1929



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – I. Sándor jugoszláv király – a szerb-horvát konfliktusból fakadó kormányozhatatlanságra hivatkozva bevezeti a diktatúrát. Az új kormányfő Petar Živković tábornok. (1918-1929 között 23 alkalommal változott a kormány összetétele.)
 január 7. – Ante Pavelić megalakítja a horvát usztasa mozgalmat. (Harcot hirdet a fennálló állammal szemben, melynek módszere a terror.)
 február 1. – Antonín Švehla csehszlovák miniszterelnök – súlyos betegségére hivatkozva – lemond, az új kormányt az agrárpárti František Udržal vezeti.
 február 11. – Az olasz állam és a pápaság megköti a lateráni egyezményt. (Ezzel megoldódik a „római kérdés”, létrejön a Vatikánvárosi Állam, és rendeződik a pápaság 1870 óta ellentmondásos helyzete Rómában illetve Olaszországban. Az egyezményhez kapcsolódó konkordátum szerint a katolikus vallás Olaszországban államvallássá lesz.)
 március 4. – Beiktatják hivatalába az Egyesült Államok 31. elnökét, Herbert Hoovert.
 április 14. – Lengyelországban megalakul Kazimierz Switalski kormánya, melyben elsősorban Józef Piłsudski közeli és megbízható hívei a miniszterek. (Piłsudski hívei kilépnek a Lengyel Szocialista Pártból.)
 május 16. – Megrendezik az első Oscar-gálát.
 június 19. – Radola Gajdát, a csehszlovák Fasiszta Nemzeti Közösség vezetőjét két hónapos szabadságvesztésre ítélik hadügyminisztériumi iratok kicsempészésének kísérletéért.
 július 17. – A jugoszláv államvédelmi törvény alapján Ante Pavelić-et távollétében halálra ítélik.
 augusztus 31. – A német háborús jóvátételről tárgyaló hágai konferencia egynegyedére – hozzávetőlegesen egymilliárd dollárra – csökkenti a Csehszlovákiára 1919-ben kirótt ún. „felszabadítási” adót, melyet 37 éven át kellett volna fizetni.
 szeptember 29. – Budapesten megalakul a lengyel–magyar kulturális kapcsolatok terén tevékenykedő Magyar Mickiewicz Társaság.
 október 1. – A Szovjetunióban bevezetik a  forradalmi naptár használatát.
 október 3. – A Szerb–Horvát–Szlovén Királyság neve Jugoszláv Királyságra változik; egyúttal az új közigazgatási rendszer 9 bánságra osztja fel az országot.
 október 5. – Vojtech Tukát, a Szlovák Néppárt egyik vezetőjét, Magyarország javára folytatott államellenes tevékenység vádjával 15 évi szabadságvesztésre ítélik. (Tiltakozásul a Szlovák Néppárt kiválik a kormánykoalícióból.)
 október 17. – Átadják a Tiszaugi hidat.
 október 24. – A „fekete csütörtök”, a New York-i tőzsde összeomlása, a nagy gazdasági világválság kezdete.
 október 26. – A csehszlovák hatóságok házkutatást tartanak a magyar Országos Keresztényszocialista Párt székházában és Szüllő Géza pártelnök, illetve Dobránszky János alelnök lakásán.
 október 27. – A csehszlovák kormánykoalíció felbomlása miatt kiírt parlamenti választásokon 15%-kal ismét az agrárpárt szerzi meg a legtöbb szavazatot. (A magyar pártok, közös listán kilenc mandátumhoz jutnak.)
 november 17. – Szegeden felszentelik a harmadik Szent Rozália-kápolnát.
 november 29. – Richard Evelyn Byrd és társai (Balchen, June, McKinley) elsőként repülnek át a Déli-sark fölött, Floyd Bennett nevű gépükkel.  
 december 3. –  Megalakult a Magyar Vitorlás és Yacht Szövetség. (A szövetség első elnöke gróf Széchenyi Emil, alelnök Ugron Gábor és Véghelyi Dezső.)
 december 7. – Új alkotmány Ausztriában.
 december 29. – Lengyelországban Kazimierz Bartel alakít kormányt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Világkiállítás Barcelonában.
 A lengyel nemzetgyűlés 6 képviselőklubja (közép- és baloldali ellenzéki pártok) „Centrolew” (Középbal) néven ellenzéki blokkban egyesül, s megdönti a Switalski-kormányt.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1929-ben

