1949



Események

Január 
 január 11. – Rövid svájci és olaszországi tartózkodás után Horthy Miklós, Magyarország korábbi kormányzója és családja Portugáliába érkezik, Estorilban telepedhettek le.
 január 13–14. – Durbani zavargás.
 január 20. – Laoszban a francia gyarmatosítással szembenálló erők hivatalosan megalakítják a Lao Issara Hadsereget (későbbi nevén a Lao Felszabadítás Népi Hadseregét).
 január 25. – Megalakul a KGST.

Február 
 február 1. – Kormányrendelet születik a gazdasági vasutak államosítására.
 február 3. – Kezdetét veszi a Mindszenty József hercegprímás elleni kirakatper.
 február 4. – A Demokrata Néppárt politikai bizottsága határozatban mondja ki a párt feloszlatását.
 február 8. – A magyar népbíróság életfogytiglani börtönre ítéli Mindszenty József hercegprímást.
 február 22–23. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el az egységes földműves-szövetkezetek létrehozásáról.
 február 25. – Károlyi Mihály párizsi követ kéri Rajk László külügyminisztertől, hadd tárgyalhasson a Vatikánnal Mindszenty József érsek kiutasításáról, ellenkező esetben lemond és hazatér.

Március 
 március 4. – Csehszlovákiában megalakul az egységessé tett írószervezet, a Csehszlovák Írók Szövetsége.
 március 5. – Csehszlovákiában megalakul az egyetlen engedélyezett magyar szervezet, a Csehszlovákiai Magyar Dolgozók Kulturális Egyesülete, a Csemadok. (A Csemadoknak elsősorban a politikamentesség és az „internacionalizmus” követelményének kell megfelelnie. Díszelnökévé Fábry Zoltánt, elnökké Lőrincz Gyulát választják.)
 március 15. – Dániát, Izlandot és Portugáliát meghívják, hogy csatlakozzék az Észak-atlanti Szerződéshez.
 március 25. – Csontváry Kosztka Tivadar festményeit kiállítják a Musée National d’Art Moderne-ben. (Ez volt Csontváry második nemzetközi kiállítása, melynek szervezésében jelentős szerepet vállalt Szabó Zoltán, az 1947-ben párizsi magyar kultúrattasévá kinevezett falukutató.)
 április 2. – Az érintett kormányok visszautasítják azt a szovjet nyilatkozatot, amely szerint az Észak-atlanti Szerződés ellentétes az ENSZ alapokmányával.

Április 
 április 2. – Magyarországon megszűnik az utolsó, eredetében feudális intézmény, a hitbizomány. (Ennek elsősorban politikai, mint gyakorlati jelentősége volt, ugyanis ekkora túlnyomórészük mező- és erdőgazdasági ingatlanból állt, melyek az 1945. évi földreform során már kisajátításra kerültek. A megmaradt hitbizományok családi- és bérházakra, illetve nehezen fellelhető ingóságokra korlátozódtak. Az országgyűlés az 1949. évi VII. törvénycikkel ezeket államosította.)
 április 4. – Megalakul a NATO.
 április 16. – Csehszlovákia és Magyarország képviselői barátsági, együttműködési és segítségnyújtási egyezményt írnak alá.
 április 18. – Megalakul az Ír Köztársaság és kiválik a Brit Nemzetközösségből.
 április 23–24. – Csehszlovákia ifjúsági szervezeteit egyesítő konferencián megalakul a Csehszlovák Ifjúsági Szövetség.

Május 
 május 5. – A londoni szerződés aláírásával megalakul az Európa Tanács.
 május 12. – Véget ér Berlin blokádja.
 május 23. – Létrehozzák az NSZK-t.
 május 25–29. – Prágában lezajlik a Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) IX. kongresszusa, ahol legfőbb feladatként többek között a „szocializmus gazdasági alapjainak megteremtését”, a burzsoázia elleni „szakadatlan politikai és eszmei harcot”, a szocialista iparosítást, a szövetkezetesítést és a marxista-leninista ideológia terjesztését jelölik meg. (A pártnak ekkor 2 300 000 tagja van.)
 május 30. – Rajk László volt belügy- és külügyminisztert szervezkedés gyanújának vágyával őrizetbe veszi az Államvédelmi Hatóság (ÁVH).

Június 
 június 1. – Károlyi Mihály lemond párizsi követi megbízatásáról.
 június 6. – Jugoszláviában új alaptörvényt fogadnak el a mezőgazdasági termelőszövetkezetekről, a kollektivizálás gyorsításának céljáról.
 június 10.
 XII. Piusz pápa Badalik Sándort nevezi ki veszprémi püspökké. (Grősz József érsek szenteli fel püspökké augusztus 24-én, székét augusztus 30-án foglalja el.)
 Prágában megalakul a „párttal és az állammal együttműködő” egyházi szervezet, a Katolikus Akció.
 június 19. – A csehszlovák katolikus egyház vezetői az ország politikai fejlődését bíráló pásztorlevelet bocsátanak ki.
 június 21.
 Befejeződik a lakosságcsere Csehszlovákia és Magyarország között.
 A román hatóságok letartóztatják Márton Áron római katolikus püspököt, aki tiltakozott az egyházi iskolákban folyó anyanyelvi oktatást ért támadások, valamint az államosítások ellen.

Július 
 július 2. – Bejelentik az ún. Vietnám Állam megalakulását, amelyben a Vietnámi Demokratikus Köztársasággal szemben álló „Egység és Ellenállás Kormánya” kezdte meg működését.
 július 27. – Az első sikeres szovjet kísérleti atomrobbantás.

Augusztus 
 augusztus 14–28. – A második Világifjúsági Találkozó (VIT) Budapesten. (Több mint tízezer külföldi fiatal érkezett a magyar fővárosba, 60%-uk a szovjet blokkon kívülről. Négynapos váltásban összesen 54 ezer magyar fiatal vett részt küldöttként az eseményen, de a programokat, nagygyűléseket, kiállításokat, utcabálokat sokkal többen látogatták.)
 augusztus 17. – vikáriusnak nevezik ki a krakkói Szent Flórián-templomba Karol Wojtyłát, a későbbi Szent II. János Pál pápát.
 augusztus 18. – Az országgyűlés elfogadja a Magyar Népköztársaság Alkotmányát, mely lényegében az 1936. évi szovjet alkotmány „másolata” volt.
 augusztus 20. – A Magyar Népköztársaság Alkotmányának életbelépése.

Szeptember 
 szeptember 1.
 Magyarországon megszűnik a közigazgatási bíróság, melyet még az 1896. évi XXVI. törvénycikk hívott életre. (A közigazgatási bíróság megszüntetéséről szóló 1949. évi II. törvénycikk ugyan január 28-án jelent meg a Magyar Közlönyben, hatálybalépésére azonban szeptember 1-jén került sor.) 
 Több mint négy év szünet után Csehszlovákiában megindul az oktatás az első magyar iskolában. (A kitelepítések miatt katasztrofális a pedagógushiány.)
 szeptember 7. – A nyugatnémet Bundestag és Bundesrat megtartja alakuló ülését.
 szeptember 12. – Az új német állam elnökévé Theodor Heusst választják.
 szeptember 15. – Nyugat-Németország első kancellárjának választják Konrad Adenauert.
 szeptember 20. – Konrad Adenauer vezetésével megalakult a nyugatnémet kormány.
 szeptember 24. – A Budapesti Népbíróság különtanácsa bűnösnek mondja ki népellenes bűntett (besúgás), hűtlenség bűntette (kémkedés), valamint a demokratikus államrend és a köztársaság megdöntésére irányuló szervezkedés bűntettében Rajk Lászlót és halálra ítéli. (Az ítéletet október 15-én hajtották végre.)
 szeptember 29. – A Rajk-per „bizonyítékaira” hivatkozva Moszkva és szövetségesei felmondják Jugoszláviával kötött szerződéseiket és gazdasági–politikai blokád alá helyezik az országot.

