Békésy György

Békésy György (Georg von Békésy) (Budapest, 1899. június 3. – Honolulu, 1972. június 13.) magyar–amerikai biofizikus. 1961-ben elnyerte az orvostudományi Nobel-díjat „a belső fül, a csiga ingerlésének fizikai mechanizmusával kapcsolatos felfedezéseiért”.

Tanulmányai 

Békésy György 1899. június 3-án született Budapesten dr. Békésy Sándor (1860–1923) és Mazaly Paula (1877–1974) három gyermeke közül az elsőként. Kolozsvári születésű apja eredetileg bölcsészdoktor volt, majd közgazdaságtannal foglalkozott és a Kereskedelmi Minisztérium iparfelügyelőjeként külföldön volt szaktudósító; az első világháború alatt pedig a svájci magyar nagykövetség alkalmazottjaként dolgozott. A gyerekek apjukkal magyarul, anyjukkal németül beszéltek, így György magyar beszéde mindig is német hatásról árulkodott. Húga, Lola később Passuth Lászlóhoz ment feleségül; öccse, Miklós pedig 1954-ben agrármérnökként kapott Kossuth-díjat. Apja kiküldetései miatt György az elemi iskolát Münchenben (1904–1909) végezte, de a nyolcosztályos gimnáziumot már Konstantinápolyban, egy francia nyelvű jezsuita tanintézményben kezdte el. Négy év után a család 1913-ban az ifjútörökök államcsínye okozta felfordulás elől hazaköltözött, György pedig a budapesti Attila úti gimnáziumban folytatta tanulmányait. Néhány hónap múlva, 1913 végén azonban Svájcba utaztak, így Zürichben érettségizett a Minerva Intézetben 1916-ban, 17 éves korában. Mivel a svájci egyetemek csak 18. életévüket betöltött hallgatókat vettek fel, így fél évig egy analitikai mérlegeket készítő műhelyben dolgozott műszerésztanoncként. 1917 őszén beiratkozott a Berni Egyetem kémiai szakára, de már októberben behívták katonának. Néhány hónappal később, 1918 tavaszán visszaengedték tanulmányaihoz. 1921-ben vegyész oklevelet szerzett. Hazaköltözött Magyarországra és 1923-ban a budapesti Pázmány Péter Tudományegyetemen Tangl Károlynál fizikából doktorált. Témája a határfelületen át történő diffúzió vizsgálata volt interferométerrel. Ahogyan később nyilatkozott : „Olyasmit csináltam, amit ma interferencia-mikroszkópnak neveznek, de sajnos nem publikáltam”.

Tudományos munkássága 
A háborúk és a társadalmi felfordulás után igen nehéz volt Magyarországon kutatói munkát találni. Békésyt végül a Posta Kísérleti Állomás igazgatója, Paskay Bernát alkalmazta, aki bátorította, hogy hivatali teendői elvégzése után bátran kísérletezzen. Két év megszakítással (1925–26-ban a Siemenshez kapott ösztöndíjat) egészen 1948-ig a Posta Kísérleti Állomáson dolgozott, ahol a távközléssel kapcsolatos kutatásokat végzett. Kezdetben a telefonkészülék hallgatójának fejlesztését kapta feladatául. Ennek megértéséhez meg kellett ismernie a fül mechanizmusát. Biológiai és anatómiai tanulmányokat végzett. Magyari Endrével közösen dolgoztak ki egy teljes akusztikai rendszert, amely a terem utózengési idejének meghatározásától kezdve az elektroakusztikai eszközök jellemzőinek meghatározásáig és elhelyezésüknek módjáig terjedt. Ez a kutatás keltette fel az érdeklődését a fül működésével kapcsolatban. Az 1930-as években a Magyar Rádió stúdióinak akusztikus tervezését is ő végezte el. 1933-ban a Tudományegyetem magántanárává habilitálták, 1940-ben ugyanitt kinevezték a Gyakorlati Fizikai Intézet professzorává. 1939-től a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1946-tól rendes tagja volt.

Békésy megmutatta, hogy a belsőfülben, a csigában lévő alaphártya ugyanúgy feszítetlen, ahogyan a középfület határoló dobhártya is az. Így a hangmagasság érzékelése nem történhet az alaphártya rezgésének rezonanciájával. Bebizonyította, hogy a csigában a hang érzékelésekor nem szabályos állóhullámok alakulnak ki, hanem egy – ma úgy mondanánk: nemlineáris – hullám halad végig, amelynek amplitúdója a frekvenciától függően a mintegy 30 mm hosszú járat más-más helyén éri el maximumát. Azt is megmutatta, hogy e hullám csak a gyújtó szerepét tölti be a hangérzetet közvetítő idegsejtek működésében, amihez az energiát a csigában elektrokémiai források szolgáltatják.

Az emberi hallószerv működésére vonatkozó kutatások jelentős részét, amelyekért végül is Nobel-díjat kapott, Magyarországon végezte az 1930-as években és az 1940-es évek első felében. Az Egyesült Államokban kiszélesítette kutatási területét: a látás és általában minden érzékelés közös tulajdonságait, például az úgynevezett oldalirányú gátlást tanulmányozta.

Amerikai tevékenysége 
1944-ben bombatalálat elpusztította Békésy laboratóriumát, műszereit és feljegyzéseit. Budapest ostromakor, majd az utána következő nehéz időben a kutatás gyakorlatilag lehetetlenné vált. 1946-ban fizetetlen kutatói szabadságot vett ki és Svédországba, a Karolinska Intézetbe utazott, hogy a füllel kapcsolatos munkáját folytathassa. A következő évben (budapesti munkáltatójának engedélyével) itt fogadta el az amerikai Harvard Egyetem meghívását. Szabadságának lejártakor kérte annak meghosszabbítását, amit 1948-ban elutasítottak. Békésy nem tért vissza Magyarországra, gyakorlatilag emigrált (1949-ben akadémiai tagságát megszüntették) és a Harvardon maradt a következő 16 évben.

1961-ben a belső fül, a csiga ingerlésének fizikai mechanizmusával kapcsolatos fölfedezéseit orvosi Nobel-díjjal jutalmazták.

1965-ben az az épület, amelynek alagsorában laboratóriuma volt, leégett. „Életemben háromszor veszítettem el mindenemet”, írta később Békésy (a másodszor az emigrációjakor hagyott hátra mindent). A Harvardon ekkor már nem érezte jól magát, és a következő évben elfogadta a Hawaii Egyetem meghívását, hogy legyen a Hawaii Telefontársaság által felszerelt Érzékszervi Kutatólaboratórium (Laboratory of Sensory Science) vezetője. Élete hátralévő részét Honoluluban töltötte érzékszervi kutatásainak és ázsiai művészettörténeti gyűjteményének élve. Soha nem házasodott meg, így gyermekei sem születtek.

Békésy György 1972. június 13-án halt meg Honoluluban, 73 éves korában. Végakaratának megfelelően hamvait a Csendes-óceánba szórták.

Díjai, elismerései 

1931: a Német Fülorvos Társaság Denker-díj
1937: a Porosz Tudományos Akadémia Leibnitz-érme
1939: a Groningeni Egyetem Guyot-díja
1946: az MTA Marczibányi-mellékjutalma
1950: Shambaugh-díj
1955: a Kísérletes Pszichológiai Társaság Howard Crosby Warren-érme
1957: az Amerikai Fülorvos Társaság aranyérme
1961: az Amerikai Akusztikai Társaság aranyérme
1961: Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díj
2002: Magyar Örökség díj (posztumusz)

A Münsteri (1955), a Berni (1960), a Padovai (1962), a Pennsylvania (1965), a Buenos Aires-i (1968), a Córdobai (1968), a Hawaii Egyetem díszdoktora (1969), ill. a Semmelweis Egyetem (akkor Budapesti Orvostudományi Egyetem) tiszteletbeli doktora (1969).

| align="center"|Great-grandmother:Julianna Thoma (Roman Catholic)
|}

Jegyzetek

Források 

 Fóti Mihály: Az orvostudomány és az élettan Nobel-díjasai 1901–1973. Budapest: Medicina, 1975
 A Nobel-díjasok kislexikona. Szerk.: Vészits Ferencné. 2. jav. és bőv. kiadás. Budapest: Gondolat, 1985
 Dániel József: Békésy György. Budapest: Akadémiai Kiadó, 1990
 Nagy Ferenc: Magyar származású Nobel-díjas tudósok. Budapest, MTESZ, 1994 (3. kiad. Budapest, 1995)
 Nobel Prize Winners from Hungary for Humanity. Edited by Ferenc Nagy. Budapest: Federal Chamber of Technical and Scientific Societies, 1994
 Békésy György emlékezete. Szerk.: Nagy Ferenc és Kiss Csongor. Budapest, Better, 1999
 A Nobel-díjas Békésy György. Szerk.: Nagy Ferenc. Budapest, Better, 1999
 The Nobel Foundation and Georg von Békésy. Collected, selected and edited by Ferenc Nagy. Budapest, Better, 1999
 Georg von Békésy - Biographical Nobelprize.org
 Tarnóczy Tamás: Kiegészítések Békésy György életrajzához, Fizikai Szemle 1992/6. 201. o.
 My Experiences in Different Laboratories, Fizikai Szemle, 1999/5
 Radnai Gyula: A megfigyelés öröme, Természet Világa, 130. évf. 6–7. sz. 1999. június-július
 Marx György: Békésy György kulturális gyökerei, Fizikai Szemle 1999/10. 354. o.
 A Békésy Neurobiológiai Laboratorium (Hawaii) honlapja (a honlapon elérhető a Békésy-féle belsőfül modell ábrája és leírása)
 Békésy György művészeti gyűjteménye
 Magyarokról elnevezett kráterek a Holdon – Békésy György
 - muszakiak.hu - híres magyar fizikusok
 Békésy-emléktábla Pécsett, egykori iskoláján
 Békésy György 
 Békésy György Névpont.hu

Magyar biofizikusok
Orvosi-fiziológiai Nobel-díjasok
MTA-tagok
Magyar emigránsok az Amerikai Egyesült Államokban
1899-ben született személyek
1972-ben elhunyt személyek
Magyar Örökség díjasok
A Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjai
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók