengzés
 1991: Az öbölháború. A Szovjetunió felbomlása
 1991: Banglades-i trópusi ciklon közel 140 ezer áldozattal
 1997: Hongkongban megszűnik a brit irányítás, ismét Kína része lesz
 1999: Kelet-Timor függetlenséget nyer Indonéziától. Makaó Kína része lesz. 
 1999-es izmiti földrengés.
 2010: Iraki háború

Afrika 
 1957: Ghána az első önálló fekete-afrikai ország
 1960: A legtöbb francia gyarmat elnyeri a függetlenségét
 1962: Franciaország elismeri Algéria függetlenségét
 1964: Elkészül az Asszuáni-gát első lépcsője a Níluson
 1969: Kadhafi puccsal magához ragadja a hatalmat Líbiában
 1975: Angola kikiáltja a függetlenségét Portugáliától, polgárháború kezdődik
 1976: Spanyolország feladja korábbi gyarmatát, a Szaharát, de azt Marokkó és Mauritánia szállja meg
 1977-78: Ogadeni háború
 1984-85: Éhségkatasztrófa Etiópiában; több százezer áldozat
 1986: Az amerikaiak bombázzák Líbiát
 1987: Ugandai polgárháború kezdete
 1991-2001: Sierra Leone-i polgárháború
 1991: A szomáliai polgárháború kezdete
 1992-1994: Megszűnik az apartheid rendszer a Dél-afrikai Köztársaságban
 1993: Létrejön a független Eritrea
 1994: Ruandai népirtás
 1996-tól: Első- és második kongói háború
 1998-2000: Etióp–eritreai háború

Egyéb 
 1951: Színes televízióadás az USA-ban
 1952: Az USA hidrogénbombát állít elő
 1953: A Mount Everest meghódítása
 1955: A kék farmer a fiatalok divatja az USA-ban
 1957: A szovjetek fellövik az első mesterséges holdat → Szputnyik-válság - a hidegháború fordulópontja
 1960: A Beatles megalakulása; a lézer feltalálása
 1961: Jurij Gagarin űrutazása; új táncőrület a twist
 1962: Kubai rakétaválság - a hidegháború „legforróbb” pontja, amikor a világ egy atomháború kirobbanásának szélére került
 1963: Kazettás magnetofon mutat be a Philips cég
 1964: Divattá válik a miniszoknya
 1965: Befejeződik a II. vatikáni zsinat
 1969: Az első holdra szállás
 1973: Olajválság, majd nemsokára olajárrobbanás
 1975: Szovjet-amerikai űrtalálkozó
 1977: A tudósok felfedezik a vírusok genetikai szerkezetét; a tenerifei légikatasztrófa
 1985: Felfedezik az ózonlyukat; piacra kerülnek az első katalizátoros személyautók
 1986: A Challenger űrhajó katasztrófája. Az AIDS-járvány kezdete
 A Föld lakossága eléri az 5 milliárd főt
 1991: A hidegháború vége
 A mobiltelefonok elterjedésének kezdete
 1992: Az internetes világháló megjelenése
 1995: Az ENSZ kiotói jegyzőkönyve a földi légkör védelméről
 1997: Először klónoznak emlőst, egy bárányt (Dolly) 
 1999: A Föld lakossága eléri a 6 milliárd főt

Egyéb tények

A 20. század hat legpusztítóbb háborúja, tömeggyilkossága 
 II. világháború, Adolf Hitler uralma és a holokauszt (1937–1945), kb. 75 millió halott.
 Mao Ce-tung uralma Kínában (1949–1976), több mint 48 millió halott.
 Kínai polgárháború (1925–1948), több mint 40 millió halott.

 Sztálin uralma (1924–1953), minimum 20 millió halott 
 Első világháború (1914–1918), több mint 15 millió halott.
 Oroszországi polgárháború (1917–1921), több mint 8,5 millió halott.

A számadatok némelyike vitatott, a történészi vita és kutatás folyamatos e területen.

A 20. század legnagyobb tettei a béke és az élet védelmében 
 Mahátma Gandhi erőszakmentesség mozgalma, India békés felszabadulása a 40-es évekre.
 1979: Az Egészségügyi Világszervezet nemzetközi védőoltás-kampányának eredménye: a himlő végleges felszámolása a Földön.
 1994: Nelson Mandela mozgalmának békés győzelme Dél-Afrikában, több évtizedes erőszakmentes küzdelem után.
 1978–2005: II. János Pál pápa több mint száz utazása a háborúk és a szegénység ellen, valamint a vallások közötti megbékélésért.
 Magyarországon: Raoul Wallenberg és több más diplomata embermentő küzdelme Budapesten, a második világháború poklában, kb. 200 000 ember megmentése

Tudomány és technika 
 Jelentős fejlődés ment végbe a fizika alapjaiban: megszületett a relativitáselmélet és a kvantummechanika. Ezek vezettek többek között az atombomba, az atomenergia, a Félvezetők és a lézer kifejlesztéséhez.
 Jelentős továbblépés történt az anyag legkisebb alkotórészeinek kutatásában: felfedezték az atommag szerkezetét, majd a nukleonok kvarkszerkezetét.
 A levegőnél nehezebb repülő eszközök, a repülőgép és a sugárhajtás kifejlesztésével a világ „kisebb” lett. Az űrrepülés növelte a tudásunkat a Földről és a világ többi részéről, és lehetővé tette az azonnali kommunikációt a földi irányítású műholdak által.
 A csillagászat területén kidolgozták az ősrobbanás elméletét (kozmológia).
 A mikroelektronika (a tranzisztor felfedezésétől az integrált áramkörig) lehetővé tette a tömegkommunikáció, a távközlés, és mindenféle intelligens alkalmazás használatának rohamos fejlődését. Ezeket az eszközöket széles körben alkalmazni kezdték természettudományokban, például a fizikában felhasználták az állandóan növekvő számítási lehetőségeket (szuperszámítógép).
 A molekuláris biológiában felfedezték a DNS kémiai szerkezetét, a kettős hélixet. A polimeráz-láncreakció technikájának kidolgozásával rendkívül könnyű lett a DNS bázisszekvenciájának elemzése. A Humán Genom Projekt során feltárták a teljes emberi genomot egészen a bázispárok szintjéig, és azonosították az összes emberi gént.
 A mezőgazdaságban a nitrogén alapú műtrágya, illetve a gombaölő- és gyomirtó szerek kifejlesztése jelentősen magasabb terméshozamot eredményezett.
 A futószalag-szerű sorozatgyártás, a tömegtermelés segítségével mind nagyobb mennyiségű olcsó gépi eszköz és iparcikk vált előállíthatóvá. Ez tette lehetővé, hogy az automobil a legelterjedtebb közlekedési eszközzé válhasson.
 A tömegkommunikációs eszközök, mint a rádió, és a televízió a hírközlés és a szórakoztatás soha nem látott fejlődését eredményezték.
 A telefon, később a számítógép és az internet a kommunikációs lehetőségek számát megsokszorozták.

Egészségügy 

 Az orvostudomány fejlődése számos betegséget jelentősen visszaszorított. Kifejlesztették a fogamzásgátlókat és a szervátültetést. A gyógyszerek óriási ütemben fejlődtek. (Például: antibiotikumok felfedezése.) A DNS-molekula szerkezetének felfedezésével és a molekuláris biológia megjelenésével lehetővé vált a klónozás és a genetikai tervezés.
 Annak ellenére, hogy a modern orvostudomány eredményesebb lett mint valaha, az influenzajárvány (spanyolnátha) 25 millió embert ölt meg 1918–1919 között, és az AIDS, amely számos ember halálát okozta különösen a fejlődő országokban, gyógyíthatatlan maradt (1981–2000 között 22 millió áldozat, amelynek 70%-a fekete-afrikai).
 1901–1907: Richter Gedeon megalapítja a Sas Patikát, majd felépíti Magyarországon első gyógyszergyárát. A vállalat napjainkban is működik Richter Gedeon Nyrt. néven.

Kapcsolódó szócikkek
 halálozási ráta a 20. században

Ember és környezete 

 A kőolaj széles körű felhasználása az iparban – például az erőművekben, kémiai alapanyagként a műanyaggyártásban, vagy az autók és a repülőgépek üzemanyagaként. Az évszázad végén a természetes nyersanyag-források kifogyása. A fúrási technológia fejlesztésével a probléma ideiglenes megoldása. (Kitermelt kőolaj nettó mennyiségének növelése.)
 A levegő, a természetes vizek és a tengerek drámai mértékű ipari szennyezése. Következményei a globális felmelegedés és az ózonlyuk tágulása. Az ENSZ által 1995-ben elkészített Kiotói jegyzőkönyv az üvegházhatást okozó ipari anyagok kibocsátásának fokozatos csökkentéséről. (Az évszázad végéig csak a tagországok egy része ratifikálta.)
 Erdőirtás a fejlődő világban, következménye a biodiverzitás további leépülése.
 A 20. század legsúlyosabb természeti katasztrófái: a kínai Sárga-folyó 1931-es, 1939-es és 1959-es pusztító árvízei összesen kb. 6 millió, az 1970-es bangladesi hurrikán kb. egymillió, a szintén 1970-es perui földrengés kb. 100 000, az 1976-os kínai Hupej-tartományi földrengés mintegy félmillió áldozatot követelt.
 A 20. században a Föld átlaghőmérséklete 13,91 fok volt.

Ember okozta ökológiai katasztrófák a 20. században 
 Londoni szmog, 1952
 Aral-tó szennyezése és kiszárítása, Szovjet Közép-Ázsia, 1960-as évektől
 Bhopáli vegyi üzem katasztrófája, India, 1984
 Csernobili atomerőmű-baleset, Ukrajna, 1986
 Exxon Valdez tankhajó katasztrófája, Alaszka, 1989
 Öbölháború: Perzsa-öböl elszennyezése, 1991
 Trópusi rablóvadászat (szafari, orvvadászat)
 Savas esők miatti erdőpusztulás
 Az amazóniai és más trópusi esőerdők nagyarányú irtása

Társadalom 
Fejlett világ
 A női egyenjogúság kivívása a század folyamán.
 Fogyasztói társadalom kialakulása. Az olyan találmányok, mint a mosógép vagy a villanyvilágítás, megnövelték az emberek szabadidejének minőségét és mennyiségét.
 Az autó vezető szimbóluma a modern társadalomnak, az autó stílusa a különböző életformák védjegye lett. A gépkocsi-forgalom igényeit a városok tervezésénél is figyelembe vették.
 A sport fontos részévé vált az életnek, már aktivitásnak, nem privilégiumnak számít. Sportot nézni, később televízióban is, népszerű időtöltés lett. A 20. századi olimpiai játékok közül valamennyit sikeresen megtartották, a két világháború időszaka és 1984 kivételével.
Harmadik világ
 Az európai-amerikai civilizáció a Föld minden pontjára elért. Hatása sokszor csak felszíni, csak az elit csoportoknak hozott jobb életszínvonalat. A hagyományos közösségi önellátó életforma felbomlása és a tömeges városokba özönlés (nyomornegyedek) a többség számára inkább az életszínvonal romlását eredményezte Afrika, Ázsia és Latin-Amerika jelentős részén.
 Az évszázad során folyamatos éhínségek és a járványok. A 20. század első felében ezek elsősorban az ázsiai országokat sújtották (Kína, Indokína). A 70-es évektől ezekben az országokban nagyarányú fejlődés vette kezdetét. Az életszínvonal Japánban, majd az évszázad végére más távol-keleti országokban is megközelítette az európai országokét. Fekete-Afrikában ugyanakkor a növekvő aszály és a háborúk nyomán tovább fokozódott a nyomor. A 80-as években például Etiópiában, a 90-es évek végén pedig a közép-afrikai országokban követelte milliók életét az éhínség.

Vallás 

 1978. november 18-án a történelem talán legnagyobb tömeges öngyilkossága történt. Guyanában, a venezuelai határ közelében a Népek Temploma (People’s Temple) szekta vezetője Jim Jones több mint kilencszáz hívőjét kényszeríti kollektív öngyilkosságra.

Kultúra 

 A modern művészet olyan irányzatokat szült, mint az expresszionizmus, a szürrealizmus, a hiperrealizmus, a képzőművészetben a kubizmus, op art, land art és pop-art, a zenében a dzsessz, a beat és a rock.
 A mozi és a média nagy befolyást gyakorolt a divatra és a szokásokra az élet minden területén. Mivel a legtöbb film és zene az Egyesült Államokból származott, az amerikai kultúra gyorsan terjedt a világban.

