Abaújszolnok

Abaújszolnok község az Észak-Magyarország régióban, Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Szikszói járásban.

Fekvése 
Az Északi-középhegységben, a Cserehát keleti oldalán fekszik, Miskolctól 35 kilométerre, északkeletre. A szomszédos települések: észak felől Abaújlak (Szanticska), kelet felől Baktakék, dél felől Selyeb, nyugat felől pedig Nyésta. [Határos még Gagyapátival is, de közúti kapcsolat nincs közöttük.] A legközelebbi város Encs (20 km).

Megközelítése 
Közúton a 3-as főútról Szikszón, a Miskolci úton a II. Rákóczi Ferenc útnál balra elágazó 2622-es úton érhető el a legegyszerűbben. Ebből a 2622-es útból Abaújszolnok határában ágazik el a Nyéstára vezető 26 132-es mellékút és a Baktakéken keresztül Encs felé összeköttetést biztosító 2623-as út.

A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják.

Vasútvonal nem vezet át a településen, a legközelebbi vasútállomás az egyaránt kb. 20-20 kilométerre lévő Szikszón (Szikszó vasútállomás) vagy Encsen (Forró-Encs vasútállomás) található, a MÁV 90-es számú án.

Története 
Az első írásos emlék, amely a település nevét említi 1256-ból maradt fenn; ebben „Zonuk” néven szerepel. Ekkor szolnoki nemesek földje volt, és Nyéstával volt határos. Egykoron a történelmi Abaúj vármegyéhez tartozott, amely a nevét az Aba nemzetségről, illetve az általuk épített Abaújvárról kapta. A török hódoltság idején elnéptelenedett, Rákóczi telepítette be ruténekkel.

1750-ben Tiszta Pál kapott adományt Mária Teréziától Abaújszolnok, Monaj és Selyeb községekben.

A vidék a trianoni döntést követően az ország peremvidékévé vált, s ez az elkövetkező évtizedek során döntő módon befolyásolta gazdasági-társadalmi életét, fejlődését.

Közélete

Polgármesterei

A településen 2011. október 16-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választás hat polgármesterjelöltje között a hivatalban lévő faluvezető is elindult, és meg is nyerte azt.

Ugyancsak időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak a településen 2020. október 4-én is, a képviselő-testület néhány hónappal korábban kimondott önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, de egyetlen szavazattal lemaradt két kihívója egyikétől.

Népesség 
 2010: 181 fő
 2001: 161 fő
 1990: 143 fő
 1983: 219 fő
 1948: 388 fő
 1910: 398 fő

A település népességének alakulása:

Népcsoportok 

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága van.

Vallás  
A 2001-es népszámlálás adatai szerint a lakosság kb. 39%-a római katolikus, kb. 45%-a görögkatolikus, kb. 6%-a református és kb. 2%-a más egyházhoz vagy felekezethez tartozik. Nem tartozik egyetlen vallási közösséghez sem a lakosság kb. 8%-a.

Római katolikus egyház 
Az Egri főegyházmegye (érsekség) Abaúj-Zempléni Főesperességének Szikszó-encsi Esperesi Kerületében lévő monaji plébániához tartozik, mint filia.

Görögkatolikus egyház 
A Miskolci Apostoli Exarchátus Csereháti Esperesi Kerületében lévő selyebi parókiához tartozik, mint filia.

Református egyház 
A Tiszáninneni Református Egyházkerület (püspökség) Abaúji Református Egyházmegyéjébe (esperesség) tartozik. Nem önálló anyaegyházközség, csak szórvány.

Evangélikus egyház 
Az Északi evangélikus egyházkerület (püspökség) Borsod-Hevesi Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Fancsal-Hernádvécsei Evangélikus Egyházközséghez tartozik, mint szórvány.

Látnivalók 
 Az 1895-ben épült görögkatolikus (Keresztelő Szent János fejevétele-) templom
 Világháborús emlékmű

Források 
 Abaújszolnok Környezetvédelmi Programja (2004)

Jegyzetek

További információk 
 Abaújszolnok a Térképcentrumban 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései