alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Unix-szerű operációs rendszer

Unix-szerű vagy Un*x-szerű (angolul Unix-like) rendszereknek nevezzük azon operációs rendszereket, amik hasonlóak a Unix rendszerhez, de nem feltétlenül származnak abból, felelnek meg szabványainak vagy bármilyen UNIX specifikációnak (Single UNIX Specification).

Az Open Group, a UNIX védjegy tulajdonosa úgy véli, hogy a „UNIX-szerű” kifejezés használata hibás, és helyesebbnek tartaná a „POSIX-nak megfelelő rendszer” kifejezést. Ennek a kifejezésnek azonban problémája, hogy vannak például olyan rendszerek, melyek magukat – legalábbis a fő POSIX irányvonal szempontjából – szabványosnak tekintik (ilyen például a Microsoft Windows), míg ettől nem válnak Unix-szerűvé, és számtalan Unix-szerű rendszerekre írt program lefordíthatatlan és nem futtatható rajtuk.

Korai Unix-szerű rendszerek 

Az első Unix-szerű operációs rendszert az AT&T Unix-rendszere alapján fejlesztették ki, mely nem kerülhetett kereskedelmi szervezetek tulajdonába (az AT&T-nek az USA kormányával kötött megállapodása értelmében kizárólag felsőoktatási intézmények kaphatták meg a Unix-ot, forráskóddal együtt). A korai 1980-as években a legismertebb Unix-szerű rendszerek voltak: az Idris, a Coherent, az UniFlex és a Minix (elsősorban oktatásra szánt Unix). Amint engedélyezte az AT&T a Unix-szerű operációs rendszerek kereskedelmét, a piac rögtön felszippantotta őket.

Jelölés 
A jelölést azért használják ebben a formában, mert a "UNIX" bejegyzett védjegye a The Open Group-nak, tehát az olyan operációs rendszerek, mint például a GNU/Linux, Mac OS X, FreeBSD, NetBSD és az OpenBSD, nem használhatják a "UNIX" márkanevet anélkül, hogy ne fizetnének érte tiszteletdíjat az Open Group-nak, ezt azonban nem teszik, mert ez túl sokba kerülne az egyéni felhasználóiknak. Ezek az operációs rendszerek nem az itt említett "UNIX" közvetlen leszármazottai, azonban a működésbeli hasonlóságok miatt használják a Un*x megjelölést.

A Un*x betűzése a "Unix" kiejtésének egyik módjából ered, anélkül, hogy valóban kiejtenénk.

A * szimbólum ezekben az operációs rendszerekben egy helyettesítő karakter jelent, amely bármilyen betű, számjegy, vagy más hasonló karakter helyett állhat.

Unix-szerű nyílt forrású (open source) operációs rendszerek 
A Unix-szerű rendszereken a leggyakrabban az alábbi nyílt forráskódú operációs rendszereket értjük:

 Apple Darwin
 FreeBSD és variációi:
 DragonFly BSD
 PicoBSD
 PC-BSD
 TrustedBSD
 GNU Hurd
 Linux
 Minix
 NetBSD
 OpenBSD és variációi:
 ekkoBSD
 MicroBSD
 MirBSD

Lásd még 

 Berkeley System Distribution
 Linux disztribúciók
 Unix programok listája
 Posix

Külső hivatkozások 
 Unix történelem (karbantartója: Éric Lévénez) – egy nem teljes, de összehasonlítható történelmi idővonal a leggyakoribb Unix és Unix-szerű rendszerekről
 Grokline's UNIX Ownership History Project – egy projekt, melynek célja egy térkép készítése, mely technikai értelemben mutatja be a Unix és a Unix-szerű operációs rendszerek történetét
 HUPWiki

Unix
Charter

A charter  elsősorban a  légi forgalomban elterjedt szállítási forma, ami bérelt járatot jelent. 

Ezen kívül ismert az elsődleges jelentése is, ami szerződést, alapszabályt, okiratot jelent.

A charter járatok közvetlenül a célállomásra tudják juttatni az utasokat, a menetrend szerinti járatoknál alacsonyabb áron, ezért kedvelt utazási forma. A charter gépeken általában nincsenek osztályok, és rendszerint nemdohányzó járatokat indítanak. A charter-járatokra vonatkozó szabályok megegyeznek a légi közlekedésben általánosan alkalmazottakkal.

A charter járatot kétféle módon lehet üzemeltetni:
 Az egyik módszer szerint a charter járatokat azokra szakosodott légi forgalmi társaságok üzemeltetik.
 A másik esetben a menetrend szerinti járatokat üzemeltető légitársaságok a csúcsszezon idején charter járatokat indítanak, hogy ilyenkor is kiszolgálják a nagyszámú utasforgalmat.

Az utazási irodák a légitársaságoktól bérelik a gépeket. A charter helyeket szállásaikhoz foglalják, ezért általában ezeket a jegyeket csomagárban, az utazási ajánlatuk részeként árusítják. Lásd pl. Novák Attila: Theodor Herzl c. könyvében (Vince Kiadó Kft., Budapest, 2002.)

Magyarországon 1990-ben Tésy János indította el az első turizmust érintő járatokat Kréta, Rodosz, Korfu desztinációkkal.

Légi közlekedés
VisiCalc

A VisiCalc nevű számítógépes program volt a mikroszámítógépekre kifejlesztett első táblázatkezelő. Fejlesztése 1979-ben kezdődött, az utolsó verzió pedig 1985-ben jelent meg.

A Software Arts cég 1979. január 2-án jött létre Dan Bricklin és Bob Frankston tulajdonosokkal. A programot ennek a cégnek a keretein belül kezdték el készíteni Bricklin ötlete nyomán. Az első hirdetés 1979 májusában jelent meg a Byte magazin hasábjain.

A programot élete során számos számítógép-modellre átírták, többek között Apple és IBM PC alá is.

A VisiCalc kiadója, a VisiCorp (eredetileg Personal Software) meglepő módon beperelte a Software Artsot, a program két készítőjének cégét 1983-ban. Hosszas jogi hadakozás után a végeredmény megegyezés lett, melynek során a VisiCorp darabkáit felvásárolták különféle cégek, a Software Arts tulajdonait pedig 1985-ben felvásárolta a Lotus Development Corporation, akik később Lotus 1-2-3 néven adták ki saját táblázatkezelőjüket. Döntésük szerint a VisiCalc forgalmazását beszüntették.

Kapcsolódó szócikkek 
 Electronic Arts
 Software Arts
 A program innen letölthető
 A program rövid használati utasítása

Külső hivatkozások 
 Dan Bricklin lapja a VisiCalcról angolul
 Bob Frankston a VisiCalc fejlesztéséről angolul

Szoftverek
Viktória (keresztnév)



A Viktória női név latin mitológiai eredetű, Victoria a latin mitológiában a győzelem istennője. A név jelentése győzelem. Férfi párja: Viktor.

Gyakorisága
A Viktória az 1970-es évektől kezdett népszerű névvé válni, az 1990-es években már igen gyakori név volt, a 2000-es években a 2-10. leggyakoribb női névvé vált.

Névnap
 november 17.
 december 23.

Híres Viktóriák
Csáki Viktória kézilabdázó
 Kerekes Viktória színésznő
 Koroknai Viktória kézilabdázó
 L. Kovásznai Viktória művészettörténész, muzeológus
 Lábas Viktória énekesnő, a Margaret Island együttes énekese és alapító tagja
 Miló Viktória ökölvívó
 Pintácsi Viki énekesnő
 Eszményi Viktória énekesnő
 Szent Viktória vértanú
 Szabó Viktória válogatott labdarúgó
 Szorcsik Viktória színésznő, műsorvezető
 Vay Viktória színésznő
 Veszelik Viktória Hauszmann-díjas építész
 Victoria Beckham énekesnő
 Victoria Justice amerikai gyerekszínész
 Victoria Principal amerikai színésznő
 Victoria Stilwell angol kutyakiképző, író és televíziós személyiség
Victoria Monét énekesnő
 Victoria Ruffo mexikói színésznő
 Vicky Leandros görög énekesnő
 Viktorija Azarenka fehérorosz teniszezőnő
 Viktorija Fjodorovna Romanova orosz nagyhercegné
 Viktorija Kutuzova ukrán teniszezőnő
 Viktória brit királynő
 Viktória szász–coburg–saalfeldi hercegnő, Viktória királynő édesanyja
 Viktória svéd királyi hercegnő
 Pixie Lott énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Windows 1.0

A Microsoft Windows 1.0 (eredetileg csak Windows), a számítástechnikában a Microsoft Windows grafikus felhasználói felület legelső verziója. Az 1983-ban bejelentett termék 1985-ben jelent meg, és egy új szoftverkörnyezetet biztosított személyi számítógépekre, amelyben olyan alkalmazásokat lehetett fejleszteni és futtatni, melyek bitképeket jelenítettek meg, és olyan mutatóeszközöket használtak, mint például az egér.

A Windows előtt a számítógépek felhasználói általában az MS-DOS-t használták, melyben szöveges parancsokkal vezérelték a számítógépet. A legismertebb grafikus környezet, melynek felülete először alkalmazta a grafika, az ablakok, az ikonok, a gombok koncepcióit, és a felhasználó egérrel adhatta ki parancsait a GEM volt, mely a Windows 3.0 megjelenéséig általánosan elterjedt volt, főként a kiadványszerkesztéssel foglalkozók köreiben. A Windows 1.0 képességei kísérteties hasonlóságokat mutatnak a Digital Research eme felületével.

A Windowsban (mint a többi grafikus felhasználói felülettel rendelkező rendszerben) a felhasználók egér használatával adhatták ki a parancsaikat (például indíthattak el alkalmazásokat). Ez a Windows az MS-DOS Executive nevű rendszerhéjprogramra épült.

A Windowsban több egyszerre futó alkalmazás között is lehetett váltani (lásd: többfeladatos). A Windows 1.0 magában foglalt néhány asztali alkalmazást, beleértve egy MS-DOS fájlkezelő alkalmazást, egy órát, egy naptárat, egy kartotékkezelőt és telekommunikációs programokat, melyek a felhasználók napi cselekményeinek segítésére szolgáltak.

További kiadott 1.x-es verziók voltak még az 1.01, az 1.03 és az 1.04.

A Windows későbbi, továbbfejlesztett változata a Windows 2.0 volt.

Kapcsolódó szócikkek 
 A Microsoft Windows története
 Microsoft
 Operációs rendszer
 Operációs rendszerek listája

További információk 
 Ilyen volt a Windows 1.0 (Index, 2010. október 15.) – az eredeti sajtóközlemény és egy rövid videó

1.0
Windows 2.0

A Microsoft Windows 2.0 (eredetileg Windows 286), a számítástechnikában a Microsoft Windows grafikus felhasználói felület egyik verziója. A Windows 1.0 funkcióin és szolgáltatásain túl az 1987-ben kiadott 2.0-s változat kihasználta az Intel 80286 processzor továbbfejlesztett számítási sebességét, a bővített memóriát és a dinamikus adatcserén (Dynamic Data Exchange; DDE) át történő alkalmazásokon keresztüli kommunikációs lehetőségeket. A Windows 2.0 javított grafikai támogatásával az ablakok most már fedhették egymást, lehetőség nyílt a képernyő elrendezésének beállítására, valamint lehetett használni billentyűkombinációkat a Windows műveletei közötti mozgásra. Sok fejlesztő erre a kiadásra írta első Windows-alapú alkalmazását.

Később kiadták a Windows 2.03-at, amely a Windows 2.0-tól abban különbözött, hogy kihasználta az Intel 80386 processzor védett módját és kiterjesztett memória lehetőségeit.

A további 2.x-es verziók a 2.0-tól a 2.11-ig terjedtek.

A Windows 2.x változatokat a Windows 3.0 váltotta le.

Kapcsolódó szócikkek 
 Microsoft
 MS-DOS
 Operációs rendszer
 Szoftver
 Többfeladatos

2.0
Windows 3.x

A Windows 3.x a Microsoft Windows operációs rendszerének 3.0-s, 3.1-es, 3.11-es és 3.2-es verziójának összefoglaló neve.

Windows 3.0 

A Microsoft Windows 3.0, a számítástechnikában a Microsoft Windows grafikus felhasználói felület harmadik főbb kiadása. Az 1990-ben kiadott változat továbbfejlesztett 16 színű grafikát, jobb teljesítményt és a még erőteljesebb Intel 386 processzor teljes támogatását foglalta magában. Sok hozzáértő ember is erre a változatra vezeti vissza a Windows-verziókat. Az új verzióban helyet talált a Programkezelő, a Fájlkezelő és a Nyomtatásvezérlő; teljesen újra lett írva az alkalmazásfejlesztő-környezet; valamint Windows-ikonok továbbfejlesztett készletét tartalmazta. A Windows 3.0 népszerűsége tovább nőtt az új Windows szoftverfejlesztő készlet (Software Development Kit; SDK) megjelenésével, mely segített a szoftverfejlesztőknek abban, hogy ne kelljen az eszközillesztők megírásával több időt tölteniük, mint magával az alkalmazással. A külső hardver- és szoftverfejlesztők széles körű elfogadása segített a Windows 3.0 sikerének meghozásában.

Windows 3.1x

Windows 3.1 

1992-ben a Microsoft kiadta a Windows 3.1-et (kódnevén Janus). A Windows 3.0-hoz képest újítás az alapszintű multimédia-támogatottság, valamint a TrueType betűtípusrendszer. Ez volt az első Windows, amelyet magyar nyelven is kiadtak, és ez volt az utolsó 16 bites Windows a Windows NT indulásáig.

Windows 3.11 
Az 1993-ban kiadott, magyar nyelven is megjelent Windows for Workgroups 3.11 (kódnevén Snowball) változat egyenrangú munkacsoport-támogatást vett fel szolgáltatásai körébe. Ez az első verzió, melynek segítségével a Windows-alapú személyi számítógépek beépített hálózati funkciókkal rendelkeztek, és ez nagy lépést jelentett az ügyfél–kiszolgáló számítógépes fejlődésben. A 3.11-es Windowst helyi hálózatokban (LAN) és egyedülálló számítógépeken és laptopokon is használták. Főként a vállalati felhasználóknak fontos funkciók kerültek bele újdonságként, mint például a központosított beállítás és biztonság, a Novell NetWare hálózatok jelentősen továbbfejlesztett támogatása, valamint a távoli hozzáférés szolgáltatás (remote access service; RAS).

Később még kiadtak egy Windows 3.2-es változatot, mely csak kínai nyelvre készült el.

Kapcsolódó szócikkek 
 Windows
 Internacionalizálás és honosítás
 MS-DOS
 Operációs rendszer
 Operációs rendszerek listája
 Többfeladatosság

3.x
Windows NT 3.1

A Microsoft Windows NT 3.1, az első kiadása a Microsoft Corporation által létrehozott Windows NT termékcsaládnak. A terméket a Microsoft elsősorban a vállalati szegmensnek szánta, a két verziót Windows NT Workstation (asztali) és a Windows NT Advanced Server (kiszolgáló) 1993 július 27-én mutatta be a nagyközönségnek.

A Windows NT fejlesztése 1988 novemberében kezdődött, miután a Microsoft felkérte a Dave Cutler által vezetett Digital Equipment Corporation fejlesztő csapatot egy új 32 bites operációs rendszer megalkotására. A fejlesztők nem a régi Windows 3.1 verziót fejlesztették tovább, hanem egy teljesen új operációs rendszert hoztak létre. Olyan új funkciók jöttek létre, mint a többfeladatos, Windows-alapú alkalmazásokra használt ütemező, beépített hálózatkezelés, tartományvezérlő funkció, OS/2 és POSIX alrendszerek, a többprocesszoros architektúrák támogatása, TCP/IP protokoll ami alapja minden ma használt nagy hálózatnak (beleértve az internetet is), valamint az NTFS fájlrendszer.

Futtató környezet 

A munkaállomás (kliens) támogatja az Intel x86 és RISC architektúrát egyaránt. A rendszer felépítése mikro-kernel alapú ami támogatja a maximum 2 processzort, és maximum 64 MB fizikai és 2 GB virtuális memóriát. Futtathatóvá teszi a 16 bites és 32 bites alkalmazásokat.

Minimális rendszer követelmény legalább egy Intel 386 DX processzor 25 MHz, 12 MB RAM és 75 MB szabad lemezterület a merevlemezen. A RISC architektúra esetében MIPS R3000/R4000 processzor, legalább 16 MB RAM és 92 MB szabad lemezterület a merevlemezen.

Lehetőség van Alpha futtató környezet használatára is azzal a megkötéssel, hogy csak DECpc AXP 150 Alpha számítógép támogatott, és a tulajdonosnak kellett a megfelelő NT 3.1 CD-t számítógépéhez külön megrendelni.

Lásd még 
 Microsoft Corporation
 MS-DOS
 IBM
 Grafikus felhasználói felület
 Operációs rendszerek listája

Források 
 Microsoft Product Lifecycle for Windows NT Workstation 3.1
 A history of Windows
 Windows NT History
 InfoWorld 1993. nov. 22 page 66-70 32-bit desktop operating system Written and tested by James Armstrong and Les Kent

További információk 
 GUIdebook: Windows NT 3.1 screenshot galéria

NT 3.1
Windows NT

A Microsoft Windows NT a Microsoft Windows operációs rendszerek egy – eredetileg a vállalati felhasználókat megcélzó – irányzata. Először az OS/2 3.0-ra, egy a Microsoft Corporation és az IBM közti projektre alapult. Miután ez az együttműködés megszakadt, az IBM folytatta az OS/2 3.0 (később OS/2 Warp) eladását, míg a Microsoft átnevezte a saját változatát Microsoft Windows NT-re.

Az „NT” név eredete vitatott. Sokan hiszik azt, hogy a fő fejlesztő Dave Cutler találta ki a „WNT” rövidítést a VMS operációs rendszeren (melyet szintén ő fejlesztett) való szójátékként, eggyel előre léptetve minden betűt. Habár ez illene Cutler humorához, a projekt korábbi neve, az „NT OS/2” megdönti ezt a nézetet. Egy másik korai Windows NT-tervező, Mark Lucovsky azt állítja, hogy a név az Intel i860 processzor kódnevére, az „N-Ten”-re alapul, amely az eredeti célhardvernek lett szánva. A hivatalos Microsoft kiadványok az NT-t a „New Technology”, azaz új technológia rövidítésének tulajdonítják.

A Windows 3.1-gyel való együttműködés miatt az új rendszer a 3.1-es verziótól kezdte útját. Viszont a Windows NT már 32 bites operációs rendszer volt.

A Microsoft Windows NT 3.1 új funkciói közé tartozott egy többfeladatos, Windows-alapú alkalmazásokra használt ütemező; beépített hálózatkezelés; tartományvezérlő funkció; OS/2 és POSIX alrendszerek; a többprocesszoros architektúrák támogatása; valamint az NTFS fájlrendszer.

A Windows NT volt az első Windows operációs rendszer, amely támogatást nyújtott a professzionális ügyfél–kiszolgáló üzleti alkalmazásoknak és az iparág vezető személyi alkalmazásainak is. Eleinte elérhető volt asztali (munkacsoport), valamint kiszolgáló változatban is, melynek a neve Windows NT Advanced Server volt. Az asztali verziónak a fejlesztők vették hasznát a Microsoft Win32 alkalmazásprogramozási felülete (API) miatt.

1998 októberében a Microsoft bejelentette, hogy a Windows NT nem fogja tovább hordani az NT rövidítést, és az operációs rendszer következő főbb változata Windows 2000 néven fog megjelenni.

Változatok 
A Windows NT-ket bonthatjuk asztali és kiszolgálótermékek csoportjára.
Asztali Windows NT termékek
 Windows NT 3.1
 Windows NT 3.5
 Windows NT 3.51
 Windows NT 4.0
 Windows 2000 Professional
 Windows XP
 Windows Vista
 Windows 7
 Windows 8
 Windows 8.1
 Windows 10
Windows 11
Kiszolgáló Windows NT termékek
 Windows NT Advanced Server 3.1
 Windows NT Server 3.5
 Windows NT Server 3.51
 Windows NT Server 4.0
 Windows NT Server 4.0, Enterprise Edition
 Windows NT Server 4.0, Terminal Server Edition
 Windows 2000 Server-család
 Windows Server 2003
 Windows Server 2008
 Windows Server 2012
 Windows Server 2016
Windows server 2019

Kapcsolódó szócikkek 
 A Microsoft Windows története
 MS-DOS
 Kék halál
 Grafikus felhasználói felület
 Operációs rendszerek listája
 Szoftver

További információk 
  A Windows NT öröksége – HWSW cikk

NT
Windows NT 3.5

A Microsoft Windows NT Workstation 3.5 ("Daytona") a második kiadása a Microsoft Corporation által létrehozott Windows NT termékcsaládnak. A terméket a Microsoft elsősorban a vállalati szegmensnek szánta, a két verziót Windows NT Workstation (asztali) és a Windows NT Server 3.5 (kiszolgáló) 1994. szeptember 21-én mutatta be a nagyközönségnek.

Az új Windows NT kiadást a fejlesztők előző verzióhoz képest jelentősen átdolgozták. Az új verzió stabilabb és gyorsabb lett. Jelentősen növelték az új hardverek támogatottságát. A jelentős változások ellenére a fejlesztők megoldották a régi NT 3.1 verzió frissítését az új 3.50 verzióra. A verzió nem terjedt el, mivel a Microsoft idejekorán beharangozta az NT 3.51 bevezetését. A termék telepítése nem igényelte a termék aktiválását. Mára teljesen elavult mivel a mai hardverek (meghajtó/illesztő programok hiányában) már nem használhatók, valamit a FAT32 driver sem támogatott. Módosítás nélkül nem telepíthető Pentium Pro vagy későbbi processzoros rendszeren. Pentium és Pentium MMX processzorok esetén, ha egy specifikus érvénytelen utasítást kap a processzor, akkor lefagy a rendszer.

Leírás 

A Windows NT 3.5 a következőkben változott az előd Windows NT 3.1 verzióhoz képest.
A FAT16 meghajtókon (ami biztosítja a régi DOS kötetek elérését) már támogatott a hosszú fájlnevek használata (VFAT) egészen 255 karakterig, az eddigi 8 karakter helyett.
Kibővített program kompatibilitás, hogy a legtöbb Windows 95 program futtatható legyen.
16 bites programok Windows 3.x, ezentúl külön (saját) memória-címtartományban futnak, így növelve a rendszer stabilitását.
Teljes OpenGL támogatás.
OLE2.x támogatás
TCP/IP nyomtatás
Account lockout azaz ha a felhasználó meghatározott számú sikertelen bejelentkezési próbálkozást tesz a fiókja zárolva lesz.
Novell kliensként teljes funkcionalitással tud csatlakozni Novell NetWare szerverekhez.
Kibővített Remote Access Service (távoli hozzáférés szolgáltatás) most már PPP (Point-to-Point Protocol) és SLIP (Serial Line Internet Protocol) is támogatott továbbá, kiterjesztették a IPX szabványra a Novell NetWare hálózat teljes funkcionalitása miatt.
Új multimédia API

Futtató környezet 

A munkaállomás (kliens) támogatja az Intel x86 és RISC, Alpha architektúrát egyaránt. A rendszer felépítése mikro-kernel alapú ami támogatja a maximum 2 processzort, és maximum 64 MB fizikai és 2 GB virtuális memóriát. Futtathatóvá teszi a 16 bites és 32 bites alkalmazásokat.

Javítócsomagok

Kapcsolódó szócikkek 
 A Microsoft Windows története
 MS-DOS
 Kék halál
 IBM
 Grafikus felhasználói felület
 Operációs rendszerek listája
 Szoftver
 Többfeladatos

Források 
 Windows NT History

Külső hivatkozások 
 GUIdebook: Windows NT 3.5 screenshot galéria

Jegyzetek 

NT 3.5
Windows 98

A Microsoft Windows 98 (eredeti kódnevén Memphis) a Microsoft Windows operációs rendszer egyik verziója. Az 1998-ban kiadott változat, mely magyar nyelven is megjelent, a Windows 95 frissítése volt.

A Windows 98-cal leegyszerűsödött a számítógépen és az interneten való keresés művelete. Ezenkívül gyorsabban lehetett megnyitni és bezárni az alkalmazásokat, támogatta a DVD-lemezek olvasását és az univerzális soros buszos (USB) eszközöket. Ellenben mégis lassabb volt, mint a Windows 95, és több helyen volt benne stabilitási hiba. Ezek javítására valamint egyéb funkciók hozzáadására jött létre a második kiadás.

Az 1999-ben kiadott Microsoft Windows 98 második kiadás (eredeti nevén Second Edition, rövidítve SE) új és továbbfejlesztett hardverkompatibilitást és internettel kapcsolatos funkciókat nyújtott.

A Windows 98 második kiadás javított az internetes szolgáltatásokon az új Internet Explorer 5.0-s böngészőtechnológiával és a Windows NetMeeting 3.0 konferenciaszoftverrel. Tartalmazta még a Microsoft DirectX API 6.1-et, amely továbbfejlesztett támogatást nyújtott a Windows multimédiához; valamint otthoni hálózati lehetőségeket nyújtott az internetkapcsolat megosztása (ICS) szolgáltatással. A Windows 98 SE volt az első olyan otthoni felhasználóknak szánt operációs rendszer a Microsofttól, amely képes volt az olyan eszközillesztők használatára, melyek a Windows NT üzleti operációs rendszerrel is működtek.

Sokan bírálták a Windows 98 második kiadását, hogy az nem elég innovatív, és hogy az eredeti változatot birtoklók nem kaphatták meg ingyen az újabb változatot. Ennek ellenére mai napig rengeteg ember használja régi játékok és programok futtatására, amiket a mai gépek kompatibilitási hibák miatt nem mindig tudnak rendesen futtatni.

Az összeomlás 
1998. április 20-án egy nyilvános Microsoft-bemutatón összeomlott a Windows 98. A problémát a szkenner telepítése okozta, amikor a rendszer megpróbálta annak szoftverét feltelepíteni, de hirtelen egy kék halál jelezte a rendszer összeomlását. Bill Gates megjegyezte: "Ezért nem adjuk ki még a Windows 98-at".

Kapcsolódó szócikkek 
A Microsoft Windows története
Kék halál
MS-DOS
Grafikus felhasználói felület
Operációs rendszerek listája
Szoftver
Többfeladatosság

98
Valéria

A Valéria a latin Valerius férfinév (magyarul Valér) női párja.
__LEGYENTARTALOMJEGYZÉK__

Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 28.
 június 5.
 december 9.

Híres Valériák

Magyarok 

 Benke Valéria tanítónő, kommunista politikus, miniszter
 Berdál Valéria opera-énekesnő
 Botka Valéria kóruskarnagy
 Csányi Valéria karmester
 Csépe Valéria pszichológus, egyetemi tanár, az MTA tagja
 Bozsik Valéria író, újságíró
 Dénes Valéria festő
 Barcsik Valéria zeneszerző
 Vass Valéria Apáczai Csere János-díjas, Magyar Ezüst Érdemkereszttel kitüntetett zenepedagógus
 Dienes Valéria író, táncpedagógus, filozófus, egyetemi tanár
 Gyenge Valéria olimpiai bajnok úszó
 Hidvéghy Valéria színésznő
 Mária Valéria osztrák főhercegnő, magyar és cseh királyi hercegnő
 Rácz Vali színésznő, énekesnő
 Szabó Valéria kézilabdázó
 Tóth Valéria szobrász

Külföldiek 

 Valeria Motogna-Beşe román kézilabdázó

 Valerie Perrine, amerikai színésznő
 Valeria Messalina, Claudius római császár harmadik felesége
 Valeria Maximilla, Maxentius császár felesége

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
X–43

A Boeing X–43A egy kísérleti hiperszonikus repülőgép, aminek a tervezett repülési sebessége nagyobb, mint 7-szeres hangsebesség (Mach 7, 8050 km/h), a repülési magassága 30 000 m (vagy több). Ez a NASA Hyper-X program része, bevonva a fejlesztésbe például a Boeing és a Microcraft vállalatot, továbbá az Alapvető Alkalmazott Tudományok Laboratóriumát (GASL).

A kísérleti repülőgép 
Pilóta nélküli repülőgép, 3,6 m hosszal. A fejlesztés költségei elérték a 250 millió amerikai dollárt. Az amerikai űrhivatalnak 2004. március 27-én, három évvel egy hasonló teszt sikertelensége után sikerült elindítania a járművet hiperszonikus sebességgel, aminek eredményeként az X–43A lett a leggyorsabb levegőbeszívásos repülőgép a világon. (Noha a rakéták gyorsabbak, de nem tudják felhasználni a levegőből az égéshez szükséges oxigént, azt magukkal kell hordozniuk.)

A kísérlet 
A kis méretű X–43A tesztgépet egy Pegasus gyorsítórakétára szerelték, amit Kalifornia déli területe fölött indítottak egy átalakított B–52-es bombázóról. A próbarepülés során a 15 méter hosszú rakéta közel 6000 km/h sebességre gyorsult fel a kísérleti gép leválása előtt, hogy aztán az a saját, hidrogénhajtású torlósugár-hajtóművét használja.

A NASA első tesztje 2001. június 2-án nem sikerült az X–43A-val, mivel a gyorsítórakétának 11 másodperccel a B–52 hordozóról való leválasztása után vezérlési gondjai akadtak. A második teszt során a Pegasus normálisan begyújtott, és felrepítette a tesztrepülőgépet 28,5 km magasságba. A leválasztás után a motor a légbeeresztőjének kinyílását követően beindult, és a repülőgép tovább gyorsított. Az üzemanyag 11 másodpercig áramlott a motorba, és ez idő alatt a repülőgép több mint 24 kilométert tett meg. Miután elérte a Mach 7-es sebességet, 6 percig siklórepülésben haladt, majd a Csendes-óceánba zuhant. Az X–43A önállóan 10 percig repült.

A tervezési folyamat végső célja, hogy elérjék a szökési sebességet (40 320 km/h).

Sebességrekord 
A harmadik tesztnél, 2004. november 16-án egy B–52B-ről történt az indítás 13 157 m magasságból, egy módosított Pegasus rakéta segítségével. Leválás után az X–43A a saját hajtóműjével repült tovább még körülbelül 10 másodpercig. Ennek során Mach 9,6-et (körülbelül 12 144 km/h-t) ért el 33 223 m-es magasságban, amivel új sebességi rekordot állított fel. Ezt követően – a terveknek megfelelően – Dél-Kalifornia közelében a Csendes-óceánba zuhant.

Egyéb sugárhajtású gép 
Ezen két teszt között, a Queenslandi Egyetem „HyShot” csapata végrehajtotta az első sikeres tesztrepülést a sugárhajtású gépükkel, mindössze 1,1 millió dolláros költségvetésből.

Külső hivatkozások 

 NASA: X-43 
 Dryden Flight Research Center
 „A NASA kutatja a tolósugár hajtómű határát” – cikk a The New York Times-ból
 Boeing: Hyper-X X-43A

Jegyzetek 

Amerikai katonai kísérleti repülőgépek
Boeing katonai repülőgépek
Toma András

Toma András (Újfehértó, 1925. december 5. – Nyíregyháza, 2004. március 30.) magyar katona, volt hadifogoly.

Életútja 

Négyéves korában elvesztette édesanyját. A Nyíregyháza melletti Sulyánbokor volt lakhelye, amikor 1944-ben besorozták az I. magyar hadseregbe, amellyel a Felvidéken átvonulva, Auschwitz és Krakkó környékére ment. Itt esett hadifogságba 1945. január 11-én. Ukrajnán és Fehéroroszországon keresztül szállították a mai Szentpétervár közelében lévő bokszitogorszki táborba. Amikor megbetegedett, innen a mintegy 1000 kilométerre keletre található bisztrjagi táborba szállították. A megerőltető út annyira megviselhette, hogy tábori kórházba került, ahonnan 1947 januárjában beutalták a kotyelnyicsi elmegyógyintézetbe.

Mivel a Szovjetunióban hadifogolytáborból kórházba, pszichiátriai intézetbe utalt embereket törölték a hadifoglyok névsorából, Toma András kikerült a magyar hatóságok látóköréből. Egy cseh nyelvész jelzése alapján, hosszas kutatómunkát követően, orvosok, újságírók, egy kárpátaljai magyar rendőr és közel száz ember segítségével találtak rá a kotyelnyicsi elmegyógyintézetben, ahol Tamás András (Андраш Тамаш) néven tartották nyilván. Dr. Veér András utazott ki megvizsgálni, aki megállapította, hogy Toma minden kétséget kizáróan magyar. Ezt követően hozták haza 2000. augusztus 11-én. Hazatérése után a honvédelmi miniszter előléptette tartalékos főtörzsőrmesterré, és – mivel szolgálati viszonya folyamatos volt – kifizették elmaradt illetményét. A volt katona családját DNS-vizsgálat során találták meg. A 74 éves férfit féltestvére, Anna vette magához és ápolta haláláig.

Toma András hazatérésének híre bejárta a világot: 137 országban tudósítottak róla, a megbecsülés és a szeretet jegyében beszéltek az „utolsó hadifogolyként” ismertté vált emberről, aki ötvenhárom év után térhetett haza Oroszországból.

Emlékezete 
 Erdős László: A hadifogoly címmel a Zrínyi Kht. kiadónál 2001-ben 500 példányban könyv jelent meg az utolsó magyar hadifogoly életéről, megtalálásáról és azonosításáról.
 Veér András: A magyar beteg; Duna International Kft., 2005
 2010-ben emléktáblát avattak tiszteletére Nyíregyházán.
 Ravasz Balázs: Az elfelejtett katona. Az utolsó hadifogoly hazatérése (64 perc). A Duna TV 2010. május 9-én, a béke napján, bemutatta Ravasz Balázs (gyártás, rendezés, vágás - Koncz Gabriellával együtt, zene) Toma Andrásról készült dokumentumfilmjét, amelyet rövidített formában a Hír TV ismételt (52 perc).

Jegyzetek

Források 
 Bebizonyosodott Toma András kiléte Népszava, 2000. augusztus 8.
 Felavatták Toma András emléktábláját Nyíregyházán
 Főkapu Online Antikvárium / Könyv: Erdős László - A hadifogoly

A Magyar Királyság katonái a második világháborúban
Újfehértóiak
1925-ben született személyek
2004-ben elhunyt személyek
Hadifoglyok
Április bolondja

Április bolondja a népszokás szerint az, akit április elsején rászednek, a bolondját járatják vele. A rászedett személy az április bolondja.

Több országban elterjedt szokás. Eredete nem tisztázott. Egyik magyarázata szerint kelta népszokás volt, hogy április kezdetén vidám, bohókás tavaszi ünnepeket ültek. Más magyarázat szerint IX. Károly francia király egyik rendeletéből ered. 1564-ben az új esztendőt április 1-jéről január 1-jére tétette. Az akkor szokásban lévő újévi ajándékozás megmaradt, de a rendelet után április elsején már csak bolondos ajándékot adtak egymásnak az emberek.

Források

Április
Humor
Ünnepek áprilisban
Hold (mértékegység)

A hold egy föld-, illetve terület-mértékegység. Latinul juger, jugerum.

Története 
A kataszter a földnek (termőföldnek) adózási célokra történő, bizonyos elvek szerint összeállított és rendszerezett adatnyilvántartása volt. Eredetileg az egy ekével egy nap alatt felszántható terület volt, amit ekeföldnek is neveztek. A 15. századtól kezdve azonban a szántó mértékéből fokozatosan országosan általánossá vált, és más művelési ágakban is elterjedt.

Változatai

Kataszteri hold 
A kataszteri vagy katasztrális hold (jele kh) a hold legfontosabb változata. Túlélte a metrikus mértékrendszer bevezetését, földnyilvántartási használatát csak 1972-ben szüntették meg (1972. évi 31. tvr.), de a használatból a megszokás miatt csak lassan kopott ki.

Egy kataszteri vagy katasztrális hold 1600 négyszögöl, ami 0,575464 hektárral vagy 5754,64152861 négyzetméterrel egyenlő. Egy hektár 1,7377 katasztrális holdnak felel meg. Mivel egy osztrák mérföld 4000 ölnek felelt meg, ezért 10 000 kataszteri hold megegyezett egy osztrák négyszögmérfölddel, vagyis 57,5464 km²-rel.

Hivatkozások

Források

 

Hagyományos mértékegységek
Területegységek
Gépi kód

A gépi kód a számítástechnikában használt műveletek és adatok (általában bináris – kettes számrendszeren alapuló – vagy hexadecimális – tizenhatos számrendszeren alapuló – számokkal ábrázolt) olyan sora, amely a számítógép processzora számára közvetlen utasításként értelmezhető.

A gépi kód az egyetlen "nyelv", amit a számítógép központi parancsvégrehajtó egysége, a processzor megért, ezért minden programozási nyelvet gépi kóddá kell alakítani ahhoz, hogy a program végrehajtható legyen. Ezt az átalakítást végzik a fordítóprogramok. Ezek az utasítások általában csak egy processzortípusra vonatkoznak, és azon belül is generációnként változhatnak (az újabb processzorokban az előzőnél több utasítás szokott lenni). Az egyes processzortípusok utasításkészletei egymással egyáltalán nem kompatibilisek. Ez azt jelenti, hogy egy másik processzorra készített programot (ez alól az operációs rendszerek se kivételek) nem tudnak végrehajtani (például Alpha-s Windows-t nem lehet PC-kre feltenni és fordítva, vagy PC-s Linux-ot nem lehet SPARC-ra feltenni és fordítva stb.).

A gépi kódhoz legközelebb álló programozási nyelv az assembly. (A közel állás itt azt jelenti, hogy az assembly utasításokból álló program és a gépi kódú lefordított program között a legnagyobb a kölcsönösen egyértelmű megfelelés, vagyis az assembly utasítások, programsorok nagy részéhez egy gépi kód csoport tartozik, és ez igaz fordított irányban is.)

Példa gépi kódú programra 
Az alábbi program egy gépi kódú programpélda. Az adatokat tizenhatos számrendszerben, byte-onként csoportosítva ábrázolja. (Ez egy "tetszőlegesen választott" ábrázolási forma, mivel jelölhetnénk például bináris számrendszerben vagy tízes számrendszerben is: a program ugyanaz lenne.)

 B8 D4 07 00 00 90 48 75 FC C3

A példa assembly eredetije 
A fenti gépi kód az alábbi GNU/as assembly forrásprogramból készült (de készülhetett volna természetesen tetszőleges más programnyelven írt programból is; az assembly programozási nyelv mindössze a gépi kódhoz eső „legközelebbi” nyelv, így a legjobban láthatóak a programnyelv utasításai és a gépi kódú végeredmény közötti kapcsolatok):

 .globl main
        .type main,@function
 main:
        movl    $2004,%eax
 loop1:
        nop
        decl    %eax
        jnz     loop1
        ret

Számítógép-programozás
MNG (informatika)

Az MNG (Multi-image Network Graphics, helyes kiejtése „Ming”) a számítástechnikában egy képformátum szabvány neve. Ugyanezen szabvány tartalmazza a JNG formátum definícióját is, mely az MNG JPEG/JFIF-en alapuló változata (a PNG helyett).

Az MNG-nek nem célja a filmek (kép+hang) támogatása, a fő célja a webes animációkhoz egy rugalmas és kis méretű formátumot biztosítani.

Az MNG jellemzői:
 a PNG-ből alakult ki, előnyeinek nagy részét is átvéve, alkalmazva,
 képes több képet tartalmazni, vagyis alapvetően animációkra, mozgógépekre készült,
 fő cél a webes alkalmazás volt, ezért a PNG-hez hasonlóan támogatja az átlátszóságot (alfa csatorna),
 támogatja a veszteséges (JNG) és veszteségmentes tömörítést (MNG),
 szabadon használható algoritmusokat használ, így nem kell utána licencdíjat fizetni.

Hátránya az, hogy nem túl sok böngésző illetve program támogatja, illetve sok esetben külső plugin szükséges kezeléséhez.

Források 
 libpng.org

Grafikus fájlformátumok
GEM

A GEM (Graphics Environment Manager: grafikus környezetkezelő) a Digital Research cég által készített grafikus felület neve volt.

A GEM az 1980-as években készült a Digital Research-nél. Egyik fejlesztője (Lee Lorenzen) eredetileg a Xerox PARC-nél dolgozott, ahol először fejlesztették ki a grafikus felületek koncepcióját: az ablakokat, az egérrel való vezérlést, az ikonokat.

A GEM/1 eredetileg Atari számítógépeken futott, a GEM/2-t az Amstrad PC1512-höz adták és a GEM/3 volt az, ami az IBM PC gépeket uralta a Windows 3.0 megjelenéséig. (Később a felület „reinkarnálódott” a „ViewMAX” nevű DR-DOS programban.)

A GEM eredetileg nagyon is hasonlított a MacOS-re, mely a Xerox PARC-tól átvett koncepciókat először alkalmazta, és ezért jogi vita után a GEM-et meg kellett változtatni, hogy ne hasonlítson annyira a MacOS-re.

A GEM tehát grafikus környezetet biztosított a programok (és így a felhasználó) számára: ablakokat lehetett egérrel kezelni, ikonokon keresztül kiválasztani a programokat. A leggyakoribb program, mellyel használták a Xerox által forgalmazott „Ventura Publisher” volt.

