Báránd

Báránd község Hajdú-Bihar vármegyében, a Püspökladányi járásban.

Fekvése 
Debrecentől 50 kilométerre fekszik, a vármegye délnyugati részén, a Nagy-Sárrét északi vidékén. Közigazgatási területe, 2014-es statisztikai adatok szerint 4265 hektár.

Megközelítése 
Áthalad rajta a 42-es főút (amely ezen a szakaszon európai útnak is minősül, E60-as számozással); ez az út Püspökladánynál ágazik le a Budapesttől Debrecenen át az ukrán határig vezető 4-es főútból és ezen közelíthető meg az ártándi határátkelő is. Áthalad még a településen a 4801-es út is, amely Kabával (és azon keresztül Debrecen térségével) biztosít közúti összeköttetést.

A hazai vasútvonalak közül a MÁV 101-es számú a érinti, ennek révén közvetlen vasúti összeköttetése van mind Budapest, mind az országhatár irányába; a településen a vasútvonalnak egy megállási pontja van. Báránd vasútállomás a belterület északi széle mellett helyezkedik el, közúti elérését a 4801-es útból kiágazó 48 301-es számú mellékút teszi lehetővé.

Bárándot autóbuszjárat köti össze Püspökladánnyal, illetve Földessel.

Története 
Báránd már a középkorban a Nagyváradi római katolikus egyházmegye birtoka volt, neve Sarand, Carand, Zarand, Barand változatokban fordult elő.

1332–1336 között a  pápai tizedjegyzékben már szerepelt, tehát ekkor már egyháza is volt.

1573-ban Fráter György birtoka volt, aki el akarta cserélni a Bajoniakkal, de a csere elmaradt, mert azután is a nagyváradi püspök maradt a földesura.

A  19. század elején a kolozsvár-budapesti gyorskocsi egyik fontos állomása itt volt Bárándon.

Az 1900-as évek elején feljegyezték a település régi dűlőinek neveit is; melyek az Inacs, Kincses, Papérhát, Deáksziget és Peres nevű dülők voltak.

A 20. század elején Bihar vármegye Sárréti járásához tartozott.

1910-ben 4022 lakosából 4019 magyar volt. Ebből 697 római katolikus, 3239 református, 72 izraelita volt.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát, de kisebb roma közösség is él itt

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,1%-a magyarnak, 3% cigánynak, 0,2% németnek, 0,5% románnak mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 8,8%, református 63,5%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 10,8% (15,8% nem válaszolt).

2014-es statisztikai adatok szerint az akkori lakosságszáma 2635 fő volt, melyből az aktív korúak száma 1976 főt, a fiatalkorúaké 703 főt, az idősekét 597 főt tett ki. A népesség döntő része magyarnak vallotta magát; a foglalkoztatottság mértéke 50% volt.

Infrastruktúra 

A település infrastrukturális ellátottsága nagy fejlődésnek indult. A falun áthaladó nemzetközi főút kedvez a fellendülőben levő falusi turizmusnak. A faluban szinte mind az 1160 lakás be van kapcsolva a vezetékes ivóvízellátásba; vezetékes gázzal a lakások 85%, telefonnal, mobiltelefonnal 89-100%-a rendelkezik. A folyékony és szilárd kommunális hulladék a Berettyóújfalui szemétlerakó telepre kerül, szemétszállító autóval. A burkolt, portalanított utak aránya 37%. Az utóbbi években készült a legtöbb útburkolat. 2014-ben elkészült a szennyvízcsatornahálózat kiépítése. A fejlesztési elképzelések között megkülönböztetett fontosságú az útalapkészítés, útlefedés.

Sport 
A Bárándi Sport Egyesület fő ágai:
 Futball: Báránd KSE
 Birkózás:Berde László volt birkózó közreműködésével

Műemlékek 
 Református temploma - 1612-ben épült. 1775-ben kibővítették, tornyát néhány évvel később emelték.
 Római katolikus temploma - 1747-ben épült, 1891-ben gróf Csáky Miklós költségén kibővítették.
 A főtéren barokk Nepomuki Szent János szobor, Szent István szobor, második világháborús hősi emlékmű és  Kossuth szobor látható.
 Polgármesteri Hivatal 1910-ben épült műemléknek, előterjesztett épülete

Híres szülöttei 
 Futó Dezső (1916–1994) kisgazdapárti politikus
 Balassa Iván (1917–2002) néprajztudós
 Körtvélyessy Magda (1919–2007) festőművész
 Dunkel Lehelné Bottka Vilma (1923- ) iparművész, szövőnő
 Katona Irén (1938- ) óvónő és kulturális segítő pedagógus.
 Kabai Sándor (1946- ) mérnök és számítógépes grafikusművész.

Testvérvárosai 
  Székelyszentistván, Románia
  Páva, Románia
  Belzyce, Lengyelország

Források

Jegyzetek

További információk 
 Báránd hivatalos oldala
 Startlap linkgyűjtemény – Báránd
 Báránd közigazgatási portálja 
 Bárándi helyi tévé oldala

Ajánlott irodalom 

 Balassa Iván: Báránd története és néprajza. 1985, Báránd. 
 Szűcs Sándor: A régi Sárrét világa. 1992, Budapest. 

Hajdú-Bihar megye települései
Bihar vármegye települései