alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Zám

Zám (románul Zam, németül Sameschdorf) falu Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében.

Fekvése 
Dévától 45 km-re nyugatra, a Maros jobb partján fekszik. A falu három, egymással össze nem függő településrészből áll, melyek egy hegyet vesznek körbe. A történelmi Erdély legnyugatabbra fekvő községe.

„A község két részből áll. Egyik a földesúri és üzleti telep a Maros partján; a másik a földmívelő nép tulajdonképpeni községe. A kettőt egymástól jelentékeny hegy választja el. Rendes közlekedési útja a hegy megkerülésével gyalog embernek jó félórát tarthat.”

2006-ban Zám és Szolcsva között új híd épült a Maros felett.

Nevének eredete 
Első említése: Zan (1407). Személynévi eredetű.

Története 
A 18–19. században fontos szerepe volt mint Erdély és Magyarország közötti vámhelynek és mint a marosi tutajozás egyik legfontosabb állomásának.

1784-ben parasztjai a „második Horeának” nevezett Ioan Lucaciu vezetésével elpusztították a vámházat és megtámadták a soborsini kastélyt. 1786-ban 638-ban lakták, jogállásuk szerint 72%-uk zsellér, 21%-uk jobbágy. 1808-ban országos és hetivásár tartására nyert szabadalmat.

Uradalmát a 19. század elejéig a Naláczy család birtokolta, akiktől Nopcsa László vette meg. A század folyamán jelentős fakereskedelmi központ volt, évi 15 vásárral. A Nopcsa család egy Lekisch nevű bécsi ügyvédnek adta el az uradalmat. 1884-ben a földbirtokos Lekisch testvérek magyar tannyelvű állami iskolát hoztak létre, amely három évtizedig működött. A századforduló idején Csernovits Mihály volt birtokosa. 1926-ban Lipován Gyula nyitotta meg első gyógyszertárát. 1928-ban az állam által üzemeltetett rézbánya és a vasútállomás között egy fát is szállító, tizenhárom kilométernyi iparvasút járt.

Lakossága 
1900-ban 1062 lakosából 843 volt román, 182 magyar és 32 német anyanyelvű; 882 ortodox, 84 római katolikus, 33 zsidó és 27 református vallású.
2002-ben 719 lakosából 704 volt román nemzetiségű; 674 ortodox, 24 pünkösdista és 11 római katolikus vallású.

Látnivalók 
 Nopcsa László egykori kastélyát a tulajdonos elleni bosszúból a honvédek fölgyújtották. 1879-ben az új tulajdonos, Lekisch bécsi ügyvéd építette újra. Utolsó magánbirtokosa a Csernovics család volt. Ma elmegyógyintézet működik benne. 1934-ben a kastély vendége volt Patrick Leigh Fermor. A parkkal körülvett, jó állapotú, felújított épület nem látogatható.
 Ortodox fatemplom (18. század).

Híres emberek 
 Itt született Paál László festőművész 1846-ban.
 Itt született Francisc Hossu-Longin politikus, emlékíró 1847-ben. Mindkettejük apja a Nopcsa család gazdatisztje volt.
 Itt élt Nopcsa László, a Jókai Szegény gazdagok című regényében szereplő „Fatia Negra” modellje.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Képek a kastélyról
 Dan Grecu: Jetoane domeniului Zam ('A zámi uradalom pénzérméi') (képpel)

Hunyad megye települései
Hunyad vármegye települései
Zaránd (település)

Zaránd (románul Zărand) falu  Romániában, Arad megyében.

Fekvése
Aradtól 39 km-re északkeletre, Kisjenőtől 16 km-re délkeletre, Pankotától 10 km-re északnyugatra, a Fehér-Körös bal partján fekszik.

Nevének eredete
Neve az ősi magyar Zaránd személynévből való, mely a szláv Svaran személynévből származik.

Nagy Géza szerint a Zaránd név jelentése arany.

Története
1150-ben Zarand néven említik először. Egykori vára a Fehér-Körös és a Csiger összefolyásánál volt és 1232-ben már biztosan állott. Várispánság és az azonos nevű Zaránd vármegye székhelye lett. Később azonban elveszítette jelentőségét. Határában több középkori falu is volt egykor. Őstelek nevű határrészén feküdt a középkori Csumótelek és Őstelek, amelyek 1596-ban pusztulhattak el. Északnyugatra Harkálypuszta helyén állt Haraklyán falu, amely ismeretlen okból néptelenedett el. A középkorban az azonos nevű vármegye székhelye, később jelentősége megszűnt, a megyeszékhely Körösbánya lett.

A 16. században két részből, Magyar- és Tótzarándból állott. 1508-ban és 1515-ben megyegyűlés színhelye volt 1566 után török közigazgatási központ. 1876-ban a vármegye területét is felosztották Arad és Hunyad vármegyék között.

1910-ben 3484 lakosából 3144 román és 168 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Arad vármegye Kisjenői járásához tartozott.

1992-ben társközségeivel együtt 2733 lakosából 2469 román, 254 cigány, 4 magyar és 1 német volt.

A 2002-es népszámlálás szerint 1429 lakosa közül 1280 fő (89,6%) román, 137 (9,6%) cigány, 6 (0,4%) ukrán, 4 (0,3%) szlovák, 2 fő (0,1%) pedig magyar.

Híres szülöttei 
Itt született 1888-ban Déri-Deheleanu Gyula (eredeti nevén Iuliu Deheleanu) művelődéspolitikus.

Jegyzetek

Források

Arad megye települései
Arad vármegye települései
Zeykfalva

Zeykfalva (, ) falu Romániában, Hunyad megyében.

Fekvése 
Pusztakalántól egy kilométerre délre, a Sztrigy bal partján fekszik.

Nevének eredete
Első nevét a Sztrigy folyóról vette, román neve ma is megegyezik a Sztrigyével. A magyarban ezt később a Zeyk család alapítójára utaló név váltotta fel. 1377-ben Stryg, 1377-ben Stirik, 1471-ben Zeyfalwa, 1475-ben Zeykh, 1480-ban Zaykfalwa, 1492-ben Zeykfalwa néven írták.

Története 
Innen származott a Zeyk család, amelynek első ismert tagját, Petrus f. Zayk-ot 1377-ben említik. Barcsay Ákos fejedelemnek a 17. század közepén kastélya állt a faluban.

1712-ben említették először református papját, akit a 18. században a Zeyk család alkalmazott. 1766-ban anyaegyház volt, Russal együtt 17 hívővel. Mivel 1802-ben a templom megszemléléséhez a református esperes nem az egyháztagokat, hanem a falu véneit (ortodox románokat) hívta össze, egyházközsége ekkor valószínűleg néptelen volt. 1805-ben pap és egyházfi sem szolgált benne, a templomra egy Beszerikán Lázár nevű ortodox öregember vigyázott. Az egyházközséget az 1850-es években újjászervezték, és a 20. század közepéig létezett.

1742-ben hetivásár tartására kapott szabadalmat. 1886-ig Hunyad vármegye hunyadi járásához tartozott, akkor a hátszegi járáshoz csatolták. 1921 után a földreform mintegy ezer kataszteri holdat sajátított ki a Zeyk-uradalomból a község részére.

1850-ben 204 lakosából 195 volt ortodox vallású román és 9 református vallású magyar.

1910-ben 391 lakosából 273 volt román, 111 magyar és 7  német anyanyelvű; 273 ortodox, 48 református, 30 görögkatolikus, 21 római katolikus és 12 zsidó vallású.

2002-ben 384 lakosából 379 volt román és 4 magyar nemzetiségű; 351 ortodox és 25 pünkösdista vallású.

Látnivalók
 A falu nyugati szélén álló, román–gótikus stílusú, temetővel körülvett ortodox templom a 13. vagy a 14. században épült. Falába római kori köveket építettek. Értékes középkori falfestményeinek (a szentélyben imago pietatis és az apostolok, a hajóban az Angyali üdvözlet, Szent Miklós és más szentek) elrendezése bizánci mintákat követ, de stílusa kései román – korai gótikus. Külső festése a keleti, a déli falon és a kapuzat lunettáján maradt meg, rajta a mesterek portréival. Déli oldalához a Zeyk család 1724-ben református templomot építtetett, melynek fedele 1802-ben már héj nélkül állt.

Ismert emberek 

Itt született 1809-ben Zeyk László magyar honvédszázados.

Jegyzetek

Források
 Buzogány Dezső – Ősz Sándor Előd: A hunyad-zarándi református egyházközségek történeti katasztere. Erdélyi Református Egyháztörténeti Adatok (EREA) 2/3. Kolozsvár, 2007, 484–486. o.
 Bőjthe Ödön: Húnyadmegye sztrigymelléki részének és nemes családainak története, tekintettel a birtokviszonyokra. Bp., 1891
 Kenyérvizy: Zeykfalván a római templom. Vasárnapi Ujság

További információk
 A templom freskói (fotómelléklet, Erdély története)

Képek

Hunyad megye települései
Zetelaka

Zetelaka () község Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag hozzá tartozik Zeteváralja, Ivó, Deság, Küküllőmező és még Sikaszó is.

Fekvése 
A község Székelyudvarhelytől 12 km-re északkeletre a Nagy-Küküllő völgyének felső, hegyvidéki szakaszán fekszik.

Nevének eredete
Neve a régi magyar Zotam személynévből való, ennek eredete a szláv Zem személynév. Névmagyarázatához hozzátartozik, hogy a nép körében ismert monda szerint egykori várát Zéta király állította és tőle ered a neve.

Története
1332-ben a pápai tizedjegyzék Zathalaka néven említi először. A hagyomány szerint eredetileg a ma Csellőnek, vagy Csele-dombnak nevezett helyen feküdt a Küküllő kiszélesedő völgyében, a mai falutól negyedórára és régen Cseleházának hívták. A tatárjáráskor a falut felégették, azután települt mai helyére. Középkori temploma a többszöri újjáépítés dacára megsemmisült. Mai római katolikus temploma 1912 és 1914 között épült. A falu 1590 és 1612 között katolikus esperesi székhely volt. 1622-ben Bethlen Gábortól szabadalmakat kapott, kiváltságait később több ízben megerősítették. Lakói híres zsindelykészítők voltak, amiért egykor adómentességet is élveztek. A település fafeldolgozásáról és faáruiról híres.
1910-ben 4724 lakosa volt, 1992-ben 4602 lakosából 4598 magyar és 4 román volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Látnivalók
 A vár csekély romjai a helységtől félórányira a Deság patakának a Küküllőbe torkolása feletti sziklacsúcson találhatók. A várat valószínűleg földrengés döntötte romba.
 Ivóból lehet a legkönnyebben és leggyorsabban megközelíteni a Hargita hegyvonulat legmagasabb csúcsát, az 1801 m magas Madarasi Hargitát (a székelyek „Szent Hegyét”).
 A településen sok 19–20. századi székelykapu megcsodálható.
 A helység fölött kialakított víztározó ismert horgászhely (pisztráng, süllő, domolykó, ponty, pénzes pér, csuka).

Képgaléria 
 Képek Zetelakáról a www.erdely-szep.hu honlapon

Híres emberek

 Itt született 1757-ben Török Albert Domaszcén hitszónok, minorita szerzetes, egyházi író, teológiai tanár és iskolaigazgató.
 Itt született 1783-ban Zsombori József kanonok, egyházi író, iskolaigazgató.
 Itt született 1894-ben Máthé Ferenc ferences rendi szerzetes, egyházi író, szerkesztő.
 Itt született 1895-ben páter Boros Fortunát ferences szerzetes, történész a ferences rend erdélyi történetének kutatója, fő műve 1927-ben jelent meg. 1953-ban mártírhalált halt a Duna-csatornánál létesített munkatáborban. A temetőben síremléke áll.
 Itt született 1901-ben Szabó Dömjén római katolikus egyházi író.
 Itt született 1914-ben Mezei Mózes ferences szerzetes, egyházi író, szótáríró.
 Itt született 1949-ben Tornay Endre András szobrász és éremművész.
 Itt született 1962-ben Vofkori Tímea költő, esszéíró, történettudományi szakíró.

Testvérvárosok
  Balatonföldvár, Magyarország
  Kismányok, Magyarország
  Balatonfenyves, Magyarország
  Tiszanána, Magyarország
  Bozsok, Magyarország
  Kismaros, Magyarország
  Gyöngyöspata, Magyarország
  Sárbogárd, Magyarország
  Derekegyház, Magyarország
  Tardoskedd, Szlovákia
  Nagymányok, Magyarország

Jegyzetek

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Zoltán (Maros megye)

Zoltán (románul Mihai Viteazu, korábban Zoltan, németül Zoltendorf, szászul Zultendorf) falu Romániában, Maros megyében. A középkorban szászok lakták, majd a Haller család által birtokolt jobbágyfalu volt. Szászkézd községhez tartozik, lakossága 2011-ben 322 fő.

Fekvése
Maros és Brassó megyék határán, Segesvártól 27 km-re keletre, Szászkézd községközponttól 7 km-re délkeletre fekszik. Áthalad rajta a DN13-as főút. Területe 32 hektár.

Története
1341-ben már Zoltán néven említik. Neve egyes kutatások szerint egy Zoltán nevű parancsnoktól ered, akinek I. Károly magyar király adományozta a területet. A középkorban szászok által lakott falu volt, mely Fehér vármegye egyik exklávéjában helyezkedett el, Segesvárszék és a kerci kolostor birtokai közé ékelődve.

1560–1580 között lakóit pestis pusztította, a túlélők a közeli Rádosra költöztek, a király az elhagyott területet pedig a Haller családnak adományozta, akik jobbágyokkal telepítették újra a falut (kezdetben 40 román család érkezett, később a Hortobágy-völgyi Rétenből is jöttek). Nyugati határában felépült a barokk stílusú Haller-udvarház (a helyiek szóhasználatában „kastély”), mely ma is áll. Mivel a nemesi birtokok között a jobbágyok az uraság szükségletei szerint vándoroltak, feltételezhető, hogy a falu többször elnéptelenedett, majd újból benépesült.

A falu egy amolyan „román szigetet” alkotott a környező „szász tengerben”. 1850-ben 417 ember lakta; közülük 362 román, 52 cigány, 2 magyar, 1 szász. Lakói főleg mezőgazdasággal foglalkoztak. A Hallerek és a helyi románság közötti barátságnak és összefogásnak köszönhető, hogy az 1848–49-es forradalmi események megkímélték a falut; mind a román, mind a székely csapatok garázdálkodását elhárították. 

1910-ben 477, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Segesvári járásához tartozott. Az új román hatalom a Hallerek birtokait szétosztotta a helyiek között; a megmaradt szászok és magyarok a 20. század közepéig kivándoroltak. 1932-ben hivatalos román neve Mihai Viteazu lett, bár a helyi románok máig Zoltannak nevezik. A kommunista hatalomátvétel után a Haller-kúriát szétdúlták; a családi sírkertet, parkot, gyümölcsöst megsemmisítették. Az államosított épületet a termelőszövetkezet használta, jelenleg üresen, romosan áll.

Látnivalók
 Haller-udvarház (16. század), jelenleg romokban áll.
 Ortodox temploma 1835–1836-ban épült a Hallerek által adományozott telken. Korábban egy fatemplomuk volt a régi ortodox temetőnél, melyet aztán elbontottak, és az erkedi románoknak ajándékoztak. Az egyházközség 1793-ban alakult.

Jegyzetek

Források
  

Maros megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Zoltán (Kovászna megye)

Zoltán (): Étfalvazoltán településrésze a mai Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Az Olt jobb partján, Sepsiszentgyörgytől 7 km-re északra fekszik. Ma Étfalvazoltán részét képezi, mellyel a 20. század elején egyesült.

Története
1353-ban Zoltán néven említik először. Református temploma 1792-ben épült. A Benkő-Zágoni udvarház 1832-ben épült. Jelenleg Zágoni László leszármazottainak a tulajdonában van. 1869-ben 167 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.
A faluban a Czirjék család számos neves személyisége született.

Kovászna megye
Településrészek
Strei (egyértelműsítő lap)

Strei:
 a Sztrigy folyó román neve
 Zeykfalva Hunyad megyei falu román neve
Képtelen természetrajz

Nagy Lajos irodalmi karikatúráit a Képtelen természetrajz című kötetben gyűjtötte össze. Először 1921-ben jelent meg.

Tartalom

 A milliomos-állat – A nagy "Brehm" új kötetből
 A magyar földbirtokos – Kis képtelen természetrajzi tanulmány
 A potyka világszemlélete
 A farkas
 A kígyó
 A kutya
 A medve
 Az elefánt
 A sas
 A hangya
 A szarvasmarha
 A hal
 A légy
 Az oroszlán
 A disznó
 A kanári
 A víziló
 A gólya
 A ló
 A papagáj
 A macska
 A lúd
 A nyúl
 A tyúk
 A tigris
 A pacsirta
 A béka
 A kolibri
 A sün
 A denevér
 A ponty
 A csőrös emlős
 Az ichtyosaurus
 A juh
 A strucc
 A bogár
 A teve
 A kenguru
 A poloska
 A zsiráf
 A fóka
 A majom
 A szúnyog
 A búvár hencser
 A villamos-állat
 A teknősbéka
 A zsidó
 A tehetségtelen író természetrajza
 A tavaszról is kiderül az igazság
 Tavaszi kiskáté
 Nyári kiskáté
 Interpelláció a szúnyog-ügyben
 Körinterjú az állatkertben
 Az autó-állat – (Képtelen természetrajz)
 Őslénytan
 Bátorság
 Állatkerti csendélet

Külső hivatkozások 
Nagy Lajos: Képtelen természetrajz és más karcolatok a Magyar Elektronikus Könyvtár gyűjteményében
https://web.archive.org/web/20050415022706/http://magyarok.sulinet.hu/nagymagyarok/irodalom/nagylajos.html
http://mek.iif.hu/porta/szint/tarsad/irodtud/magyarir/html/nagylaj.htm 
https://web.archive.org/web/20070304145610/http://mek.oszk.hu/~ilegeza/sendpage.php?rec=570

Keptelen termeszetrajz
Szinuhe

Szinuhe története I. Amenemhat fáraó, Egyiptom 12. dinasztiájának megalapítója idején játszódik, és így az egyik legkorábbi ismert irodalmi mű a világon. Az elbeszélés valószínűleg valódi eseményeken alapul, ám ezt napjainkra többen kétségbe vonták.

Amenemhat halálával kezdődik, és Szinuhe élményeit meséli el, akinek tudomására jut a merénylet, mellyel meg akarják akadályozni az utódlását I. Szenuszertnek, akivel együtt tér haza a líbiai háborúból. Mivel félti az életét, nem teljesíti kötelességét Szenuszerttel szemben, és ahelyett hogy leleplezné a cselszövést, megszökik az országból. Szíriába jut, ahol elveszi egy déli, őt örökbe fogadó törzsfő lányát. Szenuszert túléli a merényletet és hatalomra jut, majd visszahívja Szinuhét, megbocsát neki, és királyi szolgálatba fogadja.

Feldolgozás
Részben ez a történet ihlette Mika Waltari 1945-ben kiadott regényét, a Szinuhét, és az 1954-es hollywoodi filmeposzt (Szinuhe/The Egyptian), bár ezek a XVIII. dinasztia Ehnaton fáraója idejében játszódnak.

Magyar fordítás 
Dobrovits Aladár: A paraszt panaszai. Óegyiptomi novellák. Magyar Helikon, Budapest, 1963

További információk 
 The Tale of Sinuhe (angol)
 http://jennycarrington.tripod.com/JJSinuhe/ – mely részletekkel szolgál a fordítások forrásairól és átírásáról az eredeti hieratikus írásról egyiptomi hieroglifákra.
 Teljes angol fordítás

Ókori egyiptomi elbeszélések
Sejtés

A matematikában sejtésnek nevezzük az olyan állítást, ami a matematikai logika eszközeivel formálisan nem bizonyított, mégis erősen valószínű. Sejtés egzakt bizonyítása esetén tétellé lép elő, és a továbbiakban felhasználható bármely további bizonyítási eljárásban. Nem ritka az olyan matematikai kutatás, ami azt mutatja ki, hogy ha valamilyen sejtés igaz, akkor valamilyen más állítás is az, de ettől még ez az utóbbi állítás nem lesz tétel, hanem maga is megmarad a sejtés szintjén addig, amíg az eredeti sejtés bizonyítást nem nyer.

Eldönthetetlen sejtések
Nem minden sejtést lehet igazolni vagy cáfolni. A kontinuum-hipotézis, amely bizonyos végtelen halmazok számossága között próbál viszonyokat felállítani eldönthetetlen, mert független a halmazelmélet axiómáitól. Emiatt az axiómarendszer kiegészíthető az állítással vagy annak tagadásával is ellentmondásmentesen.