Október 
 október 1.
 Kikiáltják a Kínai Népköztársaságot.
 Kecskeméten megalakul a Honvéd 41. Vegyes Repülő Ezred.
 október 4. – Csehszlovákia felmondja a Jugoszláviával megkötött barátsági szerződést.
 október 7. – Megalakul az NDK. (A Népi Kamara szentesítette az alkotmányt, Otto Grotewohlt – a kamara legnagyobb frakciójának (Német Szocialista Egységpárt) képviselőjét – bízta meg kormányalakítással, az NDK első elnöke Wilhelm Pieck lett.)
 október 13. – Károlyi Mihály nyílt levélben követel perújrafelvételt a Rajk-perben.
 október 20.
 Jugoszláviát – a keleti blokk ellenzése ellenére – az ENSZ Biztonsági Tanács tagjává választják.
 Új lap jelenik meg Magyarországon, a Nők Lapja.

November 
 november 7. – Konsztantyin Rokosszovszkij szovjet marsallt a lengyel hadsereg főparancsnokává és honvédelmi miniszterré nevezik ki.
 november 15–16. – A Kominform budapesti értekezlete újabb határozatban ítéli el a JKP-t.
 november 21. – Újra megnyitják az újjáépített Széchenyi lánchídat.

December 
 december 8. – Kína nemzeti kormánya a kommunista hatalomátvételt követően Tajvan szigetére menekül.
 december 21. – A 70-es trolibuszvonal átadásával újraindul Budapesten a trolibuszközlekedés.
 december 23–30. – A Jugoszláv Kommunista Párt Központi Bizottságának (JKP KB) plénuma felfüggeszti a kollektivizálást.
 december 28. – Magyarországon államosítják a 10 munkásnál többet foglalkoztató kisüzemeket, valamint a külföldi tőkés tulajdont (1949. évi 20. törvényerejű rendelet).
 december 29. – A belgrádi amerikai nagykövet kijelenti, amennyiben Jugoszláviát támadás éri, az Egyesült Államok beavatkozik.

Határozatlan dátumú események 
 június – Kwame Nkrumah Aranyparton megalapítja a Népi Konvenció Pártot (Convention People’s Partyt –CPP).
 szeptember–október – A Szovjetunió és a népi demokráciák (Albánia kivételével) a Rajk-per „bizonyító anyagára” hivatkozva felmondják az 1945–47-ben kötött barátsági és kölcsönös segítségnyújtási szerződéseket Jugoszláviával, és gazdasági-politikai blokád alá veszik.
 az év folyamán – Lengyelországban a parasztpártok egyesülésével létrejön az Egyesült Néppárt (ZSL).

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1949-ben

1949 a tudományban

1949 a légi közlekedésben

1949 a vasúti közlekedésben

1949 a filmművészetben 
 Mihail Csiaureli: Berlin eleste
 Giuseppe De Santis: Nincs béke az olajfák alatt
 Keleti Márton: Mágnás Miska
 Makk Károly: Úttörők
 Gertler Viktor: Díszmagyar

1949 az irodalomban 
 Jorge Luis Borges: Az Alef (elbeszéléskötet)
 Italo Calvino: Végül arra száll egy holló (elbeszéléskötet)
 Hans Fallada: Halálodra magad maradsz (regény)
 Graham Greene: A harmadik (regény)
 Erich Kästner: A két Lotti (ifjúsági regény)
 Arthur Miller: Az ügynök halála (dráma)
 George Orwell: 1984 (regény)
 Szabó Pál: Isten malmai (regény)

1949 a zenében

1949 a politikában 
 április 18. – Az Ír Köztársaság deklarálja az Brit Nemzetközösségből történő kilépését

1949 a sportban 
 Asztalitenisz-világbajnokság Stockholmban. A magyar csapat négy arany- és három bronzérmet nyer.
 Kézilabda-világbajnokság Budapesten. Világbajnok a magyar női nagypályás csapat.
 A Ferencváros nyeri az NB 1-et. Ez a klub tizenhetedik bajnoki címe.
 Az oslói gyorskorcsolya-világbajnokságon Pajor Kornél megszerzi a magyar gyorskorcsolyázás első világbajnoki aranyérmét.
 A párizsi műkorcsolya-világbajnokságon a Kékessy Andrea–Király Ede páros aranyérmet nyer.
 A milánói műkorcsolya Európa-bajnokságon a Kékessy Andrea–Király Ede páros aranyérmet nyer.
 Főiskolai világbajnokság Budapesten. A magyar csapat 42 arany-, 34 ezüst- és 20 bronzérmet nyer.

1949 a jogalkotásban

Születések 
 január 1. – Ádám Veronika, magyar orvos, biokémikus
 január 11. – Ungár Anikó, magyar előadóművész, artista, bűvész
 január 15. – Balla Zsófia, erdélyi magyar költő
 január 17. – Andy Kaufman, amerikai humorista és színész († 1984)
 január 25. – Paul Nurse, brit biokémikus
 január 26. – Rajk László, Kossuth-díjas magyar építész, díszlettervező, politikus († 2019) 
 február 1. – Bélyácz Iván, közgazdász, akadémikus
 február 10. – Madarász Iván, magyar zeneszerző
 február 14. – Vágó István, magyar televíziós műsorvezető, politikus († 2023)
 február 19. – Verőci Zsuzsa, sakkozó, nemzetközi nagymester
 február 22. – Niki Lauda, osztrák autóversenyző, a Formula–1 háromszoros világbajnoka († 2019)
 február 28. – Rostás-Farkas György, író, műfordító
 március 1. – Borbás Gabi, Jászai Mari-díjas magyar színésznő
 március 2. – Gates McFadden amerikai színésznő és koreográfus
 március 22. – Gyárfás Tamás sportriporter, sportvezető, televíziós producer
 március 28. – Reviczky Gábor, Kossuth-díjas magyar színművész
 március 30. – Lene Lovich, amerikai énekesnő
 április 9. – Usztics Mátyás, magyar színművész († 2017)
 április 15. – Szigeti Ferenc magyar zenész, gitáros, zenei producer
 április 20. – Jessica Lange kétszeres Oscar-díjas amerikai színésznő
 április 23. – Gedó György, olimpiai bajnok magyar ökölvívó
 április 29. – Pannonhalmi Zsuzsa, Ferenczy Noémi-díjas keramikus
 május 4. – Nagy Gáspár, Kossuth- és József Attila-díjas magyar költő, prózaíró, szerkesztő († 2007)
 május 20. 
 Major István, Európa-bajnok magyar atléta († 2014)
 Schuster Lóránt, a P. Mobil együttes vezetője
 május 22. – Nógrádi György, magyar biztonságpolitikai szakértő
 május 24. – Nagy Bálint Kossuth-díjas magyar építész († 2022)
 június 11. – Váncsa István, magyar újságíró
 június 12. – Bárándy Péter, magyar ügyvéd, politikus, igazságügy-miniszter
 június 22. – Meryl Streep, háromszoros Oscar-díjas amerikai színésznő
 június 24. – Brigitte Mohnhaupt, német terrorista
 június 25. – Havas Henrik, Táncsics Mihály-díjas magyar újságíró, műsorvezető
 június 26. – Babos Gyula, Liszt Ferenc-díjas magyar dzsessz-gitáros († 2018)
 június 29. – Zsolnai Júlia magyar színésznő, előadóművész
 július 3. – Hábermann Jenő Balázs Béla-díjas magyar filmproducer
 július 10. – Dunai Tamás Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes és kiváló művész († 2023)
 július 24. – Michael Richards amerikai színész, humorista
 július 25. – Mányai Zsuzsa, magyar színésznő († 1999)
 július 26. – Roger Taylor, a Queen együttes dobosa
 augusztus 2. – Farkas Bertalan, az első magyar űrhajós
 augusztus 8. – Magyari Béla magyar űrhajós, a Szojuz–36 űrhajó tartalékszemélyzetének tagja († 2018)
 augusztus 11. – Olivier de Funès, francia pilóta, színész (Louis de Funès fia)
 augusztus 19. – Paudits Béla, Jászai Mari-díjas magyar színész († 2018)
 augusztus 20. – Nyikolaj Petrovics Ivanov, olimpiai bajnok szovjet-orosz evezős († 2012)
 augusztus 25. – Gene Simmons, amerikai zenész (basszusgitár)
 augusztus 31. – Hugh David Politzer, Nobel-díjas amerikai elméleti fizikus
 szeptember 1. – Karinthy Márton, Kossuth-díjas magyar színházi rendező, író († 2019)
 szeptember 23. – Bruce Springsteen, amerikai énekes, gitáros, zeneszerző
 szeptember 24. – Pedro Almodóvar, spanyol filmrendező
 október 2. – Annie Leibovitz, amerikai fotográfus, elsősorban zenészekről és más hírességekről készült portréfotóiról híres
 október 30. – Lezsák Sándor, József Attila-díjas magyar költő, tanár, politikus, az Országgyűlés egyik alelnöke
 november 5. – Kántor Péter, József Attila-díjas magyar költő, műfordító († 2021)
 november 6. – Brad Davis, amerikai színész († 1991)
 november 9. – Maráz Anna, magyar mikrobiológus, élelmiszervegyész
 november 23. – Hála József, magyar néprajzkutató, muzeológus, geológus
 november 30. – Temesi Ferenc, magyar író
 december 5. – Törő István, magyar író, költő, újságíró, mezőgazdász
 december 9. – Fernando Parrado uruguayi televíziós személyiség, az 1972 októberi andoki légiszerencsétlenség egyik túlélője
 december 11. – Rainer Péter, Ferenczy Noémi-díjas magyar építész
 december 14. – Cliff Williams, az AC/DC együttes basszusgitárosa
 december 22.
 Maurice Gibb, a Bee Gees tagja († 2003)
 Robin Gibb, a Bee Gees tagja († 2012)
 december 24.
 Warwick Brown, ausztrál autóversenyző
 Mircea Diaconu román színész, nemzeti liberális párti politikus, művelődési miniszter
 december 25. – Osztrics István, olimpiai bajnok magyar vívó

