alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Protojerej

Protojerej (grč. protos : prvi + jerej), prvi sveštenik, prvi među jerejima; počasni čin u pravoslavnoj crkvi, čiji nosilac ima prava na crveni pojas; također: sveštenik pod čijim su nadzorom svi sveštenici iz dijela jedne eparhije. Sinonimi: protopop, protoprezviter; skraćeno: proto, prota. Historijske ličnosti koje su bile protojereji obično se tituliraju skraćenim oblikom prota, npr. prota Mateja Nenadović, prota Stevan Mihaldžić i sl.

Napomena: Klaićev "Rječnik stranih riječi" i "Rečnik" Matice srpske pogrešno tvrde da je paroh sinonim riječi protojerej. Ne stoji ni tvrdnja iz "Opće enciklopedije" da je protojerej "starješina nad parohijskim svećenstvom" (jer parohije najčešće imaju samo jednog sveštenika).

Izvori 
 Milan Vujaklija: "Leksikon stranih reči i izraza", Beograd, 1991.
 "Opća enciklopedija" (6 Nih-Ras), Zagreb, 1980.

Pravoslavlje
Religijska zanimanja
Grecizmi
Vladika

Vladika, narodski naziv za arhijereja, episkopa pravoslavne crkve (u starim izvorima i za biskupa, npr. Josipa Jurja Štrosmajera). Ponekad se odnosi i na Isusa Hrista. U Crnoj Gori vladikom su zvali vladara u čijim je rukama bila i crkvena i svjetovna vlast (npr. vladika Rade - Petar II Petrović Njegoš). 

Ta je riječ prevod grčke riječi despot = vladar, gospodin.

Vladika ima i nekoliko zastarjelih i pokrajinskih značenja: 
 vladalac, poglavar (zemlje, plemena, župe);
 onaj koji gospodari, starješina uopšte;
 naziv i titula za ženu, djevojku plemićkog porijekla, vlastelinka, vlastilinska kći; među likovima u drugom dijelu Dubrovačke trilogije Iva Vojnovića je i Mara Nikšina Beneša, vladika dubrovačka;
 naziv za neke vrste morskih riba šiljoglavki: Tulis pavo, Coris julis (knez), Myliobatis aquila (golub);
 narodno žensko ime.

Izvori: 
 "Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik" (tom I), Novi Sad, 2000.
 Rečnik SANU, Beograd, 1959-
 "Opća enciklopedija" (8 Š-Žva), Zagreb, 1982.
 Milan Bosanac: "Prosvjetin imenoslov", Zagreb, 1984.

Pravoslavlje
Katoličanstvo
Ženska imena
Ribe
NK Međimurje

NK Međimurje je nogometni klub iz Čakovca.

Povijest 
Nogometni klub Međimurje Čakovec osnovan je u lipnju 2003., a počeo se natjecati u Drugoj HNL preuzevši mjesto kluba Omladinac iz Novog Sela Rok. Nakon premijerne sezone klub se uvrstio u Prvu HNL i tako nakon Čakovca postao drugi međimurski klub koji je uspio dobiti priliku zaigrati u najvišem rangu hrvatskog nogometa. Navijačka skupina NK Međimurja nosi naziv Anđeli.

U sezoni 2009./10. završavaju na 15. mjestu 1.HNL i ispadaju u 2.HNL

Stadion 
Međimurje svoje domaće utakmice igra na čakovečkom stadionu SRC Mladost, koji ima ukupno 8.000 mjesta, od čega je 5.000 sjedećih.

Eksterni linkovi 
 NK Međimurje 
 

Fudbalski ili nogometni klubovi u Hrvatskoj
Čakovec
NK Slaven Belupo

NK Slaven Belupo je hrvatski nogometni klub iz Koprivnice.

Povijest 
Prvi nogometni klub na području Koprivnice osnovan je u lipnju 1907. godine i zvao se Đački nogometni klub Koprivnica. Već u kolovozu iste godine odigrana je prva nogometna utakmica i to protiv zagrebačkog HAŠK-a. Utakmica je završila rezultatom 1:15. 

Članovi poznate hrvatske obitelji Friedrich osnovali su 20. kolovoza 1912. godine Hrvatski športski klub Slaven koji 1920. godine osvaja pokrajinsko prvenstvo Hrvatske. Zbog financijskih teškoća i odlaska braće Friedrich u Zagreb, klub prestaje djelovati. Tradiciju kluba nastavlja HŠK Victorija do 1926. godine. 

Od 1926. do 1930. godine Koprivnica nema nogometni klub. Od 1930. godine djeluju HŠK Koprivnica, HŠK Danica i radničko namještenički hrvatski športski klub Sloga. 

Godine 1945. obnovljen je Slaven kao Fiskulturno društvo Slaven. Od 1953. do 1958. godine klub nosi naziv Sportsko društvo Podravka, a nakon toga Nogometni klub Slaven.

Koprivnička tvrtka Bilokalnik postaje sponzor kluba 1992. godine te se naziv kluba mijenja u NK Slaven Bilokalnik. Godine 1994. sponzor kluba postaje tvrtka Belupo i od tada, pa sve do danas, klub nosi naziv NK Slaven Belupo.

U sezoni 1996./97. Slaven Belupo je ušao u 1. HNL B. Godine 1997. pobjedom protiv Cibalie u Maksimiru ulazi u jedinstvenu 1. HNL.

Uspjesi 
Ulazak u završnicu hrvatskog kupa u sezoni 2006/07.
Osvajanje drugog mjesta u 1. HNL u sezoni 2007/08.
1.Kolo Kupa UEFA 2008/09.

Europska natjecanja

Rezultati u Hrvatskoj nogometnoj ligi i kupu

Stadion 
Sadašnji izgled Gradskog stadiona dovršen je 2007. godine. Sastoji se od zapadne tribine i fan-shopa. Zapadna tribina može primiti 3800. posjetitelja. U planu su i izgradnja krova preko cijelog zapada te izgradnja zgrade u kojoj će se nalaziti restoran, soba za UEFU i salon za novinare. U daljnjim planovima je izgradnja istočne i sjeverne tribine te nadogradnja zapadne pa bi tako Gradski stadion primao 20.000 gledatelja.

Navijačka skupina 
Navijačka skupina Sl. Belupa naziva se Plava Brigada. Sastali su se 2007. godine na domaćoj utakmici protiv Dinama (Slaven pobjedio sa 5:2). Trenutno broji oko 50 pratitelja.

Poznati nogometaši 
  Leon Benko 
  Srebrenko Posavec
  Ognjen Vukojević
  Tomislav Bušić
  Bojan Vručina
  Nikola Rak
  Goran Mujanović
  Dragutin Friedrich
  Dalibor Poldrugač
  Pavo Crnac
  Aljoša Vojnović
  Antun Dunković
  Nikola Pokrivač
  Josip Markovinović
  Roy Ferenčina
  Goran Blažević
  Dalibor Stevanović
  Mario Jelavić 
  Kristijan Bistrović
  Héber
  Enes Novinić
  Muzafer Ejupi 
 ] Nikola Katić
  Marko Mirić
  Mateas Delić
  Željko Pakasin
  Domagoj Kosić
  Zoran Slišković
  Miljenko Kovačić
  Ivica Karabogdan
  Marijo Dodik
  Aleksandar Jovičić 
  Miloš Vidović 
  Csaba Csizmadia
  Dinko Trebotić
  Mirko Ivanovski 
  Vedran Purić

Vanjske veze 

 Službene stranice kluba

 
Nastanci 1907.
Slaven Belupo
Slaven Belupo
Sport u Koprivnici
Dušanbe

Dušanbe (tadžički i ruski: Душанбе) od 1929. do 1961. zvan Stalinabad je glavni i najveći grad Tadžikistana od 679.400 stanovnika.

