Hollóháza

Hollóháza porcelánjáról híres község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sátoraljaújhelyi járásban. 236 hektáros kiterjedésével a vármegye második legkisebb közigazgatási területű települése.

Fekvése 
Az Eperjes–Tokaji-hegység (ezen belül a Zempléni-hegység) egyik völgyében terül el. A megyeszékhelytől, Miskolctól közúton 81 kilométerre északkeletre, Sátoraljaújhelytől 28 kilométerre északnyugatra, a magyar-szlovák határtól 3,5 kilométerre délre fekszik.

Közigazgatási határszélét szinte minden irányból Füzérhez tartozó külterületek veszik körül, csak azért nem tekinthető Füzér enklávéjának, mert egy-egy rövidke szakaszon határos Füzérkomlóssal és a már Szlovákiához tartozó Eszkárossal (Skároš) is.

A környező települések: nyugaton Kéked (8 km) és Pányok, északon Eszkáros (Szlovákia, 7 km), keleten Füzér (9 km), délkeleten Füzérkomlós (5 km) és Filkeháza (9 km), délen Nyíri, délnyugaton Telkibánya. A legközelebbi városok: Pálháza (12 km) és Gönc (21 km).

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Kéked vagy Füzérkomlós érintésével a 3719-es úton, illetve az országhatár szlovák oldala felől a 37 124-es számú mellékúton.

Története 
A terület a honfoglalás óta lakott, 1270-ben említik először. A füzéri várhoz tartozott. Nevét a pálos rend címerállatáról, a hollóról kapta, de a középkorban Felsőkomlós néven is ismerték. A 17. században elnéptelenedett.

I. Lipót a Károlyi családnak adományozta a területet. Ők szlovák telepeseket telepítenek a faluba. 1777-ben üveghutát alapítanak Hollóházán, ez a mai gyár elődje. A 19. században a kis üveghuták már nem tudják felvenni a versenyt a nagyüzemekkel, így a szomszédos Telkibánya példájára Hollóháza hutáját kőedénygyárrá alakítják át. 1956-ban fokozatosan áttértek a porcelángyártásra. Hollóházán található az Országos Kéktúra keleti végpontja.

1920-ban a település egy nagyon rövid ideig Csehszlovákiához tartozott, kivéve a porcelángyárat, amely marad Magyarországon. Ennek oka az volt, hogy a trianoni békeszerződés viszonylag laza körülírással határozta itt meg a határt ("a helyszínén megállapítandó vonal, amely általában a keletre fekvő Ronyva és a nyugatra fekvő Bózsva medencéinek vízválasztó vonalát követi, azonban Pusztafalutól körülbelül 2 km-re keletre halad, a 869. magassági pontnál délnyugat felé fordul, a 424. magassági pontnál a kassa-sátoraljaujhelyi országutat átvágja és Abaújnádastól délre halad") A gyárat akkor tulajdonló Károlyi család közbenjárására határkorrekciót végeztek el a területen, így két hét után a település is visszakerült Magyarországra.

2010. december 17-én helyezték forgalomba az 1 740 387 eurós beruházással elkészült, a szomszédos Eszkárosra vezető közutat.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Novák Ferenc (HVK)
 1994–1998: Novák Ferenc (független)
 1998–2002: Smuczer Miklós (független)
 2002–2006: Koleszár Sándor (független)
 2006–2010: Koleszár Sándor (független)
 2010–2014: Koleszár Sándor (független)
 2014–2019: Hegedűsné Lovas Adrienn (független)
 2019-től: Füzériné Odrobina Gabriella (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben település lakosságának 96%-a magyar, 4%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,4%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 10,5% szlováknak mondta magát (4,1% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 75,9%, református 7,2%, görögkatolikus 3,1%, evangélikus 0,4%, felekezeten kívüli 3,3% (9,6% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Porcelánmúzeum
 Szent László katolikus templom, Csaba László építész alkotása

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Hollóháza honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Határátkelőhelyek
Abaúj-Torna vármegye települései