Nyitra (település)

Nyitra (, németül: Neutra, latinul: Nitria) Szlovákia negyedik legnépesebb városa (2022), a Nyitrai kerület és a Nyitrai járás székhelye, a Nyitra-mente gazdasági és kulturális központja.

Nevének eredete 
Először 880-ban említik „Nitra” néven (826 „Nitrava”, 880 „Nitra”, 1111/1113 „Nitra”, „Nitria” stb.). A város a Nyitra folyóról kapta a nevét, amely mellett fekszik. A folyó neve a germán Nitrahwa víznévből ered, amely az indoeurópai nid = folyik és a gót ahwa = víz szavak összetétele.

Fekvése 
Pozsonytól 92 km-re keletre, a Kisalföld északi peremvidékét érintő Nyitrai-dombvidéken, a Nyitra folyó völgyében emelkedő dombokon fekszik. Az Északnyugati-Kárpátok belső vonulatához tartozó Tribecs-hegység s az annak részét képező Zobor-hegy északkelet felől érinti a város területét.

Legrégibb településmagva a vár és a várnegyed, amelynek vázát a Nyitra folyó egykori gázlója és a vár között húzódó útvonal alkotja. A várnegyed alatt elterülő Alsó városrész számos egyházi intézménynek ad helyet. A város jelenlegi arculatának kialakítása az 1950-es években kezdődő és az 1980-as évek végéig tartó szocialista tervgazdálkodás időszakához fűződik, ekkor közigazgatásilag több szomszédos település a város részévé vált, s nagyrészt azok területén valósították meg a panelházakból álló lakótelepek megépítését. Ugyanezen időszakban rombolták le a várdombtól délnyugatra fekvő párutcai zsidónegyedet, s helyén szintén lakótelepet létesítettek.

Története 

830-ban állítólag Adalram salzburgi érsek templomot szentelt fel a településen, mely 880-ban már püspöki székhelyként szerepel (Wiching felszentelésekor). Később megépült a zoborhegyi bencés apátság és a remeteségek is. A Nyitra folyó félkörívben öleli körül a 60 m magas Várhegyet, amelyen a kis alapterületű, de fontos vár áll.

Itt őrizték és vakították meg Vazult. A nyitrai hercegi udvar mellett építtetett kápolnát Gizella királyné, és a regensburgi főegyház patrónusáról, Szent Emmerámról nevezte el. 1074-ben Henrik császár és Salamon sikertelenül ostromolta. 1111-ben Könyves Kálmán megerősíti a Zoborhegyi apátság oklevelét. 1113 körül Könyves Kálmán király alapította a nyitrai püspökséget. Azóta püspöki székhely és birtok.

1241-ben kiállta a tatár ostromot. 1248-ban állítólag szabad királyi város lett, majd 1288-tól püspöki város. 1271-ben II. Ottokár cseh királyé, majd 1317-ben a kiközösített Mihály fia Simon de genere Kachu elfoglalta és Csák Máténak a kezére adta.

1440-ben a husziták szállták meg, tőlük Hunyadi Mátyás foglalta vissza. 1471-ben a Vitéz János vezette összeesküvés hívására IV. Kázmér lengyel király fia Kázmér herceg foglalta el, de 1472-ben a kiéheztető ostromot követően szabadon elvonult és Mátyás a várat visszavette. 1494-ben Sánkfalvai Antal lett a nyitrai püspök és zsinatot hívott össze, melynek határozatait később 1558-ban Bornemisza Pál püspök is megerősítette és kibővítette.

Mohács után a Nyitra völgyében a források szerint az első támadás 1530 szeptemberében következett be, de a törökök nem ostromolták meg.

1605-ben Bocskai vezére, Rhédey török segítséggel ostromolta. Forgách Ferenc nyitrai püspök csekély erőkkel védte, s szabad elvonulás feltételével június 11-én feladta a várat. 1620-ban Bethlen Gábor csapatainak egy napi ostrom után átadták. 1632-ben II. Ferdinánd megerősítette II. Mátyás a városnak adományozott privilégiumait. 1663-ban rövid időre, ellenállás nélkül török kézre került. Nyitra ostroma 1664. április 17-től május 3-ig tartott. A várat a törökök védték a Jean-Louis Raduit de Souches és Koháry István vezette osztrák csapatokkal szemben. A törökök két hét múlva kapituláltak. 1666-1670 között Kollonich Lipót volt a nyitrai püspök, aki megerősítette a várat. 1683-ban a kurucok elvonulása után a nyitrai és lévai vár őrsége Rabatta tábornok és a nádor előtt hajtottak fejet.

1630-ban a Marianus ferences rendiek telepedtek le itt és kolostort építettek. 1691-es alapítványuk után 1695-ben épült fel a kamalduliak kolostora a Zobor-hegyen. 1782-es eltörlésükig működtek Nyitrán. 1701-ben alapították a piarista szerzetesrend nyitrai házát.

A Rákóczi-szabadságharc idején 1704-től 1708-ig volt a város kuruc kézen.

1896. május 18-án Thuróczy Vilmos főispán elnöklete alatt a vármegye díszközgyűlést tartott. 1896. augusztus 30-án a Zobor hegyen nagy tömeg részvételével avatták fel a millenniumi gránitoszlop emlékművet. A Huba vezér emlékére állított emlékművet 1921. február 9-én cseh légionáriusok robbantották le, ma már csak talapzata látható.

Nyitrát 1918. december 12-én a csehek 1 zászlóaljjal és 1 üteggel szállták meg. 1921. február 9-én csehszlovák legionáriusok zúzták szét a Zobor-hegyen álló, 18 méter magas ezredéves emlékművet, amely Kallós Ede alkotása volt és 1896. augusztus 30-án leplezték le.

A trianoni diktátumig Nyitra vármegye Nyitrai járásához tartozott.

1938 őszén mozgósítást rendeltek el Csehszlovákiában, illetve csapatösszevonásokra került sor Nyitrán a szlovák–magyar viszony kiéleződése miatt. 1938 végén gyakorlatilag megszűnt a gazdag egyesületi élet, mely a sokszínű egyházi vagy politikai alapon szervezte a lakosság kulturális életét. 15 zsidó egyesületet megszüntettek, majd a hatalom 1941 elején a vagyonukat elkobozta.

Népessége 
Az ismert források fényében a szlovák történészek szerint a középkor végén a városban a szlovák és a magyar népelem kiegyenlített volt, enyhe magyar fölénnyel.

1764-ben Ábel Ferencet, jezsuita hitszónokot missziós munkája során meglepte, hogy a város mennyire magyar.