Geografija 
Grad leži na obalama rijeke Dušabinka u dolini Gisar na jugozapadu države. Grad je izrastao za sovjetske vlasti iz tri manja naselja od kojih je najveće bilo Dušanbe. Duš na tadžičkom perzijskom znači ponedjeljak, a to je bio dan kad se održavao sajam u mjestu.

Historija 
Grad je služio kao štab Ibrahim bega, tadžikistanskog vođe borbe protiv boljševika. Od 1929. postao je glavni grad Sovjetske Socijalističke Republike Tadžikistan, i do 1961. je nosio promijenjeni naziv Stalinabad, po Staljinu.

Univerzitet i tadžikistanska Akademija nauka i umjetnosti su smješteni u gradu. Grad je bio dosta oštećen tokom građanskog rata, koji je pogodio Tadžikistan, kratko nakon sticanja nezavisnosti.

Ekonomija 
Ugalj, olovo i arsen se iskopavaju u blizini grada. Kao vodeći centar tekstilne industrije i industrije pamuka, Dušanbe takođe proizvodi svilu, mašine, električne uređaje, odjeću, kožnu galanteriju, traktorske dijelove i namirnice.

Izvori

Vanjske veze 

 Dushanbe na portalu Encyclopædia Britannica 

Glavni gradovi u Aziji
Gradovi u Tadžikistanu
Josip Juraj Strossmayer

Josip Juraj Strossmayer [~ ʃtrǒsmajer] (Osijek, 4. veljače 1815. – Đakovo, 8. travnja 1905), katolički biskup, političar i dobrotvor. Biskupom bosanskim ili đakovačkim i srijemskim imenovan je bio 18. rujna 1849., a ustoličen 8. rujna 1850. Veliki mecena kulture i umjetnosti, pokretač značajnih društvenih aktivnosti i istaknuti prvak Narodne stranke (1860–1873). God. 1860. darovao je 50 000 forinti za osnutak JAZU, a isti iznos 1866. darovao je za osnivanje modernog sveučilišta u Zagrebu.

Eksterni linkovi 

 Smičiklas, Tade. Nacrt života i djelâ biskupa J. J. Strossmayera, i izabrani njegovi spisi: govori, rasprave i okružnice. Zagreb : Tisak dioničke tiskare. 1906.

Crkvene ličnosti
Hrvatski biskupi
Jugoslavenstvo
Biografije, Đakovo
Authority control
Prezbiter

Prezbiter ili prezviter (grč. presbyteros - stariji, starješina; lat. presbyter; crk. slov.: презвитерь), naziv za člana jevrejskog velikog vijeća staraca (prezbiterija ili sanhedrina), za starješinu sinagoge u Palestini i za osobu koja vrši službu predstojnika u hrišćanskoj zajednici. 

Služba i zajednica prezbitera naziva se prezbiterij. Prezbiter se nekad koristi i kao sinonim za sveštenika.

Povest 

Mišljenje koje vlada u nauci je da prezviteri potiču iz judaizma. Sanhedrin ili „sabor“ prezvitera je u judejstvu imao vodeću, pa čak i sudsku vlast.

U ranohrišćansko vrijeme prezbiter je ugledni vjernik, nadstojnik hrišćanske crkvene opštine. Nazivi prezbiter i episkop u prvo su vrijeme možda često sinonimni. Razvojem crkvene hijerarhije već u II. stoljeću (na Istoku i Zapadu) prezbiter postaje sinonim za sveštenika, prezbiteri su saradnici episkopa (biskupa). U ranih hrišćanskim zajednicama prezviteri su bili oni koji su okruživali episkopa sa njime su odlučivali po pitanjima koja su zanimala i delila vernike. U prvim vekovima prezviteri su uvek bili korporativni, „kolegijum“ koji je okupljen oko episkopa. Prezviteri su predstavljali „sabor“ ili savet episkopa.

Ignjatije Antiohijski krajem 1. vijeka redovito govori o prezbiteriju kao jednom tijelu. Očito, prezbiter za Ignacija nije bila neka individualna funkcija u crkvenoj zajednici, koliko je tu bila riječ o zboru ljudi koji su bili najuže savjetodavno tijelo oko biskupa.

Terminologija ni u Irenejevo vrijeme, krajem 2. veka, još nije definitivno ustaljena. Za Ireneja su prezbiteri (starine) prvotno oni koji su osobno poznavali kojega od apostola, koji su mogli posvjedočiti ono što je apostol govorio ili činio, to bez obzira jesu li nosioci nekog položaja u Crkvi ili nisu. Irenej, nerijetko i biskupe naziva i prezbiterima. Čini se da je Irenej, kad je taj naslov davao biskupima, imao prvenstveno na umu njihov autoritet kao svjedoka Tradicije, te im je tim nazivom pripisivao isti doktrinarni autoritet kao prezbiterima, najvjerodostojnijim svjedocima apostolske tradicije.

Tek od 3. veka pa nadalje počinju da se stvaraju „parohije“ i tada svaki prezviter predstoji sopstvenom evharistijskom sabranju, a da nije nužno prisustvo episkopa. Od tada pa nadalje, upravo zbog ovog razloga, prezviter počinje da se naziva sveštenikom — titulom koju su u početku imali episkopi.

Savremeno značenje 

U nekim protestantskim crkvama prezbiter je naziv za laike zadužene za neke crkvene poslove. 

U terminogiji pravoslavne crkve se koristi oblik prezviter. Vujaklija prezvitera opisuje kao "svešteno lice koje smije svršavati sve crkvene obrede, naročito svete tajne, sem tajne sveštenstva".

Veze 
 Protoprezviter
 Duhovnik
 Jerej

Izvori

Literatura 
 "Opća enciklopedija" (6 Nih-Ras), Zagreb, 1980.
 Milan Vujaklija: "Leksikon stranih reči i izraza", Beograd, 1991.

Religijske ličnosti
Pravoslavlje
Religijska zanimanja
Grecizmi
Prvosveštenik

Prvosveštenik (Prvosvećenik) ima više značenja:
 Vrhovni sveštenik (svećenik) starih Jevreja i u nekih starih mnogobožačkih naroda; žena prvosveštenica (prvosvećenica)
 Naziv duhovnog lica najvišeg čina

Neki od naslova 
 Dastur u zoroastrizmu
 Hijerofant u kultu Eleuzijskih misterija
 Kohen gadol, prvosveštenik Izraela i Judeje do uništenja Drugog hrama
 Pontifex maximus u drevnom Rimu

Literatura 
 "Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika", Matica srpska, Novi Sad, 1967-1976.
 Miloš Moskovljević: "Rečnik savremenog srpskohrvatskog književnog jezika s jezičkim savetnikom", Beograd, 1990.

Religijske ličnosti
Protoprezviter

Protoprezviter (i protopresviter, grč.: proto+prezviter), protojerej kao starješina nad nekoliko parohija odn. kao starješina nad parohijskim sveštenstvom određene oblasti.

Izvori 
 "Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika", Matica srpska, Novi Sad, 1967-1976.
 Miloš Moskovljević: "Rečnik savremenog srpskohrvatskog književnog jezika s jezičkim savetnikom", Beograd, 1990.

Pravoslavlje
Grecizmi
Arhijerejsko namesništvo vukovarsko

Srpska pravoslavna crkva - Osječkopoljska i baranjska eparhija

Arhijerejsko namesništvo vukovarsko / Архијерејско намесништво вуковарско
 Sjedište: 32000 Vukovar, Zmaj-Jovina 13
 Arhijerejski namesnik: protojerej Dušan Marković

Crkvene opštine:

Bobota 
32225 Bobota, Mitrovićeva 33
 Srpska pravoslavna parohija Bobota
Paroh: protojerej Milovan Vlaović

Borovo Selo 
32227 Borovo selo, Trg palih boraca 13
 Srpska pravoslavna parohija Borovo Selo
Parosi: protoprezviter-stavrofor Čedo Lukić, protonamesnik Milenko Grebić, prezviter Nenad Dragičević i protođakon Dragan Serdar

Borovo Naselje 
32223 Borovo Naselje
 Srpska pravoslavna parohija Borovo Naselje
Paroh: protojerej Slobodan Blažić

http://www.spco-borovonaselje.org

Bršadin 
32222 Bršadin, Vase Đurđevića 31
 Srpska pravoslavna parohija Bršadin
Paroh: protonamesnik Ljubenko Jović

telefon: 032/569-030

mobilni: 095/906-8702

http://www.spco-brsadin.org

Mirkovci 
32240 Mirkovci, Branka Radičevića 3
 Srpska pravoslavna parohija MIRKOVCI
Paroh: protojerej Đorđe Kovačević

Negoslavci 
32239 Negoslavci, Vukovarska 3
 Srpska pravoslavna parohija Negoslavci
Paroh: protojerej Dragomir Živanić

Orolik 
32243 Orolik
 Srpska pravoslavna parohija Orolik
Paroh: jerej Goran Goranović

Pačetin 
32222 Pačetin, Crnogoraca 14
 Srpska pravoslavna parohija Pačetin
Paroh: protonamesnik Nenad Kesonja, tel:032-562-027
opslužuje i parohiju Marinci

Petrovci 
32229 Petrovci
 Srpska pravoslavna parohija Petrovci
Paroh: jerej Dragoslav Šalajić

Rajevo Selo 
32261 Rajevo Selo
 Srpska pravoslavna parohija Rajevo Selo
Administrator parohije: Protojerej Predrag Azap

Sotin 
32232 Sotin
 Srpska pravoslavna parohija Sotin
Paroh: jerej Dalibor Zarić
administrator parohija: Opatovac, Mohovo i Šarengrad

Sremske Laze 
Sremske Laze, Branislava Nušića 3, 32241 Stari Jankovci
 Srpska pravoslavna parohija Sremske Laze
Paroh: jerej Savo Simić

Trpinja 
32224 Trpinja, Bršadinčić 6
 Srpska pravoslavna parohija Trpinja
Paroh: protonamesnik Saša Kuzmanović, mob/+385 98 346 146
spcotrpinja@gmail.com

Vera 
32224 Vera, Miloša Obilića 3
 Srpska pravoslavna parohija Vera
Paroh: Protojerej Milorad Lazarević

Vinkovci 
32100 Vinkovci, Hrvatskih žrtava 2
 Srpska pravoslavna parohija Vinkovci
 www:http://www.vinkovci.ovde.com 

Protojerej Predrag Azap, paroh vinkovacki

Vukovar 
32000 Vukovar, Zmaj-Jovina 13
 Srpska pravoslavna crkvena opština i parohija Vukovar
 Prva parohija: Hram Sv. Nikolaja; paroh: protojerej-stavrofor Dušan Marković i đakon Dalibor Zarić
 Druga parohija: Hram Svete Petke na Dobroj vodi; paroh: protojerej Jovan Radivojević i đakon Vukašin Cvetojević

Izvor:
 Архијерејско намесништво вуковарско 

SPC-organizacija
Eparhija osečkopoljska i baranjska

Eparhija osečkopoljska i baranjska je eparhija Srpske pravoslavne crkve sa sjedištem u Dalju, gde se nalazi i saborna crkva eparhije.

Nadležni arhijerej je gospodin Heruvim.

Istorija 

Osječkopoljska eparhija postoji kao samostalna sve do 1758. godine, kada je pripojena Arhidijecezi karlovačkoj. Kasnije, sve do 1991. godine, Osječkopoljska eparhija bila je deo Sremske eparhije.

Sveti arhijerejski sabor Srpske pravoslavne crkve je 22. maja 1991. godine vaspostavio i obnovio Osječkopoljsku eparhiju i istoj pridružio cijelu Baranju, tako da dobija današnji naziv — Osječkopoljska i baranjska eparhija.

Sutradan, 23. maja, Sabor je za episkopa osječkopoljskog i baranjskog izabrao arhimandrita Lukijana (Vladulova), nastojatelja manastira Bođani.

Sjedište episkopa Lukijana danas je u varoši Dalju, gdje se nalazi ljetna rezidencija srpskih patrijaraha. Episkop Lukijan iznio je početkom 2013. godine plan da sjedište eparhije bude premješteno u Vukovar u vrijeme kada se za to stvore svi potrebni uvjeti.

Namesništva 
Vladičanstvo osječkopoljsko i baranjsko ima 3 arhijerejska namjesništva sa 39 sveštenika i 2 đakona. Namesništva su:
 osječko,
 vukovarsko i
 baranjsko.

Povezano 
 Eparhija slavonska

Izvori 
 20 godina Eparhije osečko-poljske

Spoljašnje veze 
 Zvanični sajt

 
Eparhije Srpske pravoslavne crkve
Organizacije Srba u Hrvatskoj
SPC-organizacija
Religija u Baranji
HNL (prvaci)



Hrvatska nogometna liga

Prvaci Hrvatske 
 1991/1992. – HNK Hajduk
 1992/1993. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1993/1994. – HNK Hajduk
 1994/1995. – HNK Hajduk
 1995/1996. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1996/1997. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1997/1998. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1998/1999. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1999/2000. – NK Dinamo
 2000/2001. – HNK Hajduk
 2001/2002. – NK Zagreb
 2002/2003. – NK Dinamo
 2003/2004. – HNK Hajduk
 2004/2005. – HNK Hajduk
 2005/2006. – NK Dinamo
 2006/2007. – NK Dinamo
 2007/2008. – NK Dinamo
 2008/2009. – NK Dinamo
 2009/2010. – NK Dinamo
 2010/2011. – GNK Dinamo
 2011/2012. – GNK Dinamo

Pobjednici Kupa Hrvatske 
 1991/1992. – NK Inker (NK Inter)
 1992/1993. – HNK Hajduk
 1993/1994. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1994/1995. – HNK Hajduk
 1995/1996. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1996/1997. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1997/1998. – NK Croatia (NK Dinamo)
 1998/1999. – NK Osijek
 1999/2000. – HNK Hajduk
 2000/2001. – NK Dinamo
 2001/2002. – NK Dinamo
 2002/2003. – HNK Hajduk
 2003/2004. – NK Dinamo
 2004/2005. – HNK Rijeka
 2005/2006. – HNK Rijeka
 2006/2007. – NK Dinamo
 2007/2008. – NK Dinamo
 2008/2009. – NK Dinamo
 2009/2010. – HNK Hajduk
 2010/2011. – GNK Dinamo

Hrvatska nogometna liga
Najbolji strijelci HNL



Hrvatska nogometna liga

Najbolji strijelci po godinama 
U zagradi je broj postignutih [[gol|* 1991/1992. – Ardian Kozniku (12)
 1992/1993. – Goran Vlaović (23)
 1993/1994. – Goran Vlaović (29)
 1994/1995. – Robert Špehar (23)
 1995/1996. – Igor Cvitanović (19)
 1996/1997. – Igor Cvitanović (20)
 1997/1998. – Mate Baturina (19)
 1998/1999. – Joško Popović (21)
 1999/2000. – Tomo Šokota (21)
 2000/2001. – Tomo Šokota (20)
 2001/2002. – Ivica Olić (21)
 2002/2003. – Ivica Olić (16)
 2003/2004. – Robert Špehar (18)
 2004/2005. – Tomislav Erceg (17)
 2005/2006. – Ivan Bošnjak (22)

Lista najboljih strijelaca 
U zagradi je broj sezona koje je pojedini nogometaš igrao u HNL.
 126 – Igor Cvitanović (10)
 111 – Joško Popović (12)
 96 – Tomislav Erceg (9)
 87 – Renato Jurčec (11)
 86 – Robert Špehar (6)
 70 – Veldin Karić (10)
 67 – Miljenko Mumlek (12)
 63 – Mate Baturina (7)
 63 – Admir Hasančić (8)
 62 – Marijo Dodik (7)

Hrvatska nogometna liga
Arhimandrit

Arhimandrit (grč.: vođa /duhovnog/ tora, tj. manastira), u pravoslavnoj crkvi, starješina (nastojatelj) važnijeg manastira ili većeg broja manastira; počasna titula za igumane ili starješine manastira; najviši kaluđerski čin. 

U grčkoj crkvi ta je titula prvobitno (od V. vijeka) dodjeljivana igumanima koji su nadzirali manastire, a kasnije nastojnicima važnijih manastira. U staroruskoj crkvi tu je titulu nosilo veoma malo igumana-nastojnika manastira, pri čemu je jedno te isto lice nosilo dvije titule, na primjer, pečerski iguman-arhimandrit. Sada je čin arhimandrita u ruskoj crkvi strogo odvojen od čina igumana i ne daje se samo nastojnicima manastira, već i drugim monasima na višim administrativnim dužnostima (na primjer rektor bogoslovije). Taj čin se dodjeljuje i kao nagrada sveštenoslužiteljima iz redova monaštva. Rukoproizvođenje u čin arhimandrita obavlja episkop - na liturgiji po posebnom obredu.

Izvori 
 "Opća enciklopedija" (2 C-Fob), Zagreb, 1977.
 "Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J), Beograd, 1978.
 "Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik" (tom I), Novi Sad, 2000.

 
Pravoslavlje
Religijska zanimanja
Grecizmi
Nastojatelj

Nastojatelj, 
 onaj koji nešto nadzire, nadzornik, nastojnik (zastarjelo);
 starješina manastira, kaluđer koji upravlja manastirom, iguman (usp. arhimandrit).

Izvor 
 "Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika", Beograd, 1959-

Nazivi za osobe
Pravoslavlje

hr:Nastojatelj
Svit

SVIT
 prezime engleskog fonetičara, gramatičara i leksikografa Henrija Svita (Henry Sweet, 1845-1912); (MEP)
 Sweet, britanski pop-rock bend koji je uživao popularnost 1970-ih
 (Sweet) mjesto u američkoj saveznoj državi Idaho, sjeverno od glavnog grada te države Boisea; (CD-atlas) 
 svitanje, osvit (u narodnim pjesmama); svijeća (u Crnoj Gori). (ARJ)
 svit, svijet na čakavštini

Naselja
Henry Sweet

Henri Svit (izvorno Henry Sweet, 1845-1912); engleski fonetičar, gramatičar i leksikograf, utemeljitelj moderne fonetike. Bavio se i historijom jezika i izdavao stare engleske tekstove. Prvi u svojoj zemlji istakao značaj proučavanja savremenog govornog jezika, postajući tako rodonačelnik novije britanske lingvistike. (MEP)

Djela 
 Anglosaksonska čitanka
 Anglosaksonski rečnik
 Istorija engleskih glasova (Povijest engleskih glasova od najranijih razdoblja; ELZ)
 Nova engleska gramatika
 Povijest jezika (ELZ)
 Priručnik fonetike

Britanski lingvisti
Iža

IŽA,
 mjesto uz Dunav u južnoj Slovačkoj, nizvodno od grada Komarno, mađarski Izsa; (CD-atlas)
 mjesto u Bjelorusiji sjeverozapadno od Minska, engleski Izha; (CD-atlas)
 muško ime u narodnim pjesmama: Iža Rišnjanin; (ARJ)
 vrsta hljeba koji se mijesi o Božiću; (RSANU)
 zastarjelo i pokrajinski: kuća; (figurativno) porodica, obitelj; kujinja, soba uopšte; (RSANU)
 prezime u Hrvatskoj. (LPSRH)

Naselja
Muška imena
Izsa

IZSA, mađarski naziv mjesta Iža uz Dunav u južnoj Slovačkoj, nizvodno od grada Komarno; (CD-atlas)

Naselja

en:Izsa
Iža (Vilejka)

Iža (bjel. І́жа), naselje u Bjelorusiji sjeverozapadno od Minska koje broji 402 stanovnika (2011).

Istorija 
Prilikom podela, grad u Viljnuskom okrugu, u Viljnuskom gubernatu Ruskog carstva.

Godine 1921-1945 selo se nalazilo u Poljskoj, u Viljnuskom vojvodstvu, u Viljnuskom okrugu, u opštini Iža, od 1. aprila 1932. godine u opštini Vojstom.

Bibliografija 

 CD-atlas

Geografija Belorusije
Članci za sređivanje
Članci kojima nedostaju izvori
HNL

HNL 
 oznaka honduraske novčane jedinice lempire;
 oznaka aerodroma Honolulu (Havaji, USA);
 kratica za hormonsko nadomjesno liječenje;
 kratica za Hrvatska nogometna liga;
Episkop (razvrstavanje)

EPISKOP (grč.: čuvar, načelnik, nadzornik, nadglednik),
 poslije apostola najviše crkveno lice u ranoj Crkvi (biskup);
 episkop - pravoslavnoj crkvi, vrhovni poglavar episkopije (eparhije), vladika, arhijerej; "najviši stepen više crkvene jerarhije", "treći stepen u ljestvici sveštenoslužitelja: đakon, prezviter /jerej/, episkop" (kod katolika: biskup).

Izvori: 
 "Opća enciklopedija" (2 C-Fob), Zagreb, 1977.
 "Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J), Beograd, 1978.
 "Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik" (tom I), Novi Sad, 2000.
)

Pravoslavlje
Eparhija

Eparhija (grč. ἐπαρχία - namjesništvo, pokrajina) ili episkopija () je u pravoslavnoj crkvi ovlast koja se nalazi pod kanonskom upravom jednog episkopa.

U Rimokatoličkoj crkvi postoji biskupija.

Svetovna upotreba 
Eparhija je u rimsko i bizantsko doba bila oblast kojom je upravljao eparh.

Crkvena upotreba

Drevna crkva 
Nekada su se granice eparhija poklapale sa administrativnim granicama provincija u Rimskom carstvu, a sjedišta administracija jedne i druge od ovih ustanova bile u istom mjestu, kao i mjesto boravka episkopa.

Eparhija je ulazila u sastav veće jedinice — dijeceze, a u njenom sastavu bile su manje jedinice — nome. Takva struktura i organizacija u 4. vijeku je prešla u crkvenu organizaciju koja je do danas sačuvana u onim pravoslavnim crkvama koje se upravljaju po mitropolitskom sistemu (npr. Rumunska pravoslavna crkva).

Pravoslavna srpska crkva 

Pravoslavna srpska crkva je episkopalna odnosno njena glavna administrativna podjela je na eparhije. Na čelu eparhije se nalazi arhijerej, koji nosi neko od zvanja: episkop, mitropolit, arhiepiskop ili patrijarh.

Danas, u Pravoslavnoj srpskoj crkvi ima 35 eparhija i 5 mitropolija. Postoji još autonomna Pravoslavna ohridska arhiepiskopija koja se sastoji iz 1 mitropolije i 6 episkopija.

Pravoslavna ruska crkva 
U Pravoslavnoj ruskoj crkvi, eparhija je mjesna crkva na čijem čelu se nalazi arhijerej. Eparhija obuhvata sva eparhijska tijela, namjesništva, parohije, manastire, podvorja, duhovne obrazovne ustanove, bratstva, sestrinstva i misije.

Eparhijski arhijerej, na osnovu prejemstva vlasti od svetih apostola, predstojatelj je mjesne crkve, kojom kanonski upravlja zajedno sa klirom i mirjanima.

Granice eparhija određuje Sveti sinod Ruske pravoslavne crkve, a one obično odgovaraju administrativno-teritorijalnoj podjeli Ruske Federacije.

Pravoslavna rumunska crkva 
Danas, unutar Pravoslavne rumunske crkve je zastupljen tzv. mitropolitski sistem, koji je još jedino prisutan u Carigradskoj patrijaršiji i dijelu Pravoslavne ruske crkve, a takođe i u Rimokatoličkoj crkvi.

Pravoslavna rumunska crkva je podijeljena na brojne episkopije, 10 arhiepiskopija i 6 mitropolija. Mitropolije nemaju ulogu kao kod ostalih pravoslavnih crkava, već su svojevrsni mitropolitski okruzi, koji imaju svoje sinode. Mitropolija se sastoji iz episkopija i arhiepiskopija, a mitropolit je ujedno arhiepiskop one arhiepiskopije gdje se nalazi sjedište mitropolije.

Izvori 
 "Opća enciklopedija" (2 C-Fob), Zagreb, 1977.
 "Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J), Beograd, 1978.

Vidi još 
 Arhiepiskopija
 Mitropolija
 Patrijaršija

Pravoslavlje
Historija
Grecizmi
Ustrojstvo Srpske pravoslavne crkve
Kvizburger

Kvizburger, popularna kviz-emisija osječkog Slavonskog radija, koju priprema i vodi Vinko Pejić. Emitira se od sredine 90-ih godina 20. stoljeća.

Emisija Kvizburger pojavila se kako bi ispunila neke programske praznine Slavonskog radija, a traje do današnjih dana i "od vremena do vremena ispunjava neke praznine koje su se, s godinama, pojavile u našim glavama". U početku je voditelj krenuo bojažljivo, sa samo dva-tri pitanja, a kako su se slušaoci javljali u sve većem broju, shvatio je da rado prihvaćaju ponuđeni i sadržaj i formu: ugodan razgovor s nekoliko pitanja za simpatičnu nagradu. Stoga je "Kvizburger" počeo postupno prerastati u pravi kviz, tako da Pejić danas svake nedjelje mora pripremiti čak 25 pitanja.

Godine 2000. Kvizburger se iz etera preselio u istoimenu knjigu "Kvizburger :2001 pitanje za 2001 odgovor". Drugi put to je urađeno krajem 2003. godine kad je objavljena knjiga "Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu", u kojoj se stvarno nalaze 2004 pitanja, za koja su najčešće ponuđena 3 odgovora, npr.

 604. Na zastavi Ruande nalazi se
 a) štit i dva koplja
 b) sablja
 c) slovo R
 
 633. Godine 1901. Morzeovom abecedom je preko 
 Atlantika poslano prvo slovo i to
 a) slovo A
 b) slovo S
 c) slovo O
 
 1011. Srednje ime Elvisa Presleya bilo je 
 a) Jim
 b) Aron
 c) Andy
 
 Odgovori: 604) slovo R; 633) slovo S; 1011) Aron.

Knjiga "Kvizburger : 2001 pitanje za 2001 odgovor" ima 365 stranica, a knjiga "Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu" 371 stranicu, obje formata 20 x 14 cm. Izdavač je osječka Grafika. Proslov drugoj napisao je Ivica Vrkić. Na 371. stranici objavljen je šaljivi životopis autora (sa slikom).

Po jedno pitanje iz emisije Kvizburger objavljuje se (od 502. broja, 3-4. II. 2004) i u svakom broju osječkih gradskih novina Osječki dom, u rubrici Kvizburger, na stranici na kojoj se objavljuje i TV-program.

Sama riječ kvizburger stvorena je spajanjem (šaradom od riječi kviz i od drugog dijela riječi hamburger, na način kako su nastala još neke riječi: čizburger (cheeseburger; hamburger sa sirom), fišburger (fishburger; prženi riblji odrezak, najčešće od oslića, u pecivu s majonezom i drugim dodacima), mrazburger (hamburger u obliku Djeda Mraza, u prijevodu TV-serije "Gilmoreice"), kitburger (u Japanu, hamburger od kitovog mesa)...

Izvori 
 "Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu", Grafika, Osijek, 2003.
 Igor Gajin: "Osječkim se 'Kvizburgerom' nagrađuju odlikaši i treniraju 'milijunaši'", Osječki dom, V, 497, 8 - Osijek, 22. I. 2004.
 Skupni katalog hrvatskih knjižnica , 
 Jovan Nedić: "Kvizburger", Skandifeniks, ..., 316, 16 - Rijeka, 4. VIII. 2005.

Knjige 2004.
Kvizovi
Enigmatske publikacije
Enigmatika u Hrvatskoj
Hrvatske knjige
Authority control 2
Stjepan Rožić

Stjepan Rožić (Ivanić-Grad, 1946), haiku-pjesnik i enigmat.

Životopis 
Po struci je visokokvalificirani električar i zaposlenik INA-e. Dugogodišnji je folkloraš, svirač nekoliko muzičkih instrumenata u tamburaškom i puhačkom orkestru, promotor haikua na Obiteljskom radiju Ivanić, suutemeljitelj haiku-susreta u Kloštar-Ivaniću, pjevač i slikar, suprug pjesnikinje, književnice i prevoditeljice Đurđe Vukelić-Rožić. Izdao je zbirku haikua "Proljetni vjetar".

Haiku 
Za svoje haikue koje piše od 1996. nagrađivan je u Japanu i pohvaljivan na Novom Zelandu, a u Hrvatskoj je u Krapini, na priredbi "Haiku-dan Dubravko Ivančan", 2004. godine dobio prvu nagradu za haiku na kajkavskom:

 Dremle klopotec.
 Žvrgljivo jato škvorcov
 palo v trsje.

Enigmatika 
Objavljivao je rebuse u zagrebačkoj Kvizorami. Od njegovog imena Boris Nazansky je sastavio anagram:

 SPOJIT ĆE ŽANR!
 Haiku i enigmatiku.

Izvori i vanjske veze 
 Boris Nazansky: "Urednička riječ", Kvizorama, XV, 693, 3 - Zagreb, 16. VII. 2005.
 WorldHaiku: Stjepan Rožić  (+ foto)

Hrvatski pisci
Hrvatski enigmati
Authority control
Antun Cvitković

Antun Cvitković (Karlovac, 11. XII. 1938), enigmat.

Životopis 
Radni vijek proveo je kao privatni postolarski obrtnik, ali i majstor zagonetač jer se zagonetaštvom (preciznije odgonetaštvom) počeo baviti još kao mladi gimnazijalac 1951. godine. Uz tu mladalačku ljubav prema zagonetkama u svakoj prilici voli istaknuti još jednu: ljubav prema stripu, posebno domaćem, u kojemu iznad i prije svih stavlja Andriju Maurovića i Waltera Neugebauera. Od godine 2000. je u mirovini.

Bavljenje enigmatikom 
Kao autor zagonetaka javio se nešto kasnije. Prvi rad objavila mu je bjelovarska Čvor-križaljka 24. I. 1973. godine (križaljka 9x14) i otad je redovito surađivao u izdanjima Čvora iz Bjelovara i u zagrebačkome Džokeru, dok je pokoji rad znao objaviti i u drugim zagonetačkim listovima koji su izlazili u bivšoj Jugoslaviji. Svestran je zagonetač i odgonetač, sudionik brojnih sastavljačkih i odgonetačkih prvenstava, od 2000-ih redovni član Kvizoramine ekipe na nadmetanjima što ih organizira Hrvatski zagonetački savez (njegova je nemala zasluga za Kvizoraminu pobjedu na Enigmatskome vlaku 2005. godine).

