Karlovac

Karlovac (lokalno Karlovec) je grad u Hrvatskoj i administrativno središte Karlovačke županije.

Geografija 
Karlovac je grad u središnjoj Hrvatskoj, 56 km jugozapadno od Zagreba i 130 km istočno od Rijeke. Smješten je na dinarskom rubu Panonske nizine, a upravo s karlovačkog područja počinje bregoviti i planinski dio prema Mediteranu.
Nalazi se na raskrižju važnih cestovnih i željezničkih pravaca iz Zagreba prema Rijeci i Splitu.
Uz mnogobrojne parkove i zelene površine, osobitost Karlovca su čak četiri rijeke koje prolaze kroz grad - Korana, Kupa, Dobra i Mrežnica.

Stanovništvo 
Područje Grada Karlovca ima 59.395 stanovnika, od kojih na užem gradskom području živi njih 49.082 ( Popis 1990.). Po etničkoj strukturi bilo je 85.9 % Hrvata i 8.6 % [Srba].

Naseljena mjesta 
Banska Selnica, Banski Moravci, Blatnica Pokupska, Brezova Glava, Brežani, Brođani, Cerovac Vukmanićki, Donja Jelsa, Donja Trebinja, Donje Mekušje, Donje Pokupje, Donji Sjeničak, Dubovac, Gornja Trebinja, Gornje Stative, Gornji Sjeničak, Goršćaki, Husje, Ivančići Pokupski, Ivanković Selo, Ivošević Selo, Jamadol, Jelaši, Kamensko, Kablar, Karasi, Karlovac, Klipino Brdo, Kljaić Brdo, Knez Gorica, Kobilić Pokupski, Konjkovsko, Koritinja, Ladvenjak, Lipje, Logorište, Luka Pokupska, Luščić, Mahićno, Mala Švarča, Manjerovići, Mostanje, Okić,  Popović Brdo, Priselci, Rečica, Ribari, Skakavac, Slunjska Selnica, Slunjski Moravci, Strmac, Strmački dol, Šebreki, Šišljavić, Tušilović, Tuškani, Udbinja, Utinja, Vodostaj, Vukmanić, Vukoder, Zadobarje, Zagraj i Zamršje.

Uprava

Historija
Karlovac je relativno mlado naselje kojem se zna točan datum nastanka - 13. 07. 1579. godina. Osnovan je kao tvrđava poradi zaštite od turskih osvajanja, u ravnici na utoku Korane u Kupu, podno stare gradine Dubovac. Ime je dobio po osnivaču, austrijskom nadvojvodi Karlu II. Štajerskom (Carlstatt).  Građen je po zamisli idealnog renesansnog grada u obliku šesterokrake zvijezde sa središnjim trgom i ulicama koje se sijeku pod pravim kutom.
Od osnivanja do 1693. godine grad Karlovac bio je pod vojnom upravom, a tek tada dobija ograničenu samoupravu. Slobodnim kraljevskim gradom postaje 1776. godine.
Brzo je napredovao tokom 18. i 19. vijeka, ponajviše zahvaljujući velikom garnizonu, i tome što je bio sjedište Generalata južnog dijela Vojne krajine, sa puno visokih oficira, koji su imali novac, pa je uz njih procvjetala trgovina. Zbog tog je u Karlovcu djelovao prvi hrvatski profesionalni slikar Vjekoslav Karas, osnovana prva muzička škola 1804. i 
1854. proradila prva pivovara. za usporedbu u Zagrebu je proradila tek 1892.
U 19. vijeku Karlovac se razvio i kao transprotni centar, za prekrcaj robe sa brodova na Kupi, u željezničke vagone prema Rijeci, pa je slovio za jedan od najbogatijih i najrazvijenijih hrvatskih gradova. O tome svjedoči i podatak kako su početkom 19. vijeka upravo Karlovčani plaćali najveći porez od svih hrvatskih gradova.

Karlovac je poprilično stradao za vrijeme rata u Hrvatskoj. U njemu se nalazio velik garnizon JNA, a u okolici se nalazila područja čije se, pretežno srpsko, stanovništvo opredijelilo za Republiku Srpsku Krajinu. Hrvatske snage su zauzele dio kasarni, a iz dijela se JNA povukla. No, grad je bio izložen svakodnevnom bombardiranju, a na rubnim područjima su se vodile žestoke borbe sve do potpisivanja sarajevskog primirja početkom 1992. godine. Godine 1993. je u gradu uništena pravoslavna crkva sv. Nikole. Sam grad je još u nekoliko navrata bio izložen povremenom bombaridranju, sve do Operacije Oluja u augustu 1995. kada je područje oko grada stavljeno pod hrvatski nadzor.

