Moldova György

Moldova György, születési nevén Reif György (Budapest, 1934. március 12. – Budapest, 2022. június 4.) Kossuth- és kétszeres József Attila-díjas, valamint Karinthy-gyűrűs magyar író, a Digitális Irodalmi Akadémia alapító tagja. A legolvasottabb kortárs magyar író. Legfőképpen a riport és a szatíra műfajában alkotott.

Élete 
Reif Sándor ügynök és Berkovics Mária zsidó szülők gyermeke. A „Moldova” nevet 1955-ben választotta magának, amikor első írása nyomtatásban megjelent. A nyilas uralom alatt 1944. november 29-én Vajna Gábor belügyminiszter rendelete a budapesti gettó felállításáról rendelkezett, ezért családjával együtt a budapesti gettóba deportálták, ott érte meg a háború végét. A Színház- és Filmművészeti Főiskola dramaturgia szakára járt négy évet, többek között Csurka Istvánnal egy évfolyamba. Az 1956-os forradalom alatt (melyet Moldova következetesen felkelésnek nevez) ő maga is csatlakozott a forradalmárokhoz, bár érdemi tevékenységet nem fejtett ki köztük. Rendszerellenes magatartása miatt végül nem fejezhette be a főiskolát. Ezután fizikai munkát (kazánszerelő) végzett, valamint tanulmányait is megszakította több hónapra a komlói szénbányában végzett munkával.

Filmírással hosszabb ideig foglalkozott, ennek eredménye volt többek között az 1959-ben megjelent „Szerelemcsütörtök”. Zenés bohózatát, a „Légy szíves Jeromos”-t 1962-ben vitték színre a Petőfi Színházban.

Novellái 1955 óta jelentek meg irodalmi folyóiratokban, antológiákban. Több mint 70 könyv szerzője, az „Idegen bajnok” 1963-ban jelent meg; irodalmi élete csúcsának a „Negyven prédikátor” (1973) és a „Ha jönne az angyal…” (1998) regényeit tartotta. Saját véleménye szerint: „Rossz könyvem van, de hazug, tisztességtelen nincsen.”

1989-től a Hócipőben is több alkalommal jelentkezett sorozataival.

1990-től három évig a Magyar Hírlap külső munkatársa volt, hetente jelentek meg írásai.

Írásaira jellemző a mindennapi élet központi problémáinak, kérdéseinek felvetése, cselekményesség, magányos, „mindennapi hősök” szerepeltetése. Fontos szerepe volt a világháború utáni magyar szociográfia megteremtésében (Magyarország felfedezése-sorozat), valós problémákkal foglalkozó riportkönyvei országosan ismertté tették nevét (Tisztelet Komlónak, Akit a mozdony füstje megcsapott…, A szent tehén).

2007-ben az URBIS kiadó megkezdte az „Életműsorozat” kiadását. 2009. március 12-én 75. születésnapja alkalmából az Uránia Nemzeti Filmszínházban dedikált.

Politikai megnyilvánulásai 
Már a szocializmus idején nagy vitákat keltettek művei, elsősorban a riportkönyvei, melyekben az akkoriban elvárásként támasztott optimista kicsengés helyett a valóságot írta meg, riportalanyai elmondása alapján. Emiatt a megjelenés után az érintettek körében gyakran felháborodást váltott ki a mű hangvétele. A „Tisztelet Komlónak” című riportkönyvét a város és a bánya vezetői kritizálták (ebből a műből utóbb került kihúzásra egy mondat, amiben egy sváb származású riportalany a jugoszláv partizánok második világháború végi pogromjára utal), az Államvédelmi Hatóságról írt „Elbocsátott légió” sokáig nem jelenhetett meg könyvként, a fegyelmező zászlóaljról írt riportja pedig évekig tiltólistán volt, csak egy válogatáskötetben, „Kerüld a nőket” néven csúszott át a katonai cenzúrán. Hasonló vitákat generált a textiliparról írt „A szent tehén”, valamint a félig-meddig önéletrajzi ihletésű „A Szent Imre-induló”, amely a holokausztot, a nyilas terrort, illetve a nyilasokkal együttműködő zsidókat is megemlítette. Szalai Pál a „A Szent Imre-induló” könyv egyik főszereplője 2008. június 24-én, posztumusz a Világ Igaza kitüntetést és a Bátorság érdemjelet kapta. Moldova könyvében Szalai Pál negatív jellem, úgy, ahogy egy 1953-as koncepciós perben vádolták. Szalai Pál Moldova könyvéban rosszarcú, elhízott nyilas. Az állambiztonság koncepciója 1953-ban Wallenberg meggyilkolását akarta Szalai Pálra "rákenni", ezzel Wallenberg halálát 1947-ben Moszkvában eltitkolni. Az 1953-as koncepciós per államtitok volt a rendszerváltásig. Ember Mária feltárta a koncepciós per történetét. A „A Szent Imre-induló” könyvet újra kiadták és nem módosítottak Szalai Pál negatív szerepén. Az állambiztonság 1969 és 1981 között megfigyelte Moldovát és „Bolygató” fedőnéven tartotta nyilván.

Elsőként írt a Bűn az élet című, 1989-ben megjelent riportkönyvében a cigánybűnözésről, mely akkor is komoly vitát keltett, noha a szót akkoriban kriminológiai kifejezésként használták.

„Ég a Duna” című riportkönyve a Bős–nagymarosi vízlépcső megépítése melletti érveket sorakoztatott fel, a korabeli közhangulattal ellentétben, amely szintén nagy vihart kavart.

Moldova György Kádár János elkötelezett híve maradt a rendszerváltás után is. Külön életrajzi kötetet is írt róla, egyedülállónak, zseninek nevezte. A Kádár-rendszert Magyarország legjobb huszadik századi korszakának tartja. Kádár bűneit hevesen tagadta, véleménye szerint, akiket kivégeztek az 1956-os forradalom után, azokkal többnyire jogosan tették. A Kádár születésének századik évfordulójára készült Kádár-mellszobrot is Moldova leplezte le, ahol „proletárszentnek” nevezte az egykori pártelnököt. 2012-ben bemutatott riportkönyvének is Kádár a témája, amely Kádár János sírjával foglalkozik.

Magánélete 
Két lánytestvére és egy fiútestvére van. Első feleségétől két lánya született, akinek 2020-ban bekövetkezett halála óta irodalmi szerkesztőjével, Palotás Katalinnal élt együtt. 2021. karácsonyán összeházasodtak. Nőkkel való kapcsolatát önéletrajzi köteteiben, valamint a „Hátsó lépcső” című könyvben írta meg. 

Idős korától kezdődően rendszeresen küzdött szívpanaszokkal. 2022. június 4-én, 88 éves korában távozott az élők sorából.
2022. június 7-én, 13 órai kezdettel kísérték utolsó útjára a Kozma utcai izraelita temetőben.

Művei

Szépirodalom 

 Az idegen bajnok; Szépirodalmi, Budapest, 1963
 Sötét angyal – regény; Szépirodalmi, Budapest, 1964
 Magányos pavilon; Magvető, Budapest, 1966 (Magvető kiskönyvtár)
 Gázlámpák alatt elbeszélések; Szépirodalmi, Budapest, 1966
 Akar velem beszélgetni?; Magvető, Budapest, 1967
 Az Elátkozott Hivatal; Magvető, Budapest, 1967
 A „Lakinger Béla” zsebcirkáló kisregény, novellák; Athenaeum Nyomda, Budapest, 1968 (Kozmosz könyvek)
 Malom a pokolban regény; Magvető, Budapest, 1968
 Az elbocsátott légió – regény; Magvető, Budapest, 1969
 A változások őrei; Magvető, Budapest, 1972
 Negyven prédikátor – regény; Szépirodalmi, Budapest, 1973
 Titkos záradék [Hitler Magyarországon]; Magvető, Budapest, 1973
 Ferencvárosi koktél. H. Kovács történeteiből; Magvető, Budapest, 1974
 A Szent Imre-induló; Magvető, Budapest, 1975
 Mandarin, a híres vagány; Magvető–Szépirodalmi, Budapest, 1976
 A beszélő disznó – szatírák; Magvető, Budapest, 1978
 Magyar atom; Magvető, Budapest, 1978
 A törvény szolgája és egyéb történetek; Magvető, Budapest, 1980 (Rakéta Regénytár)
 A Szent Imre-induló. Elhúzódó szüzesség; Magvető, Budapest, 1981
 Tökös-mákos rétes; Magvető, Budapest, 1982 (Rakéta Regénytár)
 A napló; Magvető, Budapest, 1983
 A Puskás-ügy; Magvető, Budapest, 1984 (Rakéta Regénytár)
 Tíz tucat; Magvető, Budapest, 1985
 Méhednek gyümölcse; Lapkiadó Vállalat, Budapest, 1986
 Moldova György–H. Barta Lajos: Az életem rövid [Négy kisregény]; Lapkiadó, Budapest, 1987
 Malom a pokolban. Maár Gyula filmje nyomán; képregény-változat Cs. Horváth Tibor, Fazekas Attila; Főmo, Budapest, 1987 (Sikerfilmek képregényváltozata)
 Ésszel fél az ember; Népszava, Budapest, 1987
 Árnyék az égen; Magvető, Budapest, 1987
 Az Abortusz-szigetek – szatírák, történetek; Magvető, Budapest, 1989
 Lopni tudni kell; Betűvető, Budapest, 1989
 Akit szerettek a nők – Börtönnovella; Pannon, Budapest, 1990
 A Szentháromság pusztulása; PLKV, Budapest, 1990
 Az utolsó határ; Magvető, Budapest, 1990
 A néma súgó; Pannon, Budapest, 1991
 Az ördög lapot kér; Pik-sys, Budapest, 1991
 A bal oroszlán – Humoreszkek és szomoreszkek; Pannon, Budapest, 1992
 A félelem kapuja; Pannon, Budapest, 1992
 Tél tábornok; Pannon, Budapest, 1993
 A kalózok szeretője – Humoreszkek, szomoreszkek, nyomoreszkek; Dunakanyar 2000, Budapest, 1994
 Kis aljasságok lányaimnak; Dunakanyar 2000, Budapest, 1994
 Az ideális hadifogoly; Dunakanyar 2000, Budapest, 1996
 A kámfor akció – szatírák; Dunakanyar 2000, Budapest, 1996
 Akit a múzsa fenéken csókolt...; Dunakanyar 2000, Budapest, 1996
 Lámpaláz – Tanácsok kezdő és haladó nyilatkozóknak; Dunakanyar 2000, Budapest, 1997
 Mint falu bolond pappal... Régi és új aforizmák; Kertek 2000, Budapest, 1997
 A rövid élet titka; Dunakanyar 2000, Budapest, 1997
 Ha jönne az angyal.. – regény; Kertek 2000, Budapest, 1998
 „XX. század, lelépni!” – Moldova György kalendáriuma a 2000. évre; Kertek 2000, Budapest, 1999
 A város hercege – bűnügyi regény; Kertek 2000, Budapest, 1999
 Arrivederci, Budapest! Válogatás az író szatíráiból; Urbis, Budapest, 2000
 A mocsári hajós. Minimák; Urbis, Budapest, 2000
 A sárkány fogai; Urbis, Budapest, 2001
 Az ellopott főutca. Válogatott cikkek, tárcák, szatírák; Urbis, Budapest, 2001
 2003. 365 napos naptár Moldova György fontos gondolataival; Urbis, Budapest, 2002
 Régi nóta. Önéletrajzi töredékek; Urbis, Budapest, 2002
 Úszóverseny üres medencében – Aforizmák; Urbis, Budapest, 2002
 A postamester leánya; Urbis, Budapest, 2002
 A gyávák bátorsága – regény; Urbis, Budapest, 2004
 Éjféli napsütés – szatírák, karcolatok; Urbis, Budapest, 2006
 Kontra párti! – aforizmák; Urbis, Budapest, 2009
 Üres telken ház alakú köd – Új aforizmák; Urbis, Budapest, 2012
 A szent labda – Vallomás a magyar fociról; Urbis, Budapest, 2012
 A bolygató; Urbis, Szentendre, 2014
 A nagy októberi összefogás; Urbis, Szentendre, 2014
 Zsidómentes övezet – szatíra; Urbis, Szentendre, 2014
 Fej vagy írás. Az írói mesterségről; Urbis, Szentendre, 2015
 Harc az angyallal – regény; Urbis, Budapest, 2015
 Az utóvéd – regény; Urbis, Budapest, 2016
 Keserű cukor – szatírák; Urbis, Szentendre, 2016
 Optimista naptár, 2017; Urbis, Szentendre, 2016
 Az új császár új ruhája. Szatíra; Urbis, Szentendre, 2018
A népet le kell váltani; Urbis, Szentender, 2018
 Előttünk az özönvíz; Urbis, Szentendre, 2019
Hátsó lépcső; Urbis, Szentendre, 2020
Két szerelem, 1.; Urbis, Szentendre, 2021
Ha elhagysz, veled mehetek?; Kocsis Kiadó, Budapest, 2022

Riportkönyvek 

 Rongy és arany. Riportok; Egyetemi Nyomda, Budapest, 1967 (Kozmosz könyvek)
 Tetovált kereszt. Riportok; Szépirodalmi, Budapest, 1969
 Hajósok éneke. Válogatott riportok; Szépirodalmi, Budapest, 1971
 Tisztelet Komlónak; Szépirodalmi, Budapest, 1971 (Magyarország felfedezése)
 Az Őrség panasza; Magvető, Budapest, 1974
 Akit a mozdony füstje megcsapott…; Szépirodalmi, Budapest, 1977
 Ellenszél. Válogatott riportok, 1-2.; Magvető, Budapest, 1977, (a Tények és tanúk sorozatban)
 A szent tehén. Riport a textiliparról; Magvető, Budapest, 1980
 Égi szekér; Magvető, Budapest, 1982
 A pénz szaga. Riport a kamionsofőrökről; Magvető, Budapest, 1986
 Ki ölte meg a Holt-tengert? Riport Izraelről; PLKV, Budapest, 1988
 Bűn az élet... Riport a rendőrökről; Magvető, Budapest, 1988
 Szabadíts meg a gonosztól! Riport a börtönökről; Pannon, Budapest, 1990
 A harmadik majom; PLKV, Budapest, 1990
 A jog zsoldosai. Riport az ügyvédekről; Dunakanyar 2000, Budapest, 1994
 Magyarország szennybemenetele. Riport a környezetvédelemről; Dunakanyar 2000, Budapest, 1995
 A Balaton elrablása. Riport; Dunakanyar 2000, Budapest, 1996
 Ég a Duna! Riport a Bős-Nagymarosi Vízlépcsőről; Kertek 2000, Budapest, 1998
 Európa hátsó udvara. Riport Keletről, 1-2.; Urbis, Budapest, 2000
 Aki átlépte az árnyékát... Emlékezés és dokumentumok [Kardos Györgyről]; Urbis, Budapest, 2001
 A végtelen vonal. Legenda a golyóstollról; ICO, Budapest, 2001 (angolul is)
 Történelemóra. Párbeszéd Kaján Tiborral; Urbis, Budapest, 2002
 A tékozló koldus. Riport az egészségügyről, 1-3.; Urbis, Budapest, 2003
 Kádár János, 1-2.; Urbis, Budapest, 2006
 Hajósok éneke. Válogatott riportok; Urbis, Budapest, 2007 (Életműsorozat)
 Ha az Isten hátranézne... Riport és dokumentumok az Ormánságról, 1-2.; Urbis, Budapest, 2008
 Érik a vihar. Riport Miskolcról, 1-2.; Urbis, Budapest, 2009
 Harcolj vagy menekülj! Riport és dokumentumok a tűzoltókról, 1-2.; Urbis, Budapest, 2010
 Keserű pohár. Riport és dokumentumok a magyar borokról és borászokról, 1-3. [A magyar borászokról és a magyar borokról; Aszú és parlag – Tokaj; Villány – A borra épült város]; Urbis, Budapest, 2011–2012
 Per Kádár sírjáért. Riport; Urbis, Budapest, 2012
 Kegyelemkenyér I. Riport a nyugdíjasokról; Urbis, Szentendre, 2017
 Kegyelemkenyér II. Riport a nyugdíjasokról, Urbis, Szentendre, 2017
 Kegyelemkenyér III. Riport a nyugdíjasokról, Urbis, Szentendre, 2017
Az Úr jó vitéze. Riport Iványi Gáborral, 1.; Urbis, Szentendre, 2019
Az Úr jó vitéze. Riport Iványi Gáborral, 2.; Urbis, Szentendre, 2020

Színművek 
 Légyszíves Jeromos
 Arrividerci Budapest!
 Parlament gebin
 Az élet oly rövid
 Titkos záradék
 Ifjú Gárda
 Te furcsa katona

Történelmi olvasókönyv 
 A napló (2005) – Urbis Kiadó
 Kádár János I-II. (2006) – Urbis Kiadó

Önéletrajzi kötetei 
„Az utolsó töltény” című sorozatában írta meg életrajzát, életének fontos állomásait rögzítve, olykor a korábbi műveiből átemelt részletekkel. Valamennyi kötetet az Urbis Kiadó jelentetett meg.

 Az utolsó töltény 1. (születésétől 1957-ig) (2004)
 Az utolsó töltény 2. (1957-től 1963-ig) (2004)
 Az utolsó töltény 3. (az első színdarabok, látogatás a Szovjetunióban és Erdélyben, könyv a büntetőszázadról, és szerelmei) (2004)
 Az utolsó töltény 4. (a Komlóról készült riportkönyv megalkotása és utóélete) (2005)
 Az utolsó töltény 5. (állambiztonsági megfigyelése) (2005)
 Az utolsó töltény 6. (viszonya a Magvető Kiadóval és Kardos Györggyel, a rendőrökről szóló riportkönyv) (2006)
 Az utolsó töltény 7. (viszonya az 1990-es években az MSZP-vel, a Munkáspárttal, a környezetvédelemről és a bős-nagymarosi vízlépcsőről szóló riportkönyve) (2006)
 Az utolsó töltény 8. (a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyéről írt riportkönyve és egészségi állapota) (2007)
 Az utolsó töltény 9. (szakítása az MSZP-vel és a Munkáspárttal, az egészségügyről írt riportkönyve, és a tervezett Puskás-könyv) (2007)
 Az utolsó töltény 10. (megemlékezés a pályatársakról, „A gyávák bátorsága” című könyv, riportok az Ormánságról és Miskolcról) (2010)
 Az utolsó töltény 11. (riport a tűzoltókról, a drámái története, a Prima Primissima-díj) (2011)
 Az utolsó töltény 12. (egészségi állapota) (2015)
 Az utolsó töltény 13. (2021)

Díjai, kitüntetései 
 SZOT-díj (1967)
 József Attila-díj (1973, 1978)
 Karinthy-gyűrű (1981)
 Kossuth-díj (1983)
 Nagy Lajos-díj (1993)
 Maecenas-díj (1994)
 MSZOSZ-díj (1995)
 Demény Pál-emlékérem (1995)
 Kollektív Pulitzer-díj (2000)
 Közbiztonsági Díj arany fokozat
 Aranysíp kitüntetés (mint tiszteletbeli vasutas)
 bolgár Hitar Petar nemzetközi szatíradíj
 Prima Primissima díj (2010)
 Radnóti Miklós antirasszista díj (2022)

Jegyzetek

Források 
 Moldova György honlapja
 Moldova György életrajza és szabadon letölthető művei a Digitális Irodalmi Akadémia honlapján
 Moldova György: Utolsó töltény. (Alcím: Önéletrajzi töredékek) 1-13. kötet. URBIS Könyvkiadó. Budapest. , , , , , 
 
 
 Szerzői adatlapja a Molyon

További információk 

 Moldova György – Arckép
 Moldova György a Napkeltében
 Szarvas István: Beszélgetés Magyarország legolvasottabb írójával, Moldova Györggyel
 Botond Ágnes: ...és akik az árnyékában voltak. Széljegyzetek Moldova György Aki átlépte az árnyékát... című emlékezés- és dokumentumkötetéhez; Joshua Könyvek, Bp., 2022 (Megélt sorsok)

1934-ben született személyek
2022-ben elhunyt személyek
Magyar írók
Magyar drámaírók
Magyar újságírók
Digitális Irodalmi Akadémia-tagok
József Attila-díjasok
Kossuth-díjasok
Zsidó származású magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
Nagy Lajos-díjasok
Prima Primissima díjasok
SZOT-díjasok
Karinthy-gyűrű díjasok
Budapesten született személyek
A holokauszt túlélői
Radnóti Miklós antirasszista díjasok
A budapesti Szent László Gimnázium diákjai