Balázs (keresztnév)

A Balázs az ismeretlen eredetű latin Blasio családnévből származó férfinév. Női párja: Blazsena.

A nevet sokan a görög Bazileosz névvel azonosították, melynek szó szerinti jelentése: királyi. Ezzel szemben a név valójában az ókori Rómából ered, a híres és előkelő Cornelius nemzetség egyik ága a Blasio névvel különböztette meg magát a család többi ágától. A Blasio (és így a Balázs) név eredete, jelentése máig megfejtetlen maradt. Más források a Blasius jelentését két szóból vezetik le: az előtagban a blandus (nyájas) vagy a belasius, bel (öltözék), az utótagban a syros (kicsi) rejlik.


Gyakorisága
A Balázs gyakori név volt a 16-17. században, az első tíz legnépszerűbb név között volt. A következő században a kedveltsége csökkent, a 19. században és a 20. század elején csak 1-2 ezrelékben fordul elő. 1967-ben is csak 218-an kapták ezt a nevet, de a 80-as években újra népszerű lett, és a 11. leggyakoribb férfinévvé vált.
Az 1990-es években igen gyakori név volt, a 2000-es években a 3-8. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 február 3.

Névnapi szokások

Magyarországon
Szent Balázs a legenda szerint egy özvegyasszony halszálkától fuldokló fiát mentette meg a fulladástól egy tömlöcben, ahová őt is vetették. Az asszony hálából ételt és egy szál gyertyát vitt neki. Ebből a történetből alakult ki később a balázsolás néven ismertté vált szertartás, melynek keretében Szent Balázs emléknapján, február 3-án a pap két gyertyát keresztbe téve a gyermek vagy felnőtt álla alatt kéri a szent segítségét és oltalmát a torokgyík, illetve egyéb torokbajok ellen.

A 16. századtól kezdve az alma megáldását is ezen a napon végezték, mert a néphit szerint az alma orvosság a torokfájásra.

Az iskolások ünnepe volt a Balázs-járás. Ezen a napon az diákok házról házra jártak és élelmet, alamizsnát gyűjtöttek maguknak és a tanítónak, valamint hívták a még otthon lévő gyerekeket az iskolába, ezért is nevezték őket Balázs vitézeinek. Nyitra megyében az adománygyűjtés közben verset mondtak, majd ezt követte a Balázs-tánc, és ezután egy gyerek egy versike kíséretében előadta, mekkora adományra gondoltak. Más vidékeken a gyerekek az adomány fejében azt kérték, hogy a torokfájás és a torokgyík ne bántsa a gyerekeket.

A Balázs-naphoz disznótor is kapcsolódott, ilyenkor került asztalra a Balázs-bor, amit ezen a napon szenteltek meg, de a bor mellett megszentelték a vizet, a kenyeret és a gyümölcsöt is. Az ezen a napon szentelt vizet, az aqua Sancti Blasii-t használták betegség és állatvész idején.

A szőlősgazdák ennek a napnak a hajnalán szőlőjük négy sarkán lemetszettek egy-egy vesszőt és bejárták vele a birtokukat, hogy távol tartsák a madarakat.

Külföldön
Angliában ez a nap a szövés és fonás határnapja. Balázs napjára a szövést be kellett fejezni és a fonást csak másnap lehetett elkezdeni. Ha valaki megszegte ezt a szokást, akkor Szent Balázs megköti a böjti szeleket.

A franciák szerint az ezen a napon uralkodó szélirány lesz egész évben a jellemző.

