Január

Január (régiesen Januárius) az év első, 31 napos hónapja a Gergely-naptárban. Nevét Ianusról kapta, aki a kapuk és átjárók istene volt az ókori római mitológiában. A népi kalendárium szerint január neve Boldogasszony hava. A 18. században a magyar nyelvújítók a januárnak a zúzoros nevet adták.  

A január és a február volt az utolsó két hónap, amit utólag hozzáadtak a római naptárhoz, mivel az ókori rómaiaknál ez a téli időszak eredetileg nem kapott hónapot. Bár egy ideig még március volt az év első hónapja, hamarosan a január vette át ezt a helyet. Ezt követően a konzulok is január 1-jén léptek hivatalba.

A hónap első napja a mindenki által ismert újév napja.

Január eseményei

Állandó ünnepek és emléknapok 
A hónap napjainak egy-egy jellemzőbb ünnepe, emléknapja.(A részleteket és a további ünnepeket, emléknapokat lásd az adott nap szócikkében!)

 január 1.: Újév napja · a béke világnapja · Szűz Mária istenanyaságának ünnepe
 január 2.: Nagy Szent Vazul és Nazianzoszi Szent Gergely ünnepe
 január 3.: Jézus nevének napja
 január 4.: A Braille-írás világnapja
 január 5.: Spanyolország - a háromkirályok felvonulása
 január 6.: Vízkereszt (a farsang kezdete)
 január 7.: Kambodzsa - a népirtó rendszer fölött aratott győzelem napja
 január 8.: Bulgária - bábanap (Babinden), az anyaság ünnepe
 január 9.: Panama - a mártírok napja
 január 10.: Benin - Vudu-nap
 január 11.: Marokkó - függetlenségi ünnepnap
 január 12.: A Magyar 2. hadsereg emléknapja
 január 13.: Litvánia: a szabadság védelmének emléknapja
 január 14.: India - szankranti az őszi aratás záróünnepe
 január 15.: A Wikipédia születésnapja (Wikipedia Day) (2001) * * Malawi nemzeti emléknapja (John Chilembwe Day)
 január 16.: USA - a vallásszabadság napja
 január 17.: Nagy Szent Antal ünnepe
 január 18.: Árpád-házi Szent Margit ünnepe 
 január 19.: USA - Lee tábornok emléknap
 január 20.: Szent Sebestyén ünnepe
 január 21.: Szent Ágnes ünnepe
 január 22.: A magyar kultúra napja
 január 23.: Kaposvár napja 
 január 24.: Szalézi Szent Ferenc ünnepe
 január 25.: Szent Pál apostol megtérése - Pálfordulás napja
 január 26.: Ausztrália napja
 január 27.: A holokauszt nemzetközi emléknapja
 január 28.: Aquinói Szent Tamás ünnepe
 január 29.: Balassagyarmat, „a legbátrabb város” napja
 január 30.: India - a mártírok emléknapja (Mahátma Gandhi halála napján)
 január 31.: Bosco Szent János ünnepe

Mozgó ünnepek és emléknapok 

 január második hétfője: Szeidzsin-siki - A japánoknál „a nagykorúvá válás” 1948 óta nemzeti ünnep, amikor az ország azokat ünnepli, akik betöltötték a 20. életévüket. Ezt a napot január 15-én ünnepelték egészen 1999-ig, amikor a japán vezetés az egymást követő munkaszüneti napok mellé tette, a rohamosan fejlődő gazdaság hatására.
 január harmadik hétfője: USA - Martin Luther King Jr. Nap (Martin Luther King Jr. Day), ilyen módon Ronald Reagan 1983-as elnöki proklamációja alapján 1986. január 20. óta
 január harmadik vasárnapja: A vallások világnapja  
 január utolsó vasárnapja: A lepra elleni harc világnapja
 január vége: Srí Pancsami (Shree Panchami) hindu tavaszünnep
 január 21 és február 21 között: kínai holdújév
 január közepe és február közepe között: tu bisvát, a fák ünnepe.

Januári népszokások, hagyományok 
Bővebben lásd az egyes napoknál!

Január 6-a a vízkereszt napja hagyományosan a karácsonyi ünnepkör lezárása és a farsangi időszak kezdete volt. Sok országban ez a karácsonyfa lebontásának napja. Az ünnep előestéjén szentelik meg a szenteltvizet és a tömjént a katolikus papok a templomokban. Az emberek felírták a három napkeleti király nevének kezdőbetűjét a házuk ajtajára. Egyes országokban ma is élő szokás, hogy megajándékozzák a gyerekeket az éjjel az ajtó elé vagy ablakba tett csizmájukba rejtett édességekkel, amit a „háromkirályok” vagy a „jó boszorkány” hoz nekik.

