alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Időzónák az Amerikai Egyesült Államokban

Ez a lista az Amerikai Egyesült Államok egyes tagállamaiban és függő területein érvényes időzónákat tartalmazza.

Az egyes időzónák elnevezései:
 UTC+10 Chamorro Standard Time
 UTC-11 Samoa Standard Time
 UTC-10 HST Hawaii-Aleutian Standard Time
 UTC-9 AKST Alaska Standard Time
 UTC-8 PST Pacific Standard Time
 UTC-7 MST Mountain Standard Time
 UTC-6 CST Central Standard Time
 UTC-5 EST Eastern Standard Time
 UTC-4 AST Atlantic Standard Time

További információk 
 Time.gov

Az Amerikai Egyesült Államokkal kapcsolatos listák
Amerikai Egyesu~lt Allamok
Trillian (szoftver)

A Trillian egy azonnali üzenetküldő alkalmazás, mely több kommunikációs szolgáltatást tud egyszerre kezelni: MSN Messenger, az ICQ, IRC, Yahoo messenger, Facebook chat, Google Talk szolgáltatásokat.

A Trillian Basic a Microsoft Windows operációs rendszerekre telepíthető ingyenes program (freeware).
Jelenleg aktuális verzió az 5.5.0.16 (2014. október)

A program nevét Douglas Adams egyik regényalakjáról (Tricia McMillan vagyis Trillian Astra) kapta.

Sajátságai 
 Az angol wikipédiával való együttműködése révén a begépelt angol főnevek nagy részéhez szómagyarázatot ad.

Külső hivatkozások 
 Fejlesztői honlap

Azonnali üzenetküldés
Denali

A Denali (korábban Mount McKinley) Észak-Amerika legmagasabb hegye Alaszkában, az Alaszkai-hegységben, a Denali Nemzeti Park területén. Legmagasabb pontja 6190 m. Hivatalos neve Denali (az atapaszka szó jelentése „a nagy [hegy]”). 1896-ban egy aranyásó nevezte el az USA leendő elnökéről, az akkor még csak republikánus párti elnökjelölt William McKinley-ről.
A helyi szervezetek évtizedek óta küzdöttek a Denali név visszaállításáért, de jogi akadályok miatt erre nem került sor. 2015-ben Barack Obama Alaszkába tett látogatásának előestéjén jelentették be, hogy a hegyet visszanevezik az évszázaddal korábban használt Denali névre.

1906-ban dr. Frederick Cook azt állította, hogy sikerült megmásznia a hegyet, ám később ezt az első megmászást is – mint az Északi-Sark meghódítását – elvitatták tőle. Az első elismert sikeres mászás egy Hudson Stuck által vezetett csoport érdeme, akik 1913. június 7-én jutottak fel a csúcsra. Az első nő a Mount Denali tetején Barbara Washburn volt, 1947-ben.

1988-ban Balázs D. Oszkár, Csikos József, Vörös László, Hirt Károly, Tóth Csaba, dr. Nagy Sándor és Szendrő Szabolcs megmászták a hegyet.

Wetzl Péter síalpinista módszerrel járt a hegycsúcson.

2004. június 5-én egy nyolctagú székelyföldi hegymászó csoport is feljutott a csúcsra.

A hegy már több áldozatot követelt, megmászása ma is nagy kihívás és veszélyes vállalkozás, elsősorban nem az útvonalak nehézsége, hanem az időjárás miatt, hiszen csak 6000-es csúcs, de a sarkkör viszonylagos közelségében van.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Peakware World Mountain Encyclopedia (további oldalakkal) 
 A McKinley-csúcs és környezete (térkép) – lib.utexas.edu

Kapcsolódó szócikkek 

 A Naprendszer legmagasabb hegycsúcsainak listája

Alaszkai-hegység
Az Amerikai Egyesült Államok hegyei, hegységei
Országok legmagasabb pontjai
Denali (egyértelműsítő lap)

Denali, az Egyesült Államok legmagasabb hegye
Denali Nemzeti Park, Alaszka, USA
Denali (operációs rendszer)
Denali (együttes), amerikai indie rock együttes
Gagy

Gagy (románul Goagiu) falu Romániában Hargita megyében.
Közigazgatásilag Szentábrahámhoz tartozik.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 10 km-re északra a Gagy- és a Zongota-patakok völgyében fekszik.

Nevének eredete
Nevét a rajta átfolyó azonos nevű patakról kapta. Ennek eredete a magyar Gagy személynév.

Története
1566-ban Gagij néven említik. A hagyomány szerint tíz szabad székely alapította. Régi templomáról nincs adat, de 1666-ban unitárius anyaegyház volt. 1910-ben 650, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Látnivalók
 Mai unitárius temploma 1881 és 1901 között, református temploma 1924-ben épült.
Gagyi Unitárius Egyházközség

Híres emberek
 Abrudbányán született és Gagyban halt meg 1856-ban Szabó Sámuel műfordító, a székelykeresztúri gimnázium első igazgatója.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Galambod

Galambod (románul Porumbeni) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Mezőcsávás községhez tartozik.

Fekvése
A falu a Galambod-patak völgyében, erdők koszorúzta dombvidéken 
fekszik Marosvásárhelytől 13 km-re északra.

Nevének eredete
A falu a patakról kapta a nevét. A román név a magyar név tükörfordítása (román: porumbea = galamb).

Története
1334-ben Galambud néven említik először. Régi temploma a Szurduk-dombon állott, a faluval együtt tatárok pusztították el. 
1910-ben 486 lakosából 293 magyar és 163 román volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 454 lakosából 247 magyar és 115 román volt.

Látnivalók
 Dombtetőn álló református temploma a 13. században épült, a 14. században átalakították, az 1487-es évszámot viseli. 1822 és 1830 között átépítették, 1888-ban renoválták. Harangja a Pókakeresztúr felé eső Szurduk-dombon állott, a tatárok által elpusztított templomból került ide. 1989-ben új imaterem is épült.

Hivatkozások

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Galócás

Galócás (), falu Romániában, Hargita megyében. 1850-ig Kerekfenyővel, Salamással és Gyergyóhodossal alkották Marosloka települést. Ma is több kisebb faluból áll, melyek 1825 után alakultak ezek Tolésény, Nucény, Galócáspatak, Preluka, Szérűsdomb és Zápogya.

Fekvése 
Gyergyószentmiklóstól 25 km-re északnyugatra, Maroshévíztől 5 km-re délkeletre, a Maros bal partján fekszik.

Nevének eredete 
Neve a galóca nevű halból származik, melyet a Marosban halásztak.

Története 
Galócás nevét 1913-ban Galocás néven említették az oklevelekben.

A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásához tartozott. A falu 1925-ben önállósult Gyergyóvárhegytől.

1930-ban 1591 lakos ból 829 román, 490 magyar, 177 zsidó és 31 cigány. 1992-ben 2766 lakosából 2031 román és 735 magyar volt.

Galócáson hatalmas fafeldolgozó üzem működött 1990-ig, azóta ott is tapasztalható a nagy romlás. Római katolikus temploma a kilencvenes években épült, vegyes lakosságú község.