Privreda 
Karovac je do 1990-ih bio snažan industrijski centar, poznat po tvornici Jugoturbina, koja je nakon privatizacije devastirana. Uz Jugoturbinu imao je i čitav niz manjih tvornica koje su proizvodile široku paletu proizvoda, od obuće do pribora za jelo, većina ih je završila u bankrotu.

Slavni ljudi 
Fran Krsto Frankopan (1643. - 1671.), hrvatski pjesnik, plemić i urotnik;
 Davor Gobac (1964.), pjevač grupe Psihomodo pop;
 Dragojla Jarnević (1812. - 1874.), Ilirska književnica i pjesnikinja;
 Adalbert Lauppert - Peharnik (1820. - 1903.) hrvatski vojni časnik, ilustrator, grafičar
 Vjekoslav Karas (1821. - 1858.), hrvatski slikar;
 Radoslav Lopašić (1835. - 1893.), hrvatski povjesničar;
 Slava Raškaj (1877. - 1906.), hrvatska slikarica;
 Braća Seljan, Mirko (1871. - ?) i Stjepan (1875. - 1936.), istraživači Afrike i Južne Amerike;
 Maksimilijan Vrhovac (1752. - 1827.), zagrebački biskup, rođen u Karlovcu.
 Boris Mutić , dugogodišnji sportski novinar, reporter i komentator, član sportske redakcije Hrvatske radiotelevizije
 Alfred Krupa (stariji), (1915. - 1989.), istaknuti hrvatski slikar, ilustrator, grafičar, likovni pedagog, izumitelj, te sportski i kulturni djelatnik. 
 Gajo Petrović (1927. - 1993.), hrvatski filozof i liječnik
 Vlado Starešinić, atletski veteran koji je istrčao ledeni maraton
 Rajko Janjanin, poznati nogometaš, rođen u Karlovcu
 Borislav "Bora" Cvetković, poznati nogometaš srpskog porijekla, rođen u Karlovcu
 Goran Bunjevčević,poznati nogometaš srpskog porijekla, rođen u Karlovcu
 Zvjezdan Cvetković, poznati nogometaš srpskog porijekla, rođen u Karlovcu
 Dejan Jaković, Kanadski nogometni reprezentativac,Srpskog porijekla, rođen u Karlovcu
 Slavko Cvitković, poznati sportski novinar na HRT-u
 Gojko Nikoliš (1911-1995.), liječnik i pisac, Narodni heroj Jugoslavije, napisao memoare "Korjeni, stablo, pavetina" i "Sava Mrkalj - povijest o jednom stradalniku". 
 Miroslav Brežan, svjetski poznati taekwando stručnjak primljen u kuću slavnih
 Nedeljko Todorović, poznati meterolog i atletski sudac
 Vladimir "Vlado" Kalember, glazbenik
 Daniela Trbović, tv - voditeljica na HRT-u 
 Ljudevit Jonke (1907. - 1979), hrvatski jezikoslovac i prevoditelj;
 Albert Gajšak, karlovački maturant
 Zlatko Ožbolt, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac
 Milan Lenuci, hrvatski urbanist 
 Sandro Obranović, hrvatski rukometaš
 Zrinka Cvitešić, hrvatska glumica
 Darko Domijan, hrvatski pjevač zabavne glazbe
 Branko Mrkšić - Mrkša, rukometaš i šahist
 Alfred Freddy Krupa, slikar i likovni pedagog
 Mladen Krupa, inženjer i autor Bunkera Kruppa-M91
 Franjo Türk (1800 – 1889), hrvatski gospodarstvenik, trgovac i plemić

Svakako valja istaknuti i kako je karlovačku gimnaziju pohađao (1870. do 1874. godine) i slavni izumitelj Nikola Tesla .

Spomenici i znamenitosti 
 Franjevački samostan s crkvom Svetog Trojstva
 Pavlinski samostan u Kamenskom
 Nacionalno svetište Svetog Josipa
 Pravoslavna Saborna crkva Svetog Nikole
 Gradski muzej
 Stari grad Dubovac
 "Zvijezda" - povijesni centar Karlovca, planski izgrađen i okružen utvrdom u obliku šesterokrake zvijezde.