Sudjelovao je na brojnim zagonetačkim skupovima (prvi put na IX. susretu zagonetača Jugoslavije u Kumrovcu 1977), a danas je stalni suradnik dviju hrvatskih zagonetačkih revija: Kvizorame i riječkoga Feniksa. S više ili manje uspjeha sudjelovao je na svim do sada raspisanim Kvizoraminim sastavljačkim natječajima, Pavlovim memorijalima i Memorijalima Pavle-Libran.

Kvadrati i pananagramke 
Iako svestran, Cvitković posebno voli sastavljati pananagramke i kvadrate 8x8, dok križaljke, premetaljke, čahure, opetovne likove svih vrsta, rebuse i druge zagonetke sastavlja rjeđe. Pananagramnih ispunjaljki objavio je blizu 600, bez pomoći računala kao baze podataka. Kvadrata 8x8 pak objavio je preko 250 (stoti u Kvizorami broj 695). Jedan od prvih kvadrata 8x8 (katataza, Apolinar, Tokutomi, aluminij, Titicaca, anonaran, zamicati, Arijanit) objavio je u Nedjeljnoj Dalmaciji od 25. V. 1980. godine. Objavio je i jedan kvadrat 9x9.

Prilog na televiziji 
Hrvatska televizija o njemu je potkraj 2004. godine emitirala dopadljiv prilog svoga karlovačkog dopisništva (novinarka: Tanja Papeš) pa se premetaljka Borisa Nazanskog od njegova imena i prezimena osvrće i na tu činjenicu:

 KUĆNI TV …
 CIO NA TV!
 
 Rješenje: Antun Cvitković

Izvor 
 Boris Nazansky. "Urednička riječ", Kvizorama, XV, 695, 3 - Zagreb, 30. VII. 2005.

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
The Eight

Osmica () je roman amerikanke Katherine Neville iz 1988. U poređenju sa delom Umberta Ekoa, koji se prvi pojavio, Osmica je posmoderna trologija, u kojoj junakinja Ketrin Velis suočena sa podzemnim svetom.

Radnja 
Osnovu višeslojne priče čini potraga za šahovskom garniturom iz Monglana, gde onaj koji uspe da spoji tablu sa figurama, obeležene simbolima sa magičnim znamenjima, dospeva do neslućene moći. Priča počinje sa pojavom garniture, tad u posedu Karla Velikog, i vodi nas kroz vekove do današnjih dana. Gro radnje smešten je u vreme Francuske revolucije. Pred nama figuriraju i bore se u potrazi za garniturom: Robespjer, Mara, Napoleon, Katarina Velika.., razne špijunske službe i moćnici, a svako poglavlje ovog uzbudljivog trilera prati jedan stadijum šahovske partije.

Spoljašnje veze 
Zvanični sajt romana Osmica na srpskom jeziku 

E
E
Književnost 20. vijeka
E
Authority control 2
Opetovni lik

Opetovni lik, u hrvatskoj enigmatici, naročito u izdanjima bjelovarskog EU Čvora, naziv za čarobni odnosno magični lik. Naziv je nastao od glagola opetovati kako bi se naglasilo da se svaki pojam upisan u takav lik u jednom smjeru (npr. vodoravnom) opetuje, tj. ponavlja u drugom smjeru (okomitom).

Enigmatika
Glenn Tipton

Glenn Raymond Tipton (rođen 25. 10. 1948. u britanskom gradiću Blackheath) je jedan od gitarista u heavy metal bendu Judas Priest. Poznat je po svojim kompleksnim, virtuoznim soloima koje izvodi zajedno sa drugim gitaristom Priesta K.K.Downingom.

Prije što je pristupio u Judas Priest, Tipton je svirao u bendu pod imenom The Flying Hat Band, dok je 1997. izdao solo album Baptizm of Fire.

Engleski heavy metal gitaristi
Engleski tekstopisci
Dobitnici i dobitnice Grammy Award
Pojam (enigmatika)

Pojam (u enigmatici) opšti je, zajednički naziv za sve ono što se - obično kao odgovor na pojedinačan opis - upisuje u lik mrežaste zagonetke. Pojam može biti riječ, skupina riječi, sintagma, kratica, oznaka, inicijali, rimski broj (ponekad i arapski broj)... Mrežaste zagonetke su, dakle, sastavljene od pojmova, koji se obično u lik upisuju vodoravno i okomito.

Riječ pojam u enigmatskoj terminologiji, prema tome, ima bitno drugačije značenje od riječi pojam u filozofskoj, naučnoj i stručnim terminologijama.

Enigmatika
SZS

SZS može značiti:
 Savez zagonetača Srbije
 Zentralverwaltung für Statistik, centralni statistički zavod u Istočnoj Njemačkoj
 Slovenski skijaški savez, izvorno Smučarska zveza Slovenije
 Slovačka zelena stranka, izvorno Strana zelených na Slovensku
 Sayonara, Zetsubou-Sensei, japanska manga
 Senki Zesshō Symphogear, japanska anime
Eger

Jegra (mađarski: Eger, njemački: Erlau, latinski: Agria, slovački: Jáger, srpskohrvatski: Jegra, Jegar) je grad na sjeveroistoku 
Mađarske od 54,609 stanovnika

Jegra je uz Miskolc najveći grad mađarskog sjevera i administrativni centar Županije Heves.

Geografske karakteristike

Jegra leži u kotlini rijeke Eger (pritoka Tise), između masiva Mátra i Bükk.

Historija

Eger je jedno od najstarijih ugarskih naselja, nastao u vrijeme dok su oni živjeli plemenskim životom, koje je od 11. vijeka 
biskupsko sjedište.
Za ranog srednjeg vijeka bio je jedan od najbogatijih mađarskih gradova, iz tih vremena nije ostalo bog zna što, jer su 
Tatari za svoje invazije u 13. vijeku, sravnili sa zemljom većinu grada.

Više sreće je imao sa invazijom Osmanlija 1551., jer su od nje ostali ostaci utvrde na brdu, iz koje se grad uspješno odbranio.
Osmanlije su se vratile i zauzele grad 1596., i vladale njime do 1687. Koristili su ga kao isturenu predstražu u ravnici, pa su zbog tog podigli 35 metara) visoki minaret, koji je danas jedna od atrakcija grada.

Nakon otklanjanja neposrednog osmanskog pritiska, grad je doživio procvat od početka 18. vijeka, kad je podignut velik broj crkvenih zdanja pa su ga zbog tog nazvali Ugarski Rim. Eger je od 1804. sjedište nadbiskupije.

Iz tih vremena je nekadašnja franjevačka crkva (1758. -1771.) jedno od najljepših arhitektonskih zdanja u Mađarskoj, i toranj kog su koristili i astronomi. Ispod Egera leži oko 96 km hodnika i tunela, ostataka iskapanja kamena iz vremena kad se grad branio od Osmanlija, ali iskapanih i kasnije za skladištenje vina. Kako Eger ne leži na tvrdom tlu, dobrom dijelu grada prijeti urušavanje pa i zgradama od historijske važnosti.

Privreda

Vinogradarstvo u Egeru ima tradiciju još od 13. vijeka, jer su njegovi blagi brežuljci bili idealni za uzgoj vinove loze.
Najpoznatije vino iz Egera je crno vino - Bikavér (Bikova krv).

Eger je i industrijski grad u kom se proizvodi namještaj, cigarete, precizni instrumenti i građevinski materijal
On je i poznata turistička destinacija, kako zbog posjeta Masivu Mátra, tako i zbog brojnih termalnih kupališta u 
okolici.

Pobratimski gradovi

Galerija slika

Izvori

Vanjske veze 

 Službene stranice Egera 
 Eger na portalu Encyclopædia Britannica 

Gradovi u Mađarskoj
Helij

Helij, oznaka He, plemeniti plin, rednog broja 2 u periodnom sustavu elemenata, atomske mase 4,0003.

Povijest 
Otkriven 1868. godine spektografskim ispitivanjem Sunčeve kromosfere, gdje ga ima u velikim količinama, po čemi je dobio i ime (grčki: helios, Sunce). U laboratoriju je dobiven 1895. godine pri zagrijavanju kleveita, minerala koji sadrži uranij. Kasnije je helij pronađen i u tragovima vazduha (0,00007% težinskih dijelova), a prema spektru polarne svjetlosti pronađeno je da se najviši slojevi Zemljine atmosfere sastoje uglavnom od vodika i helija. Može se naći i među plinovima pri izvorima nafte ali i u mineralnim izvorima.

Svojstva 

Helij je na običnoj temperaturi plin bez boje, mirisa i okusa, kemijski indiferentan, od svih plinova najteže se može pretvoriti u tekućinu. Helij je poslije vodika najlakši plin, specifične mase od 0,1368 u odnosu na vazduh kao jedinicu. Iako atom helija ima četiri puta veću masu od atoma vodika, specifična masa je samo dva puta veća jer se atomi helija, kao i ostalih plemenitih plinova, ne vezuju u molekule. Uz iste uvjete, u nekom određenom obujmu plemeniti plin ima dva puta manje atoma od drugih plinova.

Izotopi 
Helij ima tri stabilna izotopa: 
 3He s jednim neutronom atomske mase 3,01603
 
 4He s dva neutrona atomske mase 4,0026 
 5He s tri neutrona i atomske mase 5,0123

Dobijanje helija 
Helij se dobija uglavnom iz zemnog plina koji je bogat ovim elementom. Ovog bogatog helijom plina najviše ima u SAD. Helij se dobija i frakcionom destilacijom tečnog vazduha. 

Svetska produkcija helija iznosi oko 4500 tona u toku godine.

Način isporuke u industriji 
 Isporučuje se u plinovitom i tečnom stanju.
 plinoviti helij se isporučuje komprimovan u čeličnim bocama, zapremine 6m3; 7,5m3 i 10m3.
Postoji nekoliko vrsta čistoća: balon -plin 4.6; 5.0 i 6.0
 Tečni helij čistoće 5.0 se isporučuje u posudama, zapremina 50, 100, 250, 380 i 450 litara.

Primjena 
Helij se upotrebljava za punjenje zračnih brodova (cepelina) i za punjenje balona za meteoroška promatranja, budući da nije lako zapaljiv kao vodik. Specifična masa mu je dva puta veća od vodikove, tako da se baloni punjeni helijem sporije dižu, jer je i potisak takvih balona 7% manji nego kod onih punjenih vodikom. U tom cilju miješa se s 14% vodika. Upotrebljava se svugdje gdje je potrebna inertna atmosfera, npr. kao mješavina u ronilačkim bocama, u specijalnim zavarivanjima u metalurgiji itd. Primjena u ronilačkim bocama je prvenstveno iz medicinskih razloga, tj. helij se lakše oslobađa iz organizma prilikom izranjanja nego recimo dušik.

Tekući helij se upotrebljava u laboratorijima za postizanje niske temperature, kao i za punjenje plinskih termometara za niske temperature.

Eksterni linkovi 
Helij - KTF Split 

Kemijski elementi
Arhijerejsko namesništvo osječko

Srpska pravoslavna crkva - Osječkopoljska i baranjska eparhija

Arhijerejsko namesništvo osječko / Архијерејско намесништво оsječko
 Sjedište: 31000 Osijek, Jovana Jovanovića Zmaja 25, 031-503-921
 Arhijerejski namesnik: protojerej-stavrofor Ratomir Petrović

Parohije:

BIJELO BRDO 
Nikole Tesle 50, 031-597-695
Paroh: protojerej-stavrofor Zoran Simić

BUDIMCI 
parohija upražnjena – opslužuje: Protojerej-stavrofor Jovan Klajić

ГАБОШ 
Црква Рођења Пресвете Богородице

Парох: Јереј Владимир Недељковић

 Храм Рођења Пресвете Богородице је у време рата, 1991. године бомбардован и много оштећен. 

 Црквена општина Габош

DALJ 
Bana J.Jelačića bb, 031-590-380, 590-066

Parosi: jerej Aleksandar Đuranović i Jerej Zoran Majkić

DOPSIN 
Paroh: protojerej Branko Rogan

ERDUT 
Erdut bb, 031-596-061

Paroh: protojerej-stavrofor Jovo Klajić

KOPRIVNA 
Parohija upražnjena: opslužuje jerej Nenad Lazić

MARKUŠICA 
S.Popovića 27, 032-563-122, 563-365

Paroh: protojerej - stavrofor Dobrivoj Filipović i đakon Branimir Mihajlović

OSIJEK 
J.Jovanovića Zmaja 25, 031- 503-921

Paroh prve parohije: protojerej-stavrofor Ratomir Petrović,druga gornjogradska parohija - upražnjena

OSTROVO 
N.Demonje 22, 032-574-118

Paroh: protojerej Branislav Polimac

PETROVA SLATINA (LANKA) 
Bogomolja svetog Vasilija Ostroškog
Paroh: jerej Nenad Lazić

POGANOVCI 
Parohija upražnjena

SARVAŠ 
Paroh: Protojerej-stavrofor Zoran Simić

SILAŠ 
Administrator parohije: protonamesnik Miljen Ilić

TENJA 
V.Mačeka 27, 031-290-228, 290-955

Parosi: protojerej Miladin Spasojević i protonamesnik Miljen Ilić

ČEPIN 
mob.paroha: 098- 630-326

Paroh: Protojerej-stavrofor Jovo Klajić

ŠODOLOVCI 
Paroh: protojerejstavrofor Miljen Ilić

SPC-organizacija
Osječko-baranjska županija
Srbi u Hrvatskoj
Enigmat

Enigmat(a) (< enigma), muška osoba koja sastavlja zagonetke. Oblik enigmat uglavnom se upotrebljava u hrvatskom, dok se u srpskom jeziku uglavnom upotrebljava oblik enigmata (množina enigmate, usporedi naziv knjige Literate enigmate). Rječnici ne bilježe oblik te riječi za žensku osobu, ali se takav oblik (enigmatkinja) pojavljivao u enigmatskoj štampi (npr. u Kvizu, broj 80, str. 30). U humorističkom kontekstu pojavljuje se i oblik enigmatica (Enigmatski skerco, br. 1, str. 41 i br. 3, str. 41).

Za osobu koja se bavi enigmatikom, odnosno sastavljanjem i rješavanjem zagonetaka, upotrebljava se i riječ enigmatičar (za ženu enigmatičarka). Sami enigmati radije i mnogo češće upotrebljavaju oblike enigmat(a), dok oblik enigmatičar(ka) više upotrebljavaju neenigmati.

U Hrvatskoj je umjesto riječi enigmat, u posljednjoj trećini 20. vijeka, prevladala upotreba riječi zagonetač (za ženu zagonetačica) zaslugom (pomalo purističkom) ZD "Čvora" i to usprkos činjenici da se u Rječniku stranih riječi Bratoljuba Klaića kao sinonim za riječ enigmat navodi riječ - zagonetar. Taj se oblik, izgleda, u enigmatskim krugovima nikada nije masovnije koristio.

U slovenskom jeziku riječima enigmat i zagonetač odgovara riječ ugankar, a u engleskom puzzler (čitaj: pazler), po Željku Bujasu i enigmatographer odn. puzzle-writer.

Izvor 
 Jovan Nedić: "Enigmat", Skandifeniks, ..., 317, 16 - Rijeka, 11. VIII. 2005.

 
Enigmatika
Zanimanja
Al-Kaida

Al Kaida (arapski القاعدة - al-Qā‘idah, "baza") je ime dato međunarodnom savezu Islamskih terorističkih organizacija. Osnovana od strane arapskih mudžahedinskih dobrovoljaca koji su tijekom 80-tih odlazili u Afganistan boriti se protiv snaga SSSR-a. Najočitiji vođe te organizacije su Saudijac Osama bin Laden i Egipćanin Ayman al-Zawahiri. Odgovorna je za više teških terorističkih napada, kao napadi 11. rujna 2001., nakon kojih SAD pokreće Rat protiv terorizma koji je bitno oslabljuje i tjera njezine članove iz Afganistana. Nakon toga al-Qaida se reorganizira i sprema za nove napade.

Istorija 
Al Kaida vodi korene iz vremena sovjetske invazije na Avganistan, kada se okosnica muslimanskih boraca pridružila mudžahedinskom pokretu otpora, koji su najvećim delom finansirale Sjedinjene Države i Pakistan. Al Kaida je bila najuspešnija grupa za prikupljanje sredstava i regrutaciju u muslimanskim zemljama. Međutim, 1992. al Kaida je već počela da se okreće protiv SAD i Britanije, uglavnom zbog toga što su ove zemlje poslale trupe u Saudijsku Arabiju, kako bi je zaštitile od eventualne invazije iz Iraka. 

Vođa al Kaide, Osama bin Laden je ponudio saudijskom rukovodstvu zaštitu od strane svojih boraca, kako neverničke (nemuslimanske) trupe ne bi kročile u zemlju u kojoj se nalazi najsvetiji islamski grad, Meka. Međutim, saudijsko rukovodstvo nije prihvatilo ovu ponudu, već se okrenulo svojim zapadnim saveznicima. Vođe al Kaide tvrde da SAD i Velika Britanija ugnjetavaju muslimane. Al Kaida koristi američku invaziju i okupaciju Iraka, prisustvo američkih trupa u nekolicini islamskih zemalja, i američku podršku Izraelu, za vrbovanje i radikalizovanje mladih muslimana.

Povezano 

 Osama bin Laden
 Napadi 11. septembra 2001.

 
Terorističke organizacije
Islamski terorizam
Salafizam
Paravojne formacije
Kuhinja

Kuhinja ili kujna, je prostor u stanu ili ugostiteljstog obrta koji se uglavnom rabi za pripremu jela, a dijelom za skladištenje hrane. 

Ormari u kuhinji služe kao spremišta za posuđe, pribor za jelo i za razne druge kuhinjske predmete. Osim za kuhanje i pripremanje jela, kuhinja može poslužiti i kao prostor za blagovaonica, ili kao zajednička soba.

Današnje kuhinje u zapadnom svijetu su i izraz osobnog stila života. Osnovna oprema u modernim kuhinjama je: štednjak, pećnica, sudoper, hladnjak, i sve češće mikrovalna pećnica i perilica suđa. Posebni zahtjevi za posebne vrste hrane zahtijevaju ponekad značajne razlike u opremi i uporabi.

Građevine
Odostražnik riječi od pet slova (1972)

ODOSTRAŽNIK RIJEČI OD PET SLOVA (1972), odostražni (a tergo) rječnik koji je sastavio Stjepan Horvat, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u januaru 1972. godine u tiražu od 200 primjeraka. To je prvi publicirani odostražnik u našem zagonetaštvu. Rječnik ima 38 stranice dimenzija 28,5 x 17 cm i sadrži oko 4762 neopisane petoslovne riječi složene odostražnim abecednim redom.

Kod pripreme tog priručnika autor se služio Rječnikom stranih riječi Bratoljuba Klaića, Hrvatsko-njemačkim rječnikom A. Hurma i Priručnikom za odgonetače, tako da su sve navedene riječi s potvrdom. Geografski pojmovi malo su zastupljeni. Više će ih biti u drugom izdanju. Zadatak toga priručnika bio je da prikupi što više riječi od 5 slova, a nikako da odlučuje da li su riječi zagonetački valjane ili ne. To je prepušteno samim zagonetačima.

Isti izdavač izdao je 1975. godine i drugo, prošireno i drugačije pripremljeno izdanje tog rječnika te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.

Knjige 1972.
Enigmatske publikacije
Enigmatika u Jugoslaviji
Rječnici
Authority control 2
Odostražnik riječi od pet slova (1975)

Odostražnik riječi od pet slova (drugo izdanje, 1975), odostražni (a tergo) rječnik koji je sastavio Stjepan Horvat i tehnički obradio Radoš Pušonjić, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u maju 1975. godine u tiražu od 200 primjeraka. Rječnik ima 59 stranice dimenzija 20 x 14,5 cm i sadrži oko 6590 neopisanih petoslovnih riječi složenih odostražnim abecednim redom.

Kod pripreme tog priručnika autor se služio Rječnikom stranih riječi Bratoljuba Klaića, Hrvatsko-njemačkim rječnikom A. Hurma, Priručnikom za odgonetače i "Geografskim atlasom" ("Znanje", Zagreb, 1965), tako da su sve navedene riječi s potvrdom. Geografski pojmovi malo su zastupljeni. Ovaj rječnik daje cjelovitu zbirku riječi od pet slova koje se upotrebljavaju u križaljkama. Pri prikupljanju riječi autor nije odlučivao da li su one zagonetački valjane ili ne. To je prepustio samim zagonetačima.

Isti izdavač izdao je 1972. godine prvo (s manje riječi) izdanje tog rječnika te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.

Knjige 1975.
Enigmatske publikacije
Enigmatika u Jugoslaviji
Rječnici
Authority control 2
Ciklostil

Ciklostil (grč.) štamparski je stroj za umnožavanje tekstova pomoću papirne matrice otkucane na pisaćem stroju, bez strojopisne vrpce, odn. stroj za umnožavanje (tehnikom prikladnom za dopise, okružnice i sl.), geštetner.

Napomena 
Od imenice ciklostil nastao je i glagol ciklostili(zi)rati - umnožiti / umnožavati ciklostilom.

Štamparstvo
Administracija
Grecizmi
Okružnica

OKRUŽNICA , službeno pismo upućeno većem broju ljudi ili ustanova o istom predmetu; cirkular, cirkularno pismo, raspis.

Administracija
Geštetner

Geštetner (njem.), tiskarski stroj za umnožavanje tekstova s pomoću papirne matrice otipkane na pisaćem stroju, bez strojopisne vrpce; stroj za umnožavanje (tehnikom prikladnom za dopise, okružnice i sl.), ciklostil. Naziv nastao prema tvorničkom imenu proizvoda Gestätner.

Štamparstvo
Administracija
Beslan

Beslan je grad u ruskoj republici Sjevernoj Osetiji. 2002. godine u Beslanu je izbrojano oko 33.600 stanovnika činivši ga tako trećim gradom po veličini Sjeverne Osetije poslije Vladikavkaza i Mozdoka.

Grad su 1847. godine osnovali stanovnici pridošli iz različitih dijelova Osetije pod imenom Beslanykau. Od četrdesetih godina dvadesetog stoljeća grad ima industrijsku i poljoprivrednu važnost.

Poznat je u svijetu nakon 1. septembra 2004. kada su čečenski teroristi zauzeli jednu beslansku srednju školu sa više od tisuću talaca. Talačka kriza završila je tragično 3. septembra sa 331 poginulim.

Gradovi u Rusiji
Cirkular

CIRKULAR,
 službeno pismo upućeno većem broju ljudi ili ustanova o istom predmetu; okružnica, cirkularno pismo, raspis;
 kružna, cirkularna pila, testera; nazupčano kružno sječivo motorne pile.

Administracija
Tehnika