alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Fancsika

Fancsika (ukránul Фанчикове [Fancsikove], oroszul Фанчиковo [Fancsikovo], szlovákul Fančiková) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 7 km-re délnyugatra fekszik, a Tisza jobb partján, attól 2 km-re. Csonkás és Tiszasásvár tartozik hozzá.

Nevének eredete
Nevét valószínűleg a Hontpázmány nemzetségbeli Fancsika (Fouchka) ispánról kapta.

Története
A falu nevét 1303-ban említette először oklevél, majd 1356-ban Fanchika alakban írták.

Első ismert birtokosa a Hontpázmány nemzetségből származó Famcsika ispán volt, aki Márton nevű testvérének engedte át a birtokot. Márton leszármazottai voltak a fancsikai nemesek.

A századok során többször pusztult el és épült újjá. Református temploma a 14. században épült gótikus stílusban. 1560-ban a reformátusoké lett, de az ellenreformációval két halálos áldozatot követelő harc után visszakerült a katolikusokhoz. Később elpusztult.

1910-ben 924, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszáninneni járásához tartozott. Ma 1980 lakosából 1250 (60%) a magyar.

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Látnivalók
 Mai református templomát 1755-ben építették barokk stílusban. Tornya 1914-ben épült hozzá.
 Görögkatolikus temploma 1693-ban épült késő barokk stílusban.

Források
Fancsika nevének mondája
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Feketeardó

Feketeardó (ukránul Чорнотисів (Csornotisziv / Chornotysiv)) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 13 km-re délkeletre a Tisza bal partján a Fekete-víz mellett fekszik, falutanácsi központ, melyhez Hömlőc is tartozik.

Nevének eredete
Neve a királyi erdőóvók elnevezéséből származik, a fekete folyóvízre utaló megkülönböztetéssel.

Története
Feketeardó környéke már a bronzkorban lakott volt.

Nevét 1319-ben említik először az oklevelekben Ordo néven. Királyi erdőóvók alapították a 13. század elején.

Neve szerepelt az 1334 évi pápai tizedjegyzékben is. 1355-ben királyi kiváltságokat kapott.

A település első ismert birtokosa Thyba fia Miklós volt, majd a későbbiekben az Ardaiak birtoka lett, az övék maradt az elkövetkező két évszázadban is, majd a Rákóczi családé lett, majd a kuruc idők után a Barkócziak birtoka lett.

A 15. században jelentős gazdasági szerepe volt.

1910-ben 1662 lakosából 1277 magyar, 19 német, 364 ruszin volt. Ebből 652 görögkatolikus, 572 református, 293 izraelita volt.

A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Népesség 
Ma a falu 2240 lakosából 685 (25%) a magyar.

Közlekedés 
A települést érinti a Nagyvárad–Székelyhíd–Érmihályfalva–Nagykároly–Szatmárnémeti–Halmi–Királyháza-vasútvonal.

Látnivalók
 Római katolikus temploma 13. századi, a 15. században gótikus stílusban bővítették. 1913-ban helyreállították. Belső vakolata alatt 14. századi freskók vannak.
 Református temploma 1877-ben épült az 1765-ből való fatemplom helyett. Tornya 1893-ban készült el.

Galéria

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Szulejmán (egyértelműsítő lap)

A Szulejmán arab → török eredetű utónév, eredeti arab verziója a Salamonnak megfelelő Szulajmán, modern törökül Süleyman.

Szulejmán nevű személyek

Omajjádok 
 Szulejmán omajjád kalifa, az Omajjád-dinasztia tagja (ur. 715–717)

Az Oszmán Birodalomban 
 Szulejmán edirnei szultán (1377–1411), az Oszmán Birodalom részuralkodója 
 I. Szulejmán (1494–1566), az Oszmán Birodalom 10. szultánja, meghalt Szigetvár ostrománál
 II. Szulejmán (1642–1691), az Oszmán Birodalom 21. szultánja
 Szari Szulejmán († 1687), az Oszmán Birodalom nagyvezíre, a nagyharsányi csata vesztese

A Szeldzsuk Birodalomban 
 I. Szulejmán rúmi szeldzsuk szultán
 II. Szulejmán rúmi szeldzsuk szultán

Az újkori Törökországban 
 Süleyman Demirel (1924–2015), a Török Köztársaság volt miniszterelnöke, 1993–2000 között államfője

Média 
 Szulejmán (Muhteşem Yüzyıl), monumentális török filmsorozat

Magyar keresztnevek (Sz)
Marcello Caetano

Marcello José das Neves Caetano (Lisszabon, Portugália, 1906. augusztus 17. – Rio de Janeiro, Brazília, 1980. október 26.) portugál ügyvéd, politikus.

Előmenetel 

Lisszabonban született, és ugyanitt végezte tanulmányait. 1931-ben szerzett jogi doktorátust, és már 1932-től a lisszaboni egyetemen tanított. 1940-ben professzorrá avatták (egészen 1968-ig, miniszterelnöki kinevezéséig ilyen minőségben tanított), illetve az egyetem rektorának tisztségét is betöltötte 1959–1962 között. Nagy szerepet játszott Salazar korporativista Új Állam-tervezetének kidolgozásában. A harmincas évektől fogva a kormányban töltött be különféle pozíciókat: eleinte a Portugál Ifjúság nevű szervezet vezetője lett, majd 1944–1947 között gyarmatügyi miniszter, 1955–1958 között pedig Salazar miniszterelnök-helyettese volt.

A Szociális Állam élén 

1968. szeptember 28-án, Salazar balesete nyomán nevezték ki miniszterelnökké. Salazar hagyatéka egy tekintélyelvű állam volt, amit ugyan átneveztek Szociális Állammá (Estado Social), de súlyos társadalmi és gazdasági problémákkal küszködött, és megörökölte a gyarmati háborút. Caetano alapvetően megőrizte a salazari rendszer jellegzetességeit, ám egyúttal szerény léptékű, gesztusértékű reformokat is kezdeményezett (például a politikai rendőrség átnevezése, ellenzék korlátozott működésének engedélyezése). A gyarmatok megőrzését továbbra is elsőrendű célnak tekintette a portugál vezetés, és továbbra is hatalmas összegeket öltek az afrikai területek megtartásáért vívott harcba.

A helyzetet rontotta Caetano – Salazarhoz mért – tehetségtelensége és rivalizálása Tomás elnökkel, aki igyekezett bővíteni saját mozgásterét. 1973-tól kezdve a hadsereg berkeiben ellenállási mozgalom kezdődött: a Fegyveres Erők Mozgalma (Movimento das Forças Armadas), ami a következő év márciusában sikertelenül próbálta meg átvenni a hatalmat. Végül 1974. április 25-én a „szegfűk forradalma” döntötte meg Caetano hatalmát, és António de Spínola tábornok vezetésével ismét egy junta került hatalomra. A Szociális Állam vezetőjének Madeirára, aztán Brazíliába kellett menekülnie. 1980-ban halt meg Rio de Janeiróban.