1880-ban Nyitra 8660 lakosából 3403 szlovák, 2990 magyar, 1969 német, 3 szerbhorvát, 58 egyéb anyanyelvű, továbbá 20 idegen és 217 csecsemő. Alsóköröskény 710 lakosából 614 szlovák, 54 magyar, 28 német, 1 egyéb anyanyelvű és 13 csecsemő. Nyitradarázsi 891 lakosából 803 szlovák, 24 magyar, 13 német, 12 egyéb anyanyelvű és 39 csecsemő. Felsőköröskény 427 lakosából 336 szlovák, 53 magyar, 19 német, 2 egyéb anyanyelvű és 17 csecsemő. Tormos 648 lakosából 579 szlovák, 32 magyar, 12 német anyanyelvű és 25 csecsemő. Nagyemőke 905 lakosából 517 szlovák, 288 magyar, 63 német anyanyelvű és 37 csecsemő. Könyök 226 lakosából 203 szlovák, 7 német, 4 magyar anyanyelvű és 12 csecsemő. Molnos 386 lakosából 362 szlovák, 5 magyar, 3 német, 1 egyéb anyanyelvű és 15 csecsemő. Párutca 3373 lakosából 1677 német, 1253 szlovák, 324 magyar, 18 egyéb anyanyelvű, 5 idegen és 96 csecsemő.

1890-ben  lakosából 5205 (38,4%) szlovák és 5002 (36,9%)  magyar anyanyelvű volt.

1900-ban  lakosából 7219 magyar és 5538 szlovák anyanyelvű.

1910-ben  lakosából 9754 (59,4%) magyar, 4929 (30%) szlovák és 1636 (9,9%) német. A zsidó vallású lakosság a városban, a számadatok tükrében enyhén csökkent, illetve stagnált az előző évtizedekben.

1919-ben  lakosából  csehszlovák, 2899 magyar, 402 német, 84 ruszin és 59 egyéb nemzetiségű. Ebből  katolikus, 3747 zsidó, 230 evangélikus, 89 református, 23 görögkatolikus és 28 egyéb vallású volt.

1921-ben  lakosából  csehszlovák, 2044 magyar, 1042 zsidó, 723 német és 336 „külföldi” volt.

1930-ban  lakosából  csehszlovák, 961 magyar, 921 zsidó, 558 német és 338 állampolgárság nélküli volt.

1991-ben  lakosából  szlovák és 1777 magyar volt.

2001-ben a városnak  lakosából  szlovák (95,4%), 1489 magyar (1,7%), 807 cseh (0,9%), 323 cigány (0,4%), 55 ukrán, 47 német és 18 ruszin volt.

2011-ben  lakosából  szlovák, 1443 magyar, 521 cigány, 520 cseh, 72-72 lengyel és morva, 51 ukrán, 50 orosz, 46 bolgár, 42 német, 32 ruszin, 15 zsidó, 14 horvát, 13 szerb, 248 más és 5330 ismeretlen nemzetiségű volt.

2021-ben 78489 lakosából 71162 szlovák, 793 (+272) magyar, 74 cigány, 36 ruszin, 1309 egyéb és 5115 ismeretlen nemzetiségű volt.

Vallás: római katolikus 74,2%, ateista 17,2%, evangélikus 2,8%, ismeretlen 4,2%.

Városrészek 

A város akasztófahegye 1848-ig a temetőnél volt. Ezt a forradalom idején megszüntették, de Csermánhegyen új akasztófát voltak kénytelenek üzembe helyezni.

A 19. század második felétől kezdődően a folyamatosan terjeszkedő város közigazgatásilag magába olvasztotta a környező falukat. Elsőként a várdomb délnyugati szomszédságában elterülő, a várossal már régóta szerves egységet alkotó, Árpád-kori alapítású Párutca lett 1886-ban hivatalosan is Nyitra része.

Kerületek 
A város a következő 14 kerületből áll:
(Zárójelben a szlovák név szerepel.)

 Óváros (Staré Mesto)
 Alsóköröskény (Dolné Krškany)
 Csermánhegy (Čermáň)
 Előhegy (Diely)
 Felsőköröskény (Horné Krškany)
 Klokocsina (Klokočina)
 Könyök (Kynek)
 Molnos (Mlynárce)
 Nagyemőke (Janíkovce)
 Párutcai major (Párovské Háje)
 Tormos (Chrenová)
 Zobor (Zobor)
 Zobordarázs (Dražovce)

Oktatás 
 Konstantin Filozófus Egyetem
 Szlovák Mezőgazdasági Egyetem

Látnivalók

Várnegyed 
 A vár Szent Emmerám-temploma 1158-ban épült, benne a névadó szobrával, amely Szlovákia legrégibb szobra. A szobrot 1933-ban találták meg. A régészeti ásatások eredményei alapján valószínűsítik, hogy a templomnak már a 11. század közepe előtt állhatott előzménye, korábbi építésekre azonban egyelőre nem sikerült bizonyítékokat találni.
 A várfalakon belül lévő püspöki székesegyház alsó és felső templomból áll. A felső templom a 13–14. században épült, melyhez 1640-ben Telegdi püspök nagyméretű barokk dómot építtetett, ezt 1732-ben átalakították. Főoltárát Szent István és Szent László szobrai díszítik. A főoltárral szemben, a püspöki kápolna feletti reliefen szintén Szent László ábrázolás található.
 Várhídját 1750 és 1780 között építették téglából. A 19. század végén újabb pillérekkel megerősítették, s a híd alatti fülkéket befalazták. A hidat 2011-ben újjáépítették, ekkor kerültek elő 14. századi gótikus és 16. századi reneszánsz elődjének maradványai.
 A várkapuhoz vezető lépcsősor mentén áll Vogerl Márton 1750-ben készült alkotása, a Nagyboldogasszony-szoborcsoport. Az előző évben dúló pestisjárvány elmúltával hálaadásként Esterházy Imre hercegprímás emeltette, ezért az alkotást Fogadalmi pestisoszlop néven is említik. A 11 méter magas szoborcsoport oszlopfőjét Nagyboldogasszony alakja, talapzatának négy sarkát Szent István, Szent László, Szent Imre és IV. Béla alakjai díszítik. Restaurálása 2010-ben fejeződött be.
 A püspöki palota gótikus eredetű épület, melyet 1732-ben Erdődy püspök barokkosított. Szép mennyezetfreskói vannak.
 A Zöld-hegyen már 1446-ban állt a Nagyboldogasszony-templom, mely a 17. században sokszor károsodott, 1663-ban a török pusztította el, majd 1685-ben és 1705-ben újra károkat szenvedett. 1723 és 1738 között teljesen újjáépítették. A Fájdalmas Szűzanya kegyszobra 1784-ben már a főoltáron állt, a templom búcsújáróhely.
 Az egykori vármegyeháza 1784-ben épült, 1905-ben szecessziós stílusban átépítették.
 Ferences temploma és kolostora 1630-ban épült.
 Piarista gimnáziuma a magyar és szlovák művelődés egyik központja volt.
 Nagyszeminárium, Kisszeminárium, püspöki könyvtár. A Nagyszeminárium épülete a 18. századból származik és jelenleg papneveldeként működik. A Kisszemináriumban lakószobák találhatók. A könyvtárban mintegy 80 darab 15. századi és kb. 1500 darab 16. századi könyv található. Szlovákiában – a könyvek számát tekintve – ez a harmadik legnagyobb könyvtár. A vendégkönyv első aláírója Ferenc József volt. A püspöki papnevelde könyvtárát 1771-ben alapították.

Alsó városrész 
 Szent Mihály-templom
 Szent Vince-templom
 Zsinagóga. 1911-ben építették Baumhorn Lipót tervei alapján. A város önkormányzata az épületet 1982-ben vásárolta meg a helyi zsidó közösségtől. Ezt követően az 1980-as években felújították az épület tetőszerkezetét és homlokzatát. Az 1996-ban elkezdődött újabb felújítási munkálatok 2003. július 3-án, az épület ünnepélyes megnyitásával fejeződtek be. A zsinagóga épülete jelenleg kulturális rendezvények színhelye. Ezenkívül helyet biztosít a pozsonyi Zsidó Kultúra Múzeum Holokauszt kiállításának és a város szülöttének, a jelenleg Izraelben élő festőművész Shrag Weil grafikáinak. A holokauszt nyitrai áldozatainak emlékét 1992. novembere óta emléktábla őrzi.
 Szent László piarista templom és kolostor, amely 1702 és 1741 között épült.
 A város legrégibb temploma a 11–12. századi Szent István-templom, amely valószínűleg 9. századi alapokon áll. Értékes középkori freskói vannak.
 Nyitra menti Múzeum. A múzeumban régészeti kiállítás tekinthető meg.

Külvárosok 
 Isten Igéjének Missziós Rendje a Kálvárián. A szerzetesrend jelenleg is foglalkozik misszionáriusok képzésével. A rendházban élő szerzetesek száma 2008-ban 80 volt, további 16 szerzetestársuk misszionárius tevékenységet folytat világszerte. Nyitrai gimnáziumukat a második világháború után megszüntették.
 Misszionárius Múzeum, a szlovák misszionáriusok által az Európán kívüli országokban összegyűjtött egzotikus tárgyak tárlata
 Közlekedési Múzeum – régi motorkerékpárokból álló kiállítás működik itt.
 Szabadtéri Mezőgazdasági Múzeum

Zobor-hegy 

Az Északnyugati-Kárpátok belső vonulatához tartozó Tribecs-hegység északkelet felől Nyitránál éri el a Kisalföldet. A Tribecs-hegység déli részét képezi az 587 m tengerszint feletti magasságú Zobor-hegy, melynek kőzete gránit alapon mészkő. Főként tölgyerdő borítja. Déli hegyoldalán a Zobor városrész fekszik.

 A Zoborhegyi bencés apátságot valószínűleg Szent István király alapította. 1464-ben az esztergomi érsek elvette tulajdonukat, majd 1695-ben Itáliából kamalduliak telepedtek itt le, akik új templomot és kolostort építettek. 1782-ben berendezését Zobordarázsra vitték át. Az épületben ma szanatórium működik.
 Szent Zoerard-András remete barlangja
 Természetvédelmi terület
 TV-torony

Neves személyek 

 Itt született 1814-ban Erdősi Imre piarista szerzetes, tábori lelkész.
 Itt született 1818-ban Nagy József orvosdoktor és szülészmester, megyei főorvos, királyi tanácsos, az MTA levelező tagja.
 Itt született 1858-ban Tagányi Károly levéltáros, történész, etnográfus.
 Itt született 1858-ban Prohászka Ottokár székesfehérvári püspök, a Keresztény Nemzeti Egyesülés Pártjának elnöke, a magyar keresztényszocializmus vezető alakja.
 Itt született 1862-ben Dedek Crescens Lajos pap, prépost-kanonok, történetíró, egyháztörténész, az MTA levelező tagja.
 Itt született 1879-ben Höllrigl József régész, művészettörténész.
 Itt született 1886-ban Bangha Béla hitszónok, politikus.
 Itt született 1888-ban Bártfay Gyula szobrász.
 Itt született 1894-ben Kaszala Károly motorversenyző, sportpilóta.
 Itt élt 1832 után Láng Adolf Ferenc (1795–1863) botanikus, zoológus, gyógyszerész, az MTA tagja.
 Itt hunyt el 1095-ben I. (Szent) László Árpád-házi magyar király (1077–1095).
 Itt hunyt el 1708-ban egy kurucok közti csetepaté megszüntetése közben Esze Tamás kuruc brigadéros.
 Itt hunyt el 1982-ben Juraj Fojtík (1925-1982) szlovák történész, levéltáros.
 Itt hunyt el 1994-ben Mikuláš Dušek (1913-1994) szlovák régész, múzeumigazgató. 
 Itt hunyt el 1995-BEN Gergelyi Ottmár szlovákiai levéltáros.
 Itt hunyt el 2000-ben Ladislav Bánesz szlovák régész.
 Itt hunyt el 2015-ben Vladimír Filo rozsnyói püspök.