Obrazovanje

Osnovne škole 
 Osnovna škola Banija
 Osnovna škola Braće Seljan
 Osnovna škola Dragojle Jarnević
 Osnovna škola Dubovac
 Osnovna škola Grabrik
 Osnovna škola Mahično
 Osnovna škola Švarča
 Osnovna škola Turanj

Srednje škole 
 Ekonomsko-turistička škola Karlovac
 Gimnazija Karlovac
 Medicinska škola Karlovac
 Mješovito industrijsko-obrtnička škola
 Srednja škola Duga Resa
 Šumarska i drvodjeljska škola Karlovac
 Tehnička škola Karlovac
 Tehnološko-kemijska škola Karlovac
 Trgovačko-ugostiteljska škola Karlovac

Visokoškolske ustanove 
 Veleučilište u Karlovcu

Kultura 

Karlovac je u prošlosti bio poznat i kao jedan od kulturno najrodoljubivijih gradova u Hrvatskoj, o čemu svjedoče najstarija hrvatska glazbena škola, Prvo hrvatsko pjevačko društvo "Zora", te jedna od prvih čitaonica na hrvatskom jeziku.

Središnja kulturna institucija u gradu danas je Gradsko kazalište "Zorin dom", s bogatim dramskim, glazbenim i likovnim programom tijekom godine.

Gradski muzej Karlovac kao jedina lokalna muzejska ustanva definira svoje djelovanje u najširem mogućem opsegu nastojeći obuhvatiti sve aspekte pripadnog prirodno-kulturno-povijesnog krajolika. Svoj rad Gradski muzej ostvaruje kroz sljedeće odjele: - Prirodoslovni odjel - Arheološki odjel - Etnološki odjel - Kulturno-povijesni odjel - Povijesni odjel - Galerija “Vjekoslav Karas”

Djelatnost muzeja odvija se na sljedećim lokacijama: u zgradi na Strossmayerovom trgu 7, Galeriji “Vjekoslav Karas” u Šestićevoj ulici, u prostorima Branič kule na Starom gradu Dubovcu i u rodnoj kući obitelji Ribar u Vukmaniću.

U Karlovcu je i sjedište Gornjokarlovačke eparhije (pravoslavnog ekvivalenta biskupiji) Srpske pravoslavne crkve.

U Karlovcu se nalazi i Središnja nacionalna knjižnica Slovenaca u RH.
 Gradsko kazaliste Zorin Dom
 Muzeji i galerije
 Gradska knjižnica Ivan Goran Kovačić
 Glazbena škola
 Kulturni amaterizam

Sport 
Iako veličinom relativno malen, Karlovac je uvijek slovio za izrazito sportski grad, te je bio domaćin/suorganizator iznimno velikih međunarodnih sportskih događaja:
 Svjetsko prvenstvo u košarci 1970. godine.
 Europsko prvenstvo u košarci 1975. godine.
 Univerzijada 1987. godine.
 Svjetsko rukometno prvenstvo za žene 2003. godine.

U razdoblju između 1959. i 1974. godine, Karlovac je bio poznat i kao "grad košarke". U gradu je gostovala i odabrana selekcija NBA lige, s tadašnjim velikim zvijezdama poput Bill Russella.

Danas su nositelji gradskog sportskog života:
 Odbojkaški klub Karlovac (prvoligaš, u posljednje vrijeme redovit sudionik europskih kupova)
 Hrvatski rukometni klub Karlovac (prvoligaš)
 Baseball klub Kelteks (osvajač europskog Kupa CEB 2006. godine)

Od pojedinaca, svakako treba istaknuti mladu tenisačicu Indire Akiki, jednu od najtalentiranijih hrvatskih tenisačica, prošlogodišnju polufinalisticu Orange Bowla u kategoriji do 14 godina.
Odlične rezultate postižu i veslači, te natjecatelji u različitim borilačkim sportovima.

Izvori

Vanjske veze 

 Grad Karlovac
 Karlovac online - neslužbene stranice 
 Gornjokarlovačka eparhija SPC
 Karlovački tjednik

Karlovac
Gradovi u Karlovačkoj županiji