Felsőzsolca

Felsőzsolca kisváros Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban. A vármegye 10. legnépesebb városa.

Fekvése 
A megyeszékhely Miskolccal közvetlenül határos, attól keletre fekszik, a Bükk-vidéken, a Sajó folyó bal partján, a borsodi tájegység Abaújjal határos keleti oldalán. Felszíne sík, enyhén hullámos, a talajképző kőzetét löszös anyag alkotja.

Megközelítése, közlekedése 
Az ország távolabbi részei felől a legegyszerűbben a 3-as főúton közelíthető meg, amelyből az északi határában ágazik ki a 37-es út. A környező települések közül Arnóton át Boldvával a 2617-es, Ongával és Gesztellyel a 3605-ös, Sajóláddal és Muhival pedig a 3606-os út köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a  és a  érinti, melyeknek egy közös megállási pontjuk van a határai között. Felsőzsolca vasútállomás a település központjától körülbelül 3 kilométerre délre fekszik, a 3606-os út vasúti keresztezése mellett.

Felsőzsolca tömegközlekedését a szomszédos, miskolci közlekedési vállalat, az MVK Zrt. biztosítja. Jelenleg egy buszjárat, a 7-es busz szolgálja ki a lakosságot. Ezen kívül számos helyközi járat áthalad a város területén (a Szent István úton, illetve a Kassai úton). 2012. február 16-ától a 7-es busz körbejár Felsőzsolcán, érintve a Kassai-, Dózsa György-, Kodály Zoltán-, Kazinczy Ferenc- és Ongai utcákat is, ezáltal a korábbi 5 helyett immár 9 autóbuszmegálló található a városban.

Földrajzi kapcsolatok 
 Északkelet: Hernád folyó völgye, Szikszó
 Észak: Cserehát dombság
 Északnyugat: Sajószentpéter, Kazincbarcika, Edelény városok
 Nyugat: Miskolc megyei jogú város
 Dél: Sajó folyó völgye, Tisza mente, Tiszaújváros, Polgár, Debrecen városok
 Kelet: Tokaj-Hegyalja, Taktaköz, Szerencs, Tokaj városok

Klíma 
Jelleg: kontinentális, a hőmérséklet -25 °C-tól +35 °C-ig, az éves átlaghőmérséklet 11 °C.

Vízrajz 
A város mellett, a nyugati oldalon folyik a Sajó és az abba ömlő Kis-Sajó (a helyi lakosok által gyakran használt nevén: Bódva). Régen egy Pap-tója nevű tó volt Miskolc és Felsőzsolca között, aminek legendája is van. Állítólag egy templom süllyedt el a Pap-tóban. A tavat 2008-ban feltöltötték.

2010 júniusában megáradt a Sajó folyó és a Kis-Sajó patak, valamint helyenként jelentős belvíz is súlyosbította a helyzetet. A város 95%-a víz alá került, 201 ház összedőlt. 2200 ingatlanból 1800 rongálódott meg. 2011 tavaszán megtörtént az árvíz során megsérült régi Kis-Sajó híd bontása, valamint elkezdődött a Kis-Sajó medrének kotrása, és egy, a települést védő gát építése is annak északi és nyugati határa mentén.

Története 
A terület a neolitikum óta lakott. Először 1281-ben említik egy okiraton, amely a Miskolc és Zsolca közti birtokvitát zárja le azzal, hogy a két település határa mindenkor a Sajó folyó.

A középkorban Zsolca virágzó település volt, a törökök azonban feldúlták. Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc során is veszteségeket szenvedett a falu, az oroszok felgyújtották. A zsolcai csata emlékére 1867-ben emlékművet emeltek, Zsolca az ország második olyan települése, ahol a szabadságharcnak emlékművet állítottak.

A 19–20. század fordulóján a település lakossága nagyjából fele-fele arányban foglalkozott mezőgazdasággal és iparral-kereskedelemmel.

A 20. században Borsod megye jelentős iparvidékké vált, Felsőzsolca népessége is nőtt, főként a Miskolchoz való közelsége miatt. 1980-ra már hétezernél is több lakosa volt. 1997. július 1-jén városi rangot kapott. Azóta minden évben tartanak városnapokat, 2007-ben a 10 éves jubileumi rendezvényeket.

Felsőzsolca – feltehetőleg a Sajónak mint természetes határnak köszönhetően – nem olvadt be Miskolcba, de a két város szoros szimbiózisban él. Felsőzsolca az agglomeráció egyetlen települése, ahová az MVK Rt. városi buszai járnak ki.

2009-ben korszerű társasház épült meg a város határán.

2010-ben minden idők legnagyobb árvize zajlott le a városban. Összesen 201 ház dőlt össze és mintegy 1800 ingatlan rongálódott meg a 2200-ból, az újjáépítés folyamatban. 2010. június 4-ét a tragédia napjának nevezték el.

2010. augusztus 19-én Richter skála szerinti 3,1-es erősségű földrengés rázta meg a várost, december 14-én pedig egy 2,8-as erősségű.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Fehér Attila (független)
 1994–1998: Fehér Attila (független)
 1998–2002: Fehér Attila (független)
 2002–2006: Fehér Attila (független)
 2006–2010: Fehér Attila (független)
 2010–2014: Dr. Tóth Lajos József (független)
 2014–2019: Dr. Tóth Lajos József (független)
 2019-től: Szarka Tamás (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 85%-a magyar, 15%-a roma nemzetiségűnek vallotta magát. Ezen kívül még bolgárok és lengyelek is élnek kisebbségként Felsőzsolca területén.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,8%-a magyarnak, 11,8% cigánynak, 0,5% bolgárnak, 0,3% németnek, 0,2% ruszinnak mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallási megoszlás szerint: római katolikus 42%, református 13,7%, görögkatolikus 8,6%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 10,5% volt (23,6% nem nyilatkozott).

A címer leírása 
Hegyestalpú pajzs zöld mezejét felső harmadában ezüst hullámos sáv (pólya) osztja ketté. Alatta ezüst színű, hegyével lefelé álló, szembefordított csoroszlya és ekevas lebeg. A pajzstartó kiterjesztett szárnyú koronás fekete sas, jobb karmában ezüst kardot tartva.

A pajzsban a régi mezőgazdasági szerszámok (ekevas és csoroszlya) a hagyományos földművelést, az ezüst hullámos sáv a Sajót jelképezi.

A címertartó sas utal egyfelől a hajdani birtokos Rákócziakra, másfelől kifejezi a település harcok dúlta történetét is.

A község feudális kori pecsétnyomóját a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár őrzi. Ennek felirata: „F.ZSOLTZA.HELYSEGE. PETSETJE. 1817”. Ábrája: csoroszlya és ekevas, fölötte valószínűleg a folyót szimbolizáló barázdált sáv.

A pecsét jelképei a leggyakoribbak közé tartoznak, falvak egész sora rendelkezett hasonlóval, ill. csaknem azonossal. Tekintettel arra, hogy a község birtokosai közül a legnevezetesebb a Rákóczi-család volt, ezért ennek a családnak a címeréből szerepel a község címerében a kardot tartó sasmadár.

Intézmények 
 Általános Művelődési Központ  2001-2011 (ide tartozott mint Intézményegység a Krisztina Napköziotthonos Óvoda, a Platty Ida Napköziotthonos Óvoda,  a Szent István Két Tanítási Nyelvű Iskola, a Kazinczy Ferenc Általános Iskola, a Zeneiskola, az Egységes Pedagógiai Szakszolgálat, a  Közművelődés,  és a Városi Könyvtár) Hat telephelyen voltak az Intézményegységek.
 Szent István Katolikus Általános Iskola (2012 óta)
 Kazinczy Ferenc Református Iskola (2012 óta)
 Csomasz-Tóth Kálmán Református Alapfokú Művészeti Iskola Felsőzsolcai Tagintézménye (2012 óta)
 Felsőzsolca Napközi Otthonos Óvoda (két telephellyel)
 Felsőzsolcai Közművelődési Intézet és Városi Könyvtár 2012 óta
 Egységes Pedagógiai Szakszolgáltató és Családgondozó Központ (?)
 Felsőzsolca Városi Rendezvények Háza 
 ZsolcaTV   (2005 óta)

Látnivalók 
 1851-ben épült meg a görögkatolikus templom.
 Római katolikus temploma 1900-ban épült, Keresztelő Szent János tiszteletére szentelve.
 Bárczay-kastély, melyet 2001-ben újítottak fel.
 Múzeum és könyvtár a Bárczay-kastély épületében.
 2005-ben adták át a Trianon-emlékművet a Millenniumi Emlékparkban, amelyet minden év június 4-én megkoszorúznak az 1920. június 4-i évforduló alkalmából. 2010-ben ez elmaradt, az árvíz miatt.
 A Felsőzsolcai szélerőmű 2006-ban épült meg.
 2005-ben Közép-Európa első bolgárkertész emlékművének felavatása (https://web.archive.org/web/20160320064030/https://www.kozterkep.hu/~/12087/felsozsolcai_bolgar_kisebbseg_emlekmuve_felsozsolca_balogh_zsofia_2005.html)
 Felsőzsolca és Miskolc között korábban volt egy motokrossz pálya, amit 2008-ban lebontottak.
 2009-ben a városban Székelykaput állítottak a Kegyeleti Park bejárataként.

Sportélete 
A Felsőzsolca Városi Sport Club (Felsőzsolca VSC) 1935-ben alapított labdarúgóklub. 2005-2006-ban megnyerte a megyei bajnokságot.

Testvértelepülések 
  Királyhelmec, Szlovákia
  Korláthelmec, Ukrajna
  Delčevo, Macedónia
  Nyikómalomfalva, Románia
  Visk, Ukrajna
  Olsztynek, Lengyelország
  Magyarkanizsa, Szerbia
  İzmir (a város 'Gaziemir' nevű kerülete), Törökország
  Draganovo, Bulgária

Jegyzetek

További információk 
 Felsőzsolca friss hírei
 Felsőzsolca hírei
 Felsőzsolca honlapja
 Felsőzsolca.lap.hu
 Térkép Kalauz – Felsőzsolca
 Felsőzsolca nevezetes és egyéb épületei 3D-ben

Kapcsolódó szócikkek 
 Zsolcai-halmok

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Magyarország városai
 
Borsod vármegye települései