Képgaléria

Jegyzetek

Források 

 Michaela Farkašová: Pamiatky nášho regiónu: Nitriansky hrad
 J. Nemeš - M. Ďurčo: Nitrianske cirkevné archívy ako zdroj pramenného bádania v minulosti.
 Jozef Bátora - Zuzana Felcanová - Jozef Vladár 2022: Osídlenie Nitry v staršej dobe bronzovej.
 Gertrúda Březinová 2022: Stredoveký pyrotechnický objekt z Mostnej ulice v Nitre. Zborník SNM - Archeológia 32.
 Robak, Z. - Bednár, P. 2021: Grave 1/94 and New Data Refining the Chronology of Early Medieval Castle Hill in Nitra. Slovenská archeológia - Supplementum 2.
 Hanuliak, M. - Poláková, Z. 2021: Two Early Medieval Knives with Bone Handles from Nitra. Slovenská archeológia - Supplementum 2, 441-448.
 Oros László 2020: Felvidéki portrék és történetek. Diószeg, 112-116.
 Tomáš König 2020: The topography of high medieval Nitra - New data concerning the topography of medieval towns in Slovakia. Communicationes Archaeologicae Hungariae 2018.
 Pavol Bobek – Miroslava Kissová – Katarína Šimunková 2020: Sídliskové nálezy zo staršej doby bronzovej na ulici Za Ferenitkou v Nitre. In: Slovenská archeológia – Supplementum 1.
 Katarína Rácová 2020: Hrad a mesto Nitra v Belových Vedomostiach. Studia Historica Nitriensia 24/2, 446-455.
 Miroslav Palárik – Zuzana Hasarová 2020: Hospodárska a socioekonomická situácia v Nitre a v Nitrianskom okres v období autonómie Slovenska. Studia Historica Nitriensia 24/2.
Milan Hanuliak – Bohuslav Chropovský 2019: Pohrebisko z 10.–11. storočia v Nitre-Horných Krškanoch. Slovenská archeológia LXVII/1.
 Stoklas, Boris - Hrabkovský, Milan 2019: Staré rímske razby mincí z oblasti stredodunajského barbarika v neskoroantickom období. Numismatický sborník 33/2.
 Mária Krošláková – Mária Vondráková – Branislav Kolena – Peter Bednár 2019: Ľudské kostrové pozostatky z Nitrianskeho hradu
 Ilkó Krisztina 2019: Nyitra-vidéki falképfestészet a középkorban.
 Nevizánszky Gábor - Prohászka Péter 2019: Adalékok Gond Ignác régészeti működéséhez. Honismeret 2019/1, 60-66.
 Bednár, P. - Daňová, K. - Poláková, Z. - Ruttkay, M. - Smetanová, P. - Žaár, O. 2019: Pokračovanie výskumu Nitrianskeho hradu. In: AVANS 2014, 19-22.
 Košovan Štefan 2018: Nitra - Moje rodné mesto alebo osemdesiat rokov pod Zoborom. Nitra.
 2018 The City and Region Against the Backdrop of Totalitarianism
 Karczag Ákos - Szabó Tibor 2018: Felvidék és Kárpátalja erődített helyei II.
 Peter Keresteš 2017: Oblastná pobočka Pôdohospodárskeho archívu v Nitre (1949 – 1954) a jej osudy. Archívny almanach I.
 Fottová, E. 2017: Výskum na Samovej ulici v Nitre. AVANS 2012
 Eva Fottová – Mário Bielich 2017: Nitra hrad – južná pivnica západného krídla biskupského paláca. AVANS 2012
 Palárik, M. 2017: Divadelníctvo v Nitre v rokoch 1939 – 1945. Studia Historica Nitriensia, 2017/2.
 Varga Bálint 2017: Árpád a város fölött – Nemzeti integráció és szimbolikus politika a 19. század végének Magyarországán. Budapest
 Pomfyová, B. 2017: Stredoveký kostol – Historické a funkčné premeny architektúry
 Varga Bálint 2016: The Monumental Nation - Magyar Nationalism and Symbolic Politics in Fin-de-siècle Hungary.
 Bagi Zoltán Péter 2016: Nyitra és Léva visszafoglalása 1664-ben. In: Várak, kastélyok, templomok Évkönyv, 2016
2016 Architektúra 20. storočia v Nitre
 Bednár, P. - Chebenová, P. - Poláková, Z. - Šimkovic, M. 2016: Záchranné archeologické výskumy na Nitrianskom hrade. In: AVANS 2011, 34-37.
 Bednár, P. - Poláková, Z. 2015: Dokumentácia v krypte kostola sv. Ladislava v Nitre a kratší záchranný výskum v jeho exteriéri. AVANS 2010, 42-45.
 Bibiana Pomfyová (ed.) 2015: Stredoveký kostol. Historické a funkčné premeny architektúry I. Pozsony
 Ferdinand Uličný 2015: Zemepisná identifikácia riek na Slovensku v stredoveku a odvodený názov sídel. Mesto a dejiny 4/2, 6-23.
 Monika Gabulová–Ivan Kuzma 2015: Pochovávanie na sídlisku ludanickej skupiny v Nitre-Mlynárciach. Slov. arch. LXIII/2, 179-208.
 Katona Csaba 2015: Egy kosztos diák mindennapjai Nyitrán az 1860-as években. In: Szorosadtól Rijekáig. Tanulmányok Bősze Sándor emlékére. Budapest, 171–176.
 Alena Mikulášová - Miroslav Palárik 2015: Nitrianske kiná v období druhej svetovej vojny. Historický časopis 63/2, 291–312.
 Ruttkay, M. – Bielich, M. – Daňová, K. 2015: Záchranné archeologické výskumy na trase výstavby rýchlostnej cesty R1 v úseku Nitra-západ – Selenec. AVANS, 2010, 208–210.
 Michal Felcan – Susanne Stegmann-Rajtár 2015: Die spätbronze- und hallstattzeitliche befestigte Höhensiedlung Štitáre Žibrica – neue Forschungsergebnisse und Perspektiven. In: The Early Iron Age in Central Europe
 Mikulášová, A. - Palárik, M. 2014: Zásahy politiky do verejného priestoru na príklade premenovania nitrianskych ulíc v rokoch 1938-1945. In: Tokárová, Zuzana - Pekár, Martin (eds.): Človek - spoločnosť - doba. Stretnutie mladých historikov III. Studia historica.
Lénárt Orsolya 2013: Thesaurus Exoticorum des Berufsschriftstellers E. W. Happel. In: Ungarnbilder im 17. Jahrhundert.
 Milan Thurzo - Alena Šefčáková - Terézia Šimková - Gabriel Fusek 2013: Nitra-Šindolka - pohrebisko belobrdskej kultúry (10. - 11. stor. n. l.): Základná antropologicko-demografická charakteristika. Acta Rer. Natur. Mus. Nat. Slov. LIX.
 Gabulová, M. - Bistáková, A. - Jakab, J. 2013: Ľudské skelety na sídlisku ludanickej skupiny v Nitre-Selenci. In: Otázky neolitu a eneolitu našich krajín - 2010. Nyitra, 57-73.
 Ruttkay, M. – Bielich, M. – Malček, R. – Nemergut, A. – Ruttkayová, J. – Zajacová, B. 2013: Záchranný archeologický výskum na trase výstavby rýchlostnej cesty R1 v úseku Nitra-Západ-Selenec. AVANS, 2009, 208-218.
 Bednár, P. – Poláková, Z. 2013: Pokračovanie archeologického výskumu v katedrále sv. Emeráma. AVANS, 2009, 34-38.
 Ezt nézd meg a Kárpát-medencében – Nyitra. Cserkész 2013. október, 2.
 Buday Péter 2013: Obnova "Pribinovho kostola" na Nitrianskom hrade v rokoch 1931 až 1933. Monument revue 2/ 1, 2-7.
 Vajda Tamás 2012: 1326 és 1344 közötti okleveles adatok a hazai vízimalmokról. In: Középkortörténeti tanulmányok 7.
 Revue Pamiatky a múzeá 2/2012
 Štefan Košovan 2012: Nitra druhé Coventry? Nitra.
 Imrich Točka 2012: Nitrianske zvony. Nitra.
 Fusek, G. 2012: Chronologische Fragen der Nitraer Gräberfelder des 10.-11. Jahrhunderts: das Fallbeispiel Nitra-Šindolka. In: B. Tobias (ed.): Die Archäologie der frühen Ungarn - Chronologie, Technologie und Methodik. RGZM – Tagungen 17, 89–112.
 Almanach Nitra 2012. Nyitra
 Martin Hetényi - Peter Ivanič 2012: Cyrilo-metodské dedičstvo a Nitra. Nyitra
 Fehér Sándor – Fehér Pindes Ivett (szerk.) 2012: Irodalom Nyitrán, Nyitra az irodalomban. Nyitra
 2012 Mesto pod mestom. Nyitra
 2012 Nitriansky hrad a katedrálny chrám - Bazilika sv. Emeráma
 Ruttkay, M. – Bednár, P. – Bielich, M. – Cheben, M. 2011: Archeologický prieskum v rámci prípravy stavby R1 v úseku Nitra-západ – Selenec. AVANS, 2008, 220–221.
 Bednár, P. – Poláková, Z. 2011: Katedrála sv. Emeráma. In: Kolíska kresťanstva na Slovensku – Nitriansky hrad a Katedrála sv. Emeráma v premenách času. Nyitra – Pozsony, 184-207.
 Bednár, P. – Poláková, Z. – Šimkovic, M. 2011: Kostol sv. Emeráma na Nitrianskom hrade v 9.-13. storočí. In: Ranostredoveká sakrálna architektúra Nitrianskeho kraja - zborník zo seminára a katalóg ku výstave. Nyitra, 69-88.
 Keresteš, P. 2011: Neznáma sakrálna stavba stredovekej Nitry. In: Pamiatky a múzeá 60/4.
 Buday Péter 2011: A nyitrai ferences (Szt. Péter és Pál) templom Liber mortuoruma. Családban marad, 2011/1.
 Bednár, P. – Poláková, Z. – Šimkovic, M. 2010: Archeologický a stavebno-historický výskum Katedrály sv. Emeráma na Nitrianskom hrade. Monumentorum tutela – Ochrana pamiatok 22, 9-28.
 Vladimír Černák 2010: Dobré meno Huszárovej tlačiarne. Nitra - kultúrno-spoločenský mesačník XXXV/2 (február), 26-27.
 Martin Štefánik - Ján Lukačka a kol. 2010: Lexikon stredovekých miest na Slovensku.
 Fehér Sándor - Pindes Ivett 2009: Nyitrai sírkövek – Séta a nyitrai városi temetőben. Nyitra
 Mária Löfflerová 2009: Priemyselné centrum Nitra. Pozsony
 Peter Kresánek 2009: Slovensko – Ilustrovaná encyklopédia pamiatok. Pozsony
 Thoroczkay Gábor 2008: Megjegyzések a nyitrai és pozsonyi egyház korai történetéhez. Századok, 2005/II, 359-373.
 Kiss Balázs 2008: Államfordulat Nyitrán (1918-1923). Kisebbségkutatás 2008/2.
 Fusek, G. 2008: Vrcholnostredoveké sídlisko v Nitre-Šindolke. AH 33, 27–40.
 Emil Vontorčík (zost.) 2007: Nitra v najstarších dokumentoch a písomnostiach (do konca 13. storočia). Pozsony
 Vontorčík, E. 2007: Mestské výsady pre Nitru z roku 1248.
 Zombori Lajos - Tóth József 2007: Magyar közlekedési bárcák. Budapest, 129-130.
 Filip Jaššo 2007: Stredoveké hrádky na západnom Slovensku. Musaica XXV, 123-140.
 Gertrúda Březinová - Marián Samuel a kol. (ed.) 2007: "Tak čo, našli ste niečo?" - svedectvo archeológie o minulosti Mostnej ulice v Nitre. Nyitra
 Gabriel Fusek 2007: Odtlačky na dnách nádob v Nitre-Šindolke. In: Petr Dresler – Zdeněk Měřínský: Archeologie doby hradištní v České a Slovenské republice. Brno, 99-108.
 Fusek, G. 2007: Buchdeckelbeschlag aus einem Grab in Nitra-Šindolka. Pril. Inst. Arheol. Zagrebu 24, 437-442.
 Kopčeková, Monika – Bielich, Mário - Čurný, Marián 2007: Stredoveké nálezy z Nitry. AVANS 2005, 107-108, 241.
 Čurný, Marián – Samuel, Marián 2007: Zisťovací výskum na Župnom námestí v Nitre. AVANS 2005, 64-66, 220-222.
 Alojz Krčmár 2006: Nitra na starých pohľadniciach
 Fehér Sándor 2006: Emlékező Nyitra. Nyitra
 Fusek, G. 2006: Nitra-Šindolka - Stredoveké sídliská a pohrebiská. In: Wczesne średniowiecze w Karpatach polskich. red. J. Gancarski, Krosno, 135-150.
 Březinová, G. 2006: Predstihový záchranný výskum na Mostnej ulici v Nitre. AVANS 2004, 53–56.
 Hreško, J. – Mederly, P. 2006: Charakteristika prírodných pomerov mesta Nitra. In: Hreško, J. – Pucherová, Z. – Baláž, I. (eds.): Krajina Nitry a okolia. Úvodná etapa výskumu. Nitra, 13–25.
 Bencze Cs. Attila 2005: Múltkeresőben Nyitrán és Vágsellyén – A juss közös: „A víz elfolyik, a kő marad”. In: Levéltár és helytörténet – A Komáromi Levéltáros Szakmai Nap előadásai 1994–2004. Esztergom, 104-109.
 Matej Ruttkay (ed.) 2005: Dávne dejiny Nitry a okolia vo svetle najnovších archeologických nálezov – zborník z konferencie konanej pri príležitosti Dňa Nitranov 2. júla 2005. Nyitra
 Fusek, G. – Spišiak, J. 2005: Vrcholnostredoveká grafitová keramika z Nitry-Šindolky. Archeológia a mineralógia. Slovenská archeológia LIII, 265–336.
 M. Samuel 2004: Záchranný výskum na Mostnej ulici v Nitre. AVANS, 2003, 163-164.
 Ruttkay, M. 2004: Záchranný výskum v Nitre-Dolných Krškanoch. AVANS, 2003, 153-155.
 Ruttkayová, J. 2004: Nádoba kultúry so staršou lineárnou keramikou z Nitry-Dolných Krškán. AVANS, 2003, 161.
 Ján Steinhübel 2004: Nitrianske kniežatstvo. Pozsony
 Sós Judit - Farkas Zoltán 2003: Szlovákia útikönyv – Részletes útikalauz a Felvidék rejtett kincseiről 
 Ján Lacika 2003: Nitra a okolie. Pozsony
 2003 Nitra und Umgebung. Nyitra/Pozsony
 2003 Nitra and its environs. Nitra/Bratislava.
 Katona Csaba 2003: „Én már itt tanítómtól eleget szenvedtem” – Egy diák hétköznapjai Nyitrán az 1860-as években. In: Két évszázad gyermekei. A tizenkilencedik–huszadik század gyermekkorának története. Szerk. Pukánszky Béla. Budapest, 147–160.
 Martin Čičo – Michaela Kalinová – Silvia Paulusová a kol. 2002: Kalvárie a Krížové cesty na Slovensku
 Richard Marsina 2002: Nitra v slovenských dejinách. Turócszentmárton
 Vontorčík, E. 2002: Juraj Hodál a problematika Pribinovho kostola v Nitre
 G. Březinová 2002: Nitra-Chrenová. Archeologické výskumy na staveniskách Shell a Baumax. Nyitra
 G. Fusek 2002: Nádoba lengyelskej kultúry z Nitry. AVANS, 2001, 48.
 Pavol Kollár (ed.) 2001: 300 rokov piaristov v Nitre (1701–2001) – Zborník prejavov z odborného historického sympózia k 300. výročiu založenia piaristického kolégia a gymnázia v Nitre. Nyitra
 Staššíková-Štukovská, D. 2001: Záchranný výskum v Nitre na Kmeťkovej ulici. AVANS, 2000, 193.
 G. Březinová 2000: Nitra-Šindolka - Siedlung aus der Latènezeit. Nyitra
 G. Březinová 1999: Neolitické nálezy z Nitry-Mikovho dvora. In: Otázky neolitu a eneolitu našich krajín - 1998. Nyitra, 19-38.
 Viliam Judák 1999: Nitrianske biskupstvo v dejinách. Pozsony
 Drahošová, Š. 1999: Keď v Nitre vína bolo málo. Historická revue.
 G. Fusek - M. R. Zemene (Zost.) 1998: Dejiny Nitry od najstarších čias po súčasnosť. Nyitra
 1998 Nitra, naša Nitra. Nyitra
 G. Fusek 1998: Gräber mit Arpadenmünzen aus dem Gräberfeld von Šindolka in Nitra. Slov. arch. 46/1, 71-118.
 Adrián Káčerik 1998: Codex Nitriensis Latinus: Edizione critica del codice. Róma
 Zubácka, Ida 1998: Nitra za prvej Československej republiky. Nyitra
 Martinus Zeiller 1997: A magyar királyság leírása (Neue Beschreibung des Königreichs Ungarn). Szekszárd, Babits Kiadó, 114. (ford. Glósz József, Élesztős László, utószó: G. Etényi Nóra, szaklektor Gecsényi Lajos.
 Rudolf Kujovský 1997: Eneolitické nálezy z koryta rieky Nitry v meste Nitra. AVANS, 1995, 114.
 Pieta, K. – Ruttkay, M. 1997: Germanische Siedlung aus der 4. und 5. Jh. in Nitra- Párovské Háje und Probleme der Siedlungskontinuität. In: Tejral, J. – Friesinger, H. – Kazanski, M. (eds.): Neue Beiträge zur Erforschung der Spätantike im mittleren Donauraum. Spisy AÚ AV ČR Brno 8. Brno, 145-163.
 Vontorčík, Emil - Šafáriková, Judita 1997 (zost.): Vzdelávacia základňa slovenského poľnohospodárstva. Jubilejná publikácia k 30. výročiu založenia Agroinštitútu v Nitre.
 Ruttkayová, J. – Ruttkay, M., 1997: Výsledky výskumu v Nitre-Starom meste v roku 1994. AH 22, 103–113.
 Hetényi Varga Károly 1996: Papi sorsok a horogkereszt és a vörös csillag árnyékában III. Abaliget
 Ján Hunka 1996: Počítacie žetóny objavené počas archeologických výskumov na Slovensku. Študijné zvesti 32.
 1995 Nitra. Nyitra
 Bednár, P. 1995: Zisťovací výskum na južnom nádvorí Nitrianskeho hradu. AVANS, 1993, 31-33.
 Legeza László - Szacsvay Péter 1995: Felvidéki utakon II. Csorbától Nyitráig.
 Marián Hronský 1993: Szlovákia elfoglalása a csehszlovák katonaság által 1918 novemberétől 1919 januárjáig. Budapest, 25-26.
 Karol Pieta 1993: Nitra - príspevky k najstarším dejinám mesta. Nyitra.
 Szénássy Árpád 1992: Ki építette a nyitrai öreg színházat. A Hét 37/37, 9 (1992. szeptember 11.)
 Motesíky Árpád 1992: Nyitra új színháza. A Hét 37/32, 15 (1992. augusztus 7.)
 Motesíky Árpád 1992: A nyitrai zsinagóga. Új Szó 1992. április 2., 5.
 Fusek, G. 1991: Včasnoslovanské sídlisko v Nitre na Mikovom dvore. Slov. Arch. 39, 289-330.
 Vontorčík, E. 1991: Nitra - matka slovenských miest.
 Motesíky Árpád 1991: Egy református templomról. Új Szó 1991. július 16., 8.
 Peter Gajdoš a kol. 1990: Človek a prostredie - Nitra. Nyitra
 Gabriel Fusek 1990: Sídliskový objekt z Nitry-Zobora. AVANS, 1988, 57.