A Microsoft Windows megjelenésekor kísértetiesen hasonlított a GEM-re mind kinézetben, mind belső működésben. Mivel a Digital Research amúgy sem fektetett nagy energiákat a GEM marketingjébe, ezért semmiféle jogi eljárás nem indult a Microsoft cég ellen.

További információk

GEM - an excellent page with history, documentation, and links to various open-source GEM projects

Afros - a distribution of Atari OS components (consisting of for example EmuTOS), aimed specifically at ARAnyM
Aranym Atari Running on Any Machine: an open source emulator/virtual machine that can run Atari GEM applications
Creating of TOS (part 1)  Landon Dyer, one of original member of "The Monterey Group"
Creating of TOS (part 2)  Landon Dyer, one of original member of "The Monterey Group"

Grafikus felhasználói felületek
Nem folytatott szoftverek
John Tukey

John Wilder Tukey, (New Bedford, Massachusetts, 1915. június 16. – New Brunswick, New Jersey, 2000. július 26.) amerikai matematikus, statisztikus. A Brown Egyetem kémia szakán végzett és doktorált, majd 1938-ban matematikából is szerzett doktori fokozatot a Princetoni Egyetemen. A számítógépek alkalmazásának egyik úttörője, ő alkotta meg a „bit” és a "software" kifejezéseket.

Élete 
1936-ban végzett a Brown egyetem kémia szakán. Az ezt követő három évben doktori címet szerzett kémiából a Brownon, és két év alatt matematikait a Princetoni Egyetemen. 35 évesen professzor volt, és 1965-ben az alapító elnöke az egyetem statisztika tanszékének. Konzultánsként is dolgozott számos cégnek, mint például az Educational Testing Service, Xerox vagy a Merck. 1960 és 1980 között segített megtervezni az NBC televíziós társaság közvéleménykutatásait, melyekkel a választásokat követte. Mint princetoni professzor és kutató az AT&T Bell Labs-jénél Tukey fontos elméleteket dolgozott ki arról, hogyan lehet adathalmazokat analizálni és érthetően bemutatni.

Mégis talán legismertebb műve a „software” (magyarul: szoftver) kifejezés, melyet a kezdeti számítógépeken futó programokra alkalmazott. Legelőször az 1958-ban kiadott American Mathematical Monthly című folyóiratban jelent meg. Szintén ő alkotta meg a „bit” kifejezést, mellyel a kettes számrendszerbeli számjegyeket (azaz 0 és 1, angolul binary digit) jelöljük.

Források

Jegyzetek

1915-ben született személyek
2000-ben elhunyt személyek
Amerikai statisztikusok
Számítástechnikusok
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Joseph Jérôme Lefrançais de Lalande

Joseph Jerôme Lefrançais de Lalande (Bourg-en-Bresse, 1732. július 11. – Párizs, 1807. április 4.) francia csillagász, a párizsi csillagvizsgáló igazgatója.

Élete 
Első nevelését egy jezsuita iskolában nyerte, azután Párizsba ment jogot tanulni, de ezenkívül Joseph-Nicolas Delisle és Pierre Charles Le Monnier mellett szorgalmasan csillagászattal is foglalkozott. Utóbbi ajánlatára 1751-ben az akadémia csillagászati megfigyelések céljából Berlinbe küldte, ahol Eulerrel, Maupertuis-vel és másokkal ismerkedett meg. Visszatérte után egy évig Bourg-en-Bresse-ben ügyvédeskedett, de azután Párizsba menve, teljesen a csillagászatnak szentelte magát. 1753-ban az akadémia tagjává választották, 1761-ben a Collège de France-ban tanár, később az École militaire csillagvizsgálójának igazgatója lett.

Munkássága 
Lalande rendkívül szorgalmas megfigyelő és fölöttébb termékeny csillagászati író. Főképpen a bolygók mozgásának elméletével foglalkozott, ő kezdte először nagy méretekben a zónamegfigyeléseket végezni. Kiadott egy Hold-atlaszt és egy csillagkatalógust, amelyben 47 ezer objektumot írt le. Histoire céleste française című művét a British Association for the Advancement of Science rendeletére Francis Baily adta ki (London, 1847). 1771-ben az addigi mérési adatok alapján a Nap–Föld távolságot 153 ± 1 millió km-re becsülte. Legfontosabb és leghasznosabb nagyobb műve: Traité d'astronomie (Párizs, 1764. 2 kötet, 3. kiadás 1792. 3, illetve 4 kötet), mely több nemzedék számára a legjobb útmutatót adta. Nagy fontosságú továbbá: Bibliographie astronomique avec l'histoire de l'astronomie depuis 1781-1802. (Párizs, 1803). Végrendeletében akadémiai évi díjat tűzött ki a legjobb asztronómiai értekezés vagy a legfontosabb csillagászati megfigyelésre. Egyike azon 72 tudósnak, akiknek neve szerepel az Eiffel-torony oldalán.

Jegyzetek

Források 
 

Francia csillagászok
1732-ben született személyek
1807-ben elhunyt személyek
A Francia Természettudományi Akadémia tagjai
A Père-Lachaise-ben eltemetett személyek
Francia matematikusok
Francia egyetemi, főiskolai oktatók
Francia írók
Szabadkőművesek
Négyszögöl

A négyszögöl vagy négyzetöl (jele: □) föld-, illetve terület-mértékegység, (latinul orgia quadrata, néha orgyia quadrata). Az 1 öl (1896.486 mm) oldalhosszúságú négyzet területe körülbelül 3,6 m²-nek felel meg.

Története 
Magyar mértékként osztrák előzménnyel indult (Quadratklafter) a 17. században. A hold kisebb egységeként a leggyakrabban használatos területmérték. A 19. század során vált egészen általánossá. Bécsi alegysége túlélte a metrikus rendszer bevezetését. A földnyilvántartási alkalmazását 1972-ben szüntették meg Magyarországon (1972. évi 31. tvr.), de a köznapi gyakorlatban még ma is használják.

Alegységei 
 bánya négyszögöl
 bécsi négyszögöl (6×6 bécsi láb = 36 négyszögláb; 3,597 m² = 0,03597 ár)
 erődítmény négyszögöl
 királyi négyszögöl
 mérnöki négyszögöl
 pozsonyi négyszögöl

Átváltása metrikus egységekre
1 négyszögöl = 0,0003596651 hektár (ha) = 3,596651 négyzetméter (m²)

1 négyzetméter = 0,278 négyszögöl

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Terület mértékegységei
 hold
 Kvadrát

Negyszogol
Negyszogol
Láb (mértékegység)

A láb korabeli hosszúság-mértékegység. Latinul pes. Nemzetközi jelölése: ft vagy  ' (=aposztróf jel), amely ma már hivatalosan szinte sehol sem használatos.

Az Egyesült Államokban a mai napig használatban van, kétféle verzióban, az egyik a nemzetközi láb (international foot), ami pontosan 0,3048 m (1959-ben határozták meg), és a  survey foot, ami pontosan 1200⁄3937 méter (megközelítőleg 0,304800609601 m).

Története 
Magyar mértékként görög-római és európai előzménnyel indult 1266-ban.

1 láb = 16 ujj ~ 18,9-33,6 cm; a gyakorlatban általában 31,6 cm.

1 láb = 12 hüvelyk.

Ma leggyakrabban az angolszász „nemzetközi láb” jelentésében fordul elő, ahol 30,48 cm-t jelent.

A survey foot-ot használták az USA és India területén földmérés céljára is, azonban nagyobb távolságoknál egyre nagyobb eltérés mutatkozott a kétféle „láb” használata között, így döntés született arról, hogy 2022-től a US survey foot használatát kivezetik az amerikai rendszerből.

Különböző lábegységek 
 angol láb (foot) = 0,3048 m
 badeni láb (Fuss) = 0,3080 m
 bajor láb (Fuss) = 0,291859 m
 belga láb (pied) = 0,2868 m és 0,32485 m
 francia láb (pied) = 0,3248 m
 holland láb (voet) = 0,2831 m és 0,313947 m
 japán láb (konsa saku) = 0,3036 m
 kínai láb (csi) = 0,3181 m és 0,33 m és 0,358 m
 magyar királyi láb = 0,3126 m
 bécsi láb (Fuss) = 0,316081 m
 porosz láb (Fuss) = 0,313853 m
 svéd láb = 0,296901 m
 szász láb = 0,283190 m

Források 
 Mértékegység-kislexikon, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1971

Kapcsolódó szócikkek 
 Négyszögláb

Lab
Angolszász mértékegységek
Lab
Ujj (mértékegység)

Az ujj hosszúság mértékegység. Latinul digitus.

Története 
Görög-római és európai eredetű mértékegység. Első magyarországi előfordulása 1244-ből ismert. Általános mérték.

1 ujj = 4 árpaszem = kb. 1,7 – 1,9 cm
16 ujj  = 1 láb ~ 18,9-33,6 cm; a gyakorlatban általában 31,6 cm.

Változata a királyi ujj (1,953 cm).

Források 
 

Hagyományos mértékegységek
Hosszúságegységek
Nyílt forráskódú licenc

A nyílt forráskódú licenc olyan licenc, mely biztosítja a licencelt dolog – ami legtöbbször egy számítógépes program vagy szoftver – forráskódjának nyitottságát. Egy licencet általában akkor tekintünk nyíltnak, ha azt az Open Source Initiative jóváhagyja mint ilyet, a Nyílt forrás definíció alapján. A közkincsként terjesztett programok (vagyis azok, melyeket nem korlátoz a szerzői jog) is megfelelnek ezen követelményeknek, amennyiben a teljes forráskód elérhető, és így jogosultak az OSI "service mark" (szolgáltatási védjegy) használatára.

Hasonló definíciók 
Az OSI-hez hasonlóan a Free Software Foundation-nek is vannak feltételei, amelyek alapján egy licencet szabad licencnek nyilvánítanak.  Az összes ilyen licencet egyben nyílt forráskódú licencnek is tekintenek. Hasonlóképpen a Debian projektnek is vannak saját feltételei, a Debian Free Software Guidelines, amelyekre az OSI definíciója alapul.

Léteznek továbbá olyan licencek is, például a Microsoft Reference License (MS-RL), amelyek hozzáférést biztosítanak ugyan a forráskódhoz, de az nem szabadon felhasználható, ezért nem kompatibilisek az OSI definíciójával.

Az OSI által elismert licencek 

Az OSI 2003-ban az alábbi licenceket ismeri el nyílt forráskódot támogatónak:

Academic Free License
Apache Licenc
Apple Public Source License
Artistic license
Common Public License
Eiffel Forum License
BSD licenc
GNU General Public License (GPL)
GNU Lesser General Public License (LGPL)
Historical Permission Notice and Disclaimer
IBM Public License
Intel Open Source License
Jabber Open Source License
MIT License
MITRE Collaborative Virtual Workspace License (CVW License)
Motosoto License
Mozilla Public License 1.0 (MPL)
Mozilla Public License 1.1 (MPL 1.1)
NetHack General Public License
Nokia Open Source License
Open Software License
Open Group Test Suite License
Python license
Python Software Foundation License
Q Public License (QPL)
Ricoh Source Code Public License
Sleepycat License
Sun Industry Standards Source License (SISSL)
Sun Public License
Vovida Software License v. 1.0
W3C License
X.Net License
zlib-libpng license
Zope Public License

Külső hivatkozások 
Opensource.lap.hu - linkgyűjtemény
FLOSS@Hu - A Bitport üzleti informatikai portál gyűjtőoldala

 

en:Free software license
hy:Ազատ ծրագրային ապահովման արտոնագիր
pl:Licencja Wolnego Oprogramowania
pt:Licença de software livre
ru:Лицензия свободного программного обеспечения
sr:Лиценца за слободни софтвер
Forrás (átalakulás)

A forrás a folyadékok gyors átalakulása gőzzé. Ez jellemzően akkor jön létre, ha a folyadékot olyan hőmérsékletre melegítjük, amikor a gőz nyomása nagyobb a külső nyomásnál, ekkor az anyag belsejében gőzfázis keletkezik, és a gőz buborék formájában távozik, ezt a (nyomástól függő) hőmérsékletet nevezzük forráspontnak. A folyadék akkor is forrásba jön, ha a külső nyomást csökkentjük le elegendő mértékben, például egy vákuumszivattyúval. Forráshőnek, illetve párolgáshőnek nevezzük azt a hőmennyiséget, amely egységnyi tömegű anyag elforralásához szükséges. Értéke az izobár moláris (vagy fajlagos) entalpiaváltozás formájában adható meg: .

A párolgás folyamán csak a folyadék felszínén keletkezik gőz. A forráspont egy adott nyomáson állandó, a rendszer (folyadék + gőztér) nyomásának növelésével a forráspont is megemelkedik, a nyomást csökkentve a forráspont is lecsökken. A folyadék a forráspont fölé addig nem hevíthető, amíg teljes mennyisége gőzzé nem alakul. A folyadékok ún. normál forráspontján a normál légköri nyomásra vonatkoztatott (101 325 Pa = 1 atm) hőmérsékletet értjük.

A forrásban lévő víz hőmérséklete normál légköri nyomáson 100 °C.

A tiszta víz egyik tulajdonsága, hogy óvatosan melegítve túlhevíthető, mely állapotban nagyon instabil. Egy beeső porszem, vagy rázás hatására a víz robbanásszerűen gőzzé alakul. Ez a jelenség sokszor okozott kazánrobbanást, de ezt használják ki a buborékkamrákban is részecskék észlelésére.

Néhány anyag forráspontja és forráshője normál légköri nyomáson:

Források 
A táblázat az angol wikipédiából, a forráshők a négyjegyű függvénytáblázatból (Tankönyvkiadó, 1990)

További információk 
 Fizikakönyv.hu – A forrás

Fázisállapotok