alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Baktüttös

Baktüttös község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban, a Zalai-dombság területén, a Göcsejben.

Fekvése 
A település a 75-ös főút közelében, attól mindössze pár száz méterre fekszik Bak község délnyugati szomszédságában. A falu közigazgatási területén a Bak-Páka között húzódó 7543-as út halad végig.

Vonattal a település a MÁV 23-as számú Rédics–Zalaegerszeg-vasútvonalán közelíthető meg; Baktüttös megállóhely Bak és Tófej között található.

Története 

Tüttös („Teu Teus”) formában Bakkal együtt 1239-ből való első említése. A település középkori történelme nem ismeretes, de feltételezhető, hogy Bakkal együtt cserélt gazdát. Azt viszont tudni, hogy a 16. században teljesen elnéptelenedett a törökök pusztítása miatt.

Újratelepedése 1718-ban indult, és lassan folyt. A 18. és 19. században sem fejlődött komolyabban a település, elsősorban nagyon rossz minőségű földjei miatt. A falu elmaradottságát az is fokozta, hogy elzárt településnek számított, amit az is tükröz, hogy például tizedet senkinek nem fizettek, papjukat természetbeni juttatásokkal látták el.

Az 1950-es évektől sokan Zalaegerszegen kerestek munkát, amely következtében elvándorlás volt jellemző a községben.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Hajgató Gyula (független)
 1994-1998: Hajgató Gyula (független)
 1998-2002: Fitos Zoltán (független)
 2002-2006: Kámán Krisztián (független)
 2006-2010: Kámán Krisztián (független)
 2010-2014: Béres László (független)
 2014-2019: Béres László (független)
 2019-től: Béres László (független)

Népesség 
	  	
A település népességének változása:
	 	

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 87,46%, cigány 10,5%, német 0,87%. 71,4% római katolikusnak, 6,38% felekezeten kívülinek vallotta magát (19,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Ördög Gyurkó vára: a községtől délkeletre található, feltehetően a 13. századból való vármaradvány.
 Harangláb
 Kőkeresztek

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
1060-as évek



Események és irányzatok 
 I. Andrást legyőzi öccse I. Béla , aki 1063-ig uralkodik, halála után Salamon (I. András fia) a király 1074-ig.

A világ vezetői 
 I. András magyar király (Magyar Királyság) (1046–1060† )
 I. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1060–1063† )
 Salamon magyar király (Magyar Királyság) (1063–1074)

106
106
1050-es évek



Események és irányzatok 
 1051-ben a magyarok megverik az éhező német sereget, akik vértjeiket ledobva menekültek, innen ered a Vértes elnevezés.

A világ vezetői 
 I. András magyar király (Magyar Királyság) (1046–1060† )

105
105
1300-as évek



Események és irányzatok 
 A proto-reneszánsz kor kezdete Itáliában.
 III. András magyar király 1301. január 14-i halála után interregnum következik be Magyarországon, mivel Andrással kihal az Árpád-ház. Három jelölt vetélkedik a koronáért: Vencel, Ottó és Károly Róbert. Ez utóbbit választják meg végül az ország királyává 1308-ban.
 Dante Alighierit száműzik Firenzéből
 IV. Fülöp francia király parancsára megkezdődik a Templomos Lovagrend felszámolása
 V. Kelemen pápa Avignonba teszi át székhelyét, ezzel megkezdődik a pápák avignoni fogsága, ami 1370-ig tart.
 Skócia kivívja függetlenségét Angliától.

Meghatározó személyek

Politika
 Károly Róbert magyar király
 IV. Fülöp francia király
 Robert Bruce, Skócia királya

Művészetek
 Dante Alighieri, firenzei költő
 Giotto di Bondone, firenzei festő

A világ vezetői
Magyarország
 III. András magyar király (Magyar Királyság) (1290–1301† )
 Vencel magyar király (Magyar Királyság) (1301–1305)
 Ottó magyar király (Magyar Királyság) (1305–1307)
 I. Károly magyar király (Magyar Királyság) (1308–1342† )

130
130
1310-es évek



Események és irányzatok 
 Folytatódik a templomos rend felszámolása.
 Károly Róbert több évig tartó harc árán megszilárdítja hatalmát Magyarországon a kiskirályok ellen.
 A Velencei Köztársaságban megalapították a Tízek Tanácsát.

Meghatározó személyek

Politika
 I. Károly magyar király (Magyar Királyság) (1308–1342† )
 II. Eduárd angol király
 XXII. János pápa

Művészetek
 Dante Alighieri, olasz költő
 Giotto di Bondone, olasz festő

A világ vezetői
Magyarország
 I. Károly magyar király
Anglia
 II. Eduárd angol király

131
131
1320-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Károly magyar király (Magyar Királyság) (1308–1342† )

132
132
1330-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Károly magyar király (Magyar királyság) (1308–1342† )

133
133
1340-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Károly magyar király (Magyar Királyság) (1308–1342† )
 I. Lajos magyar király (Magyar Királyság) (1342–1382† )

134
134
1350-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Lajos magyar király (Magyar Királyság) (1342–1382† )

135
135
1360-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Lajos magyar király (Magyar Királyság) (1342–1382† )

136
136
1370-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Lajos magyar király (Magyar Királyság) (1342–1382† )

137
137
1380-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Lajos magyar király (Magyar Királyság) (1342–1382† )
 Mária magyar királynő (Magyar Királyság) (1382–1395† )
 II. Károly magyar király (Magyar Királyság) (1385–1386† )
 Zsigmond magyar király (Magyar Királyság) (1387–1437† )

138
138
1390-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Zsigmond magyar király (Magyar Királyság) (1387–1437† )

139
139
1420-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Zsigmond magyar király (Magyar Királyság) (1387–1437† ), (Német király - 1410–1433), (Cseh király - 1420–1437)

142
142
1400-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Zsigmond magyar király (Magyar Királyság) (1387–1437† )

140
140
1410-es évek



Események és irányzatok 
 Málta lakossága saját soraiból szervez Milíciát (id-Dejma) a sziget partjainak őrzésére

A világ vezetői 

 Zsigmond magyar király (Magyar Királyság) (1387–1437† ), (Német király) (1410–1433)

141
141
1430-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Zsigmond magyar király (Magyar királyság) (1387–1437† ), (Német király - 1410–1433) (Német-római császár - 1433–1437), (Cseh király - 1420–1437)
 Albert magyar király (Magyar királyság - Német-római császár - Cseh király - 1437–1439† )

143
143
1440-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Ulászló magyar király (Magyar Királyság) (1440–1444† ), (Lengyel király - 1434–1444)
 V. László magyar király (Magyar Királyság) (1445–1457† )
 Hunyadi János (kormányzó) (1446–1456† )

144
144
1450-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 V. László magyar király (Magyar Királyság) (1445–1457† )
 Hunyadi János (kormányzó) (1446–1456† )
 Cillei Ulrik (főkapitány) (1456† )
 Hunyadi László (főkapitány) (1457† )
 I. Mátyás magyar király (1458–1490† )

145
145
1460-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Mátyás magyar király (Magyar Királyság)  (1458–1490† )

146
146
1470-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Mátyás magyar király (Magyar Királyság)  (1458–1490† )

147
147
1480-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Mátyás magyar király (Magyar Királyság)  (1458–1490† )

148
148
1490-es évek



A világ vezetői 
 I. Mátyás magyar király (Magyar Királyság)  (1458–1490† )
 II. Ulászló magyar király (Magyar Királyság)  (1490–1516† ) (Cseh király 1471–1516)

149
149
1500-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 II. Ulászló magyar király (Magyar Királyság)  (1490–1516† ) (Cseh király 1471–1516)
 Perényi Imre (kormányzó, nádor) (1504–1519† )

Születések 
 1504 körül – Sylvester János humanista tudós, bibliafordító.

Halálozások 

150
150
1510-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 II. Ulászló magyar király (Magyar Királyság)  (1490–1516† ) (Cseh király 1471–1516)
 Perényi Imre (kormányzó, nádor) (1504–1519† )
 II. Lajos magyar király (Magyar Királyság)  (1516–1526† )

151
151
1530-as évek



Háború és politika 
 1531 – Svájcban a kappeli csatában a katolikus erdei kantonok legyőzik a zwingliánus városi kantonokat
 1532 – Francisco Pizarro elfoglalja az Inka Birodalom fővárosát, Cuzcót
 1532 – Török hadjárat Bécs ellen (a haderő Kőszeg váránál elakad)
 1538 – A törökök Prevezánál legyőzik a velencei flottát
 1538 – I. Ferdinánd és Szapolyai János békekötése Váradon

Események és irányzatok 
 1534 – Jacques Cartier partraszáll a mai Kanada területén
 1535 – a mai Mexikó területén létrejön Új-Spanyolország Alkirályság

Vallás 
 1529–1536 – Az angliai parlament kidolgozza az anglikán egyház alapelveit. Eredményeképpen 1533-tól az uralkodó lesz az egyházfő.
 1530 – a Német-római Birodalom augsburgi birodalmi gyűlésén Philipp Melanchthon előterjeszti az ágostai hitvallást
 1534 – Párizs-ban megalakul a jezsuita rend
 1536 – megjelenik Kálvin műve, „A keresztyén vallás tanítása”

A világ vezetői 
 VIII. Henrik (Anglia)
 I. Ferenc (Franciaország)
 V. Károly (Német-római Birodalom, Spanyolország)
 I. Szulejmán (Oszmán Birodalom)
 VII. Kelemen, III. Pál (Pápai Állam)
 I. Ferdinánd (Magyar Királyság)  (1526–1564† )
 Szapolyai János (Magyar Királyság) (1526–1540† )

 
153
153
Véres farsang

A véres farsang egy székely felkelés leverése volt 1596-ban.

1595 szeptemberében a török seregek megtámadták a havasalföldi vajdaságot. A támadás hírére Báthory Zsigmond mintegy 20 ezer fős székely csapat élén Vitéz Mihály vajda segítségére sietett. Mihály serege kb. 60 ezer főből állott. A szövetséges seregek Gyurgyevónál súlyosan megverték a törököket. 

