alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hadsereg

A hadsereg tágabb értelemben az államok, szervezetek által, saját érdekérvényesítés támogatására létrehozott fegyveres erő összefoglaló neve. A 20. századi és mai szűkebb értelmű használatában a hadsereg a fegyveres erők egy részének, általában a szárazföldi csapatoknak (szárazföldi haderőnem) az összefoglaló neve. Hadseregnek nevezik ugyanakkor a fegyveres erőkön belüli egyes hadműveleti seregtesteket is, amelyeket több különböző fegyvernemű magasabb egységből hoznak létre, hadműveleti célok elérése, hadászati feladatok támogatása érdekében (például Magyar 2. hadsereg).

A mai hadseregek 

Haderőnemek:
 szárazföldi csapatok;
 légierő;
 haditengerészet;

továbbá:
 tengerészgyalogság (önálló haderőnem például az USA-ban);
 honi légvédelmi csapatok (önálló haderőnem például a szovjet/orosz befolyási övezetben);
 hadászati csapásmérő csapatok (önálló haderőnem például a szovjet/orosz befolyási övezetben);

Magyarország fegyveres erői két haderőnemből állnak: szárazföldi csapatok, légierő.

Fegyvernemek:

Haderőnem része, amely a csak rá jellemző harceszközökkel ellátott alegységből, egységből és magasabb egységből áll:
 gépkocsizó lövész;
 gépesített lövész;
 harckocsizó;
 tüzér;
 légvédelmi tüzér;
 légidesszant;
 hadtáp;
 mérnök-műszaki;
 vadászrepülő;
 hadászati bombázó;
 harcászati rakéta tüzér;
 hadászati rakéta;
 tengeralattjáró flotta;
 haditengerészeti repülő;
 felderítő;
 híradó;
stb.

Típusai 
 Reguláris (szervezett hadsereg/haderő)
Olyan hadsereg (vagy annak részegysége), amely szervezett, több haderőnemet is magukban foglalnak.
Megkülönböztetünk hivatásos, szerződéses vagy zsoldos, önkéntes, illetve sorozott katonákból álló hadsereget.
 Irreguláris (önszerveződő)
Partizánok, ellenállók, helyi szerveződésű, általában csak szárazföldi haderő fegyverzetével (azon belül is könnyű fegyverzettel) rendelkező haderő.
Helyi védelmi, illetve megszállás esetén a megszálló erők lekötésének eszköze (lásd: második világháború).

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar Honvédség

Irodalom

Külső hivatkozások 
 Katonadalok szövegei a Zeneszöveg.hu-n

Hadügy
Theora

A Theora egy szabad, veszteséges képtömörítési eljárás (kodek), amit a Xiph.org Alapítvány fejleszt az Ogg projektjük keretében. Az On2 cég VP3 eljárásán alapulva a célja az MPEG-4 szabvánnyal (XviD és DivX), RealVideóval, Windows Media Videóval és hasonló eljárásokkal való verseny.

A Theora még fejlesztés alatt áll, viszont 2004. június 1-jén a Theora I formátumot rögzítették, és innentől minden ilyen formátumú kódolást minden jövőbeni Theora formátum támogatni fog, azaz a most kódolt mozgóképek átkódolás nélkül lejátszhatóak lesznek a jövőben is. 

A kódot BSD stílusú licenc alatt terjesztik.

Amellett, hogy VP3 védett technológiát használ az On2 – a technológia tulajdonosa – egy visszavonhatatlan, jogdíj-mentes licencet biztosít az emberiségnek, lehetővé téve, hogy a Theorát és az egyéb VP3 alapú eljárásokat bárki szabadon felhasználhassa.

Az Ogg multimédia keretrendszerben a Theora a video szintet, míg a Vorbis az audio szintet kezeli.

Források 
 Honlapja
 Theora FAQ

Videokodekek
Videotömörítési algoritmusok
Ogg

Az Ogg bitfolyam (bitstream) formátum – melyet a Xiph.org Alapítvány fejleszt – egy keretrendszer, aminek célja az olyan multimédiás formátumok támogatása, melyek szabadon felhasználhatóak anélkül, hogy azok után jogdíjakat kellene fizetni, vagy a felhasználhatóságukat bárki korlátozná; valamint a szabványok is nyíltak és szabadon elérhetőek legyenek. Az Ogg bitfolyam az RFC 3533-ban került definiálásra.

A projekt számos komponense kínál alternatívákat az alábbi zárt kódú és/vagy jogdíjas eljárások helyett:
 MP3 és MPEG
 RealAudio és RealVideo
 QuickTime
 WAV és AVI
 Windows Media Audio és Windows Media Video

Az Ogg elsődleges komponense a hangkódolásra használható Vorbis. További komponensek a Theora, ami videóanyagok tömörítésére használatos; a Speex, ami emberi hangot tömörít; a FLAC, ami magas hanghűségű audiotömörítést biztosít.

Bár többen azt hiszik, hogy az Ogg Terry Pratchett Korongvilág c. regényciklusának Ogg anyójáról kapta nevét, valójában nem erről van szó. A szó egy zsargon, melyet a Netrek játékban használtak; eredeti jelentése egy kamikaze támadás, később pedig bármi, amit az ember anélkül tesz, hogy előre megfontolná annak hatását a rendelkezésre álló erőforrásokra és lehetőségekre; az indulásakor az Ogg projekt ambiciózus céljai ilyennek látszottak a PC hardver képességeit figyelembe véve.

Ogg kodekek 
 Audiokodekek
 veszteséges
 Speex: beszédet tömörít, alacsony bitrátával (~8-32 kbit/mp/csatorna)
 Vorbis: általános célú hangtömörítő közepes és magas bitrátákon (~32-256 kbit/mp/csatorna)
 veszteségmentes
 Squish: archív minőségű hangtárolásra; a legelső Ogg kodek
 FLAC: archív minőségű hangtárolásra
 Videokodekek
 Theora: Az On2 cég VP3 kodekének adaptációja az Ogg keretrendszerbe, Vorbis tömörítésű hanggal multiplexálható
 Tarkin: kísérleti kodek, 3D wavelet-transzformációkat használ

További információk 
 Xiph.org Foundation's Ogg page
 Xiph.org Foundation's page on names
 OGG beépülő a Windows Media Playerhez

Fájlformátumok
Cserenkov-effektus

Ha egy szigetelőben a közegbeli fénysebességnél nagyobb sebességgel halad egy töltött részecske, akkor elektromágneses sugárzást bocsát ki kúp alakban. Ez a jelenség a Cserenkov-effektus, a kibocsátott sugárzás a Cserenkov-sugárzás. Pavel Alekszejevics Cserenkov Nobel-díjas fizikusról nevezték el, aki elsőként jellemezte pontosan.

Analóg akusztikai jelenség a hangrobbanás.

Geometriája 

A képen
 v a részecske sebessége (piros nyíl),
 β = v/c,
 n a közeg törésmutatója,
  a kúp nyílásszöge
 a kék nyilak mutatják a sugárzás irányát

Ezekből a kúp nyílásszögére megkapható, hogy
,
ahol c' a közegbeli fénysebesség.

Felhasználása 
A nagy energiájú töltött részecskék azonosítására használják. Az atomreaktorokban a Cserenkov-sugárzás intenzitása arányos az atommaghasadás gyakoriságával, mivel a hasadáskor nagy energiájú elektronsugárzást (bétasugárzást) kibocsátó radionuklidok keletkeznek.

A Cserenkov-sugárzást használják fel a részecskedetektorokban a részecskék azonosítására: sebességének és ezáltal a tömegének meghatározására. (A részecske lendülete a mágneses mezőbeli körmozgás sugarából ismert.) Ezeket a detektorokat a részecskefizikában Cserenkov-detektoroknak nevezzük.

A kozmikus sugárzás a Föld légkörébe csapódva elektron-pozitron párokat kelt. A Cserenkov-sugárzásukat használják fel arra, hogy meghatározzák a kozmikus sugárzás intenzitását és forrását. Hasonló módszert használnak az óriási neutrínódetektorokban, mint amilyen a Super-Kamiokande.

Jegyzetek 

Elektromágneses sugárzás
Relativitáselmélet
Országok és területek listája

Ez a cikk az országok listáját tartalmazza betűrendben, beleértve az országokba a jogilag és ténylegesen független országokat, valamint a más államok szuverenitása alatt álló, de azoktól közigazgatásilag önálló területi egységeket.

A listában nem szereplő területi egységekről lásd az országok listája (függelék) cikket.

A

B

C

Cs

D

Dzs

E, É

F

G

H

I, Í

J

K

L

M

N

Ny

O, Ó

Ö, Ő

P

R

S

Sz

T

U, Ú

Ü, Ű

V

Z 

nds:Land#Länner
Mozgókép-tömörítés

A mozgókép-tömörítési eljárások fő célja a számítástechnikában az, hogy a nagyon nagy méretű (nagy adatmennyiséget tartalmazó) video anyagok méretét csökkentse, és így gazdaságosabbá tegye tárolásukat és továbbításukat, lehetővé téve azok tárolását meghatározott kapacitású médiákon (mint amilyen a CD és a DVD).

A mozgókép-tömörítési eljárások az adattömörítési eljárások, azon belül a képtömörítési eljárások részhalmaza, azok speciális esete, ami kifejezetten a mozgóképek adatfolyamának jellegzetességeire alapul. A képtömörítési eljárások szinte mindegyike veszteséges tömörítés, vagyis a tömörítés folyamán információ vész el. A cél az, hogy ez az információvesztés ne okozzon látható vagy hallható minőségromlást, illetve a minőségromlás minél kisebb legyen. Az, hogy ezt a célt mennyire sikerül elérni (vagyis hogy egy adott mértékű tömörítés esetén mekkora a minőségromlás) határozza meg az eljárás sikerességét, jóságát.

Az eljárások elve 
Az eljárások alapelve a legtöbb esetben az, hogy a mozgókép egymást követő álló képkockákból áll, és ezek gyakran csak kevéssé térnek el az őket megelőző, őket követő képkockáktól; ha csak a változást tároljuk le, akkor a szükséges adatmennyiség nagyságrendekkel csökkenthető. 

Az eljárások abban különböznek, hogy milyen módon igyekeznek megtalálni ezen hasonlóságokat és eltéréseket; milyen módon határozzák meg azt, hogy az eredeti képet, vagy pedig az előzőektől való különbséget használják.

Az eljárások 
 Ogg Theora
 RealVideo

MPEG 
 MPEG-1
 MPEG-2 (VCD, SVCD, DVD)
 MPEG-3
 MPEG-4: DivX

Informatika

en:Data compression#Video
Eurodicautom

Az Eurodicautom az Európai Bizottság úttörő jellegű terminológiai adatbázisa volt. 1975-ben a fordítók és az Európai Bizottság többi munkatársának feladatát akarták vele megkönnyíteni. 1980-ban már addig fejlesztették, hogy interneten keresztül a bizottság is hozzá tudott szólni. A bizottság bővülésével a kezdeti hat nyelvet hétre, kilencre, végül tizenegyre bővítették. Ezen kívül a tudományos neveket latinul is meg lehetett találni. Olyan felhasználói felületet alakítottak ki, melynek segítségével a nagyközönség is ingyenesen hozzáférhetett a rendszerhez. A Rennes-i Egyetemen fordítástechnikát és terminológiát tanuló hallgatók gyakran besegítettek az adatbázis fejlesztésébe, sokszor ellenőrizték a fordításokat és új nyelvi bejegyzéseket is létrehoztak. 2007-ben az Eurodicautom szerepét átvette az IATE rendszere.

Külső hivatkozások
 IATE - European Terminology Database

Fordítás
Európai Unió
Fizikai Nobel-díj

A fizikai Nobel-díjasok listája. A fizikai és kémiai Nobel-díjat a Svéd Királyi Tudományos Akadémia egy-egy öttagú bizottsága javasolja, a javaslatról az Akadémia fizikai, illetve kémiai osztályának tagjai mondanak véleményt, majd az Akadémia szavaz.

A jelöléseket az előző télen világszerte szétküldött levelek címzettjei tehetik meg. A fizikai díjra például évente mintegy 1500 személytől kérnek javaslatot. A megkérdezettek közt van minden korábbi fizikai Nobel-díjas is. Évente 300-400 válasz szokott beérkezni a világ minden tájáról. A válasz beérkezési határideje február 1. Senki olyan nem kaphat Nobel-díjat, akit abban az évben nem javasoltak. Minden számba jöhető felfedezést szakértők egy kis csoportja értékel. Ez a csoport külső szakemberek véleményét is megkérdezheti. A szakértői véleményezés a nyár elejére fejeződik be. Ekkor tesznek jelentést a szakmai díjbizottságnak, amelyik augusztusra alakítja ki álláspontját. Egy vagy esetleg két jelöltet neveznek meg, a nevek a Fizikai, illetve Kémiai Osztály javaslataként kerülnek a teljes Akadémia plénuma elé, amely szavazással dönt. Ezután az Akadémia főtitkára telefonon értesíti a döntésről a díjazottakat. A díjat Alfréd Nobel halálának évfordulóján, december 10-én osztják ki. Helyszín manapság a stockholmi városháza. A díjjal aranyérem és egyedi tervezésű díszes diploma jár. A díjjal járó összeget máskor, szűkebb körben adják át.
Nobel 1895. november 27-én kelt végrendeletével hozta létre az alapítványt, amely az örökséget kezeli. 
1901 óta csak hat évben (1916, 1931, 1934, 1940, 1941, 1942) nem adták ki.

Fizikusok Nobel-díjai más területen 
Kémiai Nobel-díjat kaptak a fizikusok közül 1908-ban Ernest Rutherford, 1922-ben Francis William Aston, 1936-ban Peter Debye.

Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjat kapott Békésy György biofizikus 1961-ben.

Nobel-békedíjat kapott Andrej Dmitrijevics Szaharov 1975-ben.

1901–1909

1910–1919

1920–1929

1930–1939

1940–1949

1950–1959

1960–1969

1970–1979

1980–1989

1990–1999

2000–2009

2010–2019

2020–2029

Jegyzetek

Források 
 Nobel-díjasok hivatalos listája
 Jan Nilsson: A Nobel-díj centenáriuma, Fizikai Szemle
 Beck Mihály: A Nobel-díj és a magyar Nobel-díjasok
 Informationen des Deutschen Historischen Museums

Nobel-díj
Fizikai díjak
Magyar esszéirodalom

A magyar esszéirodalom kezdetét Sylvester Jánostól számítjuk. Az esszé mint műfaj elég nehezen definiálható, tartalma koronként változó.

