Báthori-család

A Báthoriak (korábban Bátoriak, más írásmód alapján Báthoryak), egy sváb származású, a Gutkeled nemzetség Majádi főágának Bátori ágából eredő magyar főnemes család, amely tagjai közül számos középkori főméltóság, erdélyi vajda, illetve fejedelem került ki – sőt, egy lengyel király is. A család három ágra vált, az ecsedi, a szaniszlófi és az utóbbiból eredő somlyai ágakra.

A család kialakulása 
Bereck egy évszám nélküli oklevél szerint IV. László (Kun László) királytól kapta adományba Abram, Bátur és Kis-Bakta helységeket „hű szolgálataiért”. Bereck ekkor elhagyta régi (de Rakomaz) előnevét és Bátorról (Batur), birtokaimak központjáról kezdte nevezni magát, ebből alakult ki a Báthori családnév. Bátori Bereck gyermekei közül I. János és Lökös lett a két fő ágra szakadt Báthory család két őse. A Bátoriak a III. András halála utáni feudális anarchiában birtokaik helyzetéből adódóan eleinte Borsa Kopasz (és testvére, Borsa Beke) szerviensei voltak, de viszonylag hamar átálltak Károly Róberthez. Bátori I. János a király oldalán harcolt a rozgonyi csatában, ahol két szerviense is elesett.

János László nevű fia (a későbbi szabolcsi főispán) a Pok nemzetségből származó Medgyesaljay Móricz Medgyesy Anna néven ismert lányát vette feleségül – utódaik a somlyai Báthory család tagjai. Bátori Lökös Péter nevű fia 1345-ben Itáliában tanult és 1347-ben alig 15-17 évesen váradi kanonok lett, de mivel bátyja meghalt, kilépett az egyházi rendből (még föl sem szentelték), és tőle származott le az ecsedi Báthory család.

1325-ben Bereck fiait Károly Róbert király megerősítette az apjuk által nyert javakban, és még ebben az évben megkapták Ecsedet is. 1325-ből származik a Báthory-család címere. 1334-ben kapták meg Bereczk fiai az engedélyt arra, hogy Ecsed mellett a mocsárban várat építhessenek s azt »Hűség«-nek nevezhessék.

1330-ban Bereck fiai és utódai abban – a később úriszéknek nevezett – kiváltságban részesültek, hogy a birtokaikon élő népek felett a megyés ispán helyett ők bíráskodhattak, és akár halálos ítéletet is hozhattak.
1332-ben névadójuk, Bátor városa árumegállító jogot kapott, mégsem ez, hanem a mocsarakkal körülvett, jobban védhető Ecsed lett később a család központi birtoka.
 
Az Ecseden felépült vár köré rövid időn belül hatalmas uradalom alakult ki. 1335-ben a Gutkeled nemzetség Farkas-ágától megszerezték a sárvármonostori kegyuraságot, amellyel együtt járt Szentmárton, Vállaj és Kálmánd helységek haszonélvezeti joga is. 1338-ban csere útján megszerezték Szaniszlót, 1341-ben Fábiánházát, 1348-ban elnyerték a királytól Mérket is.

A család a 14. század első évtizedeiben két ágra szakadt. Az egyik Szilágysomlyót kapta birtokul és ettől kezdve somlyai Báthorynak nevezte magát.

A másik ágból származó, Itáliában tanult Péter a szabolcsi Ecsedet szerezte meg, leszármazottai nyíri vagy ecsedi Báthoriaknak hívták magukat.

A somlyói ág megmaradt katolikusnak, az ecsedi ág viszont a 16. század közepén áttért protestáns hitre.

A családnév helyesírása 

Van olyan könyv, amelyben mindegyik Báthori i-vel szerepel.
Vannak olyan könyvek, amelyek a somlyaiakat y-nal, az ecsedieket pedig i-vel adják meg.
Van olyan könyv, amelyik mindegyik Báthoryt y-nal írja.

A történelmi tulajdonnevek helyesírásáról a magyar helyesírás szabályai itt találhatók. Eszerint (157.a) elsősorban a saját vagy a család írásmódját kell használni, méghozzá a hozzánk legközelebbi korból (157.b). Úgy tűnik, ebben a család nem egységes a 16. és 17. század fordulóján (Aláírások: István Kristóf Gábor Boldizsár Zsigmond), ami a hozzánk legközelebb eső kor. A következő a már kialakult szokás (157.c), ebben a szakirodalomban úgy tűnik, hogy az ecsedieket és a koraiakat inkább i-vel, a somlyaiakat inkább y-nal írják. Legutoljára a kialakulatlan írásmódnál (157.d) minimálisan hagyományos, mai szemmel sem zavaró alakot kell használni.

A szakirodalom zömével összhangban a korai Bátoriakat teljesen fonetikusan, i-vel és h nélkül, az ecsedi Báthoriakat h-val és i-vel, a somlyói Báthoryakat h-val és y-nal írja. De ettől is lehetséges eltérés, amikor bizonyítható, hogy az újkorban, magyar nyelvű levélben ő másképpen írt.

Korai Báthoriak 

 Bátori Bereck (1276–1321)
 Bátori János (bihari főispán)(I. János)(1343): Bereck fia
 Bátori Miklós (székely ispán): Bereck fia
 Báthori András (püspök): Bereck fia, váradi püspök (1329–1345)
 Bátori Lökös: Bereck fia → ecsedi Báthoriak
 Bátori Klára: Bereck lánya
 Bátori István (I. István): Bátori János (bihari főispán) fia, ága kihalt
 Bátori György (I. György) (1364): Bátori János (bihari főispán) fia, ága unokáiban halt ki, fia János
 Bátori László (szabolcsi főispán) (I. László) (1351): Bátori János (bihari főispán) fia
 Bátori Benedek, Lökös fia
 Bátori György (II. György): Bátori László (szabolcsi főispán) fia, lovag, „nádori ember” (1389)
 Bátori Szaniszló: Bátori László (szabolcsi főispán) fia → szaniszlófi Báthoryak
 Bátori Erzsébet: Bátori László (szabolcsi főispán) lánya, Debreceni (Pál fia) Gergely felesége
 Bátori Antal: II. György fia 1415-ben leánynegyedben perelték a Móriczfiak birtokát

Valamelyik György 1412-ben somlyói jobbágyaival levelezett.

Szaniszlófi Báthoryak 

 Báthory János, Báthory Szaniszló fia
 Báthory László, Báthory Szaniszló fia
 Báthory István (1427-ben említik),  Báthory Szaniszló fia
 Báthory László, István fia
 Báthory György, István fia
 Báthory Péter, István fia
 Báthory Mátyás, István fia
 Báthory Miklós (1462–1500), István fia → somlyói Báthoriak
 Báthory Dominik, István fia
 Báthory Pelbárt, István fia
 Báthory János, István fia
 Báthory István, István fia
 Báthory Anna (?–1570), István lánya
 Báthory Veronika, István lánya
 Báthory Potencia, István lánya
 Báthory Jadviga, István lánya
 Báthory Margit, István lánya
 Báthory Borbála, István lánya
 Báthory Péter, János fia 
 Báthory Imre, János fia

Somlyói (Somlyai) Báthoryak 

Bátori Bereck fia János fia László Somlyót kapta hozományul, utódai pedig felvették a somlyói előnevet.

 Báthory István (1477–1534) erdélyi vajda, Báthory Miklós fia
 Báthory Kristóf (1530–1581) erdélyi vajda, Báthory István (1477–1534) erdélyi vajda fia
 Báthory István (1533–1586) erdélyi fejedelem, lengyel király, Báthory István (1477–1534) erdélyi vajda fia
 Báthory András (szatmári kapitány), Báthory István (1477–1534) erdélyi vajda fia
 Báthory Anna (?–1570), Báthory István (1477–1534) erdélyi vajda lánya
 Báthory Griseldis (1569–1590), Báthory Kristóf erdélyi vajda lánya
 Báthory Zsigmond (1572–1613) erdélyi fejedelem, Báthory Kristóf fia
 Báthory István (krasznai főispán, 1553–1601), Báthory András szatmári kapitány fia
 Báthory András (1566–1599), bíboros, erdélyi fejedelem, Báthory András szatmári kapitány fia
 Báthory Boldizsár (1555–1594), Báthory András szatmári kapitány fia
 Báthory Gábor (1589–1613), erdélyi fejedelem, Báthory István krasznai főispán fia
 Báthory András (1597–1637), Báthory István krasznai főispán fia
 Báthory Zsófia (1629–1680), Báthory András (1597–1637) lánya

Ecsedi Báthoriak 

Bereck gyermekei közül a birtokaikon való megosztozásukkor Ecsed Lökös fia Péter-nek jutott, ez alkotta később az ecsedi ágat.

Birtokközpontjuk a mai Nagyecsed volt. Egy részük bátori előnévvel szerepel, mert ők birtokolták a névadó Bátort. A 14. század végén egy Báthori lány házassága és a Marczali családdal kötött örökösödési szerződés révén megszerzik a Marczaliak somogyi birtokait is.

 Báthori Péter Báthory Lökös fia, szatmári főispán 1408-ban
 Báthori János (szabolcsi főispán), Báthori Péter fia
 Báthori István (országbíró, ?–1444) (I. István) Báthori János (szabolcsi főispán) fia
 Báthori Bertalan (?– Tábor, 1438. augusztus-szeptember), Báthori János (szabolcsi főispán) fia, Albert király kíséretében, Tábor ostromakor halt meg 
 Báthori Tamás (?–1444-45) Báthori János (szabolcsi főispán) fia, 1440-ben , lányai: Margit, Erzsébet, Potenciána, Veronika 
 Báthori László (főispán) (†1474)(I. László), Báthori István (országbíró, ?–1444) fia, szatmári és zarándi főispán
 Báthori Margit (1420?–1498), Báthori István (országbíró, ?–1444) lánya, Szilágyi Mihály kormányzó, majd Bánffy Pál felesége

 Báthori István (erdélyi vajda, 1430–1493)(II. István) Báthori István (országbíró, ?–1444) fia, a kenyérmezei csata parancsnoka
 Báthori András (?–1495) (III. András), Báthori István (országbíró, ?–1444) fia, lovászmester (1460) 
 Báthori Miklós (váci püspök) (II. Miklós), Báthori István (országbíró, ?–1444) fia, váci püspök (1474–1506)
 Báthori István (nádor) (III. István) (1477–1530) Báthori András (?–1495) fia, a sánta
 Báthori György (főlovászmester, ?–1534) (V. György), Báthori András (?–1495) fia, főlovászmester (1505–1534), somogyi főispán
 Báthori András (tárnokmester) (†1534) (IV. András), Báthori András (?–1495) fia, tárnokmester (1527–1534), szatmári és szabolcsi főispán, a mohácsi csatában a nyírségi csapatok parancsnoka

 Báthori György (?–1570) (VI. György), Báthori András tárnokmester fia, Báthori Erzsébet apja. Feleségül vette somlyai Báthory Annát, ezzel egyesült a család két nagy ága.
 Báthori András (országbíró) Bonaventura (?–1566) (V. András), Báthori András tárnokmester fia
 Báthori Miklós (országbíró) (1520?–1584)(III. Miklós), Báthori András tárnokmester fia
 Báthori István (országbíró, 1555–1605) (V. István), Báthori György (?–1570) és somlyai Báthory Anna fia
 Báthori Erzsébet (1560–1614), Báthori György (?–1570) és somlyai Báthory Anna lánya

Az ecsedi és a somlyai ág összekapcsolódása
Ecsedi Báthori II. András egyik fia, Báthori György 1550-ben házasságot kötött Báthory Annával, Bélteki Drágffy Gáspár özvegyével.

A menyegzőnek nagy politikai, gazdasági és vallási jelentősége volt. A mohácsi vészt követően a magyar arisztokráciát megosztotta a kettős királyválasztás is: az ecsediek Habsburg Ferdinánd pártján voltak, míg a somlyaiak a Szapolyai-család hívei maradtak. Báthory Anna maga a reformáció támogatója, elkötelezett evangélikus volt. A házaspár elősegítette az első protestáns egyházszervezet kiépítését, az óvári, erdődi és csengeri zsinatok megtartását. Támogatták tiszántúli fiatalok tanulását a Wittenbergi Egyetemen.

A házasság hatalmas birtokkoncentrációval járt, egyben összeköttetést teremtett a Királyi Magyarország és Erdély között.

Nyírbátorban a házasságot követően vált a Szent György-plébániatemplom református templommá. Ez évszázadokra meghatározta a település felekezeti viszonyait.

Kapcsolódó szócikkek 
 Erdélyi fejedelmek listája

Jegyzetek

Források 

  
  
  
Documenta ad historiam familiae Bátori de Ecsed spectantia I. Diplomata 1393-1540. Ad edendum praeparaverunt Richardus Horváth, Tiburtius Neumann, Norbertus C. Tóth. Szerk. C. Tóth Norbert. Nyíregyháza, 2011 (könyvismertetés Szaszkó Elek 2011, Turul 84/3, 105-107).
 Báthori várkastély A Báthori család története
 
 Borovszky Samu Szatmár vármegye
 Gyulafehérvári káptalan levéltára (1357)

További információk 
 http://lexikon.katolikus.hu/B/Báthori.html
Nagy László: A rossz hírű Báthoryak; Kossuth, Bp., 1984
Tanulmányok Nyírbátor és a Báthori család történetéhez; szerk. Dám László; Báthori Múzeum, Nyírbátor, 1986 (Folia historica et ethnographica)
Tempfli Imre: A Báthoryak valláspolitikája; Márton Áron, Bp., 2000 (Studia theologica Budapestinensia)
Erdély és a Szentszék a Báthory korszakban. Kiadatlan iratok, 1574–1599; sajtó alá rend. Kruppa Tamás; SZTE, Szeged, 2004 (Adattár XVI-XVIII. századi szellemi mozgalmaink történetéhez)
Az ecsedi Báthoriak a XV-XVII. században; szerk. Szabó Sarolta, C. Tóth Norbert; Báthori István Múzeum, Nyírbátor, 2012 (A Báthori István Múzeum kiadványai)
Magyar Zoltán: A híres Báthoriak. Történelmi emlékek és folklórhagyományok; Kairosz, Bp., 2012
Sárkányok, főurak, asszonyok. A Báthoryak a művelődés- és irodalomtörténetben; szerk. Mercs István, előszó Kiss Gy. Csaba; Móricz Zsigmond Kulturális Egyesület, Nyíregyháza, 2015 (Modus hodiernus)

 
Erdélyi történelmi családok
Örökös főispánok