Látnivalók 
 Ortodox fatemploma 1791-ben épült, Maroshévízről 1903-ban szállították mai helyére.

Híres emberek 
 Itt született 1913-ban Izsák Márton szobrász.
 Itt született 1926-ban Bege Margit színésznő (meghalt: 1967-ben Budapesten)

Hivatkozások 

Gyergyószék települései
Hargita megye települései
Geges

Geges (románul Ghinești németül Gegesch) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Havad községhez tartozik.

Fekvése
A falu az Abod-patak völgyében fekszik, Marosvásárhelytől 24 km-re kelet-délkeletre, a községközponttól, Havadtól 3 km-re északkeletre.

Története
Területe már ősidők óta lakott. Az 596 m magas Kápolna-domb tetejét Várhelynek nevezik, várnak azonban már nyoma sem látható. Határában számos avar kori lelet került elő. A falunak már a középkorban is volt temploma. 1910-ben 666 lakosa 2 kivételével mind magyar. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 435 lakosából 432 magyar, 1 román, 1 cigány és 1 német volt.

Látnivalók
 Református temploma 1834 és 1839 között épült a 17. századi régi templom helyett.
 A község almatermesztéséről is híres.

Híres emberek
 Itt született Galambfalvi Ferenc a hétéves háború híres huszárkapitánya, aki Frigyes király sátrát vacsora közben lepte meg.
 Fülöp Dénes- magyar irodalom-történelem szakos tanár, néprajzos, helytörténész, Makfalva Néprajzi Múzeumának alapítója, a Nagy Pál Alkotótáborok elindítója, irodalmi estek, kiállítások szervezője, szakíró, gyűjtő; felesége 
 Suba Ilona, Fülöp G. Dénesné, a Marosvásárhelyi vártemplom lelkészének felesége.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Marosszék települései
Gernyeszeg

Gernyeszeg (románul Gornești, korábban Ghernesig, németül Kertzing) falu Romániában, Maros megyében, Gernyeszeg község központja.

Fekvése
Marosvásárhelytől 15 km-re északkeletre a Maros bal partján fekszik.

Története
1319-ben Knezeg néven említették először.

1395-ben p. Gernyezeg, 1398-ban Gerneseg, 1477-ben Gernezeeg néven írták.

Gernyeszeg a Kacsics nemzetséghez tartozó Szécsényiek birtoka volt.  1323-ban Szécsényi Tamásé volt, majd a Szécsényiek a birtokot 1395-ben átadták Zsigmond királynak néhány dobokai birtokért cserébe.

1405-ben Zsigmond király a Somkeréki Erdélyieknek adományozta, akik itt várat  (erősséget) építtettek. Később tőlük Monoszlói Miklós erdélyi vajda szerezte meg.

1587-ben a Teleki család birtokai közé tartozott, és várát 1686-ban Teleki Mihály kancellár kastéllyá építtette át.

A trianoni békeszerződésig  Maros-Torda vármegye Régeni alsó járásához tartozott.

A kommunizmus alatt sertéshizlaldát és vágóhidat létesítettek, mely igen jövedelmező volt, és nagyban hozzájárult a környék gazdasági fejlődéséhez. Főleg román munkaerőt alkalmaztak, így megváltozott a község etnikai összetétele. A rendkívül szennyező létesítményt 2000 után bezárták, az épületeket a helyiek elhordták.

Népessége
1910-ben 1531, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel.

2002-ben 5885 lakosából 4437 magyar, 1122 román, 320 cigány volt, 4 zsidó, 2 német volt.

Teleki-kastély

Várát 1477 előtt sombereki Erdélyi István építtette, melyet 1686-ban Teleki Mihály építtetett át várkastéllyá.

Mivel gróf  Teleki László a péceli kastély építtetőjének, Ráday Gedeonnak sógora volt, ezért valószínűleg a péceli és gödöllői kastélyok tervezőjét Mayerhoffer Andrást vagy fiát kérte fel a gernyeszegi kastély megtervezésére, mivel a kastély alaprajzi elrendezése feltűnően közel áll a gödöllői és péceli kastélyok középső elrendezéséhez. A fennmaradt régi alaprajzok mutatják átépítés előtti állapotát, melyek szerint a mai állapottal szemben eredetileg a középső axisban lévő áthajtó két oldaláról indult
egy-egy többkarú lépcső az emeleti előcsarnokhoz, hasonlóan az említett pestkörnyéki kastélyokhoz.

1772 és 1803 között újjáépítették barokk stílusban, a gödöllői kastélyhoz hasonlít. 1949-ben erőszakkal államosították, hosszú ideig gyermekkórház működik benne. A Teleki család visszaszerezte és manapság vagyonát képezi.

Látnivalók
 Gótikus református temploma 1456-ban épült, sírboltjában nyugszik gr. Teleki Mihály erdélyi kancellár.
 Teleki-kastély

Híres emberek

 Itt született 1739. november 17-én gr. Teleki Sámuel, Küküllő vármegye főispánja, a Teleki Téka megalapítója.
 Itt született 1874. október 8-án gr. Bethlen István miniszterelnök.
 Itt született 1942. szeptember 13-án Szabó Judit erdélyi magyar néprajzi szakíró, népmesegyűjtő.

Testvértelepülések
  Ibrány, Magyarország
  Magyarbánhegyes, Magyarország
  Patapoklosi, Magyarország
  Waterloo, Belgium

Hivatkozások
 Képek a kastélyról
 Még több kép a kastélyról

Jegyzetek  

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Gidófalva

Gidófalva (románul Ghidfalău) falu Romániában Kovászna megyében. Községközpont, Angyalos, Fotosmartonos és Étfalvazoltán tartozik hozzá.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 5 km-re északkeletre hosszan az Olt bal partján fekszik.

Nevének eredete
Nevét Szent Gedeonról, temploma védőszentjéről kapta.

Története
Területe ősidők óta lakott. Északi határában bronzkori település nyomaira bukkantak. Déli határában a tatárjáráskor elpusztult Bedeháza falu feküdt. A falut 1332-ben villa Guidonis alakban említik először. 1713-ban tűzvész pusztította.
1764-ben az I. székely huszárezred parancsnoki székhelye lett.
1850-ben ismét tűzvész pusztított. 1910-ben 925 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 1113 lakosából 1106 magyar és 7 román volt.

Látnivalók

 Református temploma az Olt bal parti teraszán emelkedő magaslaton épült 1236 körül a Boldogasszony tiszteletére. A tatárjárás után újjáépítették. A 16. század elején gótikus stílusban átépítették. 1658-ban a tatárok felégették, 1672-ben kijavították, 1802-ben földrengés rongálta meg, 1816-ban helyreállították, 1936-ban újból javították. 1940-ben és 1977-ben földrengési károkat szenvedett. Különálló háromemeletes kaputornya a 15. századi várfalba épült.
 Az 1848/49-es szabadságharc legfiatalabb tábornoka, Czetz János,  születésének 200-ik évfordulóján avatták fel mellszobrát szülőfalujában, a róla elnevezett iskola udvarán. Czetz János örmény-székely gyökerekkel rendelkező kiváló katonaember volt. A szabadságharc bukása után Argentinában folytatta hadi hivatását, eljutva oda, hogy ő alapította meg az Argentin Katonai Akadémiát, melynek öt éven át igazgatója volt, így emlékét Argentinában is őrzik. Szobrának alkotója Demeter István szobrász volt, aki 2019-ben mikóújfalusi andezittömbből faragta ki Csekefalván. A talapzat a szintén mikóújfalusi Incze Sándor faragómester munkája.