Matematikai sejtések (nem teljes) listája

 abc-sejtés
 Agoh-Giuga-sejtés
 Andrews–Curtis-sejtés
 Artin-sejtések
 Atiyah-sejtés
 Bateman–Horn-sejtés
 Baum–Connes-sejtés
 Beal-sejtés
 Beilinson-sejtés
 Berry–Tabor-sejtés
 Birch és Swinnerton-Dyer-sejtés
 Birch–Tate-sejtés
 Bloch–Beilinson-sejtések
 Borel-sejtés
 Bost-sejtés
 Burr–Erdős-sejtés
 Catalan–Dickson-sejtés az aliquot-sorozatokon értelmezve
 Collatz-sejtés
 Cramér-sejtés
 Deligne-sejtés
 Eilenberg–Ganea-sejtés
 Elliott–Halberstam-sejtés

 Erdős–Gyárfás-sejtés
 Farrell-Jones-sejtés
 Finitisztikusdimenzió-sejtés
 Frankl-sejtés
 Gilbreath-sejtés
 Goldbach-sejtés
 Gyenge Goldbach-sejtés
 Grimm-sejtés
 Grothendieck–Katz-sejtés
 Hadamard-sejtés
 Hedetniemi-sejtés
 Hodge-sejtés
 Hopf-sejtés
 Homológiai sejtések a kommutatív algebrában
 Jacobian-sejtés
 Kaplansky-sejtés
 Keating-Snaith-sejtés
 Lawson-sejtés
 Lenstra–Pomerance–Wagstaff-sejtés
 Lichtenbaum-sejtés
 Littlewood-sejtés
 Lovász-sejtés
 Marshall Hall-sejtés
 Mazur-sejtés
 Monodromy-sejtés
 Új Mersenne-sejtés
 Novikov-sejtés
 Petersen színezési sejtése
 Pierce–Birkhoff-sejtés
 Pillai-sejtés
 De Polignac-sejtés
 Quillen–Lichtenbaum-sejtés
 Újjáképzési sejtés
 Riemann-sejtések:
 Riemann-sejtés
 Általánosított Riemann-sejtés
 Nagy Riemann-sejtés
 Sűrűségi hipotézis
 Lindelöf-sejtés
 Hilbert–Pólya-sejtés a Riemann-sejtésen értelmezve
 Ringel–Kotzig-sejtés
 Schanuel-sejtés
 Schinzel-sejtés
 Scholz-sejtés
 Második Hardy–Littlewood-sejtés
 Selfridge-sejtés
 Serre számelméleti sejtése
 Serremultiplicitási sejtései
 Singmaster-sejtés
 Tate-sejtés
 Ikerprím-sejtés
 Vandiver-sejtés
 Monodrómiai sejtés
 Whitehead-sejtés

Millenniumi problémák
 Birch és Swinnerton-Dyer-sejtés
 Hodge-sejtés
 Navier–Stokes-egyenletek
 P=NP probléma
 Poincaré-sejtés (2002-ben igazolva)
 Riemann-sejtés
 Yang–Mills-elmélet

Matematikai terminológia
Szabadzóna

A szabadzóna egy szellemi irányzat, amely olyan, felfogásukban gyakran erősen különböző embereket köt össze, akik szellemi-lelki fejlődésüket kisebb vagy nagyobb mértékben a szcientológia tanaira alapozzák, de a Szcientológia Egyháztól elhatárolják magukat. Úgy tartják, hogy a dianetika és a szcientológia technikáit mindenki haszonnal alkalmazhatja.

A Szcientológia Egyház lépéseket tett a mozgalom elnyomására, többek között a szerzői jogok megsértésével vádolták őket. Emiatt a Szabadzóna hívei nem használják a Szcientológia Egyház bejegyzett márkaneveit, többek közt magát a szcientológia szót sem.

A mozgalom alapfilozófiája, hogy mindenki szabadon megpróbálhatja a saját javára fordítani L. Ron Hubbard tanításait, akár szentesíti ezt a Szcientológia Egyház, akár nem. Ez magának Hubbardnak egy idézetén alapul, melyben a vallásalapító kijelenti, hogy aki monopóliumot akar szerezni a dianetikára, az csak anyagi okokból akarhat ilyet.

A korábban legtöbbször egymásról nem is tudó, elszigetelt emberek vagy néhány főből álló csoportocskák egymásra találását a Szcientológia Egyház által sokat támadott internet tette lehetővé.

Külső hivatkozások
 Magyar honlap
 Egy angol nyelvű honlap
 hun.vallas.szcientologia hírcsoport (Szcientológia pro és kontra)
Magánbeszélgetés Juszt Lászlóval a szcientológiáról (videó)

 

Szcientológia
Sénye

Sénye község Zala vármegyében, a Zalaszentgróti járásban.

Fekvése 
Zala vármegye északkeleti részén, Zalaszentgrót és Keszthely között fekszik, előbbihez kicsit közelebb. Zsáktelepülés, közúton csak egy bő 2 kilométeres, szőlővel borított dombok között kanyargó bekötőúton közelíthető meg, amely Zalaszentlászló északi határában ágazik ki a 7336-os útról és a 73 201-es számozást viseli.

Nevének eredete 
A Senye személynévből eredeztetik, amelynek jelentése balkezes. (A középkorban egy ideig a Németfalu nevet is viselte)

Története 
Először 1251-ben említette oklevél mint a Zala vármegyében, Vindornya-Szőllőstől nyugatra eső település (Sényén) birtokos Lőrinte nemzetségből való II. Lőrinte birtokát, majd 1340-ben, a Lőrentei család birtokaként.Később a Báthoryak, a Nádasdyak, Zrínyi Miklós is birtokolta, de a török is megadóztatta, majd a Széchenyi grófoké lett. A fénykorában (az 1850-es években) is mindössze 150 fős falucska elöregedő lakosságát az 1980-as évektől csöndre, jó levegőre vágyó, betelepülő magyar és német családok emelték meg.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Fölföldi Vilmos (független)
 1994–1998: Fölföldi Vilmos (független)
 1998–2002: Fölföldi Vilmos (független)
 2002–2006: Fölföldi Vilmos (független)
 2006–2010: Fölföldi Vilmos (független)
 2010–2014: Fölföldi László (független)
 2014–2019: Fölföldi László (független)
 2019-től: Fölföldi László (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 96%. A lakosok 64,3%-a római katolikusnak vallotta magát (17,8% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 1912-ben épült, 1992-ben felújított, rézlemez kupolájú harangláb, amely az első világháborúban elesettek emléktábláját is őrzi.
 Pünkösd utáni vasárnapon minden évben falunapot tartanak
 2002-ben épült ökumenikus kápolna a „hegyen” (Vadász György építész alkotása)

Híres emberek 
 Hegedüs Károly (1896–1966) főorvos, kórházigazgató ( Veszprém megyei életrajzi lexikon )

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Szótér pápa

Szent Szótér (), (2. század – 174), a 12. pápa 167-től uralkodott a katolikus egyházban. A szentté avatott Soterost szokás a Könyörületesség Pápájának is nevezni.

Élete

Az olaszországi Fondi városában született, és családja révén került kapcsolatba a keresztény vallással. Ennek vezetőjeként az ő nevéhez kötődik, hogy a házasságot csak olyan formában tekintik érvényesnek, hogy az isteni alázattal és a pap áldásával köttetett. Szótér volt az a pápa is, aki Rómában évenként megrendezendő ünnepként vezette be a húsvétot.

A legendák szerint vértanúként végezte, és a római Callixtus temetőben helyezték örök nyugalomra. Ünnepét április 22-én tartják.

Művei

Források 

Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Enciclopedia Italiana
Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
Eleutherosz pápa

Szent Eleutherosz (), (2. század – 189) a 13. pápa, 174-től uralkodott.

Élete

Görögül neve szabad embert jelent. Ezt a nevet egyesek arra vezetik vissza, hogy Eleutherosz felszabadított rabszolga volt, megint mások viszont csak utalásnak tartják hivatására. Vagyis a pápa a római egyház szolgájaként élt, mégis teljes szabadságban.

Az epiruszi Nikopoliszban született. Hivatalában folytatta elődei harcát az eretnek montaniták ellen. Sikeresen vette fel a küzdelmet a fríg Aberciusszal, Hierapoisz püspökével is, aki Rómába jött tárgyalni a szentatyával.

A Liber Pontificalis leír Eleutheroszról egy történelmileg nem alátámasztott történetet, miszerint a pápa kapcsolatba került egy Lucius nevű brit királlyal, aki fel szerette volna venni a keresztény vallást.

A hagyomány szerint Eleutherosz vértanúként halt meg Rómában. Május 26-án ünneplik.

Művei

Források 

 Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Enciclopedia Italiana
 Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
Johann Ernst Bach II

Johann Ernst Bach (Eisenach, 1722. január 28.? – Eisenach, 1777. szeptember 1.), német zeneszerző, Johann Bernhard Bach fia.

1722. január 30-án keresztelték. Eisenachban latin iskolába, 1737-től Lipcsében a Tamás iskolába járt, ahol Johann Sebastian Bachnál tanult. Jogot tanult Lipcsében. 1742-től újra Eisenachban élt, és ügyvédként dolgozott. 1748-tól az apja mellett dolgozott, aki a György-templom orgonistája volt, majd apja halála után átvette a helyét. 1756-tól Ernő Ágost szász-weimari herceg udvarában Kapellmeister volt. Halála után fia, Johann Georg Bach lett az orgonista Eisenachban.

Művei: zongorára és hegedűre írt fantáziái, illetve szonátái, egyházi kantáták, Sammlung auserlesener Fabeln és az O Seele, deren Sehnen című oratórium.

Források 

Német zeneszerzők
Német orgonisták
Klasszicista zeneszerzők
1722-ben született személyek
1777-ben elhunyt személyek
Johann Georg Bach I

Johann Georg Bach (Eisenach, 1751. szeptember 30. – Eisenach, 1797. április 12.), Johann Ernst Bach fia.

1777-től udvari és városi orgonista az eisenachi Szt. György templomban. Zenét is szerzett, de művei nem maradtak fenn az utókor számára.

Német zeneszerzők
Német orgonisták
Klasszicista zeneszerzők
1751-ben született személyek
1797-ben elhunyt személyek
Fogászat

A fogászat a szájüreg és a rágókészülék (rágóizmok, rágóízület, fogak) betegségeinek gyógyítása. Szakorvosa a fogorvos, a fogorvosi szakvizsga letétele után meg hivatalosan fogszakorvos.
A vizsgázott fogászokat szakmapolitikai okokból képezték 1959-ben hazánkban fogorvoshiány miatt-ők nem egyenértékűek a fogorvosokkal! A fogorvosok segédjei a fogászati asszisztensek , a fogtechnikusok és a dentálhigiénikusok .

Szakosodási lehetőségek 

Az Európai Unió követelményeinek megfelelően a 2003 után végzettek csak az új szakképesítési rendszerben szerezhetnek szakvizsgát.

A diploma megszerzésével a fogorvos önálló munkára, önálló rendelő működtetésére jogosult.

Ezen felül a következő elnevezésű szakvizsgákat teheti le:

 Dentoalveoláris sebészet 
 Konzerváló fogászat és fogpótlástan 
 Parodontológia 
 Gyermekfogászat
 Fogszabályozás

A fogszakorvosok pszichoterapeuta szakvizsgát is letehetnek.

Azon fogorvosok, akik általános orvosi diplomával is rendelkeznek, letehetnek arc-állcsont-szájsebészet szakvizsgát is.

A 22/2012. (IX.14.) EMMI rendelet 2018. szeptember 1-től kivezeti a Konzerváló fogászat és fogpótlástan szakvizsgát és bevezeti a Fogpótlástan, valamint az Endodontia szakvizsgákat.

2018. szeptember 1-től Magyarországon szerzett, vagy államilag elismert fogorvosi diplomával megszerezhető szakképesítések:

 Dento-alveolaris sebészet
 Fogszabályozás
 Gyermekfogászat
 Fogpótlástan
 Endodontia
 Parodontológia

Finanszírozás szerinti felosztás

Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP) által finanszírozott ellátás 
Ezek a volt „SZTK” rendelők. Legtöbbjük ma már részben a kezelőorvos tulajdonát képezi. A körzetbe tartozó betegek ellátása meghatározott heti óraszámban történik. A kezelések után a rendelő az OEP-től speciális elszámolás alapján juttatást kap. 

A betegeknek nem kell fizetniük bizonyos kezelésekért. Ezeket a vonatkozó Jogszabály határozza meg. (Ilyenek például gyökérkezelés, tömések. De nem ilyen: korona, híd, esetenként a műfogsor.)
 
Az OEP jellemzően alulfinanszírozza a rendelőket. A felhasznált anyagok minőségének növelését (a drágabb, jobb tömőanyag megvásárlását) a fogorvos csak saját bevételeinek csökkentése árán érheti el, vagyis drágább tömőanyag felhasználása esetén sem engedi a törvény, hogy a beteggel többet fizettessenek.

Magánrendelők 
A rendelő összes kiadását a bevételek fedezik, ezért a betegnek minden kezelésért fizetnie kell. 
A kezelések árai tehát tartalmazzák a beruházási, fenntartási, anyag- és bérköltségeket.

Néhány rendelőben több típusú rendelés is folyhat, például délelőtt OEP ellátás, délután magánrendelés.

Források 
 Semmelweis Egyetem
Magyar fogászati asszisztensek és klinikai fogászati higienikusok

Kapcsolódó szócikkek 
 Rágókészülék
 Fog
 Fogzománc
 Dentin
 Fogcement
 Fogágy
 Gnathológia
 Szájhigiéné, fogkefe, fogselyem, fogkrém
 Fogszabályozás
 Implantologia
 Nyelv (testrész)

Orvostudomány
Fogászat
Zsidóvár

Zsidóvár (románul Jdioara, szerbül Židovar) falu Romániában Temes megyében.

Fekvése 
Lugostól 20 km-re délkeletre a Temes jobb partján fekszik, Kricsóhoz tartozik.

Története 
Egykori várának romjai a Temes jobb partján állnak. A várat 1320-tól említik, mint a lugosi kerület központját. A szörényi bánhoz, majd a temesi ispánhoz tartozott. 1387-ben Losonci István és László hűtlenektől foglalták vissza Zsigmond részére. 1439-ben Zsigmond Hagymás Lászlónak adta, akitől 1440-ben I. Ulászló hívei foglalták el. A török időkben palánkvár volt.
1910-ben 1310, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Krassó-Szörény vármegye Temesi járásához tartozott.

Hivatkozások 

Temes megye települései
Krassó-Szörény vármegye települései
Zúgó (Ukrajna)

Zúgó (korábban Hukliva, ) falu Ukrajnában, a Kárpátaljai terület Munkácsi járásában.

Fekvése 
Ruszin falu Alsóvereckétől 15 km-re délkeletre.

Nevének eredete
A falu neve víznévi eredetű. A Jukliva / Hukliva az orosz és ukrán nyelvben „zúgó, kis vizesés” jelentésű. Mai Zúgó nevét 1889-ben kapta, amikor Hukliva, Talamás és Veretecső egyesülésével létrejött.

Története 

Zúgót 1588-ban Nagy-Hukliva, majd 1600-ban Hukliva néven említette először oklevél.

1730-ban Hukliva, 1773-ban Hukliva, Huklivy, 1913-ban Zúgó néven írták.

1588-ban Rákóczi Zsigmond adott kenézi jogosítványt Peckovics Péternek és Peckovics Jánosnak, hogy Nagy-Huklivát benépesítsék.

1889-ben egyesítették Hukliva, Talamás és Veretecső községeket Zúgó néven.

1910-ben 1604 lakosából 39 magyar, 346 német, 1209 ruszin volt. Ebből 17 római katolikus, 1236 görögkatolikus, 351 izraelita volt.

A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye 1904-ben szervezett Alsóvereckei járásához tartozott.

1939 és 1944 között Kárpátalja egészével együtt ismét Magyarországhoz tartozott, magyar neve Hukliva volt és a Beregi közigazgatási kirendeltséghez, azon belül 1941-ig a Szolyvai, azután az újra megszervezett Alsóvereckei járáshoz tartozott.

2001-ben 2109 lakosa volt.

Nevezetességek
 Görögkatolikus fatemploma és harangtornya a 18. században épült a Szentlélek tiszteletére.

Források
 Sebestyén Zsolt: Kárpátaljai helységnévmagyarázatok.
 Zúgó adatai az ukrán Legfelsőbb Tanács honlapján 

A Munkácsi járás települései
Bereg vármegye települései
Tisztviselőtelep (Budapest)

A Tisztviselőtelep ma Budapest VIII. kerületének egyik városrésze.

Története 
Eredetileg a X. kerülethez tartozott, amikor 1887-ben megkezdődött a kertvárosias jellegű lakásépítés a Budapesti Tisztviselők Házépítő Egyesülete szervezésében. Az egykori MÁVAG vezetőinek jelentős része is itt lakott.

Fekvése 
 Határai: Vajda Péter utca az Orczy úttól - Könyves Kálmán körút – Üllői út - a Nagyvárad tér keleti oldala - Orczy út a Vajda Péter utcáig.

Látnivalók 
 Tisztviselőtelepi Magyarok Nagyasszonya-plébániatemplom
 Tündérpalota

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Pap Zsolt – Pruzsinszky József dr: Száz meg tizenöt év. A budapest-józsefvárosi Tisztviselőtelep 115 éves története. I. kötet 1886-1920, 2. kötet 1921-1945, 3. kötet 1945-1990, 4. kötet 1990-2001. Kiadja a Széchenyista Öregdiákok Baráti Társasága, Budapest. ()
 Tisztviselőtelepi Önkormányzati Egyesület honlapja : http://tisztviselotelep.hu/

Budapest VIII. kerületének városrészei
Üllői út
Plutokrácia

A plutokrácia olyan társadalomforma, berendezkedés, melyben a hatalmat a legvagyonosabb réteg tagjai gyakorolják. Mint politikai rendszer, a plutokrácia lehet mind demokrácia, mind diktatúra. A név eredete a görög ploutos szó, amely vagyont, gazdagságot jelent. A görög-római szinkretisztikus mitológiában Hadész, ill. Pluto mellesleg az Alvilág istene (a gazdagság és az alvilág társítását bizonnyal a bányászat fogalomköre alapozta meg).  Történelmi, közgazdasági és jogi tárgyú munkákban a plutokrácia olyan állam, melyet a legvagyonosabbak irányítanak.

Például ilyen berendezkedésűek voltak a görög kereskedőpoliszok, vagy az Itáliai kereskedőállamok, Velence, Firenze és Genova. De már az ókori Egyiptom lakosainak sírfeliratai is panaszkodnak a szegényember sorsáról és a gazdagok hatalmaskodásairól. De manapság Magyarországon is rossz csengése van e szónak, pejoratív értelmű (vö. még újgazdag).

Annak ellenére, hogy a plutokratikus berendezkedést más szempontból, pozitívan is le lehet írni, ti. hogy aki vagyonos, az érdemei szerint lett az (vö. szabad verseny ill. meritokrácia), tehát megérdemli vagy szükségszerűen kell hogy birtokolja a politikai hatalmat is.

A plutokrácia többféleképp is megvalósulhat konkrét politikai intézményekben és cselekvésekben. Jellegzetes például a vagyoni cenzus és a lobbizás megfelelő fajtái is ide érthetőek.

Kapcsolódó szócikkek 
 kapitalizmus és szabad verseny
 burzsoázia

Külső hivatkozások 

Politikai rendszerek
Gaszton

A  Gaszton bizonytalan eredetű francia név. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnap
 február 6. 
 április 24.

Idegen nyelvi változatai 
 Gaston (francia)

Híres Gasztonok
 Gaston orléans-i herceg (Gaston d’Orléans, 1608–1660), francia királyi herceg, IV. Henrik király fia, XIII. Lajos király öccse
 Gaál Gaszton földbirtokos, a Független Kisgazdapárt vezetője
 Gastón Gaudio argentin teniszező
 Gastón Mazzacane argentin volt Formula–1-es versenyző.
 Gaston Lagaffe kitalált figura, André Franquin egyik fontos képregényszereplője

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (G)
Férfikeresztnevek (G)
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Francia eredetű magyar férfikeresztnevek
Györgyi

A  Györgyi   női név a György férfinévből keletkezett a 19. században, eredetileg Györgyike formában. 


Rokon nevek
 Györgyike: a név eredeti alakja, melyet a 19. században alkottak meg a Georgina magyarítására.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Györgyi ritka, a Györgyike szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Györgyi, Györgyike:
 február 15. 
 április 24. 
 május 5. 
 december 9.

Idegen nyelvi változatai
 Georgina

Híres Györgyik

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Gy)
Női keresztnevek (Gy)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Faraday-állandó

A Faraday-állandó (F) egy mól elektron töltésének abszolút értéke, azaz F = 96485,3399(24) C/mol. A Faraday-állandó Michael Faraday után kapta a nevét, aki elsőként határozta meg az értékét.

A Faraday-állandó megkapható az Avogadro-szám és az elemi töltés szorzataként.

A kémiában és a fizikában ez az állandó az elektromos töltés nagyságát jelenti mól egységnyi elektronra vetítve.

A Faraday-állandó egyenlő az e elemi töltés (az elektron töltésének nagysága), szorozva 1 móllal:

A Faraday-állandó egyik gyakori felhasználása az elektrolízishez kapcsolódó számításokban történik. 

Az F értékét először úgy határozták meg, hogy megmérték a lerakódott ezüst mennyiségét egy olyan elektrokémiai reakcióban, amelyben egy ismert értékű áram adott ideig folyik, és a Faraday-féle elektrolízis törvényét alkalmazták.

Megjegyzések

Hivatkozások 

Fizikai állandók
Fizikai kémia
Orsolya

Az Orsolya  női név a latin ursa- medve szóból ered, az Ursula név magyaros olvasatából, jelentése mackó.  


Rokon nevek
 Orsi: az Orsolya becenevéből önállósult. 
 Orsika: az Orsolya becenevéből önállósult. 
 Urszula: a latin Ursula eredeti alakjához közel álló változat. 
 Urzula: az Ursula német alakváltozata. 
 Urzulina: az Ursula továbbképzése.
 Solya

Gyakorisága
Az Orsolya már a 16. században népszerű női név volt, az 1980-as és 90-es években ismét igen gyakori lett, a 2000-es években az 56-74. leggyakoribb női név. 
Az 1990-es években az Orsi, Orsika, Urszula, Urzula és az Urzulina szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Orsolya, Orsi, Orsika, Urszula, Urzula
 október 21. 
Urzulina
április 7.

Híres Orsolyák, Orsik, Orsikák, Urzulák, Urszulák és Urzulinák
 Drozdik Orsolya grafikus
 Heer Orsolya riporter
 Herr Orsolya magyar válogatott kézilabdakapus
Jeney Orsolya, emberi jogi szakember 
 Kanizsai Orsolya főúrnő
 Karafiáth Orsolya költő
 Kiss Orsolya műsorvezető
 Kozma Orsolya énekesnő
 Lengyel Orsolya meseíró, könyvszerkesztő
 Pflum Orsolya énekesnő
 Serdült Orsolya modell, szépségkirálynő
 Szatmári Orsolya énekesnő
 Szent Orsolya vértanú
 Szerényi Orsolya női labdarúgó-játékvezető
 Tóth Orsika operaénekes, gitárművész
 Tóth Orsolya színésznő
 Tunyogi Orsolya énekesnő
 Turcsek Orsolya borász
 Ursula Andress svájci színésznő
 Ursula K. Le Guin amerikai sci-fi és fantasy író
 Ursula Rucker zeneművész
 Urszula Radwańska lengyel teniszezőnő
 Vérten Orsolya magyar válogatott kézilabdázó
Németh Orsolya színésznő, hárfaművész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Szent Orsolya-rend

A Szent Orsolya-rend, más néven orsolyiták (Ordo Sanctae Ursulae, O. S. U.) egy női szerzetesrend, amely először tűzte ki célul a fiatal leányokkal való foglalkozást, tanítást, hogy hithű, művelt, jó édesanyákká nevelődjenek.

Története 
A római katolikus apácarendet Merici Szent Angéla alapította 1535-ben. A Szent Orsolya nevét viselő női szerzetesrend az egész világon elterjedt. Első misszionáriusuk, Boldog Mária anya, 1634-ben Kanadában oktatta a bennszülötteket. A francia forradalom idején sok nővér adta életét hitéért – őket XV. Benedek pápa 1920-ban avatta boldoggá.

Célja, feladata 

A rend célja, feladata ma is elsősorban a tanítás, nevelés, de alapítójuk szándéka szerint igyekeznek alkalmazkodni a kor igényeihez. Angéla útmutatásait három könyvben hagyta rendjére: Szabályok (Regula), Intelmek és Hagyaték címmel.

Jelmondatuk: Serviam – Szolgálok. A nővérek naponta imádkoznak új hivatásokért. Várják a nagylelkű, Istennek szolgálni akaró, lelkes fiatalok jelentkezését, akik átveszik tőlük Szent Angéla és Szent Orsolya zászlaját, és elvezetik a fiatalokat Istenhez.

Magyarországi jelenléte 

Az orsolyiták Ausztriából érkeztek Magyarországra. 1676-ban Pozsonyban telepedtek le, két év múlva Kassán, 1724-ben Nagyszombatban, 1726-ban Győrben, 1747-ben Sopronban, majd később még számos városban, Nagyváradon is nyitottak iskolát. 1918-ban Kisvárdán is alapítottak rendet. Ma Győrben és Egerben működtetnek kollégiumot fiatal lányok számára.

Katolikus női szerzetesrendek
Egyházi oktatás
Nő
Az 1530-as években alapított szervezetek
Bréma (egyértelműsítő lap)

Bréma néven ismert:
 Bréma Szabad Hanza-város, németországi tartomány
 Bréma, német tartományi főváros

Kapcsolódó szócikkek 
Bremen (egyértelműsítő lap)
Akli

Akli, más néven Öregakli (ukránul: Оклі / Okli) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 25 km-re délre a román határ mellett fekszik. Határos Nevetlennel és Akliheggyel.

Nevének eredete
Neve a magyar akol főnév képzős származéka.

Története
1323-ban Akly néven említik először. Területe ősidők óta lakott. A határában levő Halom-domb a hagyomány szerint avar temetkezési hely. Közelében volt 'Kávás-vár, melynek területe Romániához került.

A település egykori birtokosai voltak az Akly család, a Perényiek, a Gyulayak, majd a Teleky grófok

Református temploma 15. századi eredetű, 1540-től a reformátusoké. A 17. században Gyulai Ferencnek két udvarháza is volt a faluban. 1803-ban leégett, 1804-ben helyreállították, 1934-ben fazsindelyfedését palára cserélték. Fa haranglábát 1977-ben építették újjá. 1910-ben 459 magyar lakosa volt, ma 388 lakosából 386 magyar nemzetiségű. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

A falut Mikszáth Kálmán: Akli Miklós című regénye tette híressé.

Nevezetességek
A falu egykori templomát a 14. században már említették. A későbbi templom a 15. században épült, gótikus stílusban, melyet a reformátusok 1540-től használnak. A templom 1803-ban leégett, de hamarosan helyreállították, majd 1934-ben az addigi fazsindely fedést is palára cserélték.

A templom ma egyhajós, torony nélküli. Támpilléres apszisa a nyolcszög három oldalával zárul. A hajó déli oldalán, az apszison levő ablakai csúcsíves záródásúak, halhólyag mintázatú kőráccsal. A nyugati oldalon levő bejárata szamárhátíves, hornyolt kőkeretű. Hajója sík mennyezetű, melyet csúcsíves diadalív választ el a csillagboltozattal fedett apszistól. Az apszisból ajtó nyílik az egykori sekrestyébe, mely gótikus keretű, s az ajtó mellett szentségtartó fülke található.