 Bohuslav Chropovský - Gabriel Fusek 1990: Obnovený výskum Nitrianskeho hradu. AVANS, 1988, 66-67.
 Ondrej Ožďáni 1990: Praveké a stredoveké osídlenie Pribinovho námestia v Nitre. AVANS, 1988, 131-132.
 Štefko Vladimír 1989: Divadelná Nitra - 50 rokov slovenského profesionálneho divadla v meste. Pozsony
 Bohuslav Chropovský - Gabriel Fusek 1988: Výsledky výskumov na stavenisku športového areálu v Nitre. Študijné zvesti 24, 143-172.
 Bujna, J. - Kováčová, A. 1988: Laténsky hrob z Nitry. AVANS, 1987, 38-39.
 1988 Nitra starobylá a súčasná. Nyitra
 Makkai László 1987: Jan Ackersdijck magyarországi útinaplója 1823-ból. 22-23.
 1987 Nitriansky kódex – Codex Nitriansis. Turócszentmárton
 Karol Pieta – Ruttkay, M. 1987: Záchranný výskum v Nitre-Párovských Hájoch. AVANS, 1986, 87–88.
 Makkai László 1987: Jan Ackersdijck magyarországi útinaplója 1823-ból
 Bohuslav Chropovský - Gabriel Fusek 1985: Výskumy v Nitre. AVANS, 1984, 102-106.
 Hamar Kálmán 1980: A kommunisták együttműködése Nyitra vidékén. Irodalmi Szemle, 1980/9, 824-826.
 Marta Vozárová (zost.) 1979: Nitra a okolie : vlastivedno-turistický sprievodca. Pozsony
 Juraj Fojtík 1978: Nitra. Pozsony
 Peter Ratkoš 1978: Az ősi Nyitráról és környékéről szóló tanulmányhoz. Irodalmi Szemle, XXI/6, 559-568.
 Jozef Császta 1977: Prieskum v Nitre "Na Klokočine". AVANS, 1976, 86.
 Püspöki Nagy Péter 1976: Az ősi Nyitra. Irodalmi Szemle XIX/2, 119-139.
 Hamar Kálmán 1976: A Nyitrai Nemzeti Tanács tevékenysége 1918-1919-ben. Irodalmi Szemle, XIX/4, 331-342.
 Kissling Eleonóra 1976: Társadalmi mozgalmak a XX. század első felében Nyitrán. Irodalmi Szemle, XIX/3, 227-239.
 Mártonvölgyi László 1976: Kultúrtörténeti jegyzetek. Irodalmi Szemle, XIX/2, 173-177.
 Pavúk, J. 1976: Sídlisko ludanickej skupiny v Nitre. AVANS, 1975, 182-184.
 Szőke József: Nyitra és környéke. Kis Építő, 1975-76/9, 2.
 Mártonvölgyi László 1975: Egy 25 éves színház a szlovák–magyar kultúrközeledés útján. Irodalmi Szemle, XVIII/2, 182-183.
 Török, Gy. 1974: Abschied Christi von seiner Mutter–ein Relief aus Neutra. In: Acta Historiae Artium, 24/1–4.
 Vontorčík, E. 1974: Dvadsaťpäť rokov Vysokej školy poľnohospodárskej v Nitre.
 J. Pavúk 1972: Neolithisches Gräberfeld in Nitra. Slovenská archeológia 20/1, 5-105.
 Jan Lichardus – Jozef Vladár 1970: Neskorolengyelské sídliskové nálezy z Nitry. Slov. arch. 18, 373-419.
 Juraj Pavúk 1966: Neolitisches Gräberfeld in Nitra. Nyitra
 Jozef Lajoš 1965: Nitra - k 20. výročiu oslobodenia. Nyitra
 Ottmar Gergelyi 1965: Ako sa hospodárilo na nitrianskom biskupskom panstve v roku 1800? Agrikultúra 4, 79-93.
 Bohuslav Novotný 1965: Nález železných predmetov v Nitre. Sb FFUK-Musaica V, 69-78.
 1964 Nitra slovom i obrazom. Nyitra
 Kliský, M. 1964: Územné rozšírenie a chronológia karolínskych mečov. ŠZ 14, 114.
 Anton Točík 1963: Die Nitra Gruppe. Arch. roz. 15, 716-774.
 Imrich Kotvan 1963: Inkunábuly v Nitre. Nyitra
 Bohuslav Chropovský 1962: Slovanské pohrebisko v Nitre na Lupke. Slov. Arch. X, 175–240.
 Ľ. Kraskovská 1961: Výskum na hradisku v Dražovciach. Štud. Zvesti 6, 161-184.
 Chropovský B. - Polla B. 1960: Nitra. Nyitra
 Jozef Paulík 1960: K problematike mladšej doby bronzovej na juhozápadnom Slovensku. Archeologické rozhledy XII.
 Bohuslav Chropovský 1959: Slovanské hrnčiarske pece v Nitre. AR XI, 812–816, 818–828, 849–850.
 Vikár László 1958: Népdalgyűjtés Nyitrában. Az MTA Nyelv- és Irodalomtudományi osztályának Közleményei, XII/1-4.
 Ján Verešík - Alžbeta Cidlinská 1956: Nitra v pamiatkach. Turócszentmárton
 Pavol Čaplovič 1954: Slovanské pohrebište v Nitre pod Zoborom. Slov. Arch. 2, 5-50.
 Evžen Plesl 1952: Pohřebiště lidu s volutovou keramikou v Mlynárcích na Slovensku. Archeologické rozhledy IV, 9-13.
 Ján Verešík 1949: Nitra vo vzťahu k svojmu zázemiu. Geographica Slovaca I.
 Juraj Hodál 1944: O svätcoch starej Nitry. Kultúra XVI/6-7.
 Gyürki Ákos 1941: Nyitra és a kurucvilág. A Toldy Kör Irodalmi Évkönyve, 1941, 105-113.
 1940 Nyitrai fejfák. Nyitra
 1940 Nitra Arany Könyve
 1940 Nitra lelke. Nyitra, kiadta: Faith Fülöp. Borító- és címlaprajz: Slamka Lajos és Massányi Ödön
Turcsek J. Ferenc 1939: Vörösfejü gébics fészkelése Nyitrán. Aquila 42-45.
 Faith 1939: Híres nyitraiak. Nyitra
 L. B. 1939: A nyitrai honvédek harcai Golaczowynál. Nyitravármegye, 1939. december 3., 2.
 L. B. 1939: A nyitrai honvédek kéthetes harca Jangrótnál. Nyitravármegye, 1939. november 12., 2.
 Nagyarányu erkölcsrendészeti razzia Nyitrán. Nyitravármegye 1939. november 12., 2.
 Egy kis nyitrai nyelvészkedés. Nyitravármegye, 1939. november 12., 4.
 Nemény Vilmos 1939: Nyitra, az ellentétekből összeszőtt város, a Zobor alján. Felvidéki Magyar Hírlap 2/21, 8 (1939. január 26.)
 Jozef Karvaš - Matej Miškóci 1938: Nitra kolíska kresťanskej kultúry a dávnej slávy Slovenska. Pozsony
 Václav Mencl 1938: Středověká města na Slovensku. Bratislava.
 1935 Nyitrai írók könyve. Nyitra
 Dallos István 1934: A 700 éves nyitrai ferencrend. Nemzeti Kultura, II/6, 340-344.
 A Felvidék városai (Nagyszombat, Nyitra, Selmecbánya és Trencsén városok nemzetiségi statisztikája). Statisztikai Tudósító 2. évfolyam 88/1-2. 1934. ápr. 21.
Juraj Hodál 1933: Kostol Privinov v Nitre v pravom svetle
 Václav Mencl 1933: Postup chrámových stavieb na hrade v Nitre za stredoveku. In: Ján Stanislav (sost.): Ríša velkomoravská – sborník vedeckých prác
 Jan Eisner et al. 1933 Nitra. Dejiny a umenie nitrianskeho zámku – Na pamiatku kniežaťa Pribinu. Nagyszombat
 Ján Mrva 1933: Paberky k dejinám štátneho prevratu v Nitre. Matica Slovenska, 9-14.
 Albert Stránsky 1933: Dejiny biskupstva nitrianskeho. Nagyszombat
 D. I. 1931: Új épületet a nyitrai reálgimnáziumnak! Prágai Magyar Hírlap X/295, 2 (december 30.)
 Jaroslav Böhm - Václav Mencl 1931: Výzkum na hradě Nitranském 1930-1931. Památky archeologické XXXVII.
 Mrva János 1931: A fordulat. Nyitra
 1931 Nyitravármegye 
 Juraj Hodál 1930: Kostol kniežaťa Privinu v Nitre – 830–1930. Nyitra
 Nyitra népe ivott a szent Szórád szikla barlangja tövében csobogó hármas forrás gyógyító vizéből. PMH 1930. július 18. 
 Jozef Boháč 1928: Dejiny staroslávnej Nitry. Nyitra
 Németh (Deisler) Károly 1928: A volt m. kir. nyitrai 14. honvéd gyalogezred története
 Ľudovít Okánik 1921: Povesti hradu nitrianskeho  II. Kresťanská Nitra. Uh. Skalica.
 František Hourek: 1921 Nitra. Nyitra
 Stanislav Klíma (usp.) 1921: Slovenská zem – Sborník vlastivedných prác slovenských spisovateľov II. Kassa
 Kysucký, S. P. 1921: Pamätná kniha vysviacky slovenských biskupov. Nagyszombat
 Császár Mihály 1918 Régi magyar molnár-kiváltságok. Molnárok Lapja, 1918. november 15.
 Josef Zavadil 1912: Velehrady Děvín a Nitra - Příspěvek k určení polohy hlavního města velkomoravského. Kroměříž.
 Czeizel Gábor 1911: A Szent-Ferenc-rendiek Nyitrán. Nyitra
 Cserenyey István 1911: Palugyay Imre püspök és a nyitrai irgalmas nővérek emlékezete. Nyitra
 Tóth János 1905: Adatok a nyitrai papnevelde történetéből. Nyitra
 Vagner József 1902: Adatok a Nyitra-városi plebániák történetéhez. Nyitramegyei Szemle
 Czeizel Gábor 1900: Nyitra múltja és a nyitravármegyei monográfia. Nyitra
  Nyitra vármegye
 Horvát Sándor 1896: Adatok Nyitravármegye és város monografiájához. Nyitra
 Horvát Sándor 1896: Okmánytár a piaristák Sz. László királyról czimzett nyitrai kollegiumának történetéhez, 1698-1849.
 Vagner József 1896: Adalékok a nyitrai székes-káptalan történetéhez
 1848-1849 Nyitramegyében. Nyitramegyei Szemle 1894/17, 1-2; 18, 1; 19, 2.
 Komáromy András 1894: A Nyitrai árulás 1621-ben. Hadtörténelmi Közlemények 7, 599-612.
 Szamota István 1891: Régi utazások Magyarországon és a Balkán félszigeten. Budapest.
 Dezső Adolf 1888: Egy igénytelen adat Nyitraváros történetéhez. Nyitramegyei Közlöny VIII/2-3.
 Tagányi Károly 1887-1888: Nyitra helyneveinek megyarázata. Nyitramegyei Közlöny, 1887-1888
 Vágner József 1886: A nyitrai Egyházmegyei könyvtár kéziratai és régi nyomtatványai. Nyitra.
 Szinnyei József 1886: Nyitra negyvenhat év előtt és most. Nyitramegyei Közlöny 1886. augusztus 22.
 Csősz Mihály Imre 1879: A kegyes-tanító-rendiek Nyitrán. Nyitra
 Szmida Lajos 1877: A zobori zárda romok. Nyitramegyei Közlöny
 Dualszky János 1875: Nyitra vár és város történelmi vázlata. Nyitra
 Wenzel Gusztáv 1872: Nyitra vármegyének XV. századbeli vámhelyei. Pest
 Schiller Zsigmond 1866: Nyitra város és környéke növényföldtani viszonyainak leírása. Magyar Orv. és Term. vizsgálók munkálatai
 Kelecsényi József 1865: Nyitra és környéke képes albuma. Nyitra
 Schiller 1865: Pflanzengeografische Verhältnisse der Stadt Neutra und ihrer Umgebungen. Arbeiten der 1865 zu Presburg versammelten Naturforscher, 296-308. 
 Nagy József 1864: Nyitra megye helyírása. Komárom
 1852 Das Sanitätsjahr 1850—51 in Unter Neutra. Zeitschrift für Natur- und Heilkunde in Ungarn I/ 35—37, 41.
 Domová pokladňica II. 1848
 Rudolf von Jenny - Adolph Schmidl 1835: Handbuch für Reisende in dem österreichischen Kaiserstaate. 112.
 François Sulpice Beudant 1823: Travels in Hungary, in 1818. London, 50-51.
 Robert Townson 1797: Travels in Hungary, with a short account of Vienna in the year 1793. London, 437-438.
 Horvát Sándor: A nyitrai kollegium és a kegyesrendiek XVIII. századbeli tanításügyének története (kézirat)
 Episcopatus Nitriensis eiusque praesulum memoria – cum ichnographicis tabellis exhibentibus priorem, ac modernam faciem castri, et civitatis Nitriensis
Eberhard Werner Happel 1688: Thesaurus Exoticorum

További információk 

  Nyitra.lap.hu – Linkgyűjtemény
 hradiska.sk
  Nyitrai Polgár Infó – független nyitrai hírportál
 Nyitra város hivatalos honlapja
 Nyitra vára (szlovák nyelvű leírás)
 Térkép Kalauz – Nyitra
 Nyitra említése Anonymus:Gesta Hungarorumában-MEK

Kapcsolódó szócikkek 
 Nyitrai egyházmegye

 
Magyarország elcsatolt megyeszékhelyei
A Nyitrai járás települései