Híres emberek
 Itt született 1761-ben Jantsó Pál színész, a kolozsvári színház egyik alapító tagja.
 Itt született 1822-ben Czetz János 48-as honvéd tábornok, Argentínában halt meg, szobra a Buenos Aires-i katonai akadémia előtt áll.
 Itt született 1942-ben Zimán Vitályos Magda iparművész, textilművész.
 Itt született 1947-ben Krajnik-Nagy Károly  tanár, szerkesztő, újságíró.
 Itt él és tevékenykedik az 1968-ban született G. Szabó Ferenc költő, író, közíró.

Hivatkozások

További információk 
Térképek, rajzok, alaprajzok a gidófalvi templomról
Balogh László: Történelem a homlokráncban. Gidófalva, 1950; Charta, Sepsiszentgyörgy, 2000

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Gógán

Gógán (, ) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Bonyhához tartozik.

Fekvése 
Dicsőszentmártontól 18 km-re keletre a Kundi-patak mellett fekszik, az idők folyamán Gógánváralja faluval olvadt össze.

Története 
A falu melletti hegyen állt egykor Újvár, melyet 1347-ben említenek először. A várat valószínűleg Kán László erdélyi vajda építtette 1332 körül, ezután királyi várként az erdélyi vajdához tartozott. 1392-ben a losonci Dezsőfieké, akik 1405-ben adományul is megkapták. 1492-ben az örökös nélkül elhunyt Losonczi Dezsőfi László után a várat és a hozzá tartozó birtokokat a Báthoryak kapták meg, 1503-ban pedig Bethlen Miklós tulajdonába került. A vár valószínűleg a 15. század középén pusztult el, nyoma sem maradt. A falut 1332-ben Chuchan néven említik először. 1910-ben 413, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Erzsébetvárosi járásához tartozott. 1992-ben 724 lakosából 519 magyar, 203 román, 1 cigány, 1 szász volt.

Nevezetességei 
 A falu református temploma 13. századi eredetű, később gótikus stílusban átépítették. Mennyezetfestménye – rajta Bethlen Miklós kígyós címerével – valószínűleg 1503–1520 között készült.

Híres emberek 
 Itt született 1885-ben Gaál Sándor magyar fizikus, a ciklotron elvének megalkotója.

Jegyzetek

Irodalom 
 Kelemen Lajos: A gogánváraljai mennyezetfestmény készíttetője és kora, in: Művészettörténeti tanulmányok I. kötet, Kriterion, Bukarest, 1977

Gogán
Kis-Küküllő vármegye települései
Göcs

Göcs (románul Găiești, németül Götsch) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Ákosfalvához tartozik.

Fekvése 
A falu Marosvásárhelytől 16 km-re délkeletre a Göcs-patak völgyének középső szakaszán a segesvári út mentén fekszik.

Nevének eredete 
A falu neve állítólag akadályt jelent, mivel egykor itt rablók leselkedtek az utasokra, akik közül sokat megöltek.

Története 
Református temploma 1836-ban épült. A faluban a kisbaconi Benedek családnak udvarháza volt, melyet új tulajdonosa lebontatott. 1910-ben 375 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 446 lakosából 357 magyar, 84 cigány és 5 román volt.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Göröcsfalva

Göröcsfalva (románul Gârciu, 2011-ig Satu Nou) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkrákoshoz tartozik.

Fekvése
Csíkszeredától 12 km-re északra a Kis-Szépvíz-pataka mellett fekszik.

Látnivalók
 A Csíkrákossal és Vacsárcsival összenőtt falu területén áll az egykori Kisasszony egyházközség Rákos, Göröcsfalva, Vacsárcsi és Madéfalva közös temploma. A templomot 1433-ban említik először, de valószínűleg korábbi eredetű mert déli bejárójának kőkerete román kori. Egykor híres Mária-kegyhely volt, de a kegyszobrot 1602-ben Székely Mózes katonái elégették. Különösen vaskos harangtornyát 13. századinak tartják, falain pogány és keresztény jelképek keverednek. 1507-ben a templomot gótikus szentéllyel látták el, 1758-ban barokk kereszthajóval bővítették. Freskói az 1938-as javítás idején kerültek elő. A templomkertben áll Zöld Péternek, a székely ellenállás 18. századi alakjának síremléke.

Hivatkozások

Források 
 
 
 

Hargita megye települései
Gyalu (Románia)

Gyalu (románul Gilău, németül Julmarkt) település Romániában Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Kolozsvártól 17 km-re nyugatra fekszik.
Gyalut átszeli az E60-as európai út. A község keleti határában lehet felhajtani az észak-erdélyi autópálya már elkészült, Kolozsvárt elkerülő (és Aranyoslónánál az E60-as utat újból keresztező), 56 km-es szakaszára.

Nevének eredete 
Nevének eredete vitatott. A magyar nyelvészek általában az ótörök jal (= megéget) szóból származtatják. A románok szerint személynévi eredetű és Gelu román vezér nevéből eredeztetik.

Története 
A Kapus és a Meleg-Szamos egyesülésénél már a rómaiak is castrumot építettek. A honfoglaláskor földvára volt, mely egyesek szerint Gelu román vezér székhelye volt. A tatárjáráskor elpusztult lakossága helyére az erdélyi püspök szászokat és hegyi román pásztorokat telepített. A gyalui várat, a kalotaszegi várak egyikét a 14. század végén építették az elpusztult Fenes vára helyett. A településnek vásártartási joga, volt és vámmentességet élvezett.

1541-ben egy ideig itt tartotta udvarát a Budáról elűzött özvegy Izabella anyakirályné. Kincstartója, Fráter György (György barát), Várad püspöke 1541. december 29-én e várban kötötte meg a titkos gyalui egyezményt Habsburg Ferdinánd király megbízottjával.

1566-ban a fejedelmi udvartartás alá rendelték. 1594-ben itt végeztette ki Báthory Zsigmond fejedelem a török ellen harcolni vonakodó Kendy Ferencet és Bornemissza Jánost. 1600-ban Mihály havasalföldi vajda foglalta el, és ezt a várat is magáénak követelte. 1602-ben Basta ostrommal vette be. 1605-ben az utolsók közt adta meg magát a Bocskai fejedelemnek. 1640-ben Rákóczi Zsigmond állította helyre. 1704-ben a kurucok eredménytelenül ostromolták, de 1706-ban már elfoglalták. A félig romos várat Rabutin császári tábornok foglalta vissza. 1738-ban Bánffy Dénes építtette újjá a belsővárat, külső sáncait elbontották. 1861-ben tűzvész pusztította, 1874-ben a második emeletet elbontották, majd tetővel fedték be. 1911-ben jelentősen átalakították.

1910-ben 2972 lakosából 1773 román és 1144 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Gyalui járásának székhelye volt. 1992-ben társközségeivel együtt 7966 lakosából 6748 román, 877 magyar és 341 cigány volt.

Híres emberek 
 Itt született 1866. november 24-én Gyalui Farkas művelődés- és irodalomtörténész, könyvtártudományi szakíró, publicista, szépíró.
 A gyalui szanatóriumban halt meg 1941. június 16-án Sértő Kálmán költő és író.

Irodalmi megjelenése 
 Kós Károly legismertebb szépirodalmi műve, a Varjú nemzetség itt játszódik, illetve a közeli Vlegyásza-hegységben.
 Gárdonyi Géza: Egri csillagok című regényének egyik helyszíne: A rab oroszlán (Harmadik rész) 4. fejezete Gyalun játszódik.

Látnivalók 
 A gyalui református templom, amelyet kalotaszegi kézimunkák díszítenek.

Hivatkozások

Külső hivatkozások 

Kalotaszeg
Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései
Gyepes

Gyepes (románul Ghipeș,németül Jeppisch ) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Homoródszentmártonhoz tartozik.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 9 km-re délkeletre a Gyepes-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete
A falu sok gyepes legelőjéről kapta a nevét.

Története
Területe ősidők óta lakott. Hegyes nevű részén ősi halomsír található. Régi temploma a falutól délre volt, de nedvessége miatt összedőlt. Unitárius temploma 1844-ben épült a korábbi, 1795-ben épített templom helyett. 1870-ben a Gyepes-patak árvize sok házat lerombolt. 1910-ben 578, 1992-ben 176 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Híres emberek
 Itt született 1842-ben László József, a székelykeresztúri gimnázium egykori igazgatója.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Gyergyóholló

Gyergyóholló (románul Corbu) falu és községközpont Romániában Hargita megyében. Hollósarka tartozik hozzá.

Fekvése
Gyergyószentmiklóstól 55 km-re északra a Kis-Besztercébe ömlő Holló-, Baraszó-, Savului- és Argintaria-patakok völgyében fekszik.

Története
A falu kialakulását a 18. században a Beszterce vízén való tutajozás segítette elő. Itt a duzzasztógátak nyáron is biztosították a tutajozáshoz elegendő vízmennyiséget, szemben a Marossal. Így a gyergyói fa és borvízkereskedelem fontos állomása volt. 1837-ben határában ólombánya működött. Több borvízforrása van. Lakói ma gyapjúszőttesekről, húsvéti hímes tojásaikról híresek. 1910-ben 1396 lakosából 889 román, 500 magyar és 6 német volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyótölgyesi járásához tartozott. 1992-ben 1614 lakosából 1375 román, 204 magyar és 35 egyéb volt.

Jegyzetek

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Remetea (egyértelműsítő lap)

Remetea több romániai település lehet:

 Magyarremete, Bihar megye
 Ompolyremete, Fehér megye
 Gyergyóremete, Hargita megye
 Remeteszeg, Maros megye
Satu Nou (egyértelműsítő lap)

Satu Nou több romániai település neve:

 Simonyifalva, Arad megye
 Satu Nou, Argeş megye
 Satu Nou, Bákó megye, Coloneşti község
 Satu Nou, Bákó megye, Lipova község
 Satu Nou, Bákó megye, Onceşti község
 Satu Nou, Bákó megye, Parincea község
 Satu Nou, Bákó megye, Urecheşti község
 Újfalu, Bákó megye, Szőlőhegy község
 Kügypuszta, Bihar megye
 Felsőszászújfalu, Beszterce-Naszód megye
 Barcaújfalu, Brassó megye
 Satu Nou, Buzău megye, Glodeanu-Siliştea község
 Satu Nou, Buzău megye, Mihăileşti község
 Satu Nou, Călăraşi megye
 Satu Nou, Constanţa megye, Oltina község
 Satu Nou, Constanţa megye, Mircea Vodă község
 Satu Nou, Dâmboviţa megye
 Satu Nou, Galaţi megye
 Satu Nou, Giurgiu megye
 Satu Nou, Gorj megye
 Göröcsfalva, Hargita megye
 Homoródújfalu, Hargita megye

 Satu Nou, Iaşi megye, Belceşti község
 Satu Nou, Iaşi megye, Şcheia község
 Satu Nou, Iaşi megye, Schitu Duca község
 Satu Nou, Iaşi megye, Sireţel község
 Strinatanya, Maros megye
 Teremiújfalu, Maros megye
 Satu Nou, Mehedinţi megye
 Satu Nou, Olt megye, Grădinari község
 Satu Nou, Olt megye, Orlea község
 Satu Nou, Prahova megye, Baba Ana község
 Satu Nou, Prahova megye, Lipăneşti község
 Satu Nou, Teleorman megye
 Satu Nou, Tulcea megye
 Satu Nou, Vaslui megye, Banca község
 Satu Nou, Vaslui megye, Berezeni község
 Satu Nou, Vaslui megye, Creţeşti község
 Satu Nou, Vaslui megye, Muntenii de Sus község
 Satu Nou, Vaslui megye, Pochidia község
 Satu Nou, Vaslui megye, Soleşti község
 Satu Nou, Vrancea megye, Ciorăşti község
 Satu Nou, Vrancea megye, Panciu község
Szamárköhögés (film)

A Szamárköhögés 1986-ban készült, 1987-ben bemutatott színes, magyar játékfilm.

Történet
1956 októberében, a forradalom ideje alatt játszódik a cselekmény. Egy testvérpár, Tomi és Annamari annak örül, hogy nem kell iskolába menniük. Apa hazajön a munkahelyéről, és elújságolja, hogy felpofozta az egyik munkatársát. A nagymama kenyeret szerez be útközben, a kenyérben két golyó ütötte lyuk van. Budapest felfordult, lőnek, a család meg van zavarodva. Virágnyelven közlik a telefonban az amerikai rokonokkal, hogy mi folyik Pesten. Anya el akarja hagyni a családot és az országot egy fickóval. Megbuggyant, mint az ország, egy pillanatra. Annamarinak mintha szamárköhögése lenne. Tomi kamaszodik. A harcok elcsitulásával egy novemberi napon újrakezdődik a tanítás. Van, akinek már többé sosem. Apa hazudós lett.

Érdekesség: 
A film végén egy iskolai tanóra során elhangzik egy matematikapélda: „2 egyforma hosszú szalámi közül az egyikből levágunk 40 cm-t, a másikból 8 cm-t. Így a másik maradéka háromszor hosszabb, mint az egyiké. Eredetileg milyen hosszú volt a két szalámi?“ A táblához felelni kihívott tanuló nem tudja a választ, és senki nem súg neki. A szöveg alapján viszont felállítható az x + 40 = y + 8, illetve az y = 3x összefüggés, ezekből pedig behelyettesítéssel és rendezéssel megkapható az eredmény, ami 56, azaz utalás a forradalom évszámára.

Szereplők 
 Garas Dezső – Feri, az apa
 Törőcsik Mari – Nagyi
 Hernádi Judit – Franciska, az anya
 Tóth Marcell – Tomi
 Kárász Eszter – Annamari
 Eperjes Károly – Ákos
 Fehér Anna – Szidi, a háztartási alkalmazott
 Rudolf Péter – Szidi barátja
 Végvári Tamás – Feri öccse
 Reviczky Gábor – Tausz
 Ujlaki Dénes – tanár
 Dégi István – iskolaportás
 Gera Zoltán – szomszéd
 Szersén Gyula
 Kránitz Lajos

További szereplők: Ajtai Andor György, Bartal Zsuzsa, Bors Károly, Fülöp Gergely, Fülöp István, Fürj György, Gárdos Katalin, Koós Balázs, Mezey Lajos, Somhegyi György, Szűcs Ildikó, Sághy Kálmán, Sándor Erzsi.

Díjak 
 Budenz, 1988 – Arany Egyszarvú (fődíj)
 Frankfurt am Main (gyerekfilmfesztivál), 1987 – a legjobb film díja 
 Chicago, 1987 – Arany Hugó díj 
 Magyar Játékfilmszemle, 1987 – a legjobb férfi alakítás díja Garas Dezsőnek 
 Montreál, 1987 – FIPRESCI-díj 
 Troia, 1988: a legjobb rendezés díja
 Vevey, 1988 – Arany Pierrot díj a legjobb filmnek 
 Vevey, 1988 – Arany Sétapálca díj Garas Dezsőnek, Törőcsik Marinak, Hernádi Juditnak, Kárász Eszternek és Tóth Marcellnek

Megjegyzések

Jegyzetek

További információk 

1986 filmjei
1956-os filmek
Magyar filmdrámák
Magyar filmszatírák
Magyar filmvígjátékok
MOKÉP-filmek
The Maple Leaf Forever

A The Maple Leaf Forever (A juharlevél mindörökké) Alexander Muir (1830–1906) skót származású tanító szerzeménye, sokáig Kanada nem hivatalos himnusza. 1867-ben, az ország függetlenné válásának évében született. Muirt állítólag egy torontói otthona kertjében álló juharfa ihlette meg. A kanadai angolok körében igen népszerű volt, de brit-központúsága miatt a franciák nem szerették, így hivatalos nemzeti himnusszá nem válhatott.

Szövege

In days of yore, from Britain's shore,
Wolfe, the dauntless hero came,
And planted firm Britannia's flag,
On Canada's fair domain.
Here may it wave, our boast, our pride,
And joined in love together,
The thistle, shamrock, rose entwined,
The Maple Leaf forever!

Refrén:
The Maple Leaf, our emblem dear,
The Maple Leaf forever!
God save our King, and Heaven bless,
The Maple Leaf forever!

At Queenston Heights and Lundy's Lane,
Our brave fathers, side by side,
For freedom, homes, and loved ones dear,
Firmly stood and nobly died;
And those dear rights which they maintained,
We swear to yield them never!
Our watchword evermore shall be,
The Maple Leaf forever!

Refrén

Our fair Dominion now extends
From Cape Race to Nootka Sound;
May peace forever be our lot,
And plenteous store abound:
And may those ties of love be ours
Which discord cannot sever,
And flourish green o'er freedom's home
The Maple Leaf forever!

Refrén

A 4. versszak elhagyható

On merry England's far-famed land
May kind Heaven sweetly smile;
God bless old Scotland evermore
And Ireland's Emerald isle.
Then swell the song both loud and long,
Till rocks and forest quiver;
"God save our Queen and Heaven bless
The Maple Leaf forever!"

Refrén

Nemzeti himnuszok
Kanada kultúrája
Vér nélküli sebészet

A vér nélküli sebészet (angolul: bloodless surgery) valójában az idegen vér transzfúziótól (adástól) mentes sebészeti ellátást jelenti, amely napjainkra már megvalósult, terjedőben van.

Előzménye

Az 1970-es évek óta tartják e módszert kívánatosnak, mert félelem alakult ki a vérátömlesztéssel átvihető fertőzésektől. Van aki még eddig nem azonosított kórokozók ilyen úton való terjedésétől tart, van aki az immunreakciók veszélyétől vagy a vérkészletek relatív csökkenésétől fél. Jehova tanúi vallási okokból utasítják el a vérátömlesztést.

Először 1964-ben végzett Denton Cooley Houstonban allogén transzfúziótól mentes szív- és érsebészeti beavatkozást, azóta már ezernél is többet. Kollégája Ronald Lapin a kalifornia Norwalk-ban létrehozta a vér nélküli sebészeti ellátásra specializálódott első egészségügyi központot, módszerét számos helyen követték, ma már 200-nál is több intézményben folynak ilyen programok.

Magyarországon egy közlemény szerint 1989-től 1999 májusáig 24 betegnél alkalmaztak a debreceni klinika szívsebészetén  kidolgozott komplex vérveszteséget csökkentő módszert.

A gyakorlatban több eljárás is megvalósítja a kitűzött célt.

Amerikában 15 kórház rendelkezik átfogó vérmegőrző programmal, és a vér nélküli ellátás hívei szerint 75 ezer orvos alkalmazza ezt a gyógyítási módot.

Források
 Medical Tribune, (magyarul – kétheti lap, orvosokról, orvosoknak II. Évf. 1. sz. 2005. január 20. 10-11. oldal.)
 Time Magazine Special Report (http://www.time.com/time/reports/heroes/bloodless.html ) 
 Outline of techniques used (http://www.bloodlessmed.com/Pages/alternatives.htm) 
 Report on a conference in Moscow concerning bloodless surgery (Jehovah's Witness website) (https://web.archive.org/web/20050207080812/http://www.watchtower.org/library/g/1999/4/22a/article_01.htm) 
 Bloodless surgery helps save lives – Imperial College, London (http://www.imperial.ac.uk/P3731.htm) 
 noblood.org – A 'virtual community' for healthcare professionals and others who wish to discuss bloodless medicine (http://www.noblood.org/ )

Sebészet
Stanford Egyetem

A Stanford Egyetem (angolul Stanford University, teljes nevén Leland Stanford Junior University) magánalapítású egyetem a Kalifornia állambeli Stanfordban, nagyjából 60 kilométerre délkeletre San Franciscótól. Leland Stanford vasúti iparmágnás, USA-szenátor, utóbb Kalifornia kormányzója alapította 1885-ben. 16 éves korában tífuszban elhunyt egyetlen fiának, Leland Stanford, Jr.-nak az emlékére hozta létre a gyermeke nevét viselő intézményt.

A Stanford Egyetem a Szilícium-völgy szívében fekszik, földrajzilag és történelmileg is. Tudományos és sportélete egyaránt jelentős. Az intézethez tartozik a Stanford Linear Accelerator Center (SLAC) nevű részecskefizikai kutatóközpont.

Ismertebb munkatársak és tagok 
 Kenneth Arrow Nobel-díjas közgazdászprofesszor
 Steven Chu Nobel-díjas, fizikaprofesszor, 1987 és 2004 között.
 Milton Friedman Nobel-emlékdíjas közgazdászprofesszor, Hoover Institute
 Kálmán Rudolf Emil (1930) amerikai magyar villamosmérnök, matematikus, az MTA tagja, 1964–1971 között az egyetem oktatója
 Donald Knuth, a TeX megalkotója és a számítógép-tudomány úttörője, professor emeritus
 Robert Laughlin, Nobel-díjas, fizikaprofesszor, 1989 és 2004 között
 Lawrence Lessig, a szellemi tulajdonnal és az alkotmányjoggal foglalkozó professzor
 John McCarthy, a mesterséges intelligencia kifejezés kiötlője, a Lisp programozási nyelv megalkotója.
 Douglas Osheroff Nobel-díjas fizikaprofesszor
 Martin Lewis Perl Nobel-díjas fizikaprofesszor
 Charles Richter szeizmológus, a Richter-skála megalkotója
 Myron Scholes Nobel-emlékdíjasdíjas közgazdászprofesszor
 Paul Berg Nobel-díjas kémiaprofesszor
 Pólya György matematikaprofesszor
 Szegő Gábor matematikaprofesszor
 Alvin E. Roth Nobel-emlékdíjas közgazdászprofesszor

Tagság
Az egyetem az alábbi szervezeteknek a tagja:

Leányszervezetek
Az egyetem alá az alábbi szervezetek tartoznak:

Ingatlanok és szervezetek
Az egyetem alá az alábbi ingatlanoknak és szervezeteknek a tulajdonosa:

Irodalom
 Lee Altenberg, Beyond Capitalism: Leland Stanford's Forgotten Vision (Stanford Historical Society, 1990)
 Ronald N. Bracewell, Trees of Stanford and Environs (Stanford Historical Society, 2005)
 Ken Fenyo, The Stanford Daily 100 Years of Headlines (2003-10-01) 
 Jean Fetter, Questions and Admissions: Reflections on 100,000 Admissions Decisions at Stanford (1997-07-01) 
 Ricard Joncas, David Neumann, and Paul V. Turner. Stanford University. The Campus Guide. Princeton Architectural Press, 2006. Available online.
 Stuart W. Leslie, The Cold War and American Science: The Military-Industrial-Academic Complex at MIT and Stanford, Columbia University Press 1994
 Rebecca S. Lowen, R. S. Lowen, Creating the Cold War University: The Transformation of Stanford, University of California Press 1997

További információk 
 Hivatalos honlap 
 Hivatalos sporthonlap

Lásd még
 Stanfordi börtönkísérlet

Kalifornia egyetemei
Gyergyótölgyes

Gyergyótölgyes (románul Tulgheș) falu Romániában, Hargita megyében. Tulsóvíz, Tölgyes, Újmező és Régi Pojána részekből áll. 1887-től járási székhely volt.

Fekvése
Gyergyószentmiklóstól 30 km-re északkeletre a Putna-patak Kis-Besztercébe ömlésénél fekszik.

Nevének eredete
Nevét az ezen a tájon ritka tölgyfaerdeiről kapta.

Története
A falu a 18. századi Besztercei tutajozásnak köszönheti kialakulását. A gyergyói fa és borvízszállítmányok így messze földre eljuthattak, itt volt a moldvai vám. 1817-ben kápolnát építettek, 1890-ben épült római katolikus temploma. 1910-ben 3878 lakosából 2572 magyar, 1032 román, 19 német volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyótölgyesi járásának székhelye volt. 1992-ben társközségeivel együtt 3751 lakosából 2409 román, 1312 magyar, 28 cigány és 2 német volt. A központnak 3657 lakosa volt. 2002-ben testvértelepülési kapcsolatot létesített a szatmári (Magyarország, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye) Jánkmajtis, 2013-ban pedig az ormánsági (Magyarország, Baranya megye) Kémes községekkel.

Látnivalók
 Ortodox fatemploma 1828-ban épült, a Már-patak völgyében áll és egy korábbi, 18. századi templom helyére épült.
 A Szent Péter Pál fakápolna 1922-ben épült.
 Határában van a Tölgyesi-szoros, a Kis-Beszterce 3 km-es völgyszorosa melyen fontos kereskedelmi útvonal vezetett Moldvába.
 A ditrói út melletti első világháborús emlékművet a Ceaușescu-rendszerben megsemmisítették, helyén ma román emlékmű áll.

Híres emberek
 Itt született 1904-ben Talpassy Tibor költő, író.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Gyergyóújfalu

Gyergyóújfalu (románul Suseni, németül Hochfeld) falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
Gyergyószentmiklóstól 12 km-re délnyugatra, a Visszafolyó-patak Marosba ömlésénél fekszik.

Története
A falu eredetileg a mai Katorzsa nevű határrészen feküdt, de a Maros áradásai miatt a Gál család birtokára, a község mai helyére a Visszafolyó-patak Marosba való torkollásához költözött. 1567-ben említik először Wijfalw néven. 1576-ban már virágzó plébániája volt, a Barátos nevű helyen az eredeti templom helyére épített kis templom azonban 1762-ben összedőlt. Mai Sarlós Boldogasszony temploma 1825 és 1830 között épült, tornya 1844-ben készült.

A falu törvényei 1581-ben íródtak, ez a Székelyföld legrégebbi ilyen dokumentuma (a zaláni néhány hónappal később íródott). 1596-ban a Gál András felkelés alkalmával felégették, a felkelt székelyek ugyanis itt próbálták megállítani Báthory Zsigmond és Apafi Miklós seregét. Az elesetteket a templom melletti Sírhalom nevű helyre temették. 1630-ban és 1658-ban a tatárok pusztították.

1707-ben az osztrákok Marosfőnél szétverték Both András kuruc seregét, mely után a falut felégették. A Vaslábra menő út mellett emlékmű hirdeti a csata emlékét. 1717-ben pestis pusztított. 1910-ben 4225 lakosából 3950 magyar, 171 német, 65 rutén, 18 szlovák. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásához tartozott. 1992-ben 5613 túlnyomórészt magyar lakosa volt.

Látnivalók
 Itt van Románia legnagyobb kőbányája, ahol andezitet is bányásznak.
 Területe borvízben rendkívül gazdag, borvízét „Hajnal” néven palackozták.

Híres emberek 

Itt született 1913-ban Szántó Árpád fizikus, fizikai szakíró, egyetemi oktató.
Itt született 1913-ban Székely Károly kutató orvos, orvosi szakíró, egyetemi oktató.
Itt született 1936-ban Domokos Péter irodalomtörténész, nyelvész, a finnugor nyelvű irodalmak és népköltészet kutatója, 2007-től professor emeritus († 2014)
Itt született 1946-ban Szőcs Katalin vegyészmérnök, kémiai szakíró, feltaláló.
Itt született 1994-ben Bogdan Olarson művész, alkotó, tanár, kutató.

Jegyzetek

További információk 
 
 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Gyilkostó

Gyilkostó () üdülőtelepülés Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
Klimatikus üdülőhely közigazgatási központjától, Gyergyószentmiklóstól 28 km-re keletre, a Békás-patak völgyében, a Kis-, a Nagycohárd és a Gyilkoskő között.

Nevezetességek
Nevezetessége a Gyilkos-tó, melyből még ma is kiállnak a völgy elöntött fenyőcsonkjai. Neve a felette emelkedő Gyilkos-hegy nevéből való, amely talán egy egykori gyilkosságra utal, de utalhat a hegyre vezető ösvények veszélyes voltára is. Román neve Lacu Roșu (jelentése Vörös-tó, Vereskő-tó) onnan ered, hogy a Vereskő-patak vasokkeres hordaléka sokszor rozsdavörösre színezi a tó vízét. A tó 1837-ben hegycsuszamlással keletkezett, amikor a sziklaomlás elzárta a Békás- és a Vereskő-patak útját. A tó 983 m magasan fekszik, legnagyobb mélysége 11 m. A tó a Kárpátok egyik legfestőibb tava, melyet 1000 m feletti sziklacsúcsok öveznek.

Kapcsolódó szócikkek 
Gyilkos-tó

Jegyzetek

Külső hivatkozások
Kalandos Hegyi Túrák, Kanyoning, Barlangászat, Hegyi Kerékpár, Sziklamászás – Gyilkostó Adventure

Hargita megye települései
Gyergyószentmiklós
Gyulavarsánd

Gyulavarsánd (románul Vărșand) falu Romániában Arad megyében.

Fekvése 
Gyulától 7 km-re délkeletre a Fehér-Körös bal partján, a határ túloldalán fekszik, Nagypél községhez tartozik.

Története 
1214-ben Wossian néven említik először. A középkorban birtokosai szerint Petővarsánd (1369) és Középvarsándként (1429) is említik. Valószínűleg az alán néphez tartozó Varsány törzsbeliek alapították. 1332-ben egyházas hely volt. 1459-ben itt vertek hidat a Körösön a könnyebb közlekedés számára. A falu a báró Névery család ősi birtoka.
1910-ben 2802 lakosából 2118 román és 634 magyar volt.

A trianoni békeszerződésig Arad vármegye Kisjenői járásához tartozott. Ma közúti határátkelőhely Gyula felé.

Nevezetességei 
A településtől keletre halad el a szarmaták által 324 és 337 között épített, az Alföldet körbekerülő Csörsz-árok vagy más néven Ördögárok nyomvonala.

Jegyzetek

További információk 
Gyulavarsánd a Magyar Katolikus Lexikonban

Arad megye települései
Határátkelőhelyek
Arad vármegye települései
Haraly

Haraly () falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Gelencéhez tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 10 km-re délkeletre, a Feketeügybe igyekvő Haraly-patak mellett fekszik.

Története
A falu felett a 750 m magas Barátok-hegyén őrtorony állott, a hagyomány szerint domonkos kolostor volt ott. Egyesek szerint a faluban egykor egy német lovagok által épített toronyerőd is volt, nyoma nem maradt. Más források a templomosok által fenntartott haralyi birtokról tesznek említést, de ma már nem találni erre nyomokat. Állítólag a templomos lovagok eltűnése után a Johanitták vették birtokba Haraly területét.  Szűz Mária tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 15. században épült, 1796-ban barokk stílusban bővítették, 1865-ben javították. 1978-ban egy régi falkép töredéke került napvilágra. 1899-ben a faluban tűzvész pusztított. 1910-ben 406 magyar lakosa volt.

A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott. 1992-ben 274 lakosából 272 magyar és 2 román volt.

Haralyt mint a kádárok falvát említhetjük meg, hiszen a két világháború között 30 mesternél is több dolgozott, alkotott itt, termékeiket pedig a környéken és távolabbi vidékeken is árulták. Ma már csak páran dolgoznak, ezek közül megemlíthetjük Szőke Tibor munkáit, aki próbálja megtalálni a múltat és megalkotni azokat az elfeledett tárgyakat és edényeket, amelyeket a már nemlétezők mindennapjaikon használtak. Ezekkel a portékákkal büszkélkedtek Haraly kádárai a múltban, és a ma munkálkodók kötelessége a megőrzés és újra tudatba hozás. Haralyban még nem működik kádár múzeum, de az érdeklődők betekinthetnek a még dolgozó kádárok műhelyébe, beülhetnek a kádározópadba, és a kézvonóval faraghatják a dongát. A haralyi kádárok fenyőfakádárok voltak, de a 40-es évektől tölgyfából és eperfából is készítettek termékeket, ilyenek voltak a kis eperfa hordócskák és a nagyobb méretben készült boros tölgyfa hordók meg ecetes bükkfa hordók. Haraly megmaradása és fejlődése ezen portékák széles körű felhasználásában rejlett. Ma már nagyobb a tét, mert ma a mesterség megmaradása és átadása a cél. Az utolsó kádárok: Szőke Domokos († 2011), Szőke Tibor, Tarcsi János és Veres Imre († 2008).

Híres emberek
 Itt született 1920-ban Gazda Ferenc nyelvész.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
https://web.archive.org/web/20120114071037/http://kadarsag.haraly.ro/helytortenet.html
https://web.archive.org/web/20170915235536/http://haraly.ro/

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Lunca de Jos (egyértelműsítő lap)

Gyimesközéplok román neve
 Lunca de Jos, Fehér megye
Suseni (egyértelműsítő lap)

Suseni település Romániában, Argeș megyében
 Suseni település Romániában, Fehér megyében
 Suseni település Romániában, Giurgiu megyében
 Suseni település Romániában, Gorj megyében
 a Hargita megyei Gyergyóújfalu román neve
 a Hunyad megyei Malomvízszuszény román neve
 a Maros megyei Marosfelfalu román neve
 Suseni település Romániában, Vâlcea megyében megyében
 Suseni település Romániában, Vaslui megyében
Diomede-szigetek

A Diomede-szigetek (orosz острова Диомида, angol Diomede Islands) egy szigetcsoport a Bering-szoros közepén. Két tagja van, a Nagy-Diomede (Imaqliq vagy Ratmanov-sziget) Oroszországhoz, a Kis-Diomede (Inaliq vagy Krusenstern-sziget) az Amerikai Egyesült Államokhoz tartozik. A két államszövetség szárazföldi területei közötti távolság itt mindössze 3,8 km. A Nagy-Diomede egyben Oroszország legkeletibb pontja is – az USA legnyugatibb pontja az Aleut-szigetek utolsó tagján található.

A két földdarab között nemcsak nemzetközi határ húzódik, hanem a dátumválasztó hosszúsági kör is.

A szigetek egyetlen lakott települése a Kis-Diomede nyugati felén lévő Diomede falu. Évtizedekkel ezelőtt az orosz sziget is lakott volt, de a hidegháború során a szovjet kormány a kontinensre költöztette a népességet. Napjainkban a sziget továbbra is lakatlan, csak egy orosz meteorológiai állomás található rajta, valamint egy lezuhant Li-2 katonai gép.

A szigetek szubglaciális vulkáni tevékenység során alakultak ki.

Itt át lehet látni az USA-ból Oroszországba, kb. 4 km van közöttük.

Történelme
A Diomede-szigeteket az európai felfedezők közül Szemjon Ivanovics Gyezsnyov pillantotta meg először, 1648-ban. Nevüket Vitus Bering dán felfedezőtől kapták, aki 1728-ban Szent Dioméd napján, augusztus 16-án érkezett a szigetekhez.

Az Alaszka eladását rögzítő 1867. évi szerződés Oroszország és az Egyesült Államok között úgy rendelkezik, hogy a határ egyenlő távolságra húzódjon a két szigettől, majd egyenesen észak felé tartva ossza ketté a Jeges-tengert.

A két sziget őslakosai – akár vízi úton, akár a befagyott szoros jegén át – rendszeresen látogatták egymást, eljártak egymás ünnepségeire és kereskedtek is. A hidegháború idején ennek vége szakadt, a határszakasz szigorú ellenőrzés alá került; az alaszkaiak – a két blokk közötti más határok mintájára – Jégfüggönynek nevezték el.

1987-ben Lynne Cox hosszútávúszó a -os vízben átúszott az amerikai oldalról a szovjet oldalra – ez a hidegháború befejeződésének egyik jelképes mozzanata.

A Bering-szoros alatt vezető Alaszka–Oroszország-alagút terveiben a szigetek megállókként szerepelnek.

Jegyzetek

További információk
A Diomede-szigetek 
Diomede - Welcome to Alaska 
Community Profile: Little Diomede (pbs.org) 

Alaszka földrajza
Oroszország szigetcsoportjai
Az Amerikai Egyesült Államok szigetcsoportjai
Cserépváralja

Cserépváralja község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Mezőkövesdi járásban.

Fekvése 
A Bükk-vidék középső-déli részén fekszik, a megyeszékhely Miskolctól körülbelül 50 kilométerre délnyugatra. A szomszédos települések: északkelet felől Kács, kelet felől Tibolddaróc, dél felől Tard, délnyugat felől Bogács, nyugat felől pedig Cserépfalu. A legközelebbi város a 18 kilométerre délre fekvő Mezőkövesd.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, két irányból: a 3-as főút Mezőkövesd és Mezőnyárád közti szakasza felől, Tardon át a 25 113-as számú mellékúton, illetve Cserépfalu felől egy szerpentines, számozatlan önkormányzati úton.

Története 
A terület már az ókorban is lakott volt. Először 1214-ben említik. Várát 1248–1350 közt építhették. 1596-ban Eger eleste után őrsége megfutamodott így a török harc nélkül szállta meg. 1687-ben ostrommal szabadították fel a császári csapatok.
1697-ben helyreállították, 1703-ban itt tartották fogva a kurucok Telekessy István egri püspököt. A vár valószínűleg a Rákóczi-szabadságharc idején pusztult el. 1711-ben L'Huillier Ferenc egri várkapitány megvásárolta a várat és köveiből a vár alatt kastélyt építtetett. A vár megmaradt részeit egy ideig még raktárként használták. Ma csak csekély kőfalmaradványok és sáncnyomok figyelhetők meg.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Molnár Józsefné (független)
 1994–1998: Molnár Józsefné Pongó Margit (független)
 1998–2002: Dr. Bótáné Pongó Margit (független)
 2002–2006: Dávid Zoltán (független)
 2006–2010: Dávid Zoltán (független)
 2010–2014: Dávid Zoltán (független)
 2014–2019: Dávid Zoltán (független)
 2020-től: Dávid Zoltán (független)

A településen a 2019. október 13-án tartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki az első helyen, Dávid Zoltán korábbi polgármester és két kihívójának egyike között. Az emiatt szükségessé vált időközi választáson, amit 2020. január 12-én tartottak meg, már csak a holtversenyben részes két jelölt indult, és végül Dávid Zoltán ezúttal is meg tudta szerezni a győzelmet, amivel megtarthatta faluvezetői posztját.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,8%-a magyarnak mondta magát (5,2% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 80,6%, református 1,6%, felekezeten kívüli 4,1% (13,5% nem válaszolt).

Látnivalók 
 kaptárkövek
 Barlanglakásos tájház berendezve, valamint nagyszámú elhagyott barlanglakás
 Cserépvár romjai (a község határában a Nádor-patak völgyében emelkedő Várhegyen található)
 Kastély romjai
 Egykori L’Huillier-kastély kápolnája
 Modern templom (Csaba László terve alapján, 1961)
 Túraútvonal Kácsra (piros jelzés)
 Római katolikus kápolna   
 Országos turistaútvonal
 Farkas-kői-sziklaüreg

Képek

Testvértelepülés 
  Pálpataka, Románia

Jegyzetek

További információk 

 Hivatalos oldal
 Cserépváralja műemlékei a Műemlékem.hu-n

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Űrhajó

Az űrhajók saját létfenntartó rendszerrel rendelkező űreszközök, melyek emberek szállítására is alkalmasak. Az első személyzetes űrhajó a Vosztok–1, amellyel Jurij Gagarin 1961. április 12-én hajtotta végre a történelem első űrrepülését.

Az 1970-es években jelentek meg a teherűrhajók, melyek személyzet nélkül képesek utánpótlást szállítani a Föld körüli pályán keringő űrállomásokra.

Megépített, vagy fejlesztés alatt álló űrhajók

Szuborbitális űrhajók, hiperszonikus repülőgépek
 X–15 – (USA)
 Hyper-X vagy X–43 – (USA)
 SpaceShipOne – (USA)
 SpaceShipTwo – (USA)

Orbitális űrhajók
 Vosztok (Vosztok-program) – (Szovjetunió)
 Mercury (Mercury-program) – (USA)
 Voszhod (Voszhod-program) – (Szovjetunió)
 Gemini (Gemini-program) – (USA)
 Apollo (Apollo-program),(Skylab-program)   – (USA)
 Szojuz (Szojuz-program) – (Szovjetunió)
 Space Shuttle – (USA)
 Buran – (Szovjetunió)
 Sencsou (Sencsou-program) – (Kína)
 Dream Chaser – (USA)
 Kliper – (Oroszország)
 Fegyeracija – (Oroszország)
 CST–100 Starliner – (USA)
 SpaceX Dragon Crew - (USA)
 SpaceX Starship - (USA)

Teherűrhajók

 TKSZ – (Szovjetunió)
 Progressz – (Szovjetunió/Oroszország)
 Automated Transfer Vehicle (ATV) – (Európa)
 H–II Transfer Vehicle – (Japán)
 SpaceX Dragon – (USA)
 Cygnus – (USA)
 Tiencsou – (Kína)

Holdűrhajók
 Apollo (Apollo-program) – (USA)
 Orion/Crew Exploration Vehicle (CEV) – (USA)

Jelenleg csak két űrhajótípust használnak rendszeresen űrrepülésekre: Szojuz,  Sencsou.

Kapcsolódó szócikkek 
 Daedalus terv

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
 Űrkutatás az interneten – Űrhajók

Külföldi oldalak