Jegyzetek 

1906-ban született személyek
1980-ban elhunyt személyek
Lisszaboniak
Portugália miniszterelnökei
Magyar Sándor (navigátor)

Magyar Sándor, Wilczek Sándor (Őcsény, 1898. január 14. – 1981) pilóta, a Justice for Hungary navigátora.

Élete 
Őcsényben született Wilczek Sándor (1865–1926) és Mocker Gizella fiaként. Középiskolai tanulmányait Szekszárdon végezte a mai Garay János Gimnáziumban. Később ezt mondta iskolájáról:  "az elismerésnek hozzám juttatott babérkoszorúiból nem egy illeti meg a szekszárdi gimnáziumot és annak hazafias tanári karát, akiknek bölcs vezetése alatt felejthetetlen emlékű ifjúságomat igazi, mély hazaszeretettől átitatott és atyai gondossággal vezetett nevelésben éltem át".

Az I. világháborúban kitüntetett pilóta volt.

1920-ban ő volt az első postajárat pilótája (Budapest–Győr).

Az 1931-es magyar óceánrepülés egyik kezdeményezője és a Justice for Hungary (’Igazságot Magyarországnak!’) elnevezésű repülőgép navigátora volt. A Justice for Hungary 1931. július 15-én startolt az új-foundlandi Harbour Grace (a Kegyelem Kikötője) repülőteréről. 

1931. október 26-án Budapesten házasságot kötött Puskás István és Feleki Margit Katalin lányával, Gizellával. 1946-ban elváltak.

Magyar Sándor 1931-ben Amerikába utazott, hírnevének köszönhetően a repülőiparban helyezkedett el.

Kötetei 
Álmodni mertünk; Révai, Bp., 1940 (Harc a levegőért)
Álmodni mertünk; Hungavia, Bp., 1991 (Kalandok a levegőben)

Források 
Hármashatárhegy Alapítvány
MEK.OSZK

További információk 
Örvös János: Magyar pilóták a végtelen óceán felett. Az Amerika és Magyarország közötti első repülés története; Filatéliai Kurír, Bp., 1931
70 éves a magyar óceánrepülés. Kísérőkiadvány a Közlekedési Múzeum időszakos kiállításához, 2001. július; Közlekedési Múzeum, Bp., 2001
Kasza József: Álmodni mertek... Az 1931. évi magyar óceánátrepülés története; Magyar Repüléstörténeti Társaság, Bp., 2006
Ég és föld között. Az első magyar óceánrepülés 75. évfordulója; szerk. Kelemen János, M. Fejes Ágnes; Óceánrepülő Emlékbizottság–Endresz György, Magyar Sándor Sportrepülést Támogató Alapítvány, Bicske–Bp., 2006
Ég és föld között. Az első magyar óceánrepülés 80. évfordulója; szerk. Kelemen János, M. Fejes Ágnes, Jávor Géza; 2. bőv. kiad.; Endresz Csoport, Komárom, 2011
Bárány Antal: Egy repülő akadémikus naplójából. "Justice for Hungary" – óceán-átrepülés és további érdekességek; Bárány M., Bp., 2014

Jegyzetek 

Magyar pilóták
Szekszárdiak
Családi nevüket magyarosított személyek
1898-ban született személyek
1981-ben elhunyt személyek
Emigráns magyarok
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Olimpia (egyértelműsítő lap)

Olimpiai játékok
 Olimpiai játékok, az újkori több sportot magába foglaló nemzetközi sportversenysorozat
 Olümpiai játékok, az ókori több sportot magába foglaló sportversenysorozat
 Paralimpiai játékok, a több sportot magába foglaló nemzetközi sportversenysorozat parasportolók részére
Olimpia / Olympia
 Olimpia, keresztnév
 Olimpia, szőlőfajta
 Olympia, Washington állam fővárosa az USA-ban
Művészet
 Az olimpia, Antonio Vivaldi operája
 Olympia, Molnár Ferenc színműve
 Olympia, Édouard Manet festménye
 Olympia, Bryan Ferry albuma
 Olympia, a Marvel Extra képregénysorozat 21. számának egyik dokumentációja
 Olympia, Gaspare Spontini operája
 Olympia, a volt Decca zenekar
 Olympia, híres párizsi zenés színház
 Olympia, csehszlovák könyvkiadó
Lásd még
 Olümpia, az Olümpiai játékoknak helyet adó ókori város, ma romváros Görögország déli részén
 Olümposz, Görögország legmagasabb hegycsúcsa, a görög mitológiában az istenek lakhelye
Ináncs

Ináncs község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Encsi járásban.

Fekvése 
A Hernád folyó völgyének déli részén, a Cserehát dombvidéke és a Zempléni-hegység között fekszik, a megyeszékhely Miskolctól 35 kilométerre északkeletre.

A közvetlenül határos települések: észak felől Forró, kelet felől Hernádszentandrás, délnyugat felől Csobád, nyugat felől Léh, északnyugat felől pedig Rásonysápberencs és Detek. Dél felől a legközelebbi település a Hernád túlsó partján fekvő Felsődobsza, de a közigazgatási területeik – kevés híján – nem érintkeznek.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 3-as főút, ezen közelíthető meg a legegyszerűbben a megye és az ország távolabbi részei felől is. Főutcája a 3704-es út, amely nyugati irányban a 3-as főúttal, keleti irányban pedig – Hernádszentandrás és Pere érintésével – Abaújszántóval köti össze. Áthalad a közigazgatási területén az M30-as autópálya is, de annak nincs csomópontja a határai között.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Ináncs megállóhely a belterület nyugati szélén helyezkedik el, közvetlenül a 3704-es út vasúti keresztezése mellett.

Története 
Ináncs nevét az oklevelek 1271-ben említették először, Inanch néven.
Ináncs már a 13. században két faluból állt, mely már a 14. században elkülönült egymástól nevében is.

Az Alsó-, vagyis a mai Ináncsot 1271-ben V. István király adta Miklós országbírónak Forróval és a hozzá tartozó falukkal együtt.

1329-től papját is említették, mely a pápai tizedjegyzék szerint 1332-ben 15 garas, 1334-ben és 1335-ben 4 garas pápai tizedet fizetett.

A másik Ináncs Fel-Ináncs a Zovárd nemzetség birtoka volt, melyet 1329-től nevében is megkülönböztettek: ez időtől ugyanis egyházának védőszentje után Szentandrásnak nevezték.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Léport László (független)
 1994–1998: Kiss Péter (KDNP)
 1998–2002: Kiss Péter (független)
 2002–2006: Léport László (független)
 2006–2010: Kiss Péter (független)
 2010–2014: Kiss Péter (független)
 2014–2019: Kiss Péter (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Kiss Péter (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 92%-a magyar, 7%-a cigány és 1%-a német nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,4%-a magyarnak, 8,6% cigánynak, 2,4% németnek, 1,2% ukránnak mondta magát (9,2% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64,3%, református 7,3%, görögkatolikus 14%, felekezeten kívüli 2,4% (11,9% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Római katolikus templom Nagy Szent Teréz tiszteletére szentelve.