A templomban középkori freskókat tártak fel, ezeket azonban leverték, mert a helyi református közösség helytelenítette az emberábrázolásokat.

Haranglábja a templom mellett áll. 1977-ben építették újjá, majd 1987-ben teljesen felújították.

Források
 Németh Adél: Kárpátalja (Panoráma 1991) 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Jegyzetek

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Aklihegy

Aklihegy (ukránul Оклі Гедь (Okli Hegy)): falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 25 km-re délre fekvő település.

Nevének eredete
Nevét onnan kapta, hogy egykor Aklihoz tartozott, annak hegyi része volt.

Története
A Gyulai-hegy oldalában fekvő falu 616 lakosának 98%-a magyar. Itt termelték hajdan Ugocsa vármegye legjobb borait.

A hegyoldalban magas vastartalmú források fakadnak.

Határában a Várvölgy az 1717-es tatár betörés emlékét idézi. Új temploma 1994-ben épült, melyet a három felekezet közösen használ.

A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Források
 Németh Adél: Kárpátalja (Panoráma 1991)

Jegyzetek 

A Beregszászi járás települései
Alsóapsa

Alsóapsa (, , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Técsői járásban. 1946–2004 között hivatalos ukrán neve: Діброва [Gyibrova].

Fekvése 
Técsőtől 20 km-re keletre az Apsica (Apsa) és a Bockó patakok összefolyásánál fekszik.

Nevének eredete 
Neve a régi magyar Absalon személynévből származik. Ukrán neve a román dumbrava (= cserjés) főnévből ered.

Története 
1387-ben Alsówapsa néven említik először. Görögkatolikus fatemploma a 18. század elején épült az 1561-évi régi templom felhasználásával. Mai formáját 1788-ban nyerte el, 17. – 18. századi festmények díszítik. Az 5600 lakosú románok lakta település  csergekészítéséről híres. 1910-ben 5602 lakosából 4651 román, 746 német, 173 ruszin volt.
A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye szigeti járásához tartozott.
1941-ben mintegy 1000 zsidó lakos közül több száz alsóapsai zsidót deportáltak „hontalanként” Galíciába. Egy részüket Kamenyec-Podolszkijnál gyilkolta meg az SS, mások a sztanyiszlavovi gettóban pusztulnak el.

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Híres emberek 
 Itt született 1882. július 3-án Tárcza Bertalan magyar zeneszerző, zenei szakíró, szerkesztő.

Jegyzetek

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Galéria

A Técsői járás települései
Máramaros vármegye települései
Alsókalocsa

Alsókalocsa (, ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése
Ökörmezőtől 20 km-re délkeletre a Kalocsa-patak és a Talabor folyó összefolyásánál fekszik. Tanyaszerű településrészekből tevődik össze, melyek központja a Láz nevű tanya lett.

Története
1365-ben említik először. 1526-tól a huszti vár birtoka. 1600-ban, 1648-ban és 1700-ban járványok pusztították. 1657-ben a lengyelek dúlták fel. Lakói részt vettek a Rákóczi-szabadságharcban. Az 5800 lakosú település görögkatolikus fatemploma a 17. században épült a Szentlélek tiszteletére. 1789-ben éhínség pusztította.

1910-ben 2979 lakosából 2658 ruszin és 255 német volt. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Ökörmezői járásához tartozott.

2020-ig Rókarét tartozott hozzá.

Nevezetességek
 A Szentlélek tiszteletére emelt görögkatolikus fatemploma 1795-ben épült. Jellemzője a megkettőzött tetőzet és a tornác-sor, háromrészes harangtorony tartozik hozzá. A szovjet időszakban az ateizmus múzeuma volt, napjainkban múzeumként működik.
 Suhaj betyár sírja – A zsidó vándorkereskedőket és csendőröket meggyilkoló, majd 1921-ben megölt Mikola Suhaj betyár sírja a régi temetőben található.
 Sztare szelo – A verhovinai építészetet és életmódot bemutató skanzen. A jellegzetes kárpátaljai faépületek mellett egy egykori magyar csendőrőrs is megtekinthető.
 Keskeny nyomtávú vasúti múzeum - Ukrajna egyetlen keskeny nyomtávú vasutat bemutató múzeuma a Sztare szelo skanzen területén. A kiállított járművek többsége az 1950-es évektől az 1970-es évekig az Alsókalocsai Keskeny Nyomtávolságú Vasútnál működött.
 Ivan Olbracht-múzeum
 Árpád-vonal múzeum – A Talabor partján, Alsókalocsa déli részén az Árpád-vonal fennmaradt betonfedezékeiben berendezett kiállítás, mely a völgyzárakban alkalmazott egyes műszaki akadályokat is bemutatnak.
 Stajer-bunker – A második világháború után a szovjet rendszer ellen harcoló és az UPA-val együttműködő alsókalocsai ellenálló föld alatti álcázott fedezéke, mely az Alsókalocsa feletti hegyekben található.
 Régi iskola – Az egykori Magyar királyi állami népiskola épületében kialakított magánmúzeum, melyben az 1950-es évektől az 1980-as évekig mutatja be az alsókalocsai szovjet oktatás emlékeit.
 Cseh iskola – A régi iskola melletti épületben kialakított kiállítóhely, melyben az 1920–as, 1930–as évek alsókalocsai csehszlovák oktatását mutatják be. Az épület eredetileg nem iskola volt.

Képek

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Huszti járás települései
Máramaros vármegye települései
Alsóverecke

Alsóverecke (), 1945-ig Нижні Верецьки [Nizsnyi Verecki]) városi jellegű település Ukrajna Kárpátaljai területén, a Munkácsi járásban.

Fekvése 
A 2001-ben 2504 fő lakosú ruszin falu a Zavodka-patak Latorcába torkolásánál fekszik. A 20. században Rekeszt (Zagyilszka) csatolták hozzá.

Nevének eredete 
Neve a régi magyar verécke (= kis kapu) főnévből ered, mely egykor gyepűkapura vonatkozott. Az ukrán vorota szintén kapu jelentésű.

Története 
1263-ban Werezka néven említik először. Már a 12. században lakott volt, 1734-ben mezővárosi rangot kapott, 1715 és 1848 között határőri és harmincadállomás volt itt. 1855 és 1861 között szolgabírói és járási hivatal, valamint pénzügyőrség működött itt. Mint Verhovina központjának híresek voltak vásárai. Görögkatolikus fatemploma 1784-ben, kőtemploma 1860-ban épült. 1910-ben 1935 lakosából 920 ruszin, 799 német és 213 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Alsóvereckei járásának székhelye volt.

Jegyzetek

Források 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 Alsóverecke az Ukrán Legfelsőbb Tanács közigazgatási adatbázisában (ukránul)

A Munkácsi járás települései
Bereg vármegye települései