A fénykor 

A magyar esszéirodalom fénykora talán az 1930-as–40-es évekre tehető. Bár az esszé mint önkifejezési tudatforma igen rég jelen van a világirodalomban, pontos műfaji meghatározása mindmáig nem ismeretes. A leírások, értelmezések, melyek természetét igyekeznek körülhatárolni, egyetlen jellegzetességében értenek egyet: eszerint egyfajta kötetlenség, a kifejezés szabadsága jellemzi. Még a modern műfaji meghatározások is figyelmeztetnek arra, hogy nem lehet pontosan elhatárolni az esszét, a tanulmányt és a kritikát; ezek bármelyike minősülhet esszéisztikusnak, ha személyesek, s kifejeződik bennük egyfajta morális igény (ami egyben arra is emlékeztet, hogy a műfaj keletkezésébe az úgynevezett moralitások is belejátszottak).

Más törekvések jellemzik a francia és mások az angol esszét. Azért épp e kettőt említjük, mert ezek gyakoroltak elhatározó befolyást a magyar esszé nyelvének, szemléletének kialakulására. Angol nyelvterületen épp oly természetesen nevezik esszéknek T. S. Eliot tárgyszerű tanulmányait, mint Virginia Woolf személyes hangú, polemikus kedvű írásait. A század francia esszéműfajára ugyanakkor Marcel Proust és Henri Bergson tett nagy hatást, a mechanikus idő szétrombolásával, egyfajta kötetlen, az emlékezetet is mozgósító írástechnika mintává emelésével.

A korszak jeles esszéírói

 Babits Mihály
 Halász Gábor
 Hamvas Béla
 Kosztolányi Dezső
 Nemes Nagy Ágnes
 Szentkuthy Miklós
 Szerb Antal

Az esszé jelene
Gyergyai Albert, a kiváló fordító „Az esszé védelmében” írt jelentős cikket, amelyben felhívta a figyelmet arra, hogy csökken az irodalmi esszé megbecsülése. A Vigília c. folyóirat a hetvenes-nyolcvanas években feladatának tekintette a klasszikus magyar nagyesszé hagyományainak folytatását, s egymás után publikálta Rónay György, Domokos Mátyás, Deme Zoltán, Poszler György, Hegyi Béla, Nemes Nagy Ágnes és mások erős írásművészetről tanúskodó esszéit. A jelenlegi esszéírók gyakran regényíróként ismertebbek, mint például Nádas Péter. Ma kevesen foglalkoznak kizárólag esszéírással mint például Bán Zoltán András. Az esszének csekély ma a visszhangja, kereslete, megbecsülése. Szinte teljesen észrevétlen maradt például a Magyar Napló kiadásában megjelent Az év esszéi – 2003. c. antológia, melyben – igaz, inkább szak- vagy ismeretterjesztő dolgozatok társaságában – Pályi András vagy Lackfi János kiváló írásai is helyet kaptak.

További jelenlegi esszéírók 
 Csoóri Sándor 
 Bán Zoltán András
 Babarczy Eszter
 Sándor Iván
 Balassa Péter
 Angyalosi Gergely
 Radnóti Sándor
 Poszler György
 Szilágyi Ákos
 Karátson Gábor
 Fekete J. József
 Földényi F. László
 Sebők Zoltán
 Radics Viktória
 Bikácsy Gergely

Kapcsolódó szócikk 
Magyar irodalom

További információk
 Gruppo04 néhány magyar irodalmi link
 Szemelvények a Vigília esszésorozatából

Magyar irodalom
Hortobágyi László

Hortobágyi László (Budapest, 1950 –) magyar zeneszerző. 1976-tól Indiában gyűjtött és tanult szitáron, tablán, rudra-vinán játszani, A Keleti Zenei Archívum  gyűjteményének alapítója.

Élete és pályafutása 
Zenetudományi, indológiai és képzőművészeti tanulmányai mellett részt vett néhány kelet-európai orgona tervezésében és felépítésében. 1967-től folyamatosan expedíciókat, gyűjtőutakat szervez elsősorban Észak-India területére, helyszíni hangfelvételek készítése, zene-filológiai források felkutatása, könyvtárak, archívumok, hangtárak átfésülése, illetve a helyi zenei gyakorlat elsajátítása céljából. Egyebek mellett rudra-vina, surbahár, szitár és tablá stb. hangszeres képzésben részesült. Navraojji Kabraji által 1870-ben alapított Hindi-Mohamedán zenetársaság nyomán 1980-ban megalapította a Gáyan Uttejak Mandal együttest, mely kibővült a Gáyan Uttejak Studióval és a soknemzetiségű Gāyan Uttejak Orchestrával.

Zenetudományi és elméleti publikációi külföldön és Magyarországon is megjelentek  a klasszikus indiai zene, számítógépes zenei rendszerek, a memetika, egy lehetséges bitonális harmóniarendszer, a fiktív társadalmi rendszerek és azok felépítése, a hindusztáni tálastrukurák, az elidegenedés és a 22 fokú felhangrendszer polifonikus alkalmazása tárgyában.

Cyber-rága málá és mémábrázolásokat készített.

Gāyan Uttejak Orchestra 
A Gāyan Uttejak Orchestra gyökerei a 19. század végéig nyúlnak vissza, hiszen a zenekart létrehozó, 1981-ben Magyarországon megalapított Gáyan Uttejak Society előképét, a Gáyan Uttejak Mandalit, Navraojji Kabraji és V.N. Bhatkhande, 1870 és 1917 között működtette Mumbaiban.

A több mint 50 kiadott lemezt és CD-t maga mögött tudó zenekar futurisztikus zenei kompozíciói holland, német, amerikai, görög, indiai, francia, angol és magyar kiadók gondozásában kerültek publikálásra, és világszerte a számos díjat nyertek, többek között a magyar hagyományos népzene újraértelmezéséért adományozott nagydíjat Németországban, az év lemeze díját Új-Zélandon, a Margen-fődíjat Spanyolországban és az Octopus-díjat Franciaországban.

A GUO előadásain a tradicionális hindu-muszlim és a klasszikus ázsiai zenei világok eredeti hangszerelésben, egyben a hagyományos hangszerek által vezérelt élő-elektronikus hangszíntézist is megvalósítva szólalnak meg.

A Guo tagjai 
 Hortobágyi László: rudra-vina, szitár, surbahár, computed mémesis
 Hortobágyi Nóra: harmónium, csembaló, keyboard
 Kosztyu Zsolt: basszus, samplerek, effektek
 Mótyán Tibor: tablá-tarang, tablá, jidaki
 Nádházi Tamás: dob, gong, samplerek
 Littmann Tamás: mix
 Haász Ferenc - Pintér Anita: színpadterv és fényakusztika
 Pintér Gábor Levente (Internal Media Corporation) - Management

Diszkográfia

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 
 Myspace

Magyar zeneszerzők
1950-ben született személyek
Élő személyek
Molnár Gergely (zenész)

Molnár Gergely (1950–) zenész, a Spions zenekar egyik alapítója.

Élete 
1977-ben Hegedűs Péter gitárossal és ifj. Kurtág Györggyel közösen megalapították a Spions-nevű punkegyüttest, amelyben Molnár énekelt. Az együttes a magyar punk-szubkultúra elindítója, több későbbi zenekar, zenész ihletője volt (leginkább az URH-t lehet itt megemlíteni). 

A lehetőségek hiánya, és a rendszer nyomása azonban erősebbnek bizonyult, így 1978-ban Hegedűs és Molnár is elhagyták Magyarországot. Franciaországban több lemezt készített, majd Kanadában telepedett le, ahol a Spions-szal több koncertet is adott. Helmut Spiel!, majd Gregor Davidow néven alkotott.

Válogatott publikációk
 Eszme és gyakorlat, Mozgó Világ, 1976/4, 44–51;
 A romantika ideje (filmesszé), Mozgó Világ, 1977/3, 97–101;
 Kentaur – Levél Szentjóby Tamásnak, Magyar Műhely, 56–57(1978)  18–26;
 Csáth Géza (film-szcenárió), Magyar Műhely, 60–61(1980), június 11., 48;
 Napló, álomleírások (részletek), Magyar Műhely, 64(1981), 8–17;
 Spions-kiáltványok, dalszövegek, filmforgatókönyv stb., in Sznob International, szerkesztette Papp Tamás, Budapest, 1982. február 8.;
 Hommage a Ho Si Minh, Dream Power (válogatás), valamint Filmbevezető TIT-előadások, 1976–1977 in Szógettó.
 Válogatás az új magyar avantgárd dokumentumaiból, Jelenlét, 1989/1-2 (14–15), 186–206, 325–371.

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 Para-Kovács Imre: Amerika kiadó. Beszélgetések Menyhárt Jenővel. Budapest, Glória, 2006.

Magyar esztéták
Magyar lemezlovasok
1950-ben született személyek
Élő személyek
Álef

Az álef  (alef, aleph, alaph, ōlaph, alif) a mássalhangzós (abdzsad) írású sémi nyelvek szinte mindegyikében – a föníciai, a héber, az arám, a szír és az arab írásban is – az ábécé első betűjét  jelöli.

Az álef (héberül אָלֶף) szó alapjelentése a sémi nyelvekben ökör, a jel eredete vitatott, a korai piktografikus sémi feliratokban világosan felismerhető ökörfejként van jelen (pl. Szerabit el-Kadem), amiből többen egyiptomi eredetet feltételeznek, de ez nem bizonyított.

A föníciai ábécében az álefet egy balra döntött „A” betűhöz hasonló szimbólum (lásd a képen), míg az ebből származtatható héber ábécében az א álef szimbólum jelöli. Általában a föníciaiból származónak vélik az ógörög ábécé alpha (άλφα) szavát és az α jelet. A föníciaiból származtatott görög írás elmélete azonban még egy olyan korból származik, amikor a közel-keleti és anatóliai írásrendszerek kevéssé ismertek voltak, így a kariai, lükiai, piszidiai írások, amelyek korábbiak a föníciainál, mégis hasonlóak a göröghöz. A görög alpha és a föníciai álef közös őse nagy valószínűséggel inkább a mindegyiknél korábbi ugariti ábécé alpa betűje. Az is előfordulhat, hogy a betű nevét közvetlenül Ugaritból vették át, míg az írásképet már a pregörög anatóliai térség befolyásolta. Latin megfelelője az A betű, a magyarban is „a” a hangértéke az alefet jelölő szimbólumoknak.

Az egyiptomi írásban egy keselyű alakja jelöli, tudományos átírásban a jele 3.

Matematikai jelentés 
A matematika halmazelmélet nevű ágában a végtelen halmazok számosságának jelölésére használják. A megszámlálhatóan végtelen számosság jelölésére Georg Cantor vezette be az alef-ot egy 0 (nulla) alsó indexszel (ejtsd: alef-null, írd: ). Például az egész számok (vagy a racionális számok) -nyian vannak. Az  az -t követő számosság, tehát az a legkisebb számosság, amely nagyobb, mint . A kontinuumhipotézis szerint az  éppen a kontinuum számossága, amely megfelel az egyenes (vagy a sík vagy a tér) pontjai vagy a valós számok számosságának. A halmazelmélet szokásos axióma-rendszerében a kontinuumhipotézis nem eldönthető, azaz elfogadásával illetve elvetésével is értelmes rendszert kapunk. Az utóbbi esetben az  a kontinuum-számosságnál kisebb: ez esetben a számegyenesnek van olyan része, amely a racionális számoknál "sűrűbben", de a valós számoknál "ritkábban" helyezkedik el.

Kapcsolódó szócikkek
 Ugariti ábécé
 Föníciai írás
 Héber írás
 Alfa

Jegyzetek

Források

További információk 
 A föníciai ábécéről (cseh)

Karakterek
Licenc

A licenc szót „engedély” értelemben használjuk. Az eredetileg latin licencia szó az elmúlt évtizedekben német, illetve angol közvetítéssel került a köztudatba. (Az iparjogvédelem területén továbbra is  licencia formában használatos). 

Előforduló pontatlan használati formája, amikor az angolszász szövegkörnyezetből „engedély” helyett „jogként” fordítják le.

Licencszerződés
A szerző bizonyos feltételekkel engedélyt adhat arra, hogy a művét mások használják (to license the use under copyright). Erről szól az adott műre vonatkozó License Agreement, vagyis a licencszerződés. Ez azt írja elő, hogy bár a szerző marad a mű tulajdonosa, bizonyos emberek, például vevők, felhasználók stb. bizonyos feltételek mellett használhatják a művet, illetve annak másolatait, sokszorosított példányait.

Kapcsolódó szócikkek 
 Felhasználási szerződés
 Szabad licenc, zárt licenc, közkincs, szabad szoftver
 Licenckompatibilitás
 Licencburjánzás

Licencek
Szabad licenc

A szabad licenc kifejezés olyan licencszerződési formákat jelent, melyek biztosítják, hogy a licencelt szellemi termék szabadon felhasználható. A leggyakoribb formája a számítástechnikában használatos szoftverek licencelése.

A fogalmat a szerzői jogilag védett, zárt forráskódú, kereskedelmi licencekkel szemben használjuk, azoktól való megkülönböztetésre. (A legtöbb szabad licenc ezen túl igyekszik biztosítani a védjegyek és egyéb iparjogvédelmi kötöttségektől való mentességet is.)

A „szabad” értelmezése ebben a környezetben fontos: szabad az, amit bárki jelentős korlátozások nélkül:
felhasználhat (program esetén például futtathat);
tanulmányozhat; működését (forráskódját) megvizsgálhatja;
lemásolhat;
módosíthat;
a módosított változatokat publikálhatja.

A szabad licenceknek három fő irányát különböztetjük meg:
 Közkincs – amiknek a szerzői oltalmi ideje lejárt, vagy a készítőjük azt közkincsnek nyilvánította.
 BSD-jellegű licencek – melyek az eredeti BSD-rendszerről kapták nevüket; lényegük, hogy a szerző megtartja szerzői jogát azon célból, hogy kijelenthesse azt, hogy nem felelős a szoftver életéért, valamint hogy joga legyen nevének feltüntetéséhez; lehetővé teszi a licencelt szoftver akár zárt forráskódú felhasználását is.
 Copyleft – ezen licencek legismertebbike a GNU nyilvános licenc. Ezen licencek szintén megőrzik a készítő jogait azon célból, hogy biztosítsák, hogy a szoftver minden változata szabad maradjon.

Creative Commons 
A Creative Commons kezdeményezés lényege az, hogy bármilyen igényre nyújtson egy egyszerűen érthető, mégis jogilag stabil licencet. A CC licencek igyekeznek lefedni a szabad licencek minden irányzatát.

Nagyon fontos tudni, hogy nem minden Creative Commons licenc szabad licenc: az ND (NoDerivs - Ne módosítsd) és az NC (NonCommercial - Csak magánfelhasználásra) paraméterű licencek nem szabadok.

Kapcsolódó szócikkek 
Szabad szoftver
Nyílt tartalom
Licenc
Licenckompatibilitás

További információk 
 Public Rights Licences – szabad és részben szabad licencek listája
X-SAMPA magyar nyelvhez

Ez a cikk segít leírni a magyar betűk átírását X-SAMPA formában, amivel nem magyarul beszélőknek (mint amilyen az angol Wikipédia közönsége) le tudjuk írni a szavaink kiejtését. Az X-SAMPA célja az IPA fonetikus karakterek ábrázolása ASCII (közönséges latin betűs) formában.

Főhangsúly mindig az első szótagon.

Az eredeti SAMPA-ról 
A SAMPA (és így a SAMPA magyar nyelvhez cikk) nem alkalmas arra, hogy nyelvtől függetlenül reprezentálja az IPA karaktereket, mivel eredetileg csak egyes nyelvekhez készült el, így sok karakter ütközik, amikor megpróbáljuk összevetni őket. Ezt kijavítandó készült el az X-SAMPA, amin ezen cikk is alapul.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar kiejtés
 Archaikus magyar betűkapcsolatok listája
 A magyar nyelvből kiveszett hangok listája

Magyar nyelv
SAMPA
Informatika
X-SAMPA

Az X-SAMPA célja az, hogy az IPA fonetikai jeleit – melyekkel leírható az egyes szavak kiejtése – latin betűkkel (pontosabban ASCII-karakterekkel) reprezentálja.

A magyar nyelv betűinek X-SAMPA-formáját az X-SAMPA magyar nyelvhez cikk írja le.

Az Extended SAM Phonetic Alphabet (X-SAMPA) (Kiterjesztett SAM Fonetikus Ábécé) a SAMPA egy változata, melyet 1995-ben fejlesztett ki J. C. Wells, a University of London fonetika professzora. Tervei szerint a jelölésrendszer egyesíti az egyedi SAMPA nyelvi táblázatokat és kiterjeszti annak használhatóságát a teljes IPA jelölésrendszerre.

Az eredmény az IPA karakterek egy SAMPA által ihletett változata 7 bites ASCII-kódrendszerre alakítva.

Használata 
A jelöléseket általában perjelek („/”) közé zárva írjuk. Példák:
 Jó napot /jo: nApot/
 Egészség /Ege:SSe:g/
 Language /l{NgwIdZ/

Összefoglaló

Megjegyzések 
 Azon IPA-szimbólumok, melyek alakja megfelel a latin kisbetűknek, az X-SAMPA-ban is ugyanazt a jelölést kapták.
 Az X-SAMPA a backslash-t („\”, vagyis fordított osztásjel) arra használja, hogy az elé írt jellel együtt egy teljesen új jelet hozzon létre, ezért például az O az O\-től teljesen eltérő hang, közöttük nincsen kapcsolat.
 Az X-SAMPA-mellékjelek (diacritics) a módosítandó jelet követik. A ~ nazalizáció (orrhang), a = magánhangzósítás, a ` retroflexió és rhoticity mellékjelen kívül minden más módosítót az aláhúzásjellel (_) kapcsolunk ahhoz a jelhez, melyet befolyásol.
 Az _1-től _6-ig terjedő számok fenntartott módosítók, melyek az egyes nyelvspecifikus hangsúlyszinteknek megfelelő rövidítésekként használatosak.

Kisbetűs jelek

Nagybetűs jelek

Egyéb jelek

Módosítók (diacritics)

Egyes szakkifejezések jelentése 
 Alveoláris: a fogmedernél képzett hang
 Approximáns: teljes zár vagy rés létrejötte nélkül képzett mássalhangzó
 Bilabiális: mindkét ajak közreműködésével képzett hang
 Dentális: foghang
 Epiglottális: gégefővel képzett hang
 Faringeális: garathang
 Frikatíva: réshang
 Glottális: a hangszalagok segítségével képzett hang
 Labiodentális: az ajak és a fogak közreműködésével képzett hang
 Laterális: oldalsó (részleges zár, a szájüreg oldalán szabadon áramlik a levegő)
 Nazális: orrhang
 Palatális: a kemény szájpadlásnál képzett hang
 Plozíva: zárhang
 Posztalveoláris: a fogmeder mögött képzett hang
 Retroflex: hátrahajtott nyelvvel képzett hang
 Uvuláris: a nyelvcsap segítségével képzett hang
 Veláris: a szájpadlás hátsó részén (lágy szp.) képzett hang

Külső hivatkozások 

 Computer-coding the IPA: A proposed extension of SAMPA
 X-SAMPA to IPA comparison chart
 X-SAMPA – IPA conversion tool

SAMPA
Informatika
SAMPA

A SAMPA (Speech Assessment Methods Phonetic Alphabet) projekt célja az, hogy az IPA nemzetközi fonetikus ábécé leírását lehetővé tegye latin betűkkel, és így annak használatát megkönnyítse (főként számítógépes környezetben).

A SAMPA hátránya az, hogy jelölésrendszere nyelvenként eltérő, és így nem alkalmas egy általános formában használandó IPA helyettesítőnek. Ezen hátrányát kiküszöbölendő készült el továbbfejlesztése, az X-SAMPA.

SAMPA
Informatika
Lawrence Lessig

Lawrence Lessig (Rapid City, Dél-Dakota, Amerikai Egyesült Államok, 1961. június 3. –) amerikai akadémikus, jogász és politikai aktivista. Jelenleg a Harvard Egyetem jogászprofesszora, az Edmond J. Safra Center for Ethics igazgatója.

Előbb gazdasági tanulmányokat (BA) folytatott a Pennsylvaniai Egyetemen (Wharton School of Business), majd a cambridge-i Trinity College-ban szerzett filozófiai diplomát (MA), végül a Yale jogi karát végezte el (JD).

A Harvardra való visszatérése előtt, a Chicagói Egyetem és a Stanford Egyetem jogi karán is tanított. Ő alapította a Stanford Egyetem Internet és Társadalom Központját (Center for Internet and Society).

Ő maga cambridge-i tanulmányait tartja meghatározónak nézetei kialakulásában. Azelőtt konzervatív politikai elveket vallott (két konzervatív bíró, Richard Posner és Antonin Scalia mellett is dolgozott), üzleti és politikai karriert akart befutni (tagja volt a Fiatal Republikánusoknak). A Cambridge-ben töltött első év után beiratkozott a filozófia szakra, ahol szemléletmódja egyre liberálisabbá vált. Több kelet-európai utat is tett, a térség politikája a mai napig érdekli.

2002-ben szerepelt a Scientific American „50 leghíresebb innovátor” listáján. Ugyanebben az évben megkapta a Free Software Foundation (FSF, Szabad Szoftver Alapítvány) díját (FSF Award for the Advancement of Free Software). 2004. március 28-án beválasztották az FSF igazgatótanácsába, ahol többek között a szabad szoftverek elleni jogi támadások semlegesítésével foglalkozik.

Alapítója a Creative Commonsnak.

Könyvei 
 Code and Other Laws of Cyberspace (2000)
 The Future of Ideas (2001)
 Free Culture. How Big Media Uses Technology and the Law to Lock Down Culture and Control Creativity (2004) ; magyarul: Szabad kultúra. A kreativitás természete és jövője (2005)  (Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs [és CC-BY-NC wiki formában] licenc alatt)

Magyarul 
Szabad kultúra. A kreativitás természete és jövője; ford. Antal Ferenc; Kiskapu, Bp., 2005, 

[[Fájl:Aaron Swartz and Lawrence Lessig.jpg|bélyegkép|jobbra|174px|Az Alapító és Aaron Swartz]
]== Jegyzetek ==

Források  
 Lawrence Lessig: Szabad kultúra a Magyar Elektronikus Könyvtárban
 Lessig.org 
 GNU Award 2002 
 Rohad a demokrácia – Index, 2011. november 9.

1961-ben született személyek
Amerikai jogászok
Szabad szoftverek
Élő személyek
Akadémikusok
Dél-dakotaiak
Mezon

A mezonok kvarkokból felépülő szubatomi részecskék, amelyek egész spinnel rendelkeznek. A mezonok a hadron részecskecsaládba tartoznak, és egyszerűen páros számú kvarkokból álló részecskéknek vannak definiálva. Alapesetben egy kvarkból és egy antikvarkból állnak – ezeket konvencionális, szabványos stb. mezonoknak nevezzük. Elvileg létezhetnek úgynevezett egzotikus mezonok, amelyek több kvark–antikvark-párból vagy gluonokból vagy kvark–antikvark-párból és gluonokból stb. állnak. Ilyenekre léteznek jelöltek, de megnyugtatóan még nem sikerült a létezésüket bizonyítani.

Néhány mezon 

A táblázatban Q az elektromos töltés elemi töltés egységekben, S a ritkaság, Y a hipertöltés, I az izospin, G a G-paritás, J a spin, P a paritás, C a töltésparitás. A töltésparitás töltött részecskékre nem értelmezhető, ezért esetükben nincs feltüntetve. A G-paritás csak 0 átlagtöltésű (Q=B=Y=0) izospinmultiplettekre van értelmezve.

A semleges kaon és antikaon két különböző részecske két különböző élettartammal. Ezeket használták fel a CP-szimmetriasértés kimutatásához (Kísérlet 1964, fizikai Nobel-díj 1980).

A semleges pion, a J-Pszí, az eta-null és az üpszilon saját maga antirészecskéje.

Jegyzetek

Források

További információk
Elemi töltés

Az elemi töltés egy fizikai állandó, melynek értéke a CODATA 2017-es ajánlása szerint:
e=1,602176634 C. Az elemi töltés nagysága megegyezik a proton és az elektron elektromos töltésének nagyságával, a proton pozitív, az elektron negatív töltésű. Minden szabad részecske töltése az elemi töltés egész számú többszöröse.

A szabadon nem előforduló kvarkok töltése ennek nem egészszám-szorosa, hanem 2/3-a illetve -1/3-a. A belőlük felépülő mezonok és barionok töltése viszont az elemi töltés egész számú többszöröse.

Az elemi töltés fogalmának kialakulása 
Az elektromos jelenségek magyarázata a 19. század végéig a folyadékelmélethez kapcsolódott. Eszerint a minden anyagban jelen lévő elektromos folyadék (elektromos fluidum) többlete pozitív, a hiánya negatív töltést eredményez. Ezen elképzelés szerint az elektromos töltés egy folytonos fizikai mennyiség, azaz nagysága tetszőleges lehet. Faraday elektrolízissel kapcsolatos kísérletei során merült fel az elektromos tulajdonságú, azaz töltéssel bíró részecske fogalma. Erről feltételezték, hogy elegendően kicsi, így könnyen be tud hatolni az anyagba. Később a katódsugaras kísérletek és a tapasztalt jelenségek magyarázata kapcsán egyre elfogadottabbá vált a részecskeszemlélet. Joseph John Thomson 1897-es publikációjában közölte a kísérleteiből származó eredményt, miszerint a katódsugarakban negatív töltésű részecskék – elektronok– terjednek. Az elektron elnevezést George Johnstone Stoney már korábban is használta. Thomson kísérletéből azonban nem a töltés (abszolút) nagyságát, hanem az elektron fajlagos töltését, azaz a töltés/tömeg nagyságát lehetett meghatározni.

Az elemi töltés meghatározásának története 
Az elemi töltés nagyságának meghatározásával többen – mind elméleti, mind kísérleti módszerrel – is próbálkoztak az 1900-as évek kezdetén, például Erich Rudolf Alexander Regener, Luis Begeman és Felix Ehrenhaft.
Robert Andrews Millikan is ez idő tájban kezdte ezzel kapcsolatos kísérleteit, amelyek eleinte a Charles Thomson Rees Wilson skót fizikus által 1895-ben kifejlesztett, és több szempontból továbbtökéletesített ködkamrában folytak. A Begemannal közösen végzett kísérletekben vízcseppekből álló felhő mozgását figyelték meg, ezeket az eredményeket 1908-1910 között publikálták. Később Millikan tanítványának, Harvey Fletchernek a javaslatára olajjal, mint nem párolgó közeggel folytatták a kísérleteket. Ekkor fejlesztették ki az úgynevezett porlasztós elrendezést, ami az 1913-ban publikált híres olajcseppkísérlethez vezetett.

Millikan az elemi töltés értékének meghatározásáért 1923-ban fizikai Nobel-díjat kapott. Az általa megadott 1,592 érték 0,62%-ban tér el az elemi töltés ma elfogadott – CODATA által megadott – értékétől.

Az elemi töltés és az új SI 
Az elemi töltés mai ismereteink szerint a vákuumbeli fénysebességhez hasonlóan egy természeti állandó. Értékét 2019 május 20-tól az Nemzetközi Mértékegységrendszerben rögzíti, és az áramerősség mértékegységének, az ampernek a definíciójában van szerepe. Bár az amper maradt az alapegység, azt mégis a coulombból (származtatott mértékegység) határozzák meg:

Jegyzetek 

Fizikai állandók
Elektrodinamika
Kémiai alapfogalmak
Giuseppe Peano

Giuseppe Peano (Cuneo, Piemont, Olaszország, 1858. augusztus 27. – Torino, Olaszország, 1932. április 20.) olasz matematikus, logikatudós, nyelvész, a matematika axiómarendszereinek egyik megalapítója. Gottfried Wilhelm Leibniz és George Boole munkásságát követve igyekezett megalkotni a matematika formális logikai alapjait.

Életpályája 

Családja ötödik gyermekeként született egy földműves családba, a Cuneo közelében fekvő, Tetti Galant nevű városban (Liguria, körülbelül 80 km-re Torinótól). Előbb szülőhelyén, majd Cuneóba járt iskolába, ahová naponta tíz kilométert kellett gyalogolnia, de remek tanulmányi eredményei voltak és ennek köszönhetően a torinói egyetemre mehetett tanulni, ahol már 22 évesen diplomát szerzett matematikából. 1884-től tanított a torinói egyetemen és 1890-ben professzorrá nevezték ki. Élete végéig ezen az egy egyetemen oktatott. Tanárként arra törekedett, hogy a hétköznapi ember is megérthesse egy logikusan felépített axiómarendszer segítségével az alapfogalmakat.