A 20. század legnépszerűbb zenei előadói 
Toplista az eladott albumok száma alapján.
 Michael Jackson (750 millió)
 Beatles (380 millió)
 Elvis Presley (350 millió)
 ABBA (260 millió)
 Cliff Richard (260 millió)

A huszadik század legnagyobb bevételű filmjei 
 Titanic (1997)
 Csillagok háborúja (1977)
 Csillagok háborúja I: Baljós árnyak (1999)
 E.T., A földönkívüli (1982)
 Jurassic Park (1993)

A legkedvezőbb kritikákat kapott filmek 

 Patyomkin páncélos (1925)
 Aranypolgár (1941)
 Psycho (1960)
 Óz, a csodák csodája (1939)
 2001: Űrodüsszeia (1968)
 A keresztapa (1972)
 Az élet csodaszép (1946)
 Metropolis (1927)

Legrégebb óta futó tévésorozatok az USA-ban 
 Today Show (1952–)
 Coronation Street (1960–)
 Sábado Gigante (1962–)

 Szezám utca (1969–)
 Saturday Night Live (1975–)
 A Simpson család (1989–)
 Law & Order (1990–)

Jelentős személyek

Politikai vezetők 
 lásd még: az államok vezetőinek listája

 Afrika
 Nelson Mandela, Dél-Afrika

 Moammer Kadhafi ezredes, Líbia

 Gamal Abden-Nasszer, Egyiptom

 Hailé Szelasszié, Etiópia

 Amerika
 Richard Nixon, USA
 Ronald Reagan, USA
 Bill Clinton, USA
 John F. Kennedy, USA
 Juan Perón, Argentína
 Salvador Allende, Chile
 Theodore Roosevelt, USA
 Franklin D. Roosevelt, USA
 Dwight David Eisenhower, USA

 Ernesto 'Che' Guevara, Kuba
 Fidel Castro, Kuba
 Augusto Pinochet, Chile

 Ázsia
Jasszer Arafat, Palesztina

 Csang Kaj-sek, Kína
 Indira Gandhi, India
 Mahátma Gandhi, India
 Golda Meir, Izrael
 Ho Si Minh, Vietnám
 Anvar Szadat, Egyiptom

 Szun Jat-szen, Kína
 Teng Hsziao-ping, Kína
Li Kuang-jao, Szingapúr

Szaddám Huszein, Irak

Tudósok

Közgazdaság és üzlet 

 Henry Ford
 Bill Gates
 John Maynard Keynes
 Oskar Schindler
 Steve Jobs

Felfedezők 
 Roald Amundsen
 Jacques Cousteau
 Thor Heyerdahl
 Edmund Hillary

A repülés úttörői 
 Neil Armstrong
 Jurij Gagarin
 Wright fivérek
 Robert Goddard

 Valentyina Tyereskova

Katonai vezetők 
 Charles de Gaulle
 Dwight D. Eisenhower
 Douglas Haig
 Douglas MacArthur

 Bernard Montgomery
 Chester Nimitz
 George Patton
 Erwin Rommel

Vallási vezetők 

 XXIII. János pápa
 II. János Pál pápa
 A. C. Bhaktivedánta Szvámi Prabhupáda
 Osho

 Martin Luther King

Művészek

Híres előadóművészek

Írók és költők

Sportolók 

 Muhammad Ali
 Martina Navratilova
 Pelé
 Puskás Ferenc
 Papp László
 Magic Johnson
 Michael Jordan
 Wayne Gretzky
 Mike Tyson

 Juan Manuel Fangio
 Diego Armando Maradona
 Ayrton Senna da Silva
 Alain Prost

Hírhedt emberek 
 Adolf Hitler
 Mao Ce-tung
 Joszif Sztálin
 Oszáma bin Láden
 Joseph Goebbels
 Pol Pot

 Charles Manson

 Nicolae Ceaușescu
 Benito Mussolini
 Rákosi Mátyás
 Ted Bundy (Theodore Robert 'Ted' Bundy) sorozatgyilkos

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A huszadik század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Kapcsolódó szócikkek
 20. századi magyar irodalom
 A huszadik század a korabeli sajtó tükrében

Jegyzetek 

20