Környező települések 
Csobád kb. 5 km-re, Forró kb. 8 km, Hernádszentandrás kb. 2 km, Pere kb. 6 km-re. A legközelebbi város: Encs 7 km-re.

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

További információk 
 Képek a faluról
 Nagy László:Ináncs község krónikája

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Jákfalva

Jákfalva község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Putnoki járásában.

Fekvése 
A megye északnyugati részén helyezkedik el, Miskolctól mintegy 35 kilométerre északnyugatra. A környező települések: észak felől Felsőkelecsény, kelet felől Felsőnyárád (3 km), dél felől Sajókaza (11 km), nyugat felől pedig Dövény (2 km); a legközelebbi városok:  Rudabánya (8 km) és Kazincbarcika (kb. 15 km).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Felsőnyárád vagy Dövény érintésével, a 2605-ös úton.

Története

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Sliz Attila (független)
 1994–1998: Sliz Attila (független)
 1998–2002: Sliz Attila (független)
 2002–2006: Vilcsek Ernő (független)
 2006–2010: Vilcsek Ernő (független)
 2010–2014: Vilcsek Ernő (független)
 2014–2019: Vilcsek Ernő (független)
 2019-től: Vilcsek Ernő (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,4%-a magyarnak, 24,5% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% szlováknak mondta magát (8,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 40,6%, református 25%, görögkatolikus 2%, evangélikus 2%, felekezeten kívüli 4,9% (22,5% nem válaszolt).

Látnivalói 

 Templom
 Kastélykert

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Járdánháza

Járdánháza község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése
Miskolctól közúton kb. 65 km-re nyugatra, Ózdtól 6 km-re délre található. A Hangony-patakba torkolló Hódos-patak völgyében, dombsági területen.

Története 
A cseh hospesek által elfoglalt terület eredetileg Arlóhoz tartozott. Neve Mocsolyás volt, s feltehetőleg korábban kialakult. Első írásos említése a Váradi regestrumban történik 1221-ben. 1412-től számítva nevezik Járdánházának. Ekkor kapta meg a Járdánházi család birtokként a területet. A török 1555-ben elpusztította, megszállt terület, majd puszta lett. A törökök kiűzése után benépesült, de a Thököly-felkelés idején újra puszta lett. A reformáció nem vert gyökeret, a lakosság római katolikus maradt mindvégig. 1882-ben kezdődött meg a szénbányászat. 1927-ben jött ki az utolsó csille szén, s ezzel fejeződött be a szénkitermelés. Az 1930-as évektől az Ózdi járáshoz tartozott, majd közös irányítás alatt állt Arlóval. Az 1990-es évek elejétől önálló község.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Ulrich Attiláné (független)
 1994–1998: Ulrich Attiláné (független)
 1998–2002: Ulrich Attiláné (MSZP)
 2002–2006: Ulrich Attiláné (MSZP)
 2006–2010: Dr. Almásiné Laurencsik Angelika (független)
 2010–2014: Kovács Gábor (független)
 2014–2019: Kovács Gábor (független)
 2019-től: Kovács Gábor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 81%-a magyar, 19%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,8%-a magyarnak, 17% cigánynak, 0,2% németnek mondta magát (6,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 71,8%, református 3,7%, görögkatolikus 0,9%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 6,3% (15% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 IV. Béla emlékkápolnája. A hagyomány szerint IV. Béla a tatárok elől menekülve ezen a helyen pihent meg.
 Római katolikus templom. A jelenlegi templom 1859-ben épült. Angyalok Királynéja Születésére szentelték fel.

Nevezetes járdánházaiak 
 Lux Elvira
 Almási Zoltán

Környező települések 
Arló 3 km-re, Borsodszentgyörgy 9 km-re. A legközelebbi város: Borsodnádasd 4 km-re.

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )

Képek

Jegyzetek

További információk 
 Önkormányzat

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Kánó

Kánó község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
Az Aggteleki-karszt délkeleti, a Galyaság délnyugati részén helyezkedik el, a megyeszékhely Miskolctól 40 kilométerre északra.

A közvetlenül határos települések: észak felől Égerszög (3 km), északkelet felől Szőlősardó (4 km), délkelet felől Felsőtelekes (4 km), dél felől Rudabánya (9 km) és Zubogy, délnyugat felől Imola (5 km), északnyugat felől pedig Aggtelek. A két legközelebbi város Rudabánya, illetve a 14 kilométerre fekvő Szendrő.

Megközelítése 
Főutcája a 2607-es út, ezen érhető el Felsőtelekes vagy Imola érintésével. A Galyaság központi völgyével és az ott fekvő településekkel (Égerszög, Teresztenye, Szőlősardó) a 2628-as út köti össze. A megyeszékhely felől a legegyszerűbben Kazincbarcikán és Rudabányán keresztül érhető el.

Története 
A települést 1272-ben említik először, Kalnau néven: ez alighanem az ószláv „kalina” (ostorménfa, fagyal) szóból származik. A település Gömör és Kis-Hont vármegye Tornaljai járásában, Borsod és Abaúj-Torna határán épült. A török időkben elnéptelenedett, utána sokáig Pusztakálnó néven említették. A Rákóczi-szabadságharc idején népesült be újra.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kovács István (MSZP)
 1994–1998: Kovács István (MSZP)
 1998–2002: Kovács István (független)
 2002–2006: Kovács István (független)
 2006–2010: Kovács István (független)
 2010–2014: Gyenesné Garan Edina (független)
 2014–2019: Gyenesné Garan Edina (független)
 2019-től: Bokros Lajos (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,4%-a magyarnak, 1,7% cigánynak mondta magát (8,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 6,9%, református 68,4%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 6,9% (17,2% nem válaszolt).

Látnivalók 
 A késő barokk református templom 1804-ben épült, a tornya pedig 1886-ban.
 A református temetőben még mintegy ötven, hagyományos formájú és díszítésű, tölgyfából készült fejfa áll; a legöregebbeket a 19. század végén faragták, azonban számuk évről évre csökken, ahogy elkorhadnak.

Jegyzetek

Források 
 Kánó honlapja
 Kánói Konferencia Központ
 Hadobás S., 2003: Az Aggteleki Nemzeti Park és környéke kultúrtörténeti értékei I. Építészeti emlékek. 2., javított kiadás. Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság, p. 9.