Halálozások 
 január 6. – Victor Fleming, amerikai filmrendező (Elfújta a szél; Oz a csodák csodája) (* 1889)
 február 6. – Zsolt Béla, író, polgári radikális újságíró (* 1895)
 február 20. – Berde Mária, erdélyi magyar író, költő, műfordító (* 1889)
 április 20. – Bánáss László, veszprémi püspök (* 1888)
 május 17. – Balázs Béla, író, költő, filmesztéta, filmrendező (* 1884)
 július 2. – Georgi Dimitrov, bolgár kommunista politikus (* 1882)
 július 4. – Ugró Gyula, ügyvéd, Újpest város első polgármestere (* 1865)
 július 29. – Koszta József festőművész (* 1861)
 augusztus 3. – Ignotus, magyar publicista, költő, író (* 1869)
 augusztus 12. – Nizalowski Czeslaw Wladimir, a magyar aviatika úttörője (̈ 1885)
 augusztus 19. – Gyömörey György, Zala vármegye főispánja (* 1873)
 augusztus 28. – Drasche-Lázár Alfréd, diplomata, politikus, író (* 1875)
 szeptember 5. – Ács Ferenc, festőművész (* 1876)
 október 15. – Rajk László, politikus, belügyminiszter (* 1909)
 november 19. – James Ensor, belga impresszionista festő (* 1860)
 november 23. – Bobory György magyar földbirtokos, magyar királyi titkos tanácsos, országgyűlési képviselő (* 1883)
 december 24. – Márkus Emília színésznő (* 1860)
 december 31. – Dáni Nándor, olimpiai második helyezett atléta (* 1871)

További információk 
 1949.lap.hu - linkgyűjtemény

Jegyzetek

Források 
  

20. század