1959



Események 
 január 1. – Kubában megalakul a Manuel Urrutia Lleó vezette forradalmi kormány.
 január 25. – XXIII. János pápa bejelenti a II. vatikáni zsinat összehívását.
 január 10. – Az Államvédelmi Hatóság (ÁVH) egykor rettegett vezetője, Péter Gábor egyéni kegyelemmel szabadul. (Szakszervezeti könyvtárosként dolgozott nyugdíjazásáig.)
 február 5. – Szlovákiában a Megbízottak Testülete határozatot hoz a törvények és jogszabályok magyar nyelven történő közzétételéről.
 február 16. – Batista diktátor elűzése után Fidel Castro hatalomátvétele Kubában
 március 9. – A New York-i nemzetközi játékvásáron bemutatják Barbie babát. Ezzel ez a nap vált a játékszer hivatalos „születésnapjává”.
 március 10. – Fegyveres felkelés tör ki Tibetben a kínai uralommal szemben.
 március 10.–19. – A Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR) III. kongresszusán elfogadják az 1959–65. évi gazdasági fejlesztés irányelveit, melynek értelmében – többek között – az ún. „parasztkörök” (önkéntes termelőszövetkezetek) bevezetésével kísérletet tesznek a szocializmusnak vidéken történő elmélyítésére.
 március 14. – A jugoszláv külügyminisztérium ellenséges politikával vádolja Bulgáriát.
 március 24. – Jugoszláv párthatározat a nemzetiségi politikáról. (Ezt követően augusztusban visszatérnek állomáshelyükre Albánia és Jugoszlávia nagykövetei, akik 1958-ban a jugoszláviai albán kisebbség helyzetét illető nézetkülönbségek miatt hagyták el állomáshelyüket.)
 március 25. – Villányban létrejön az első szennyvízcsatorna-társulat.
 június 9–11. – A „szocialista kultúra kongresszusán” Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) felszólítja az alkotó értelmiség képviselőit a kulturális forradalom véghezvitelére.
 június 11. – Genfben megkezdődik a négyhatalmi külügyminiszteri ülés – a francia, amerikai, brit és szovjet külügyminiszter részvételével – a német kérdésről.
 június 30. – A Kossuth rádió népszerű sorozata, „A Szabó család” első adása.
 július 2. – Brüsszelben Albert liege-i herceg, a későbbi II. Albert belga király feleségül vette Donna Paola Margherita Maria Antonia Consiglia Ruffo di Calabria olasz hercegnőt.
 július 13. – Simi-völgyi atombaleset
 július 24. –  Richard Nixon amerikai alelnök és Nyikita Szergejevics Hruscsov szovjet pártfőtitkár "konyhai vitája".
 augusztus 19. – Az 1955-ben aláírt bagdadi paktum átalakul a Központi Szerződés Szervezetévé (CENTO). (1979-ben gyakorlatilag megszűnik.)
 augusztus 21. – Eisenhower amerikai elnök által aláírt rendelet értelmében Hawaii lesz az államok 50. tagja.
 szeptember 3–5. – A mezőgazdasági körök 1. országos konferenciája Lengyelországban.
 szeptember 15. – A brassói katonai bíróság ítéletet hirdet a brassói íróperben.
 október 10. – Felkeresi Boldoczki János moszkvai magyar nagykövet Rákosi Mátyást és a magyar pártvezetés nevében politikai tevékenységéről  való lemondó nyilatkozat megírására kéri. (Rákosi betegségére való hivatkozással nem teljesíti a kérést.)
 október 25. – Jaroslav Heyrovský csehszlovák akadémikus Nobel-díjat kap a polarográfiai kutatásaiért. (Ő Csehszlovákia első Nobel-díjasa.)
 november 11. – Az első Citroen 2CV földkerülő út érkezése Párizsba, két fiatal francia, Jean-Claude Baudot és Jacques Séguéla.
 november 20.
 Ausztria, Dánia, az Egyesült Királyság, Norvégia, Portugália, Svédország és Svájc aláírja az Európai Szabadkereskedelmi Társulást (EFTA) létrehozó stockholmi egyezményt.
 A Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Bizottsága (MSZMP KB) megerősíti korábbi döntését, és úgy határoz, hogy Rákosi Mátyás „maradjon ott, ahol van”. (A Szovjetunióban, száműzetésben.)
 november 25. – New Yorkban agyonlőve találják Povl Bang-Jensen dán diplomatát, az ENSZ ötös bizottság másodtitkárát. Halálának körülményei máig tisztázatlanok, miután megtagadta a magyar ügyben tanúskodó személyek névsorának kiadását.
 november 26. – Az ENSZ ismét napirendre tűzi a „magyar kérdést”.
 november 27–30. – Az Egyesült Parasztpárt III. kongresszusa.
 november 30. – Megkezdődik az MSZMP első kongresszusa (VII. kongresszus néven). A kongresszuson felszólal Hruscsov is.	
 december 1. – Az Antarktisz egyezmény aláírása, mely kikötötte a kontinens semlegességét.
 december 2. – A francia Riviérán található Fréjus városához közel, a Reyran folyó völgyében felépített Malpasset gát – az özönvízszerű esőzések hatására – átszakad, s a lezúduló víz- és sártömeg szinte elsöpri Fréjust, ahol 423 ember veszíti életét.
 december 15–22. – Párizsban felavatják az új NATO főhadiszállást.
 december 19. – Lengyelország, a Szovjetunió, az NDK, Magyarország és Csehszlovákia kormányai egyezményt kötnek közös olajvezeték építéséről.

