Heltai Jenő (író)

Heltai Jenő, született Herzl Eugen (Pest, 1871. augusztus 11. – Budapest, 1957. szeptember 3.) Kossuth-díjas magyar író, költő, újságíró, producer, dramaturg, Herzl Tivadar politikus, publicista és író unokatestvére.

Pályafutása 
Herzl Károly férfiruha- és terménykereskedő (megh. 1918) és Reich Jozefa elsőszülött gyermeke. Már 14 éves korában publikálták verseit. Miután félbehagyta jogi tanulmányait, újságíróként dolgozott: a Magyar Hírlap, A Hét, a Pesti Hírlap, majd a Pesti Napló munkatársa volt, de megjelentek versei a Borsszem Jankóban, a Magyar Szalonban, az Ország-Világban és a Magyar Géniuszban is. Katonai pályára lépett, 1892-ben tartalékos hadnagy lett; sokat utazott: élt Párizsban, Londonban, Bécsben, Berlinben és Isztambulban is. 1909-ben Huszár Pufi színész esküvői tanúja volt. Herzl családi nevét 1913-ban Heltaira változtatta.

1900-ban és 1901-ben is katonaként szolgált Nyitrán a 14. gyalogezrednél. Néhány költeménye is született itt tartózkodásakor. Már 1900-ban titkárként, 1914–18-ban dramaturg-igazgatóként dolgozott a Vígszínháznál, 1918-tól az Athenaeum kiadó irodalmi igazgatója, 1916-tól a Magyar Színpadi Szerzők Egyesületének elnöke. Később, 1929-től a Belvárosi Színház, majd 1932–1934-ben a Magyar Színház egyik igazgatója volt.

Dalszövegeket is írt, pl. Kacsóh Pongrác János vitéz című daljátékához is a szövegeket („Kék tó, tiszta tó…”). Nagy műveltségű, egyben kifinomultan könnyed, franciás lezserségű író volt. Színpadi műveiben is kitűnt költői készsége: 1936-ban nagy sikerrel mutatták be a Magyar Színházban A néma levente című verses színpadi játékát, amelyet a jelenlegi Magyar Színház ma is műsorán tart. A mű – többek között – sajátos humorral ábrázolja Hunyadi Mátyást.

1903. augusztus 8-án Budapesten, a VIII. kerületben házasságot kötött még Herzl néven a római katolikus  Hausz (Hans) Valériával, Hausz Gyula és Schudomel Magdolna lányával. 1906 februárjában bejelentette, hogy elhagyja az izraelita vallásfelekezetet, de nem nyilatkozott arról, hogy milyen vallásra kíván áttérni (22334/906 sz. 1906 február 5). Házasságukat 1917-ben felbontották. 1923. május 15-én Budapesten, az V. kerületben házasságot kötött az özvegy Gács (Fröhlich/Frőhlich Ilona) Lillával (református), Frőhlich Vilmos és Klein Friderika lányával.

Más ünnepelt szerzők (így Molnár Ferenc) mellett rá is kiterjedtek a magyarországi zsidótörvények. Kikeresztelkedett fia lépéseket tett megmentése végett, de ő nem kért mentességet, mert személyesen kellett volna írnia a kormányzónak, inkább bujkált. Élete vége felé még megérte az elismerést: műfordítói tevékenységéért a Francia Becsületrenddel tüntették ki, 1948-ban pedig Kossuth-érdemrend (I. fokozat) elismerést kapott. A PEN klub magyar elnökévé választották és végül, már nagybetegen, 1957-ben Kossuth-díjat kapott.

86 éves korában, 1957. szeptember 3-án hunyt el.

Fontosabb művei 
Bővebben, ill. idegen nyelvű fordításait is lásd: Heltai Jenő-bibliográfia

Versek 
Modern dalok; Mezei A. Ny., Budapest, 1892
Kató; Lampel, Budapest, 1894
 Az obsitos. Vitéz Háry János újabb tettei; ill. Garay Ákos; Budapesti Hírlap, Budapest, 1903
 Kacsóh Pongrác: János vitéz. Daljáték; szöveg Bakonyi Károly, versek Heltai Jenő; Budapesti Hírlap, Budapest, 1904
 Heltai Jenő versei; Nyugat, Budapest, 1911 (A Nyugat könyvei)
Fűzfasíp; Nyugat, Budapest, 1913
 Versek. 1892–1923; Athenaeum, Budapest, 1923 (Heltai Jenő munkái)
 Szabadság, 1945. május 1.
 Elfelejtett versek; Új Idők, Budapest, 1947
 Heltai Jenő versei; vál., sajtó alá rend. Gábor György; Szépirodalmi, Budapest, 1959
 Száztíz év. Heltai Jenő összegyűjtött versei; szerk., előszó, jegyz. Győrei Zsolt; Papirusz Book, Budapest, 2002