A katolikus templomokban a vízkereszt utáni második vasárnap olvassák fel a papok a Jézus első csodatételéről, a kánai menyegzőről szóló evangéliumi részt. Ezen a napon régen a hívők egy-egy magánházban is összegyűltek és eljátszották a kánai menyegző történetét, majd együtt elfogyasztották a vendégek által hozott étel- és italajándékokat.

A magyarság körében 
Január 1-jén szokás volt újévi jókívánságokat mondani házról házra járva, amiért a háziak almával, dióval kínálták a köszöntőket. Újévkor az egész év sikerét igyekeztek biztosítani különféle kellemes dolgok végzésével. Azt gondolták, hogy ami újév napján történik az emberrel vagy amit cselekszik, az egész évben ismétlődni fog. Aki újévkor korán reggel megmosakodott a kútnál, hogy egész évben friss volt. Aki pedig hajnalban elsőként húzott vizet a kútból, az szerencsét hozó „aranyvizet” merített, amiből a családtagokat is megitatták. Nagyon fontos volt a jó cselekedet az év első napján. Ugyanakkor sokféle tiltás is létezett.
 
Január 6-a, vízkereszt napján általános szokás volt, hogy a katolikus papok a házakat is meghintették a szentelt vízzel (házszentelés). Ezenkívül elterjedt népszokás volt a „csillagozás”, amikor gyerekek jártak körbe a faluban csillaggal a kezükben és a kis Jézusról szóló énekeket énekeltek. Ez egyes magyarlakta vidékeken még a mai napig is létező szokás.

Január 22-én, Szent Vince napján a szőlőtermesztő falvakban sok helyütt úgynevezett vincevesszőt vágtak, amit a szobában vízbe állítottak. A kihajtott vesszőkből jósolták meg a következő év termését. Ezen a napon a gazdának sok bort kell innia, hogy bő legyen a termés. Ha Vince napján szép, napos volt az időjárás, akkor jó bortermést reméltek, rossz idő esetén viszont gyenge szüretet jósoltak. Ezzel ellentétben, ha három nap múlva, január 25-én, a „pálforduló” (Szent Pál megtérése) napján sütött a nap, akkor a néphit szerint még hosszú kemény télre kellett számítani.

A magyar népi mondóka a január hónapot a következőképpen jellemzi:

Pálnak fordulása 
Fél tél elmúlása 
Piroska napján a fagy 
Negyven napig el nem hagy.
Ha fénylik a Vince, 
Megtelik a pince.
A ködös január 
Nedves tavasszal jár.

Érdekességek 

 A horoszkóp csillagjegyei közül az alábbiak esnek a január hónapba:
 Bak (december 22. – január 20.) és
 Vízöntő (január 21. – február 19.).
 Január folyamán a Nap az állatöv csillagképei közül a Bak csillagképből a Vízöntő csillagképbe lép.
 Szabályos években a január a hét ugyanazon napjával kezdődik, mint az adott év októbere.
 Szökőévekben a január a hét ugyanazon napjával kezdődik, mint az április és a július.
 Minden évben a január a hét ugyanazon napjával kezdődik, mint az előző évben a május.
 Január virága a hóvirág.
 Január talizmánköve a gránátkő.
 Rio de Janeiro város nevének jelentése portugál nyelven „januári folyó”. A név eredetileg a várost övező Guanabara-öblöt jelöli, és a portugál hajósoktól származik, akik 1502. január 1-jén fedezték fel ezt a helyet, és egy folyó torkolatának vélték. Magának a városnak egyébként eredetileg São Sebastião (Szent Sebestyén) a neve. Lásd még: január 20.
 Az Arvisurák szerint Fergeteg hava.

Január a művészetekben 

A januárt számos költő örökítette meg versben, pl.:
 Nemes Nagy Ágnes: Január
 Radnóti Miklós: Január
 Tóth Árpád: Január
 Szabó Lőrinc: Januáréji olvadás 
 Szilágyi Domokos: Január

Kapcsolódó szócikkek 
 Január (keresztnév)
 Januári felkelés
 Ünnepek és emléknapok listája
 Magyarországi ünnepek és emléknapok listája
 Nemzeti ünnep
 Keresztény egyházi naptár
 A felnőtté válás napja

Jegyzetek

Források 
A magyar népszokásokról:
 Jeles napok, hagyományok - Január
 Téli népszokások

Január