Határozatlan dátumú események
 május – A Szovjetunió felveszi a diplomáciai kapcsolatokat Kubával.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1959-ben

1959 a tudományban 
 január 4. – A szovjet Luna–1 űrszonda 6000 km-re közelíti meg a Holdat és az első mesterséges bolygóvá válik.
 február 28. – Az amerikai Discoverer–1 az első poláris pályán keringő műhold.
 május 16. – Jánossy Andor vezetésével Tápiószelén megalakul az Országos Agrobotanikai Intézet, a magyarországi növényfajta-kísérleti és növénynemesítési kutatások fő bázisa.
 szeptember 14. – A szovjet Luna–2 űrszonda becsapódik a Holdba.
 október 6. – A Luna–3 fényképeket készít a Hold túlsó oldaláról.

1959 a légi közlekedésben

1959 a vasúti közlekedésben 
 december 31. – Bezárják a Szombathely–Bucsu vasutat.

1959 a filmművészetben 
 A Balázs Béla-díj megalapítása.

1959 az irodalomban 
 Brassói íróper: A román hatóságok öt erdélyi szász írót koncepciós perben egyenként 10-25 év kényszermunkára ítélnek.
 Ottlik Géza regénye: Iskola a határon
 Megjelenik Vladimír Mináč szlovák író Živí a mŕtvi (Élők és holtak) című regénye.

1959 a zenében 
Elvis Presley : A Date with Elvis , For LP Fans Only 
Chuck Berry : Chuck Berry Is on Top
Little Richard : The Fabulous Little Richard 
Ray Charles :  The Genius of Ray Charles , Ray Charles , The Fabulous Ray Charles

1959 a sportban 
 Jack Brabham nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Cooper csapattal.
 A Csepel SC nyeri az NB1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.

1959 a televízióban

1959 a jogalkotásban

Születések 
 január 4. – Vanity, kanadai színésznő († 2016)
 január 12. – Per Gessle, svéd énekes, szövegíró
 január 13. – Inara Luigas, észt politikus, parlamenti képviselő
 január 16. – Sade Adu, brit énekesnő
 január 17. – Susanna Hoffs amerikai zenész, énekesnő
 február 2. – Hubertus von Hohenlohe német főnemesi családból származó mexikói alpesisíző, popénekes és fotóművész
 február 12. – Bujdosó Imre, olimpiai bajnok vívó
 február 21. – Marek Raczkowski, lengyel festőművész, karikaturista, díszlettervező
 február 22. – Hortobágyi T. Cirill pannonhalmi főapát
 február 22. – Kyle MacLachlan, amerikai színész
 február 27. – Vardan Petroszján örmény színész, forgatókönyvíró, humorista
 március 10. – Szabadi Vilmos, magyar hegedűművész
 március 18. – Irene Cara amerikai énekesnő, színésznő († 2022)
 március 25. – Joanna Stempińska borász, művészettörténész, diplomata, Lengyelország nagykövete
 április 22. – Falusi Mariann magyar énekesnő, színésznő a Pa-dö-dő együttes tagja
 április 27. – Andrew Fire a 2006. évi fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat megosztva kapta Craig C. Melloval az RNS interferenciájának felfedezéséért
 április 29. – Dajka László egy egykori magyar labdarúgó, jelenleg edző
 május 3. – Bobby "Blitz" Ellsworth, az Overkill thrash metal együttes frontembere, a műfaj egyik legkarizmatikusabb előadója
 május 9. – Áder János, köztársasági elnök, politikus, a FIDESZ egyik vezetője
 május 17. – Alik Szaharov, operatőr, rendező
 május 18. – Galla Miklós humorista, zenész
 június 1. – Alan Wilder, brit popzenész, a Depeche Mode egykori tagja
 június 11. – Hugh Laurie, brit színész
 június 13. – Klaus Johannis, erdélyi lutheránus szász gimnáziumi tanár, tanfelügyelő, 2000-től Nagyszeben polgármestere, 2014-től Románia megválasztott köztársasági elnöke
 június 14. – Freund Tamás, Bolyai-díjas és  Széchenyi-díjas neurobiológus, tanszékvezető egyetemi tanár, az MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet igazgatója
 július 1. – Pleszkán Frigyes, kiváló magyar jazz zongorista († 2011)
 július 9. – Iváncsik Mihály kézilabdázó
 július 13. – Lanstyák István, egyetemi oktató, felvidéki  nyelvész
 július 17. – Kovács András Ferenc, költő, műfordító
 augusztus 11. – Szlávics László, szobrász, éremművész
 augusztus 27. – Petőcz András, író, költő
 szeptember 11. – John Hawkes, amerikai film- és televíziós színész
szeptember 14.-Morten Harket ,az a-ha együttes énekese.
 szeptember 23. – Jason Alexander, amerikai színész, humorista, rendező
 október 15. – Rudolf Péter, színész
 október 16. – Pamela Cecile Rasmussen, amerikai ornitológus
 október 16. – Gary Kemp, angol pop zenész és színész, Spandau Ballet gitárosa és fő dalszerzője
 október 31. – Neal Stephenson, amerikai író
 november 5. – Bryan Adams, kanadai rockzenész
 november 12. – Bolek Zoltán, a Magyar Iszlám Közösség elnöke, író
 november 24. – Kiszel Tünde, televíziós műsorvezető, szerkesztő, producer, újságíró, színésznő és fotómodell 
 december 5. – Kiss Jenő Ferenc, magyar szobrászművész
 december 18. – Grant Marshall ("Daddy G"), angol zenész (Massive Attack)
 december 28. – Lippai László magyar színész († 2022)
 december 28. – Andy McNab brit katona, író
 december 29. – Kövér László, politikus, a Fidesz alapító tagja

Halálozások 
 január 21. – Rékai Miklós hárfaművész (* 1906)
 február 3. – Buddy Holly, Ritchie Valens és J.R Richardson amerikai énekesek (* 1936)
 február 15. – Madarász Margit teniszező (* 1884)
 március 21. – Kivégezték Mansfeld Pétert, az 1956-os forradalmat követő megtorlás legfiatalabb áldozatát (* 1941)
 április 9. – Frank Lloyd Wright amerikai építész (* 1867)
 április 16. – Győrffy István botanikus, egyetemi tanár, az MTA tagja (* 1880)
 április 19. – Szabédi László magyar költő, egyetemi tanár, akit a Bolyai egyetem megszüntetésénél a Securitate öngyilkosságba terelt (* 1907)
 április 29. – Medgyaszay István építész, szakíró (* 1877)
 május 3. – Csendes Zoltán közgazdász, a Bolyai egyetem prorektora (az egyetem megszüntetésekor öngyilkos lett; * 1924)
 május 31. – Zathureczky Ede hegedűművész (* 1903)
 június 9. – Talányi Ferenc szlovén-magyar irodalmár (* 1883)
 július 19. – Schlosser Imre labdarúgó (* 1889)
 augusztus 11. – Mario Lanza olasz származású amerikai tenor (* 1921)
 augusztus 17. – Pornói Rezső gimnáziumi énektanár, római katolikus kántor
 szeptember 11. – Bölöni György magyar író, újságíró (* 1882)
 szeptember 23. – Mocsáry Ödön földbirtokos, országgyűlési képviselő (* 1900)
 október 15. – Fejér Lipót magyar matematikus, az MTA tagja (* 1880)
 november 2. – Harsányi Lajos költő, író, római katolikus pap, a  magyar katolikus líra egyik  megújítója (* 1883)
 november 15. – Charles Thomson Rees Wilson Nobel-díjas angol-skót fizikus (* 1869)
 november 16. – Hankó Béla magyar zoológus, ichthyológus, természettudományi szakíró. (* 1886)
 november 17. – Heitor Villa-Lobos brazil zeneszerző (* 1887)
 november 25. – Gérard Philipe francia színész (* 1922)
 november 26. – Povl Bang-Jensen dán diplomata (* 1909)
 december 3. – Márffy Ödön magyar festő és grafikus (* 1878)
 december 18. – Ráth-Végh István művelődéstörténeti szakíró, jogász (* 1870)
 december 20. – Bory Jenő építész, szobrász (* 1879)
 december 25. – Hendrey József erdőmérnök, országgyűlési képviselő (* 1891)
 december 28. – Ante Pavelić, a horvát usztasa mozgalom alapítója, a Független Horvát Állam vezetője (* 1889)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század