III. Ahmed oszmán szultán

III. Ahmed (Dobrich, 1673. december 30. – Isztambul, 1736. július 1.) oszmán szultán 1703-tól 1730-ig.

Élete

Ifjúkora
Ahmed 1673. december 30-án született IV. Mehmed és Emetullah Rábia Gülnus szultána fiaként.

Trónralépte
Ahmedet 1703-ban, bátyja, II. Musztafa trónfosztása után a janicsárok tették a birodalom élére.

A Rákóczi-szabadságharc

A pruti hadjárat (1710–1711)
A szultán kortársa volt Nagy Péter cárnak; az első uralkodónak, aki a keleti kérdéssel kapcsolatban következetesen törekedett a törökök gyöngítésére, sőt, Európából való kiűzetésére. Ezzel összes utódának kijelölte azt az utat, amelyen az orosz tradicionális politikának haladnia kell.

Ahmed tétlenül nézte azt a makacs küzdelmet, amely a cár és XII. Károly svéd király között az északi hegemóniáért folyt. Amikor pedig a Poltavánál vereséget szenvedett Károly török területre menekült, vendégszeretően fogadta. 

A szultán sokáig nem teljesítette a svéd király kívánságát: az oroszok elleni hadüzenetet. Csak 1711-ben indított háborút Péter ellen, akit Baltadzsi Mohammed nagyvezír a Pruth ingoványaiban seregével együtt bekerített. Péter felesége, a későbbi I. Katalin cárnő azonban megvesztegette a nagyvezírt, aki a cárt szökni engedve helyreállította a békét. A békében az 1699-ben elveszett Azov visszakerült az Oszmán Birodalomhoz  XII. Károly sem volt megelégedve az eredményekkel, de hiába próbálta a szultánt újabb háborúra rávenni.

Háború Velencével (1714–1718)
Újabb háborúra csak a svéd király eltávozása után, 1714-ben került sor: mégpedig Velencével, amely nem érte be az 1698-ban elnyert Moreával, hanem Korfura és Krétára is áhítozott. Utóbbit még 1669-ben vesztette el a tengeri köztársaság a kandiai háborúban-. , viszont Kis-Oláhországot, Szerbia és Bosznia jelentékeny részét elvesztették. A velenceiek Korfut kapták, de Moreát elvesztették; szövetségesük, III. Károly magyar király a Savoyai Jenő által visszaszerzett Péterváradot, Temesvárt és Nándorfehérvárt, valamint az úgynevezett temesi bánságot.

Családja 
Asszonyai:

Mihrişah Kadın

Şermi Kadın

Ümmügülsüm Kadin

Hatice Kadin

Fatma Kadin

Emine Kadin

Hanife Kadin

Musli Kadin

Gyermekei:
 Fatma szultána (1704-1733) - Emetullah Kadintól
 Mehmed herceg (1705-?)
 Isa herceg (1706. február - 1706. május) - Hürrem Kadintól
 Ali herceg (1706. június - 1706. szeptember)
 Hatice szultána (1707. január - 1708) -
 Rukiye szultána (1707. május - 1707. augusztus)
 Selim herceg (1707. szeptember - 1708. április) - Hürrem Kadintól
 Murad herceg (1708. február - 1708. április)
 Ümmügülsüm szultána (1708. február - 1732) -Mihrisah Kadintól
 Zeynep szultána (1708-1708)
 Abdülmelik herceg(1709-1711) - Hürrem Kadintól
 Szulejmán herceg (1710-1732) -Mihrisah Kadintól
 Hatice szultána (1710-1738) - Rukiye Kadintól
 Atike szultána (1712-1737) - Hatice Kadintól
 Ayse szultána (1713-1776) - Emine Kadintól
 Selim herceg (1715-1718) - Hatice Kadintól
 Saliha szultána (1715-1778)- Hatice Kadintól
 Zeynep szultána (1715-1774) Mihrisah Kadintól
 Mehmed herceg (1717-1756) - Hürrem Kadintól
 III.Mustafa szultán (1717-1774) - Mihrisah Kadintól
 Bayazid herceg (1718-1771) - Mihrisah Kadintól
 Rabia szultána (1719-?) - Sermi Kadintól
 Abdullah Herceg (1719. december - 1719. december) - Hürrem Kadintól
 Emetullah szultána (1719-1720)
 Numan herceg (1723-1764)
 Naile szultána (1725. január - 1726. december)
 I. Abdülhamid szultán (1725. március - 1789. április) - Sermi Kadintól
 Nazife szultána (1725. május - ?)
 Esma szultána (1726-1788) - Hanife Kadintól
 Sabiha szultána (1726-1726)
 Rebia szultána (1727-1728)
 Seyfeddin herceg (1728. február -1732)
 Zübeyde szultána (1728. március - 1756) - Musli Kadintól

Egyéb tettei, trónfosztása, halála

A volt szultán hat évvel később, 1736. július 1-jén halt meg börtönében.

Jegyzetek

Források
 Magyarország hadtörténete 1. Főszerk.: Liptai Ervin, Zrínyi Katonai Kiadó, Budapest 1984. 

Oszmán szultánok
1673-ban született személyek
1736-ban elhunyt személyek