Elbeszélések, novellák, karcolatok 
 Kalandos történetek; Kunosy, Budapest, 1898
 Lou és egyéb elbeszélések; Kunosy Ny., Budapest, 1900
 Madmazel; Singer – Wolfner, Budapest, 1905 (Vidám könyvek)
 A titokzatos hercegnő. A tűzbogár. Egy detektív naplójából; Magyar Kereskedelmi Közlöny, Budapest, 1905 (Kisregény és elbeszélés)
 A Vénusz-bűnügy és egyéb elbeszélések; Lampel, Budapest, 1905
 A király mulat; Gelléri és Székely Ny., Budapest, 1907 (Mozgó könyvtár)
Írók, színésznők és más csirkefogók; Nyugat, Budapest, 1910
Scherzo; Singer-Wolfner, Budapest, 1910 (Modern magyar könyvtár)
Színes kövek; Singer-Wolfner, Budapest, 1911 (Modern magyar könyvtár)
 Végeladás; Lampel, Budapest, 191? (Magyar könyvtár)
 Kis meséskönyv; Nyugat, Budapest, 1911
A hét sovány esztendő és más elbeszélések; Athenaeum, Budapest, 1912
A tündérlaki lányok; Franklin, Budapest, 1914 (Fehér könyvek)
 Lim-lom; Lampel, Budapest, 1915 (Magyar könyvtár)
 A vörös pillangó; Lampel-Wodianer, Budapest, 1921
 Mese az ördögről. Harmincegy elbeszélés; Singer-Wolfner, Budapest, 1922
Papírkosár; Athenaeum, Budapest, 1927 (Heltai Jenő munkái)
Utazás enmagam körül; Athenaeum, Budapest, 1935 (Magyar novellák)
 Hol hibáztam el?; Athenaeum, Budapest, 1936
A gyilkos is ember; Athenaeum, Budapest, 1939
 Ismeretlen ismerősök. Kis történetek; Új Idők, Budapest, 1943
Ötven elbeszélés; Új idők, Budapest, 1946
 Szerelem és vidéke. Novellák; Cserépfalvi, Budapest, 1947 (Cserépfalvi kiskönyvtára)
Jaguár és más történetek; Athenaeum, Budapest, 1949
 Talált pénz. Válogatott elbeszélések; Szépirodalmi, Budapest, 1951
 Színes kövek. Elbeszélések, emlékezések, 1-2.; vál., sajtó alá rend. Gábor György; Szépirodalmi, Budapest, 1957
 Pesti madarak. Karcolatok, kis komédiák; vál., szerk. Gábor György, Béllyei Pál, utószó Bélley Pál; Szépirodalmi, Budapest, 1958
 Hoffmanné meséi és más elbeszélések; szöveggond., utószó Hegyi Katalin; Unikornis, Budapest, 1998 (A magyar próza klasszikusai)
Utazás enmagam körül és más vallomások; előszó Fráter Zoltán; Papirusz Book, Bp., 1998
 Kaland és más elbeszélések; szöveggond., utószó Hegyi Katalin; Unikornis, Budapest, 2000 (A magyar próza klasszikusai)
 Humoreszkek, 1-2.; előszó Fráter Zoltán; Papirusz Book, Vp., 2000–2001 (Heltai Jenő összegyűjtött művei)

Regények, kisregények 
 Hoffmanné meséi. Regény; Magyar Hírlap, Budapest, 1895
A hét sovány esztendő; Kunosy V. Ny., Budapest, 1897
 A száműzöttek. Regény; Magyar Hírlap, Budapest, 1900
 Gertie és egyéb történetek; Lampel, Budapest, 1901 (Magyar könyvtár)
 A Vénusz-lakók; Fidibusz, Budapest, 1906
Nyári rege. Regény; Singer-Wolfner, Budapest, 1907 (Egyetemes regénytár)
Az utolsó bohém. Regény; Nyugat, Budapest, 1911
 Az én második feleségem. Regény; Singer-Wolfner, Budapest, 1912
Family-Hotel; Singer-Wolfner, Budapest, 1913
VII. Emánuel és kora; Singer-Wolfner, Budapest, 1913
Jaguár; Franklin, Budapest, 1914
A 111-es; Athenaeum, Budapest, 1920
Álmokháza. Regény; Athenaeum, Budapest, 1929
 Életke. Regény; Athenaeum, Budapest, 1930
 Ifjabb. Regény; Athenaeum, Budapest, 1934
 A Vénusz-lakók; Bembo, Budapest, 1991
Ifjabb. Regény; előszó Fráter Zoltán; Papirusz Book, Bp., 1999 (Heltai Jenő összegyűjtött művei)
Álmokháza; előszó Fráter Zoltán; Papirusz Book, Bp., 1999 (Heltai Jenő összegyűjtött művei)

Színművek, drámák, jelenetek 
 Az asszony körül; Grill, Budapest, 1908 (Magyar írók arany könyvtára)
Naftalin. Bohózat; zene Szirmay Albert; Mozgó Könyvtár, Budapest, 1908 (Mozgó könyvtár)
 Az édes teher (Budapest, 1909)
A masamód. Vígjáték; Lampel, Budapest, 1913 (Fővárosi színházak műsora)
 Bernát. Kis komédiák egy székesfővárosi polgár életéből; Nyugat, Budapest, 1913
 Kis komédiák; Lampel, Budapest, 1913 (Magyar könyvtár)
 Egy operette története. Kis komédiák; Lampel, Budapest, 1914 (Magyar könyvtár)
 Heltai Jenő–Makai Emil: A királyné apródja. Vígjáték; Lampel, Budapest, 1916 (Magyar könyvtár)
 A kis cukrászda. Vígjáték; színpadi kiad.; Athenaeum, Budapest, 1923
 Arcok és álarcok. Hat kis vígjáték; Athenaeum, Budapest, 1925
 Színdarabok; Athenaeum, Budapest, 1927 (Heltai Jenő munkái)
 A néma levente, Vígjáték; ill. Fáy Dezső; Athenaeum, Budapest, 1936
Az ezerkettedik éjszaka, Mesejáték; Athenaeum, Budapest, 1939
 Egy fillér, Álomjáték; Széchenyi Rt., Budapest, 1940
 Lumpáciusz Vagabundusz vagy A három jómadár; Johann Nestroy bohózatos mesejátéka után a mai színpadra átírta és versbe szedte Heltai Jenő; szerzői, Budapest, 1943
Amerikai párbaj. Vígjáték; in: Régi magyar kabaré; Kultúra, Budapest, 1948 (Új magyar könyvtár)
 Öt mesejáték; Szépirodalmi, Budapest, 1955
 Szépek szépe (Budapest, 1955)
 A néma levente és más színművek; Szépirodalmi, Budapest, 1960
 Menazséria; Szépirodalmi, Budapest, 1962 
 A néma levente és más költői játékok; vál., szöveggond., utószó Petrányi Ilona; Unikornis, Budapest, 1997 (A magyar dráma gyöngyszemei)
A masamód. Elfelejtett drámák; vál., szerk., utószó, jegyz. Győrei Zsolt; Európa, Bp., 2001  
János vitéz. Zenéjét Heltai Jenő verseire szerzette Kacsoh Pongrácz; szöveg Bakonyi Károly; prózai szöveggond. Vörös Róbert; Nemzeti Színház, Bp., 2008 (Nemzeti Színház színműtár)

Antológia, esszé, mese, napló 
 Magyar humoristák. Anthológia az írók életrajzával; szerk. Heltai Jenő; Athenaeum, Budapest, 1920
 A bölcsek köve. Mesék; vál., sajtó alá rend., utószó Bélley Pál; Szépirodalmi, Budapest, 1959
 Zsoldos Andor: Theodor Herzl. Emlékezések; Herzl Tivadar Schüller Luise-hoz írott levelei, Heltai Jenő visszaemlékezései; szerk. Farkas Ervin; World Federation of Hungarian Jews, New York, 1981
 Századelő. Tudósítás a Duna-parti Párizsból. Kötetben még meg nem jelent versek, jelenetek, szatírák; vál. Urbán V. László; Officina Nova, Budapest, 1994 
Száztíz év – összegyűjtött versek (Papírusz Book Kiadó, 2002, szerk: Győrei Zsolt )
 Heltai Jenő breviárium (in: Budapesti Negyed – X. évf. 4. szám és XI. évf. 1. szám, 2002. tél és 2003. tavasz, szerk: Győrei Zsolt)
 Te pajkos, kis kokott. Heltai Jenő Budapestje (Papírusz Book Kiadó, 2007, szerk: Győrei Zsolt )
 Négy fal között. Naplójegyzetek, 1944–1945; sajtó alá rendezte, szerk., jegyz. Tamás Zsuzsanna; Magvető, Budapest, 2017 (Tények és tanúk, 129.), 
Mert végtelen Allah hatalma... Válogatás Heltai Jenő török, arab és perzsa tárgyú írásaiból; szerk., utószó, jegyz. Győrei Zsolt; Papirusz Book, Bp., 2017

Filmfeldolgozás 
 A 111-es (1937)
 Jaguár (1967)
 Kiskirályok: 1. rész Family Hotel; 2. rész VII. Emmánuel és kora (1972)
 Hungária Kávéház (1976)
 Naftalin (1978)
 A száztizenegyes (1982)
 A néma levente (1983)
 A kis cukrászda (1989), tévéjáték

Emlékezete
 Alakja felbukkan (említés szintjén) Kondor Vilmos magyar író Budapest novemberben című bűnügyi regényében.

Jegyzetek

Források 
 Hegedüs Géza: A magyar irodalom arcképcsarnoka. Budapest, 1995, Trezor. 
 A magyar irodalom története IV. kötet. 1849-től 1905-ig. Főszerk. Sőtér István. Budapest, 1965, Akadémiai.  
 Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest, 1994, Akadémiai. 
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor
 
 Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Bp., Zsidó Lexikon, 1929
Bozók Ferenc: Heltai Jenő Budapestje; in: Ezredvég folyóirat, 2019. szeptember-október

További információk 

 Bókay János: Egy rózsaszál szebben beszél. Bp., 1962
 Hegedüs Géza: Heltai Jenő alkotásai és vallomásai tükrében; Szépirodalmi, Bp., 1971 (Arcok és vallomások)
 Zenker Katalin: Heltai Jenő múzsája; Papirusz Book, Bp., 2003
 Győrei Zsolt: Heltai Jenő drámai életműve (L'Harmattan, 2005 )
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Bp., Szerző, 2005.
 Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. [Bp.], Blaha Lujza Emlékbizottság, [1927]. 
 
 Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Bp., Tarsoly Kiadó, 2001.
 Magyarnótaszerzők, énekesek és népdalosok lexikona. Szerk. Dr. Kikli Tivadar. Szeged, Bába és társai Kft, 1999.
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937].
 Magyar filmlexikon. Szerk. Veress József. Bp., Magyar Nemzeti Filmarchivum, 2005.
 Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Bp., Akadémiai Kiadó, 1963-1965. 
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].
 Mudrák József – Deák Tamás: Magyar hangosfilm lexikon 1931-1944. Máriabesnyő-Gödöllő, Attraktor, 2006.
 Don Péter: Magyar zsidó históriák. Anekdota lexikon. Szerk. és életrajzi lexikonnal kieg. Raj Tamás. Bp., Makkabi, 1997. 
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933.
 Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942.
 Uj lexikon. A tudás és a gyakorlati élet egyetemes enciklopédiája. Szerk. Dormándi László, Juhász Vilmos. [Bp.], Dante-Pantheon, 1936.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
 Magyar irodalmi lexikon. Flóris Miklós és Tóth András közreműködésével szerk. Ványi Ferenc. Átnézte Dézsi Lajos, Pintér Jenő. Bp., Studium, 1926.
 Világlexikon. A tudás egyeteme. Bp., Enciklopédia, 1925.
 
 Heltai Jenő. Moly. moly.hu (Hozzáférés ideje: 2016. március 29.)
 Hegedűs Gyula: Heltai Jenő. (1871 – 1957). literatura.hu Hozzáférés: 2015. november 20.

Kapcsolódó szócikk 
 Magyar szabadkőművesek listája

Magyar költők
Magyar írók
Magyar újságírók
Magyar drámaírók
Színigazgatók
Kossuth-díjasok
Zsidó származású magyarok
Magyarországi szabadkőművesek
1871-ben született személyek
1957-ben elhunyt személyek
A 11.300/1944. M. E. számú határozatban felsorolt szerzők
A francia Becsületrend magyar kitüntetettjei
Pestiek
Családi nevüket magyarosított személyek
A holokauszt túlélői