Idegen nyelvi változatai
 Blaise (francia)
 Błażej (lengyel)
 Blažej (cseh)
 Blasius (német)
 Biagio (olasz)
 Blaise (angol)
 Blas (spanyol)
 Балаж (szerb)

Híres Balázsok
 Aradi Balázs színész
 Szent Balázs örmény származású katolikus püspök, vértanú (3–4. század)
 Biagio Antonacci olasz énekes
 Blase Joseph Cupich bíboros, chicagói érsek
 Blaise Matuidi francia labdarúgó
 Blaise Pascal matematikus, fizikus, filozófus
 Blás Riveros paraguayi labdarúgó
 Beliczai Balázs előadóművész, humorista
 Boda Balázs festőművész
 Bölkény Balázs magyar színész
 Bruckmann Balázs színész, lemezlovas
 Bús Balázs politikus
 Déri Balázs egyetemi tanár, költő, latinista
 Diószegi Balázs festőművész
 Dzsudzsák Balázs labdarúgó
 Hajdú Balázs humorista
 Horváth Balázs politikus, az Antall-kormány első belügyminisztere
 Kiss Balázs kalapácsvető olimpiai bajnok
 Kovalik Balázs rendező
 Magyar Balázs hadvezér
 Medveczky Balázs magyar színész, zenész
 Mezei Balázs magyar vallásfilozófus
 Nagy Balázs birkózó, magyar bajnok
 Németh Balázs motorversenyző
 Orbán Balázs báró, szabadságharcos, történész, szociográfus
 Pataki Balázs humorista
 Sebestyén Balázs műsorvezető
 Simonyi Balázs magyar színész
 Szántó Balázs magyar színész
 Szappanos Balázs, irodalomtörténész
 Szokolay Balázs zongoraművész, tanár
 Szuhay Balázs színművész, parodista, kabarészerző
 Vellner Balázs zenész, dobos
 Kelemen Balázs magyar bokszoló, a WBF nemzetközi bajnoka
 Taróczy Balázs nemzetközi szintű teniszező, edző, sportvezető, szakkommentátor
 Tóth Balázs a Videoton FC labdarúgója
 Tóth Balázs a Budapest Honvéd FC labdarúgója

Egyéb Balázsok

Vezetéknévként
A Balázs személynévből és becézéseiből számos magyar vezetéknév alakult ki: Balassa, Balassi, Balcsó, Balczó, Baló, Bazsó, Bacsó, Balcsa, Balics, Balka, Balkai, Balló, Balsa, Balsai, de eredeti formájában is gyakran fordul elő.

Földrajzi névben
 Balázs, Balázsfa, Balázsfalva, Balázstelke, Szentbalázs, Zalaszentbalázs települések

Az irodalomban
 Hűbele Balázs Arany László A délibábok hőse című verses regényének fő alakja
 József Attila Altató című versének címzettje. A verset Ottó Ferenc zeneszerző rendelte meg unokaöccse, Gellért Balázs születése után.
 Babits Mihály Balázsolás című versében a beteg költő Szent Balázst hívja segítségül, hogy gyógyítsa meg a gégerákból.

Szólások
A közmondásokban és szólásokban szereplő Balázsok általában rossz tulajdonsággal bírnak:
 (Hű!) bele (neki) Balázs, lovat ád (az) Isten: akkor mondják, ha egy dolognak mindenképpen mennie kell, de így hívják az elhamarkodottan cselekvő embert és a túlzó derűlátást is csúfolták ezzel a szólással.
 Beszélj vele, Balázs a neve vagy Adósa Balázsnak: olyankor mondták, ha valaki hiába beszélt valakinek, mert az úgy viselkedett, mintha féleszű lenne.
 Eltalálta, mint Balázs pap a vecsernyét: olyan ember, aki nem arról beszél, amiről szó van
 Úgy becsüli, mint Balázs a gatyáját: olyan emberre mondták, aki valamivel gyalázatosan bánik
 Jókor jő, mint Balázs pap a vecsernyére: az elkésőre mondták

Közszavak
 balázsló: egy zöld szitakötőféle neve
 balázsol: egy néhány vidéken ismert, nem túl kellemes pajkos játékot jelent, amikor a legények két bot közé teszik egy társuk fejét, majd arculütik vagy megcsavarják az orrát.

Jegyzetek

 Tarján Tamás: Balázs (Helikon kiadó, Budapest, 1992) 

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek