Gyógyszerészet

A gyógyszerészet a gyógyszerek előállításával és tanulmányozásával foglalkozó szakma és tudományág, eredetileg a gyógyszerek, gyógyszerkészítmények előállításával és kiadásával foglalkozott. A gyógyszerek készítésének, elosztásának tudománya, művészete, és az alkalmazásával összefüggő szakmai információ lakosság részére történő átadása. Ez a szakmai információ tartalmazza a recepten rendelt gyógyszer beszerzését, raktározását, elkészítését, elosztását, kiválasztását, a gyógyszerfelhasználás monitorozását betegre szabottan, valamint kognitív szolgáltatások nyújtása a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök használatával kapcsolatban. A gyógyszerészeti feladatokat egyetemi végzettségű szakember a gyógyszerész látja el.

A gyógyszerészet a társadalom professzionális alrendszerében az egészségügyi ellátó rendszer része, ahol a gyógyító tevékenység bináris kódja az egészség és betegség viszonya. Napjainkban más, egyéb feladatkörök is beletartoznak a gyógyszerészi munkába, mint például a gyógyszertechnológia, az állati és növényi eredetű drogokat leíró farmakognózia, a gyógyszerhatástan, gyógyszerkémia, kórházi gyógyszerészet, klinikai gyógyszerészet, gyógyszerészi gondozás, betegellátás, felvilágosítás, a gyógyszerellátás és felügyelete. Paradigmaváltás a gyógyszerészetben is folyamatos, amely magában foglalja az ember biológiájának mélyebb megismerését és a gyógyítást is. A gyógyításban elsőként a molekuláris diagnosztikában várható áttörés, amely a különféle betegségek kimutatását és előrejelzését jelenti.

A transzlációs medicina és biotechnológia paradigmaváltást hozott a gyógyszerészetben is. A terápiában a személyre-szabott orvoslás, személyre-szabott gyógyszerészet (personalized medicine, farmakogenomika) megteremtése az elérendő cél. A személyre szabott gyógyászat egyrészt, a hagyományos gyógyszerek egyénekre összeállított kombinációit jelenti (a molekuláris diagnosztikai vizsgálatok alapján); másrészt, új egyén-specifikus gyógymódok (pl. génterápia, tumor-terápia, antitest-terápia, őssejt terápia, fejlett terápiás gyógyszerkészítmények, immunológiai terápiák) bevezetését foglalják magukba. A jövő gyógyszerészetében a betegségek megelőzése (prevenció) nagyobb fontossággal bír. Az egyén genomjának ismerete alapján valószínűsíteni lehet a betegségeket, ami lehetővé teszi a megfelelő életmód kialakítását és a gyakori, célzott orvosi vizsgálatok elvégzését.

A "gyógyszerészet" szó etimológiája
 A szócsalád gyógy- töve a jó melléknév régi jóg középfokú alakjából lett. A szóeleji j đ gy alakulására példa a jer–gyere, jön–gyün vagy nyelvjárási jökér–gyökér szópár, a gyógul g-je már a szókezdő hang hatására palatalizálódott. Ez a tő a nyelvújítás kora óta számos összetétel előtagja lett: gyógyszer, gyógyszertár, gyógynövény, gyógyeljárás, gyógyhatás stb.
 Maga a "gyógyszer" elnevezés görög megfelelője a "farmakon" egyszerre jelentett mérget és orvosságot. A "gyógyszer" szó, hasonlóan a többi gyógy- előtagú összetett szavainkhoz, a nyelvújítás korából származik, az etimológiai szótár szerint Bugát Pál említi először a "Természettudományi Szóhalmaz"-ban (Budán, 1843). Az előtagot a "gyógyít", "gyógyul" igékből vonták le, illetőleg – legalább részben – a gyógyító igenevet rövidítették meg. "Gyógyító szer" elnevezésként 1775-ben már használatos volt. Ezelőtt a "Pharmacum", "Medicamentum" szavak voltak a köznyelvben használatosak.
 farmakon (görög): gyógyszer, gyógy-anyag, patikaszer.

Működő gyógyszertárak száma Magyarországon (2006 – 2010) között
{| class="wikitable"
|-
! !! 2006 !! 2008 !! 2009 !! 2010 !! 2013 !! 2016
|-
| Közforgalmú gyógyszertár || 2010 || 2348 || 2364 || 2520 || 2333 || 2354
|-
| Fiók gyógyszertár        ||  650 ||  654 ||  641 ||  650 || 668 || -
|-
| Kézi gyógyszertár        ||  276 ||  252 ||  241 ||  250 || 260 || -
|-
| Kórházi (intézeti) gyógyszertár    ||  143 ||    - ||    - ||  120 || - || -
|-
| Vényforgalmú gyógyszertár|| 73 || - || - || 74 || 71 || -
|}

Gyógyszerészet fejlődése

Kronológia
 i. e. 1550 körül íródott az egyiptomi Ebers-papirusz, amelyben számos gyógymód megjelenik.
 Az i. e. 5. században élt Hippokratész, akit az orvostudomány megalapítójának tartanak.
 2. század: Galénosz orvos-gyógyszerész, megállapította az akkori gyógyszerek hatásos adagjait.
 754: az első gyógyszertár (Bagdad).
 10. század: Avicenna Canon Medicinae című ötkötetes művében számos gyógyszert is felsorol
 1241-ben alapították a legrégebbi, ma is működő európai gyógyszertárat.

A gyógyszerészet nemzetközi szimbólumai

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Állatgyógyászati gyógyszerészet
 Biofarmácia

További információk 
 Nick Barber, Alan Willson: Clinical pharmacy Elsevier Health Sciences, 2006.12.21
 K. N. Hansen, G. Parthasarathi: Text Book Of Clinical Pharmacy Orient Blackswan, 2004.01.01.
 A. V. Yadav: Hospital And Clinical Pharmacy Pragati Books Pvt. Ltd., 2008.08.07
 Remington, Gerbino: The Science and Practice of Pharmacy 21.st edition Lippincott, Williams and Wilkins, 2005
 DiPiro: Encyclopedia of Clinical Pharmacy Taylor & Francis Group, 2003
 A magyar gyógyszerészet képes reklámtörténete 1945-ig. A receptektől a plakátokig; szerk. Szarvasházi Judit, fotó Vékás Magdolna; Galenus, Bp., 1999 
Dörnyei Sándor: A magyar gyógyszerészettörténeti irodalom 1944-ig; Magyar Gyógyszerészettörténeti Társaság–Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár–MATI, Bp.–Piliscsaba, 2005 (Magyar tudománytörténeti szemle könyvtára)
Fejezetek a magyar gyógyszerészet történetéből; összeáll. Kapronczay Károly, Kapronczay Katalin; Johan B. Alapítvány–MATI, Bp., 2016 (Magyar tudománytörténeti szemle könyvtára)