1929 a tudományban

1929 a légi közlekedésben

1929 a vasúti közlekedésben

1929 a filmművészetben

1929 az irodalomban 
 Osvát Ernő halála után Babits Mihály és Móricz Zsigmond veszi át a Nyugat szerkesztését
 József Attila: Nincsen apám se anyám
 Kosztolányi Dezső: Őszi reggeli - Szamádás c. verseskötetben jelenik meg
 Kosztolányi Dezső: Írástudatlanok árulása... – röpirat
 Molnár Ferenc: Egy, kettő, három. – vígjáték, színmű
 Lengyel József: Visegrádi utca – regény
 Illés Béla: Ég a Tisza – regény
 Robert Seymour Bridges: A szépség testamentuma (The Testament of Beauty) – vers
 Richard Aldington: Hősi halál (Death of a Hero) – regény
 John Cowper Powys: Wolf Solent (Wolf Solent) – regény
 William Faulkner: Sartoris (Sartoris) – regény – John Sartoris, az író ükapja története
 William Faulkner: A hang és a téboly (The Sound and the Fury) – regény
 Ernest Hemingway: Búcsú a fegyverektől (A Farewell to Arms) – regény
 Sinclair Lewis: Dodsworth (Dodsworth) – regény
 Alfred Döblin: Berlin Alexanderplatz (Berlin Alexanderplatz) – regény, korszakos mű
 Erich Maria Remarque: Nyugaton a helyzet változatlan (Im Westen nichts Neues) – regény (a címe idővel szállóige lett)
 Franz Werfel: Barbara avagy a jámborság (Barbara oder die Frömmigkeit) – regény
 Axel Munthe: San Michele regénye (Boken om San Michele) – bestseller regény
 Jean Giraudoux: Amphitryon 38 (Amphitryon 38) – vígjáték, színmű
 Jean Cocteau: Veszedelmes éden, vagy rettenetes gyerekek (Les Enfants Terribles) – novella
 Antoine de Saint-Exupéry: A déli futárgép (Courrier sud) – regény
 Alberto Moravia: A közönyösök (Gli indifferenti) – regény az olasz fasizmus világáról
 Mateiu Caragiale: Aranyifjak kora (Craii de Curtea-Veche) – regény (román)
 Rafael Alberti: Mész és dal (Cal y canto) – avantgárd verses kötet (spanyol / katalán)
 Rafael Alberti: Az angyalokról (Sobre los Ángeles) – verses kötet
 Rómulo Gallegos: Donna Barbara (Doña Bárbara) – regény (Venezuela)
 Vlagyimir Majakovszkij: Gőzfürdő (Banja) – színpadi szatíra 
 Vlagyimir Majakovszkij: Poloska (Klop) – színpadi szatíra
 Borisz Leonyidovics Paszternak: Védlevél (Ohrannaja gramota) – önéletrajzi esszé
 Władysław Broniewski: Párizsi kommün (Komuna paryska) – vers (lengyel)
 Branislav Nušić: A miniszter felesége (Gospođa ministarka) – vígjáték, színmű
 Miroslav Krleža: Glembay Ltd. (Gospoda Glembajevi) – dráma, kimagasló mű

1929 a zenében 
 január 9. – Kacsóh Pongrác Dorottya című dalművének posztumusz bemutatója Szegeden.
 február 19. – Bartók Béla III. vonósnégyesének bemutatója
 március 20. – Bartók Béla IV. vonósnégyesének premierje
 Bartók Béla rapszódiáinak bemutatója
 március 29. – Liszt Ferenc Via crucis című, 1879-ben befejezett passióját először az 50. évforduló nagypéntekén mutatták be Magyarországon a fővárosban, Budapesten Harmat Artúr vezényletével.

1929 a sportban 
 A Hungária (régi nevén MTK) nyeri az NB1-et. Ez a klub 13. bajnoki címe.

Születések 
 január 2. – Lux Elvira magyar szexuálpszichológus († 2016)
 január 3. – Sergio Leone olasz filmrendező († 1989)
 január 13. – Nagy Marianna Európa-bajnok magyar műkorcsolyázó († 2011)
 január 15. – Kiss Dezső magyar fizikus, az MTA tagja, a részecske- és magfizikai kutatások kiemelkedő alakja († 2001)
 január 23. – Polányi János Nobel-díjas magyar kémikus
 január 24. – Dési Ábel magyar költő, prózaíró, kritikus, publicista († 2008)
 január 27. – Garai Gábor magyar költő, író, műfordító († 1987)
 január 27. – Gurics György világbajnok magyar birkózó, edző († 2013)
 február 2. – Věra Chytilová cseh filmrendező († 2014)
 február 3. – Zilai János magyar szőlész, egyetemi tanár († 2009)
 február 12. – Gombos Katalin magyar színésznő, érdemes művész, Sinkovits Imre felesége († 2012)
 február 19. – Litván György magyar történész († 2006)
 február 23. – Herbert Mies német, kommunista politikus († 2017)
 február 23. – Vujicsics Tihamér zeneszerző, népzenei gyűjtő († 1975)
 február 27. – Fodor András magyar költő, esszéíró († 1997)
 március 7. – Székely János magyar író, költő († 1992)
 március 27. – Heil József magyar festőművész († 2022)
 március 28. – Psota Irén kétszeres Kossuth-díjas magyar színművész, a nemzet színésze († 2016)
 március 28. – Lemhényiné Tass Olga olimpiai bajnok magyar tornász († 2020)
 április 1. – Milan Kundera cseh–francia író, drámaíró, költő, esszéista († 2023)
 április 8. – Jacques Brel énekes, színész († 1978)
 április 10. – Max von Sydow svéd színész († 2020)
 április 17. – Urbán Aladár történész, az MTA doktora, az ELTE professor emeritusa († 2019)
 április 22. – Michael Francis Atiyah brit matematikus († 2019)
 április 24. – Kokas Klára zenepedagógus, zenepszichológus († 2010)
 április 26. – Lámfalussy Sándor magyar közgazdász († 2015)
 április 27. – Nyina Ponomarjova Európa-bajnok és kétszeres olimpiai bajnok szovjet-orosz diszkoszvető († 2016) 
 május 4. – Audrey Hepburn Oscar-díjas holland-angol színésznő († 1993)
 május 6. – Paul Lauterbur amerikai kémikus († 2007)
 május 10. – Kányádi Sándor Kossuth-díjas romániai magyar költő, a nemzet művésze († 2018)
 május 12. – Heller Ágnes Széchenyi-díjas filozófus, esztéta, egyetemi tanár († 2019)
 május 30. – Doina Cornea román költőnő, ellenzéki személyiség († 2018)
 június 10. – James McDivitt amerikai űrhajós († 2022)
 július 2. – Lányi Zsolt magyar kisgazda politikus († 2017)
 június 13. – Víctor Israel spanyol (katalán) színész († 2009)
 július 5. – Zám Tibor író, tanár, szociográfus († 1984)
 július 6. – Gordon Zsuzsa kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2015)
 július 25. – Vaszilij Makarovics Suksin orosz író, színész, filmrendező († 1974)
 július 28. – Jacqueline Kennedy Onassis amerikai first lady (1961-1963) († 1994)
 augusztus 1. – Hafizullah Amin afgán elnök († 1979)
 augusztus 4. vagy 24. – Jasszer Arafat palesztin vezető († 2004)
 augusztus 5. – Boros Ottó kétszeres olimpiai bajnok magyar vízilabdázó († 1988)
 augusztus 10. – Tamara Buciuceanu román színésznő, a „román vígjáték nagyasszonya” († 2019)
 augusztus 17. – Francis Gary Powers, az amerikai légierő tisztje († 1977)
 augusztus 18. – Horváth Teri Kossuth-díjas magyar színésznő († 2009)
 augusztus 23. – Czibor Zoltán labdarúgó, az Aranycsapat tagja († 1997)
 augusztus 24. – Moldován Stefánia Liszt Ferenc-díjas magyar opera-énekesnő († 2012)
 augusztus 26. – Sz. Jónás Ilona magyar történész, középkor-kutató († 2017)
 szeptember 3. – Irene Papas, görög színésznő, énekesnő († 2022)
 szeptember 5. – Gyarmati István magyar fizikus, fizikokémikus, az MTA tagja († 2002)
 szeptember 9. – Simonek Lídia világbajnoki ezüstérmes kézilabdázó († 2013)
 szeptember 14. – Hans Clarin német színész († 2005)
 szeptember 15. – Murray Gell-Mann Nobel-díjas amerikai fizikus († 2019)
 szeptember 20. – Bitskey Tibor Kossuth-díjas magyar színész, a nemzet színésze († 2015)
 szeptember 20. – Anne Meara amerikai színésznő, humorista († 2015)
 szeptember 21. – Kocsis Sándor labdarúgó, az Aranycsapat csatára († 1979)
 szeptember 22. – Váradi Hédi Kossuth-díjas magyar színésznő († 1987)
 október 19. – Burger Kálmán kémikus, az MTA tagja († 2000)
 október 19. – Mihail Petrovics Szimonov szovjet/orosz mérnök, repülőgéptervező († 2011)
 október 31. – Bud Spencer (Carlo Pedersoli) olasz filmrendező, színész († 2016)
 november 5. – Kékesi László Ybl-díjas építész († 1988)
 november 9. – Kertész Imre Nobel-díjas író († 2016)
 november 12. – Grace Kelly Oscar-díjas amerikai színésznő, Monaco nagyhercegnője († 1982)
 november 12. – Michael Ende német író († 1995)
 november 14. – Beck Mihály magyar kémikus († 2017)
 november 20. – Gérecz Attila magyar költő, öttusázó, az 1956-os forradalom hősi halottja († 1956)
 november 22. – Görgey Gábor József Attila-díjas magyar író, költő, műfordító, politikus († 2022)
 november 23. – Kapitány István magyar repülőgép vezető, Malév-főpilóta († 1962)
 november 25. – Gross Arnold Kossuth-díjas magyar grafikus, festő, a nemzet művésze († 2015)
 december 9. – Bob Hawke ausztrál kormányfő († 2019)
 december 9. – John Cassavetes görög–amerikai színész, forgatókönyvíró és rendező († 1989)
 december 12. – Seregi László Kossuth-díjas magyar táncos, koreográfus († 2012)
 december 13. – Christopher Plummer Oscar-díjas kanadai színész († 2021)
 december 19. – Aszódi Pál magyar jogász, politikus († 2009)
 december 28. – Bori Imre magyar író, irodalomtörténész, kritikus († 2004)

Halálozások 
 január 25. – gróf Almásy Imre főispán, a felsőház tagja (* 1868)
 február 8. – Rákosi Jenő író, újságíró (* 1842)
 március 20. – Ferdinand Foch francia marsall (* 1851)
 március 21. – Batthyány Ilona grófnő († 1842)
 március 25. – Festetics Andor, a Nemzeti Színház igazgatója (* 1857)
 április 4. – Karl Benz német mérnök, a modern gépkocsitechnika egyik úttörője (* 1844)
 április 20. – Henrik porosz királyi herceg porosz királyi és német császári herceg, a Német Császári Haditengerészet tengernagya (* 1862)
 május 2. – Vargha Gyula költő, statisztikus, az MTA tagja (* 1853)
 június 11. – ifj. Andrássy Gyula politikus, volt külügyminiszter (* 1860)
 június 16. – Oldfield Thomas angol zoológus (* 1858)
 június 20. – Olgyai Viktor festőművész, grafikus (* 1870)
 június 21. – Tersztyánszky Ödön kétszeres olimpiai bajnok vívó, honvéd ezredes, Tersztyánszky Ödön jogász, alkotmánybíró apja (* 1890)
 augusztus 17. – Benedek Elek író, meseíró (* 1859)
 augusztus 22. – Otto Liman von Sanders német tábornok, az első világháború alatt az Oszmán Birodalom katonai tanácsadója és az oszmán hadsereg parancsnoka (* 1855)
 szeptember 23. – Zsigmondy Richárd magyar származású osztrák-német vegyész, Nobel-díjas kémikus, a kolloidkémia kiemelkedő alakja (* 1865)
 október 23. – Heim Pál gyermekgyógyász, egyetemi tanár (* 1875)
 október 24. – Tost Gyula vallás-és közoktatásügyi miniszter (* 1846)
 október 28. – Osvát Ernő szerkesztő, író (* 1877)
 október 28. – Iszer Károly magyar labdarúgás egyik megalapítója (* 1860)
 november 10. – Lichteneckert István olimpiai bronzérmes tőrvívó (* 1892)
 november 18. – Kunfi Zsigmond (er. Kohn), magyartanár, szociáldemokrata politikus, miniszter, népbiztos (* 1879)
 december 2. – Bátor Szidor zenetanár, zeneszerző (* 1860)
 december 10. – Franz Rosenzweig német filozófus, történész (* 1886)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század