Slavistika

Slavistika (; ; ; ; ; ; ; ) je akademska disciplina koja se bavi slavenskim studijama, slavenskim jezicima, književnošću i kulturom. Jezikoslovci i filozofi koji se bave proučavanjem slavistike nazivaju se slavistima. Slavistika se pojavila krajem 18. i početkom 19. vijeka, istovremeno sa nacionalnim buđenjem raznih naroda slavenskog porijekla i pokušajima uspostavljanja zajedničke svijesti o slavenskoj zajednici, posebno popularno u Pan-slavenskom pokretu. Među prvim naučnicima koji su koristili termin je Jozef Dobrovoljski.

Danas se slavistika uobičajeno dijeli na tri perioda. Sve do 1876. slavisti su primarno bili fokusirani na dokumentiranje i izdavanje klasičnih i tradicionalnih dijela na narodnim jezicima, kao i na izdavanje prvih modernih rječnika i gramatika za većinu slavenskih jezika. Drugi je period završio sa krajem Prvog svjetskog rata i obilježio ga je snažan razvoj slavističke filologije i lingvistike, primarno među slavistima aktivnima van samih slavenskih zemalja i zajednica kao što su bili August Schleicher i August Leskien na Univerzitetu u Leipzigu.

Po završetku Prvog svjetskog rata slavisti su svoju pažnju usmjerili primarno na dijalektologiju, dok se sama disciplina nastavila značajnije razvijati i u samim slavenskim zemljama. Po završetku Drugog svjetskog rata došlo je do snažnog razvoja i procvata slavističkih studija. Značajno je na takav razvoj djelovao i sukob između zapadnih zemalja i zemalja Istočnog bloka koji je za posljedicu imao rast interesa zapadne akademske zajednice za sveobuhvatno izučavanje društava istočne Evrope. Kraj Hladnoga rata doveo je do slabljenja interesa i institucionalne potpore za izučavanje slavistike na mnogim svjetskim univerzitetima.

Grane 

Tradicionalno se slavistika dijeli u tri velike grupe, slično podjeli slavenskih jezika (u zagradama):

 zapadna slavistika
 bohemistika (češki), slovakistika (slovački), polonistika (poljski), kašubistika (kašupski), polabistika (polapski) i sorabistika (lužičkosrpski)
 istočna slavistika
 bjelorusistika (bjeloruski), rusistika (ruski), ukrajinistika (ukrajinski) i rutenistika (rusinski)
 južna slavistika
 paleoslavistika (starocrkvenoslavenski), bulgaristika (bugarski), makedonistika (makedonski), serbokroatistika (srpskohrvatski) i slovenistika (slovenski).

Slavisti

Poznati slavisti u prošlosti
Jozef Dobrovski (1753-1829) iz Bohemije
Jernej Kopitar (1780–1840) iz Kranjske
Vuk Stefanović Karadžić (1787–1864) iz Mačve
Pavel Josef Šafařík (1795–1861) iz Košičkog kraja
Fran Miklošič (1813–1891) iz Štajerske
Đuro Daničić (1825–1882) iz Bačke
Vatroslav Jagić (1838–1923) iz centralne Hrvatske
Antoine Meillet (1866–1936) iz Overnje
Aleksandar Belić (1876–1960) iz Beograda
André Vaillant (1890–1977) iz Pikardije

Suvremeni slavisti
Snježana Kordić
Magdalena Koch
Radoslav Katičić

Vidi još 

 paleoslavistika
 rusistika
 Archiv für slavische Philologie
 The Russian Review
 Slavic Review

Vanjske veze
Katedra za slavistiku  Filološkog fakulteta Univerzitet u Beogradu
Odjel za slavistiku Filozofskog fakulteta Univerzitet u Ljubljani
Odsjeci za slavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
Odsek za slavistiku  Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu
Odsjek za slavenske jezike i književnosti  Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu
Fakultet slavenskih filologija Univerziteta u Sofiji
Lista slavističkih i regionalnih publikacija
Antragstellerin des Projekts Virtuelle Fachbibliothek Slavistik
The Association for Slavic, East European, & Eurasian Studies
The Canadian Association of Slavists-l'Association Canadienne des Slavistes
Институт славяноведения Российской академии наук
School of Slavonic and East European Studies na Londonskom univerzitetskom koledžu
Le Centre d’études slaves na Univerzitetu Pantheon-Sorbonne
L'Associazione Italiana degli Slavisti

 
Etnologija
Slavenski narodi