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Gömör és Kis-Hont vármegye települései
Bollobás Béla (matematikus)

Bollobás Béla (Budapest, 1943. augusztus 3. –) Széchenyi-díjas magyar matematikus, a Cambridge-i Egyetem professzora, és a Memphisi Egyetem címzetes professzora, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja (1990). Édesapja Bollobás Béla orvos, testvére Bollobás Enikő irodalomtörténész, műfordító, egyetemi tanár.

A Nemzetközi Matematikai Diákolimpiák magyar versenyzőjeként az első három évben (1959–1961) egyszer második, kétszer első díjas lett. A Cambridge-i Egyetemen doktorált, és egy évet az Oxfordi Egyetem-en is tanult. 1970 óta tanít a Cambridge Egyetemen, ahol a Trinity College tagja.

Kombinatorikával és gráfelmélettel foglalkozik. Számos eredményt ért el az extremális halmazrendszerek és a véletlen gráfok elméletében. (Bishop–Phelps–Bollobás elmélet)

A Combinatorics, Probability and Computing című matematikai folyóirat főszerkesztője.

Munkái 

 Graph Theory, Springer-Verlag, New York, 1979.
 Combinatorics - set systems, hypergraphs, families of vectors, and combinatorial probability. Cambridge University Press 1986.
 Modern Graph Theory, Springer-Verlag, 1998.
 Random graphs, Cambridge University Press, 2001.
 Extremal graph theory, Dover Publications, 2004.
 Handbook of Large-Scale Random Networks, Bollobás Béla, Kozma Robert, Miklós Dezső, Springer 2009.

Díjak 
 Széchenyi-díj (2017)

Jegyzetek

Források 
 Bollobás Béla életrajza angol nyelven,

További információk
Adatai az akadémia honlapján
Béla Bollobás 60th birthday conference, August 2003

Magyar matematikusok
MTA-tagok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Széchenyi-díjasok
Budapesten született személyek
Magyar emigránsok Nagy-Britanniában
Magyar szakírók
A budapesti Apáczai diákjai
1943-ban született személyek
Élő személyek
Vármegyeszékhely

A vármegyeszékhely az a település, amelyet a vonatkozó jogszabály a vármegye (korábban megye) székhelyeként kijelöl. Itt működnek a vármegye önkormányzatának szervei és általában az egy megyére kiterjedő illetékességű egyéb szervek is.

Magyarország vármegyéinek nevét és székhelyét 1990 óta a 67/1990. (VIII. 14.) országgyűlési határozat szabályozza, míg a vármegyeszékhely esetleges áthelyezésének szabályait 2011 óta a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 125. § (4) bekezdés.

Története
A királyi vármegyék eredetileg egy-egy vár körül szerveződtek, tehát természetes módon e vár egyben a székhelyük is volt. A nemesi vármegyék azonban szervezeti és működési tekintetben teljes belső autonómiát élveztek, így székhelyeik kérdése nem volt a törvényhozás tárgya egészen 1723-ig, amikor viszont az 1723:LXXIII. tc. előírta a megyék számára, hogy állandó székhelyet jelöljenek ki, de annak kiválasztásáról továbbra is maguk döntöttek.

A kiegyezés után az önkormányzat szabadsága ebben a tekintetben is folyamatosan szűkült: először az 1876-os megyerendezéskor (1876:XXXIII. tc.) határozták meg törvényben az átszervezés által érintett megyék székhelyeit, majd ugyanez történt a trianoni békeszerződés után az 1923-as megyerendezéskor (1923. évi XXXV. tc.). Az 1938 és 1941 között Magyarországhoz visszacsatolt területeken az Országgyűlés felhatalmazása alapján a kormány intézkedett a közigazgatási beosztásról, így a megyeszékhelyek kijelöléséről is. Mindezek következtében 1944 végére a mai országterületen a megyék mintegy felének maradt beleszólása saját székhelyének kijelölésébe. Végül 1945-ben az Ideiglenes Nemzetgyűlés az ország teljes területére kiterjesztette a közigazgatási beosztás rendezésére vonatkozó általános felhatalmazást a Ideiglenes Nemzeti Kormány számára. Azóta a helyzet abban az értelemben változatlan, hogy a megyeszékhelyet nem az érintett megye, hanem valamely központi szerv jelöli ki, bár a vonatkozó jogforrás időszakonként változott; 1990 óta országgyűlési határozat rendelkezik a megyék nevéről és székhelyéről.

A 2012-től hatályos alaptörvény 11. módosításával a „vármegye” elnevezés mellett törvénymódosításokkal és kormányrendeletekkel a „vármegyeszékhely” elnevezést is bevezették.

Magyarország vármegyeszékhelyei
 Békéscsaba (Békés)
 Budapest (Pest)
 Debrecen (Hajdú-Bihar)
 Eger (Heves)
 Győr (Győr-Moson-Sopron)
 Kaposvár (Somogy)
 Kecskemét (Bács-Kiskun)
 Miskolc (Borsod-Abaúj-Zemplén)
 Nyíregyháza (Szabolcs-Szatmár-Bereg)
 Pécs (Baranya)
 Salgótarján (Nógrád)
 Szeged (Csongrád-Csanád)
 Szekszárd (Tolna)
 Székesfehérvár (Fejér)
 Szolnok (Jász-Nagykun-Szolnok)
 Szombathely (Vas)
 Tatabánya (Komárom-Esztergom)
 Veszprém (Veszprém)
 Zalaegerszeg (Zala)

Jegyzetek

További információk 
 67/1990. (VIII. 14.) OGY határozat a Magyar Köztársaság megyéiről, a megyék nevéről és székhelyéről (Wolters Kluwer jogtár, Hozzáférés: 2020. július 7.)
 2011. évi CLXXXIX. törvény Magyarország helyi önkormányzatairól (Wolters Kluwer jogtár, Hozzáférés: 2020. július 7.)

Közigazgatás
Magyarország közigazgatása
The Doors (album)

A The Doors egy rockalbum a The Doors nevű amerikai zenekar előadásában, ami az Electra Records gondozásában jelent meg 1967-ben.

Ez az együttes bemutatkozó albuma, rajta a kislemezként már befutott Light My Fire című dal hosszabb (instrumentális résszel kiegészített) verziójával és a The End című Oidipusz-i (önelemző) dallal. Az Alabama Song eredetileg Bertolt Brecht és Kurt Weill operájában (Aufstieg und Fall der Stadt Mahagonny) hangzott fel. A Back Door Man pedig tisztelet volt Howlin' Wolf blues énekesnek.

Az album sötét hangulata, Jim Morrison szexepilje és vad életstílusa nagy befolyással volt a rock and roll zene jövőjére. Külön érdekesség, hogy alig egy hét alatt tudták megvalósítani ezt az óriási sikert.
Közvetlen az album elkészülte után Morrison eltűnt pár órára, majd mikor visszatért, az LSD drognak köszönhetően poroltóval szétfújta az egész stúdiót.