Kutatásai 
A valós függvénytanban, a topológiában ért el kiemelkedő eredményeket. Nevéhez fűződik egy olyan folytonos görbe konstruálása, amely átmegy egy egységnégyzet minden pontján, azaz kitölti a négyzetet (Peano-görbe). 1889-ben publikálta a modern matematika első axiómarendszerét (Peano-axiómarendszer), és sikerült megalapoznia vele a természetes számok elméletét.

Peano nevéhez fűződik a Latino sine flexione nevű mesterséges nyelv megalkotása is.

A természetes számok Peano-axiómái 
Legyen  olyan halmaz, melyen definiálva van egy  függvény (successor: rákövetkező). Ekkor teljesülnek a következők.

.
.
.
.
 (matematikai indukció elve).

Axiómarendszerekről 
D. R. Hofstadter: Gödel, Escher, Bach c. könyvében azt a játékot teszi meg Peano öt posztulátumával, hogy kicseréli az axiómákban szereplő közismert fogalmakat mögöttes jelentés nélküli szavakkal. Érdekes kísérlet, hogy vajon megértjük-e, hogy mi mit jelent (az eredeti axiómák ismerete nélkül):

A Szellem dzsinn. 
Minden dzsinnek van metája (ami szintén dzsinn). 
A Szellem semelyik dzsinnek sem metája. 
A különböző dzsinneknek különböző a metája. 
Ha a Szellem rendelkezik X-szel, és minden dzsinn továbbadja X-et a metájának, akkor minden dzsinn megkapja X-et.

Jegyzetek

Források

További információk 

1858-ban született személyek
1932-ben elhunyt személyek
Olasz matematikusok
Olasz nyelvészek
Frekvencia

A frekvencia egy periodikus jelenség (rezgés) „ismétlődési gyakoriságát” jelenti: egy esemény hányszor ismétlődik meg egységnyi idő alatt (idő alatti periódussűrűség).

Jele: f vagy ν (görög nű).

SI-mértékegysége: Hz (hertz, Heinrich Rudolf Hertz német fizikus neve után), ami ugyanazt jelenti, mint az s−1 (egy teljes periódus másodpercenként).

Rezgésfrekvenciája 
Harmonikus rezgés során egy periódus megtételéhez szükséges idő a (T) periódusidő.

A frekvencia (f) azt adja meg, hány periódusa megy végbe a rezgésnek adott idő alatt: .

Körfrekvencia 
Egy rezgés vagy hullám  körfrekvenciáján a frekvencia -szeresét értjük:

.

Ez azt adja meg, hogy a leíráshoz használt szögváltozó (fázisa) mennyit változik egységnyi idő alatt (azaz a szögsebességet). Mértékegysége radián per másodperc (rad/s).

Ilyen módon egy harmonikus rezgés a következő alakok bármelyikével egyaránt jellemezhető:

Haladó hullám frekvenciája 
Hang, elektromágneses hullám (mint a rádióhullám vagy a fény), elektromos jelek vagy más hullámok frekvenciáját mérve, a hertzben kapott frekvencia a másodpercenkénti periódusok száma. A görbe torzulása esetén mindig az alapgörbe frekvenciája értendő.

Az f frekvencia a hullám v sebességének és λ hullámhosszának a hányadosa:

tehát a frekvencia a hullámhosszal fordítottan arányos.

A vákuumon keresztül haladó elektromágneses hullámok ennek a speciális esete (v = c), ahol c a fénysebesség:

Amikor a hullám egyik közegből átlép egy másikba (pl. fénytörés), a frekvenciája ugyanaz marad, csak a sebessége és - ennek következtében - a hullámhossza változik meg.

Mérése 

A frekvencia mérésekor megszámoljuk, hogy egy adott időtartam alatt hányszor ismétlődik meg az esemény, majd elosztjuk az illető időtartam hosszával.

1 Hz azt jelenti, másodpercenként egyszer következik be az esemény, 2 Hz azt, hogy kétszer stb. Az egység eredeti neve ciklus per másodperc (cps) volt, amit néha még ma is használnak. Más, a frekvenciát mérő egységek például a fordulat per perc (rpm) vagy a radián per másodperc (rad/s). A szívritmust és a zenei ritmust ütés per percben (bpm, beats per minute) mérik.

Referenciafrekvenciák 
Vannak általánosan elfogadott referenciafrekvenciák az idő mérése céljából. Az egyik ilyen az atomórák által használt frekvencia, a céziumatom egyik átmenetének frekvenciája.

Példák 
 A normál zenei A hang frekvenciája 1939 óta 440 Hz („concert pitch"); a zenekarok erre hangolnak. Érdekesség, hogy 1895-ig ez 415 Hz (historikus A), 1938-ig 435 Hz volt (bécsi A).
 A csecsemő kb. 20 kHz-ig képes hallani a hangokat, de a korral ez a felső határ csökken, akár 6–8 kHz-ig vagy az alá is
 Európában a váltakozó áram frekvenciája 50 Hz (a zenei G hanghoz közeli frekvencia), Amerikában és Japánban 60 Hz

Jegyzetek

További információk 
 https://web.archive.org/web/20090101183418/http://itl7.elte.hu/html/elektronika/node5_1.html
 http://tankonyv.ham.hu/A_vizsga-DJ4UF/?cid=a03
 http://science.howstuffworks.com/light3.htm

Kapcsolódó szócikkek 
 hullámhossz
 körfrekvencia
 Doppler-effektus
 Relativisztikus Doppler-effektus
 elektromos hálózatok és csatlakozók listája
 Repülősávos rádiófrekvencia
Törökőr

Törökőr Budapest XIV. kerületének (Zugló) része.

Határai 
Eredeti telekhatárai a Kerepesi út, Hungária körút, Egressy út, Francia utca, Gyarmat utca, Róna utca voltak. A Gyarmat és Thököly út közötti sáv a 20. század elején Herminamezőhöz került.

Mai határai a Hungária körút – Egressy út – Francia út – Thököly út – Róna utca – Kerepesi út.

Északról Herminamező, nyugatról Istvánmező, délről Kőbánya (X. kerület), keletről pedig Kiszugló és Nagyzugló városrészek határolják.

Földrajz 
A terület eredetileg részben zsombékos-vizenyős, mocsaras, illetve szárazabb homoki rét volt. 
Később szántó, majd a 20. századtól kultúrsivatag.

Története 
A „Törökőr” név az 1700-as években bukkan fel a krónikákban, a területtel kapcsolatosan. A közelben kellett, hogy állomásozzon egy állandóan itt tartózkodó török őrcsapat, mely magát – és Pesten-Budán lévő felsőbbségei parancsára: őket is – nyilvánvalóan a hozzá közel eső rétekről látta el jó minőségű szénával.

Az 1718-ban a Török Istrázsától (Türkischen Schüld-wacht) keletre fekvő szántóföldeket nevezték Törökőrnek, melyeknek teljes területe 460 és fél holdat tett ki, és egyike volt a pesti határ egy tagban mérve legjelentősebb szántó területeinek.

Határait a Kerepesi út, Hungária körút, Egressy út, Róna utca alkották, a parcellák nagyobb része észak-déli dőlésű volt. A 18. század elején kialakult telekosztási rend egészen a 20. századig fennmaradt, s csak a század első évtizedében lezajlott átrendezés során változtak meg az addigi telekhatárok.

Jegyzetek

Torokor
Torokor
Guido és Maurizio de Angelis

Guido és Maurizio de Angelis egy testvérpár, Guido (Rocca di Papa, 1944. december 22. –) és Maurizio (Rocca di Papa, 1947. február 22. –) olasz előadóművészekként és zeneszerzőként váltak közismertté. Hivatkoznak rájuk Oliver Onions néven is, melyet lemezeik és CD-ik egy részén használtak, illetve az Andrew vagy Antony Barrymore néven, melyet filmzenék esetében lehet látni.

Pályafutásuk 
Rocca di Papában születtek, Olaszországban. Pályafutásukat gitározással kezdték, majd Maurizio zeneszerzést és harmóniát, Guido pedig fuvolázást tanult.

A zene szakmájukká is vált: végigjárták Olaszországot a Black Stones nevű együttessel, melynek neve később G & M lett. 1967 után zenekarban játszottak és olyan híres zeneszerzők zeneszámait adták elő, mint Ennio Morricone, Riz Ortolani , Armando Trovaioli és még sokan mások. Számos közismert olasz énekessel is közreműködtek előadásaik során. 1970-ben találkoztak Nino Manfredi-vel, akinek híres zenéjüket, a Tanto pè cantà-t írták, és így lett az első filmzenéjük, – amit Nino Manfredi "Per Grazia Ricevuta" (Csoda, olasz módra, 1971) című filmjéhez írtak – hatalmas siker.

Ezt követte számos közismert filmzene, mint amilyen a Sandokan, Zorro, Il Corsaro Nero (A Fekete Kalóz), és számos Bud Spencer film ismert zenéje, mint amilyen a Különben dühbe jövünk „Dune Buggy” című száma. Néhány spagettiwestern filmzenéjét is Angelisék szerezték, többek között az „utolsó olasz western”-nek tekintett Keoma filmzenéjét is. Hozzájuk kötődik a 80 nap alatt a Föld körül Willy Foggal  című rajzfilmsorozat zenéje is.

A legtöbb Bud Spencer és Terence Hill film zenéit ők írták és adták elő.

Diszkográfia

Jegyzetek

Források

További információk 

 Az összes dalunkban érezhető a boldogság – Interjú. Index, 2016. szeptember 21.
 
 

Olasz zeneszerzők
Élő személyek
Matematikai logika

A matematikai logika a matematika egyik fejezete, a matematikai rendszereket, a matematikai bizonyításokat matematikai módszerekkel vizsgálja. A matematikai logika célja a helyes következtetési sémák, helyes definíciók vizsgálata, beleértve a matematikai logika által alkalmazott következtetési sémákat, szabályokat, definíciókat is.

A matematikai logika korábban a szimbolikus logika részét képezte, abból fejlődött ki azáltal, hogy a szimbolikus logika formális módszereit kezdte alkalmazni a matematikai következtetések és bizonyítások vizsgálatára.

Története 

Kezdetben a logikát a filozófia részének tekintették, azonban a tizenkilencedik század végén, „a szigorúság forradalma” korában az algebra és az analízis fejlődésével párhuzamosan a logika matematizálásának gondolata is megjelent. Az első matematikai logikai rendszereket George Boole, Schröder, Peirce és mások alkották meg. Ezek a korai rendszerek mind a szimbolikus logika képviselői voltak, elszakadván az „iskolás logika” mint nyelvi jelenség vizsgálatától; leginkább az algebra fogalmaival és rendszereivel rokonítható elméletek voltak.

Azonban a paradoxonok felfedezése a naiv halmazelméletben kiváltotta a struktúraosztályok további axiomatizálásának az igényét és ezzel párhuzamosan annak vizsgálatát, hogy mit tekinthetünk helyes definíciónak, illetve helyes következtetésnek. Ehhez a bizonyítások formalizálására volt szükség, illetve arra, hogy minden bizonyításról belássuk, megfelelnek egy adott formalizmusnak, leírhatók egy adott formális nyelven. A Boole-Schröder-formalizmus kevéssé volt alkalmas e célra, mivel elsősorban a zárt mondatok (nulladrendű formulák) kezelésére alkották meg.

A továbblépés feladatát, illetve ezen túlmenően az így formalizált állítások ellentmondásmentességének a bizonyítását számos matematikus (és filozófus) tűzte ki célul a századfordulón, így pl. Giuseppe Peano, Gottlob Frege, David Hilbert; 1910–1913 között Bertrand Russell és Whitehead a Hilbert által kitűzött célok többségét megvalósították, eltekintve az ellentmondásmentesség bizonyításától – nem sokkal később Gödel bebizonyította, hogy az ellentmondásmentesség bizonyítása az így létrehozott formalizmus keretein belül nem is lehetséges.

Irodalom

További információk 
 Csirmaz László, Hajnal András: Matematikai logika egyetemi jegyzet, ELTE Bp., 1994 (Postscript változat)
 Komjáth Péter, Matematikai logika (tanárszakos jegyzet)
 Ferenczi Miklós, Matematikai logika, Műszaki Kiadó, 2014 (második kiadás)
 Encyclopaedia of Mathematics, Mathematical logic
 Mathematical Logic around the world

Kapcsolódó szócikkek 
 Ítéletlogika
 Modellelmélet
 Formális nyelv
 Elsőrendű nyelv

Matematikai logika
Közlekedéstudomány

A közlekedéstudomány olyan alkalmazott tudományág, melynek feladata a közlekedés és környezetének (természeti, műszaki, gazdasági, humán stb.) elemzése, illetve kölcsönhatásaik feltárása. A közlekedéstudomány értelmezésében - gazdasági, társadalmi, technikai stb. összefüggései miatt - eltérő álláspontok léteznek. Az egyik álláspont szerint alapvető feladata a közlekedés, mint termelési folyamat leggazdaságosabb megoldásainak kidolgozása. Mások a közlekedéstudomány műszaki aspektusait hangsúlyozzák, melynek feladata a leghatékonyabb közlekedési berendezések és megoldások kidolgozása. A közlekedéstudományt a Magyar Tudományos Akadémia az 1950-es évektől önálló tudományterületnek, 2000-től pedig a műszaki tudományterületen belüli tudományágnak tekinti. Legfontosabb diszciplínái: közlekedéstan, közlekedés-gazdaságtan, közlekedéstechnika, közlekedéspszichológia, közlekedési üzemtan, közlekedéstörténet, közlekedésföldrajz, közlekedési jog (fuvarjog), közlekedés-statisztika,  logisztika. Ma a közlekedéstudományt széleskörűen művelik Magyarországon. A közlekedéstudomány legfontosabb szaklapjai: Közlekedéstudományi Szemle, Városi Közlekedés, Közlekedésépítés- és Mélyépítés-tudományi Szemle.

A közlekedés ágazatai 
 közúti közlekedés
 vasúti közlekedés
 vízi közlekedés
 belvízi hajózás
 tengeri hajózás
 légi közlekedés
 csővezetékes szállítás

A közlekedési vonalak szerint 
 síkbeli (közúti)
 térbeli (légi)

Az igénybe vett közlekedési ágazatok szerint 
 multimodális (például konténeres szállítás, vasúti-tengerhajózási stb.)
 komodális (például RoLa, RoRo)

Közlekedés
Alkalmazott tudományok