1998-ban a Q magazin olvasói minden idők 93. legsikeresebb albumának szavazták meg a The Doors-t, 2003-ban pedig a VH1 csatorna a 60. helyre sorolta. Szerepel az 1001 lemez, amit hallanod kell, mielőtt meghalsz című könyvben.

Az album dalai

Közreműködők

The Doors 
Robby Krieger – gitár
Jim Morrison – ének, keverés
Ray Manzarek – orgona, zongora, billentyűk, keverés
John Densmore – dob

Produkció 
Bruce Botnick – hangmérnök, felvétel, keverés
Jac Holzman – 	produkció felügyelő
Paul Rothchild – producer, felvétel, keverés
Guy Webster – 	fotográfus
William S. Harvey – művészeti vezető, tervezés
Joel Brodsky – fotográfus

Helyezései a slágerlistákon

Album

Kislemezek

Külső hivatkozások 
The Doors dalszövegek

The Doors-albumok
1967 nagylemezei
Felsőszénégető

Felsőszénégető (németül Oberkohlstätten) Alsószénégető településrésze Ausztriában Burgenland tartományban a Felsőőri járásban.

Fekvése 
A Kőszegi-hegységtől északra egy dombvonulat oldalában 550 m magasan fekszik, közigazgatásilag Alsószénégetőhöz tartozik.

Története 
Határában vaskori sírhalom található és egy római kori temetőt is feltártak a 19. században.
A 16. században alapított település, ahol az uradalmi kohókhoz égettek faszenet.  Első írásos említése 1597-ben "ZenEgeto" néven történt. Alsó- és Felsőszénégető 1640-ben vált ketté. A településnek 1697-től csak fa haranglába állt, melyet 1756-ban a templom felépítése után bontottak le. Templomát 1747-ben építették, plébániáját 1777-ben alapították és hozzácsatolták a korábban Lékához tartozó Alsószénégető és a Máriafalvához tartozó Szalónakhuta községeket.

Vas vármegye monográfiája szerint " Felső-Szénégető kis német falu 34 házzal és 230 r. kath. és ág. ev. lakossal. Postája Gyöngyösfő, távírója Léka. Határában vaskorszakbeli sírhalom van."

1910-ben 194, túlnyomórészt német lakosa volt. Önkéntes tűzoltóegylete 1912-ben alakult. A trianoni békeszerződésig Vas vármegye Kőszegi járásához tartozott. 1921-ben Ausztria Burgenland tartományának része lett. 1950-ben bevezetették az elektromosságot és megépült a vízvezeték hálózat. Plébániáját 1969-ben építették. 1971-ben Alsószénégetőhöz csatolták. Tűzoltószerháza 1996-ban épült. A falunak ma mintegy 200 német lakosa van.

Nevezetességei 
Szent Lénárdnak szentelt plébániatemplomát 1747-ben építették, tornya eredetileg fából készült. 1800-ban átépítették, 1972-ben, majd 1994-ben renoválták.

További információk 
 Alsószénégető hivatalos oldala
 A felsőszénégetői plébánia története
 Alsószénégető az Írottkő Natúrpark honlapján
 Geomix.at
 A község az osztrák települések információs portálján
 Magyar katolikus lexikon

Jegyzetek 

Burgenland települései
Vas vármegye települései
Felsőkalocsa

Felsőkalocsa (más néven Negróc, , , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése 
Ökörmezőtől 12 km-re délkeletre, a Negrovec patak és a Talabor folyó összefolyásánál fekszik.

Története 
1463-ban említik először. 1657-ben a lengyelek pusztították el.

A 2200 lakosú település Szent Mihály tiszteletére szentelt görögkatolikus fatemploma a 18. században épült, 1818-ban került mai helyére. Ikonosztáza 18. századi.

1910-ben 1456, többségben ruszin lakosa volt, jelentős német  kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Ökörmezői járásához tartozott.

2020-ig Koszóver tartozott hozzá.

Népessége

Nevezetességek 
 Görögkatolikus fatemploma - A 18. században épült, Mihály arkangyal tiszteletére szentelték fel.
 Ikonosztáza 18. századból való.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Huszti járás települései
Máramaros vármegye települései
Felsőszinevér

Felsőszinevér (más néven Szinevérpolyána, , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése
Ökörmezőtől 15 km-re északkeletre, a Talabor partján fekszik.

Nevének eredete
A  Szinevér helységnév ruszin eredetű. Az összetett név előtagja a ruszin-ukrán синій ’kék’ melléknév (СУМ.9: 182-3, Чопей 362), utótagja pedig a вир ’örvény, forgó’ (СУМ. 1: 466, Sztripszky 119) főnév. Pesty Frigyes írta a település elnevezéséről: „Nevezetére nézve csupán az orosz szótól származtatik,- ugyanis a község alsó része alatt a Talabor folyóban mintegy 6 öl hosszaságban egy szikla alatt iszonyú nagy mélység lévén, mely felette nagy mélysége, s örvénye miatt Szinyivir-nek nevezett (!); mert Szinyi magyarul annyi: mint kék és vir magyarul: örvény – egybe kimondva Szinyi vir – kék örvény – innét maradt fent maig is Szinevér nevezete”.

A név a Talabor folyó kéken örvénylő vizével, és nem a Szinevérpolyánától északra fekvő tengerszemmel kapcsolatos.

Története
A falu nevét 1604-ben Zynever(Bélay 200) néven említette először oklevél. További névváltozata: 1605-ben, Szinever, 1715-ben Szinevér Polyána, 1725-ben Szinever, 1773-ban Szinevér, 1808-ban Synewir, Szinevér (Lipszky:rep. 648), 1828-ban, 1838-ban Szinevér, 1851-ben Szinevér (Fényes Elek 4: 136-7), 1877-ben Szinevér, Tócska-Szinevér, Szinyijvér (hnt.), 1913-ban Alsószinevér (hnt.), 1925-ben Sinevir Nižni, 1930-ban Sinovir (ComMarmUg. 122), 1944-ben Alsószinevér, Синевиръ (hnt.), 1983-ban Сiневiр, Синевир(Zo).

A falut a 17. század végén a Kornis örökösök telepítették.

1910-ben 1013, túlnyomórészt ruszin lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Ökörmezői járásához tartozott.

Népesség 
Ma mintegy 1000 ukrán-ruszin lakosa van.

Nevezetességek
 Görögkatolikus fatemploma és haranglába a 18-19. században épült a Megváltás tiszteletére.
 A határában fekvő Szinevéri-tó kedvelt üdülőhely. A tó kb. 10 000 éve egy földcsuszamlás következtében keletkezett.
 2004-től itt tartják a Kárpátaljai Nyári Szabadegyetem évi rendezvényeit (2012-ben a huszadikat).

Források
 Sebestyén Zsolt: Máramaros megye helységneveinek etimológiai szótára 

A Huszti járás települései
Máramaros vármegye települései
Felsőveresmart

Felsőveresmart (ukránul Велика Копаня, magyar átírásban Velika Kopanya, oroszul Великая Копаня (Velikaja Kopanya / Velikaja Kopanja)): falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 9 km-re északkeletre a Tisza jobb partján fekszik, Alsóveresmart tartozik hozzá.

Története
1430-ban említik először. 1910-ben 1922, többségben ruszin lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszáninneni járásához tartozott. Ma 3200 ukrán-ruszin lakosa van.

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Látnivalók
Határában természetvédelmi terület van növényi ritkaságokkal.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Fertősalmás

Fertősalmás (ukránul Фертешолмаш (Fertesolmas / Fertešolmaš) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 20 km-re délnyugatra, Nagypaládtól 4 km-re délkeletre, a határ mellett, a Túr jobb partján fekszik. A településtől Két kilométerrel dél-nyugatra van a magyar-román-ukrán hármashatár.

Nevének eredete
Nevének első tagja a falu környékének mocsaras, fertős területen levő határára utal. Nevének almás utótagja az alma (vadalmafa) szó s képzős származékából ered.

Története
Fertősalmás nevét 1319-ben Almas néven említik először az oklevelek.

A település egykor Ugocsa vármegyéhez tartozott. 
Mai Fertősalmás nevét a 18. századtól viseli.

Birtokosai voltak egykor a Somody, Antal, Tegze, Tabák és a Török családok.

1910-ben 827 magyar lakosa volt, melyből 92 görögkatolikus, 611 református, 62 izraelita volt.

A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Látnivalók
Református temploma 1812-ben épült klasszicista stílusban, tornya 1868-ban készült el.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Egyéb információk
 Karpat.in.ua Átadták a megújult Fertősalmási Általános Iskolát 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Felsőlipnica

Felsőlipnica (lengyelül Lipnica Mała [lʲip'ɲiʦa ˈmawa]): falu Lengyelországban, az egykori Nowy Sącz, a mai Kis-lengyelországi vajdaságban.

Fekvése 
Jablonkától 6 km-re északnyugatra, a Babia Góra tövében, a Syhlec-patak két partján fekszik.

Története 
Árva vármegye legősibb, már 1111-ben említett települése, Turdossin, 1265-től magyar vámállomásként működött a Közép-Magyarországról Lengyelországba, Krakkóba vezető kereskedelmi útvonalon. Ekkoriban a településtől északra fekvő területek Lengyelországhoz tartoztak, amit az is bizonyít, hogy Jablonka területén Nagy Kázmér lengyel király 1368-ban vámhivatalt létesített, amely a turdossini magyar vámállomás lengyel megfelelője volt.

A falut 1608 körül Kral János soltész alapította a Babia Góra túloldaláról érkezett Żywiec környéki telepesekkel. Szent István temploma és fa harangtornya a 18. századból való. A faluban még láthatók az érdekes díszítésű faházak maradványai.

1910-ben 1573, túlnyomórészt lengyel lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott. Ma 2900 lengyel lakosa van.

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Árva vármegye települései
Boy (album)

A Boy a U2 bemutatkozó albuma, 1980-ból. A megjelenése előtt kislemezen kiadott I Will Follow már meglehetősen népszerű és (főként az egyetemi rádiókban) gyakran játszott dal volt. Szövegét sokan vallásos tematikájúnak tartották, ami – lévén az együttes művészetében igen meghatározó elem a hit – helytálló értelmezés lehet, bár ezzel a dallal kapcsolatban a tagok ezt sosem erősítették meg.

A felvételek a dublini Windmill Lane Stúdióban készültek, Steve Lillywhite irányítása mellett. A dalok némelyike, például az An Cat Dubh és a The Ocean a stúdióban született, másokat egy ideje már koncertjeiken is játszottak (Stories for Boys, Out of Control és Twilight).

Éles ellentétben az akkor népszerű brit rockzenekarokkal, mint a Smiths, a Boy optimista hangvételű szövegei, és ritmikusabb, gitárközpontú (az amerikai jangle popra emlékeztető) zenéje egy új stílus felé való törekvést mutatott.

A lemez borítóján látható kisfiú Peter Rowan, Bono barátjának, Gugginak az öccse. A fényképész, Hugo McGuiness és a borító tervezője, Steve Averill még több jövendő U2-albumon is együtt dolgoznak majd. Az USA-beli kiadáson azonban az együttes fényképe szerepel, félő volt ugyanis, hogy gyermekpornográfiával vádolhatják őket.

Az album az Egyesült Királyságban nem került fel a slágerlistákra, az óceán másik partján azonban 1981-ben a 63. volt a Billboard listáján; az I Will Follow pedig a 20. helyet érte el a mainstream rock kategóriában.

Dalok
I Will Follow – 3:36
Twilight – 4:22
An Cat Dubh – 6:21
Into the Heart – 1:53
Out of Control – 4:13
Stories for Boys – 3:02
The Ocean – 1:34
A Day Without Me – 3:14
Another Time, Another Place – 4:34
The Electric Co. – 4:48
Shadows and Tall Trees – 4:36

Előadók
Bono – ének
The Edge – gitár, zongora, ének
Adam Clayton – basszusgitár
Larry Mullen, Jr. – dob

További információk
U2 Wanderer diszkográfia
U2-Vertigo-Tour.com – a Boy turnéján játszott számok
Three Sunrises – a lemez dalairól

1980 nagylemezei
U2-albumok
Island Records-albumok
Kelemér

Kelemér község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Földrajzi helyzete 
A Sajó völgyétől északra, a Keleméri-patak völgyében terül el Putnoktól 9, Miskolctól közúton 51 kilométerre. Főutcája a Serényfalva és Ragály között húzódó 2601-es közút, amely a község központjában a 7,900-as kilométerszelvénye közelében jár; itt ágazik ki belőle kelet felé a Putnokig húzódó 2602-es közút, illetve északnyugati irányban a Gömörszőlősre vezető 26 101-es út.

Története 

A település az Árpád-kor óta létezik, először 1232-ben említik. 1332-ben Kaleuer alakban fordul elő. A tatárjárás után vár épült a környéken, de a 14. században már romként említik. A török időkben átmenetileg elnéptelenedett.

Tompa Mihály a szabadságharc leverése utáni időkben két évig élt a községben, mint a falu lelkésze. A költő barátja volt Petőfi Sándornak és Arany Jánosnak is. Itt tartózkodása idején írta a szabadságharc bukása utáni időkben, az önkényuralom idején allegorikus, a szabadság és a függetlenség eszményét hirdető verseit, többnyire Rém Elek álnéven, ami a Kelemér szó visszafelé olvasva.

Közélete

Polgármesterei 

 1990–1994: Szala Pál (FKgP)

 1994–1998: Szala Pál (független)
 1998–2002: Szala Pál (független)
 2002–2006: Szala Pál (független)
 2006–2010: Szala Pál (független)
 2010–2014: Kovács László János (független)
 2014–2019: Bukovenszki Józsefné (független)
 2019-től: Bukovenszki Józsefné (független)

Népessége 

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 85%-a magyar, 15%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámláláson a lakosok 81,3%-a magyarnak, 0,6% bolgárnak, 6,6% cigánynak mondta magát (18,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,4%, református 35,5%, görögkatolikus 0,8%, evangélikus 0,6%, felekezeten kívüli 6% (26,6% nem válaszolt).

Látnivalói 

 Református templom (14. század)
 Tompa Mihály Emlékház
 Népi építészet remekei
 Mohos-tavak

Környező települések 

Alsószuha 8 km-re, Gömörszőlős 2 km-re, Serényfalva 6 km-re, Szuhafő 10 km-re, Zádorfalva 5 km-re. A legközelebbi város: Putnok 9 km-re.

Jegyzetek

További információk 

 Kelemér honlapja 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Gömör és Kis-Hont vármegye települései
Vamp (folyóirat)

A lapot 1995-ben alapította Apostolos Radis Görögországban, és egy felnőtteknek szánt erotikus-pornográf jellegű lap. Időközben Európa-szerte megjelentek nemzeti kiadásai is.

Tartalom
Európa-szerte havonta megjelenő magazin, egy aránylag rendhagyó új stílussal, valahol a  Penthouse és a Hustler között. Leginkább a 18-26 éves fiatalok keresik, férfiak és nők egyaránt. A Vamp magazin, akárcsak a Hustler, keményen bírálja a politikát, górcső alá veszi a  gazdasági, külpolitikai és belpolitikai bakikat.
 
De érdekes cikkeket tartalmaz a világ hírességeiről, híres merényleteiről is. Egy lap, amely ötvözi tartalmában az erotikát, pornográfiát, történelmet, földrajzot és az általános információkat. Minden hónapban megjelenik a 3 különleges fotósorozat: a CelebVamp (egy híresség aktfotósorozata), az Amateurpussycat (egy amatőr aktfotósorozata) és a Vampsexkitten (egy fotómodell aktfotósorozata).

A CelebVamp fotósorozat a Vamp magazin egyik fotósorozata, melyben hírességek fotói kerülnek „közszemlére”. Magyar hírességként eddig  Pirner Alma jelent meg benne.

Jegyzetek 

Erotikus magazinok
Petri-háló

A Petri-háló diszkrét elosztott rendszerek matematikai ábrázolása. A Petri-hálókat az 1960-as években Carl Adam Petri határozta meg először. Mivel ez az ábrázolás az egy időben lezajló események megjelenítésére alkalmas, az automataelmélet általánosításának tekinthető.
 
A Petri-háló helyekből, átmenetekből és irányított élekből mint elemekből áll. Az élek kötik össze a helyeket az átmenetekkel és megfordítva, ugyanakkor a helyek és az átmenetek saját csoportja között nincsen közvetlen éllel megvalósított kapcsolat, azaz a Petri-hálók irányított páros gráfok. Az egyes helyeken tetszés szerinti számú „token” fordulhat elő, amely tokenek akkor kerülnek át a következő helyre (azaz a helyhez kapcsolódó átmenet akkor „tüzel”), ha az átmenethez vezető élek mindegyikén a „tüzelési” feltétel teljesül.

Algebrai struktúrák
Automatika
Információelmélet

Az információelmélet az információval, mint az új ismeretté értelmezett adattal foglalkozó matematikai illetve hírközlési tudományterület. Főként az információ keletkezésével, struktúrájával, kezelésével, tárolásával, elérésével és továbbításával foglalkozik. Az információelmélet ezenkívül tanulmányozza az információ különböző felhasználását, az információs rendszereket. Az információelmélet megalapítói Samuel Morse (inkább előfutár), később Claude Shannon matematikus, hírközlési szakember.

Az információelmélet az elektromos hírtovábbítás kutatása során jött létre 1948 körül. Alapítói Claude Shannon, Norbert Wiener és Andrej Nyikolajevics Kolmogorov. Az információ latin eredetű szó, amely értesülést, hírt, üzenetet, tájékoztatást jelent. Az információelmélet szerint azonban az üzenet nem azonos az információval. Az átvitt adatmennyiség információtartalma attól függ, hogy a vétel helyén mennyire szünteti meg a bizonytalanságot. Például az alábbi hiányos sürgöny információtartalma attól függ, hogy naponta hány vonat jön: "Holnap érkezem, a …… órás vonattal, Károly." Ha csak egy vonat érkezik, a bizonytalanság megszűnt, ha viszont naponta sok vonat jár, nagy a bizonytalanság, az üzenet információtartalma kicsi.

Kapcsolódó szócikkek 
 Shannon-entrópia

További információk 
 Alice és Bob - 2. rész: Alice és Bob számítógépezik
 Alice és Bob - 4. rész: Alice és Bob félreérti egymást

Valószínűségszámítás
Informatika
Kommunikáció
Ébenfa

Az ébenfa a Diospyros nemzetségbe tartozó fa vagy a belőle nyert faanyag. Tágabb értelemben a nemesfákat használó mesterségek eredetüktől függetlenül ébenfának neveznek egyéb olyan faanyagot is, ami nehéz, kemény, tömör szerkezetű (akár a víznél is nagyobb sűrűségű), és fekete vagy sötét színű.

Diospyros fajok 
Általában nem túl magas fák, viszonylag kicsiny törzsátmérővel. Az értékes faanyagukról ismert fajok mellett gyümölcsfák is tartoznak ide, például a datolyaszilva vagy kakigyümölcs.

Anyagukra jellemző, hogy nagy sűrűségű, szerkezete viszonylag homogén, pórusai kicsik vagy közepesek. Sokféle színe lehet, a leggyakoribb a szürkés rózsaszín, viszonylag kevés faj anyagának van szép, színes gesztje, ami miatt elsősorban értékelik. A fekete ébenfák szíjácsa általában 6–8 cm széles, fehér vagy rózsaszínes. A fekete geszt pórusait szintén fekete tartalmi anyagok töltik ki, emiatt szinte láthatatlanok, ez adja felületének fémesen csillogó fényét. Rendkívül tartós, a gombáknak és rovaroknak jól ellenálló faanyagok. Száradás közben erősen zsugorodik, keménysége miatt ez repedéseket okozhat.

Csíkos ébenfák 
Jellemzőjük a barna, fekete geszt, feltűnő színes csíkokkal. Előfordulnak Indiában, Pakisztánban, Srí Lankán, Indonéziában. A következő fajok faanyaga:
 Diospyros celebica: coromandel vagy makassar-ében
 Diospyros discolor
 Diospyros insularis
 Diospyros kurzii: zebrafa
 Diospyros marmorata

Fekete ébenfák Ázsiából 
Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. Előfordulnak Indiában, Pakisztánban, Srí Lankán, Indonéziában. A következő fajok faanyaga:
 Diospyros ebenum: ceyloni ében
 Diospyros ferrea
 Diospyros hebecarpa
 Diospyros humilis
 Diospyros melanoxylon: indiai ében
 Diospyros vera

Fekete ébenfák Afrikából 
Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. Előfordulnak a trópusi Afrikában, Madagaszkáron. A következő fajok faanyaga:
 Diospyros crassiflora,
 Diospyros mespiliformis,
 Diospyros toxicaria: afrikai ében
 Diospyros perrieri: madagaszkári ében

Egyéb ébenfák 
Mélyfekete színe van a grenadilfának, a Dalbergia melanoxylon nevű kelet-afrikai fa anyagának, sok szempontból talán értékesebb is, mint a „valódi” ébenfák. Sokszor helyettesítik az ébenfát sötét színű paliszanderekkel, sőt, különleges kezeléssel más faanyagok is feketévé tehetők, ezek neve hamis ében.

Felhasználása 

Az ókortól kezdve napjainkig nagy becsben tartják. Használják értékes bútorokhoz berakásnak, faragáshoz, húros hangszerekhez fogólapnak, kulcsnak.

Keménysége miatt nem könnyű megmunkálni, gyakran kicsorbítja a szerszámok vágóéleit, de nagyon szépen polírozható. A lakkokkal szemben szeszélyesen viselkedik, jól ragasztható. Száradáskor hajlamos az alakváltozásra, repedezésre, ezért különös figyelmet igényel a tárolása.

Források 
 Hein Kobler: Trópusi fák (jegyzet)
 Aidan Walker: Identifying wood –

További információk 

Fák
Faanyagok
Kós Károly Egyesülés

A Kós Károly Egyesülés 1989. december 10-én alakult meg Kaposváron.

Tágabb értelemben előzményének tekinthető a századforduló és századelő magyarországi és közép-európai szellemi-építészeti-társadalmi mozgalmainak egy része – szecesszió, antropozófia, Fiatalok építészcsoport, gödöllői művésztelep, Lechner Ödön – egészen a múlt századig, a 20. század folyamán ezek továbbérlelődése és mindenekelőtt Kós Károly élete és működése. Mindezek a felsorolt szellemi-építészeti csoportosulások – mozgalmak – személyek saját szellemi forrásterületüket részben a középkori európai kultúrában, részben annak keresztény eredetében, részben – elsősorban Magyarországon – az ősrégi, keleti eredetű, s az azt őrző magyar népi kultúrában jelölték meg, ezért elvileg mindeme forrásterületet is az Egyesülés előzményének lehet tekinteni, végtelenül kitágítva az előzmény, a történeti források fogalmát és határait.

2015-ben a Somogy Megyei Építészkamara emléktáblát avatott a kaposvári Dózsa György utca 21-es ház homlokzatán arra emlékezve, hogy 1989-ben itt alakult meg a Kós Károly Egyesülés.

A Kós Károly Alapítvány

1990-ben alapította a Kós Károly Egyesülés. Az első két évben a külső támogatásokat szervezte, majd felvállalta az Egyesülés intézményeinek működtetését is. Az Alapítvány a kiadója és terjesztője az Országépítő című folyóiratnak.

Jegyzetek

További információk
 Az egyesülés honlapja
 Az Országépítő honlapja

Magyarországi civil szervezetek
Kos Karoly
Kaposvár kulturális élete
Strange Days

1967 végén a The Doors amerikai zenekar jelentette meg a Strange Days című albumot. Sokan ezt tartják az együttes egyik legjobb albumának. Az album tartalmazza a Strange Days, People Are Strange és Love Me Two Times című dalokat. A When The Music's Over egy epikus költemény, amit leginkább a híres The End című számhoz lehet hasonlítani.

A Moonlight Drive volt az első szám, amit Jim Morrison a The Doors számára írt. A szám demó verzióját már 1965-ben felvették, majd 1966-ban újra rögzítették az első albumukhoz (The Doors). A végső változat 1967-ben készült el és ezen az albumon jelent meg.

Az albumból áradó misztikus és rejtélyes légkört sokszor a Carmina Burana-hoz hasonlítják.

Számlista 
az összes dalt a The Doors írta és játssza (John Densmore, Robby Krieger, Ray Manzarek, Jim Morrison)

Strange Days – 3:09
You're Lost Little Girl – 3:03
Love Me Two Times – 3:16
Unhappy Girl – 2:00
Horse Latitudes – 1:35
Moonlight Drive – 3:04
People Are Strange – 2:12
My Eyes Have Seen You – 2:29
I Can't See Your Face in My Mind – 3:26
When the Music's Over – 10:59

The Doors-albumok
1967 nagylemezei
Waiting for the Sun

Az 1968-ban megjelent Waiting for the Sun a The Doors harmadik albuma.

Az album és a Hello, I Love You című kislemez hamar a toplisták élére került. A dalokhoz felhasznált anyagok többnyire még a zenekar megalakulása előtt készültek. Ezek egyik legjobb példája a Not to Touch the Earth, amely részlet Jim Morrison epikus költeményéből, a Celebration of the Lizard-ból. Az eredeti tervek szerint a szám az album egyik oldalát teljesen betöltötte volna, azonban sosem sikerült felvenniük úgy, hogy az az albumra kerülhessen. (Végül az 1970-ben megjelent Absolutely Live albumra kerül majd fel.)

Ütős dalszövegei ellenére az albumot sokszor kritizálták lágy, kedélyes zenéje miatt, ami kissé távol állt az együttesre korábban jellemző igényes, törekvő stílustól, ami a hírnevet is meghozta nekik. Mindezek ellenére kevesen vitatják a fenyegető Five to One és az nosztalgikus Not to Touch the Earth értékeit.

A Waiting for The Sun című szám majd az 1970-es Morrison Hotel albumon jelenik meg.

Dalok 
az összes dalt a The Doors írta és játssza (John Densmore, Robbie Krieger, Ray Manzarek, Jim Morrison)

 Hello, I Love You – 2:22
 Love Street – 3:06
 Not to Touch the Earth – 3:54
 Summer's Almost Gone – 3:20
 Wintertime Love – 1:52
 The Unknown Soldier – 3:10
 Spanish Caravan – 2:58
 My Wild Love – 2:50
 We Could Be So Good Together – 2:20
 Yes, the River Knows – 2:35
 Five to One – 4:22

Külső hivatkozások 
 Waiting For The Sun dalszövegek

The Doors-albumok
1968 nagylemezei
A Billboard 200 lista első helyezettjei