1596 elején a közszékelyek – akik a gyurgyevói győzelemben döntő szerepet vállaltak – a be nem váltott ígéretek miatt fegyveres felkelésbe fogtak.  Ugyanis székely földesurak nem voltak hajlandók eleget tenni a fejedelmi ígéretnek, nem szabadították fel a hadjáratból visszatért jobbágyaikat. A felkelést Bocskai István vezetésével az erdélyi nemesség a „véres farsang” során kíméletlenül leverte.

Gyergyószárhegyen a Hősök emlékoszlopán a történelmi esemény emlékére az 1992. augusztus 1-jén feliratos márványtáblát helyeztek el a következő szöveggel: „Bármilyen kegyetlen is volt a megtorlás, nem tudta kiölni a székelyek tudatából a szabadság utáni vágyat, amelyért évezredes történelme során annyi vért hullatott, DE SOHA LE NEM MONDOTT RÓLA.”

Források, külső hivatkozások 
 Egyed Ákos: Bocskai és a székelyek
Udvardy Frigyes A romániai magyar kisebbség történeti kronológiája 1990–2003

Erdély történelme
1650-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

 
165
165
1660-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

 
166
166
1670-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

 
167
167
1690-es évek



Események és irányzatok 
 Lengyelország és Magyarország lerázza magáról a török igát

A világ vezetői 

 
169
169
1700-as évek



Események és irányzatok 
 1703 – II. Rákóczi Ferenc vezetésével Magyarországon kitör a szabadságharc.
 az 1700-as évekeleje – A váci székesegyház maradványait elbontják, az új székesegyház 1761–1777 között új helyen épül fel.

A világ vezetői

Jegyzetek 

 
170
170
1710-es évek



Események és irányzatok 
 A szatmári béke (1711) megkötésével a Habsburg abszolutizmus megszilárdul Magyarországon és Erdélyben.
 A spanyol örökösödési háború lezárása, a spanyolországi Habsburg-uralom vége (utrechti béke, 1713. és rastatti béke, 1714.)
 XIV. Lajos francia király halálával (1715) Fülöp orléans-i herceg régensi kormányzása Franciaországban. Megindul az ország gazdasági és diplomáciai hanyatlása.
 Az utolsó tatárjárás Magyarországon (1717).
 A négyes szövetség háborúja (1718–1720) Spanyolország ellen.

A világ vezetői 

 
171
171
1730-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

 
173
173
1740-es évek



Események és irányzatok 
 Osztrák örökösödési háború (1740–1748)

A világ vezetői 
 Ausztria, Magyarország: Mária Terézia
 Franciaország: XV. Lajos
 Spanyolország: V. Fülöp (1746-ig), VI. Ferdinánd (1746-tól)

 
174
174
1750-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Ausztria, Magyarország: Mária Terézia
 Német-római Birodalom: I. (Lotaringiai) Ferenc
 Franciaország: XV. Lajos
 Spanyolország: VI. Ferdinánd

 
175
175
1770-es évek



Események és irányzatok 
 Az amerikai függetlenségi nyilatkozat elfogadása.

A világ vezetői 

 
177
177
1810-es évek



Események és irányzatok 

 szeptember 5. - Budán tűzvész pusztított, amely a virágzó Tabán városrész több száz lakóházát megsemmisítette.
 szeptember 16. – A mexikói Dolores városkában elhangzik a Grito de Dolores, ezzel kezdetét veszi a Miguel Hidalgo y Costilla vezette függetlenségi harc.
 október 17. – Megrendezik az első Oktoberfestet.

A világ vezetői

Hollandia-VI. Vilmos

Magyarország, Csehország, Német- római birodalom-I. Ferenc(nem magyarországon II.Ferenc

Amerikai egyesült államok-James Madison 17-től James Monroe

Nagy britannia, Írország-III. György

Kína-Yóngyǎn

Japán-Ninkó császár, Kókaku császár

Francia ország-XVIII. Lajos, I. Napóleon

Oroszország-I. Sándor

Moldva-V. Mihály Gergely, II. Scarlat

Havasalföld-VI. Konstantin, II. János György, IX. Sándor

Afganisztán-Mahmúd Sah

Bahrein-I. Szulmán

Bajor ország-I. Miksa

Portugália, Brazília algarbia-I.Mária

Burundi-III. Mwambutsa Mbariza

Burma-Bodavpaja, Bagjidav

Dánia-VI. Frigyes

 
181
181
1780-as évek



Események és irányzatok 
 A gyarmati korszak legnagyobb indiánfelkelése Peruban 1780-ban II. Tupac Amaru vezetésével. Az indiánok legyőzték a spanyol sereget, de 1781-ben Cuzcót sikertelenül vették ostrom alá, majd a spanyolok megsemmisítő vereséget mértek rájuk. II. Tupac Amarut és családját Cuzco főterén kivégezték. Ezt követően még volt néhány kisebb felkelés az indiánok részéről, de a spanyolok 1783-ra teljesen felszámolják a gyarmataikon kitört felkeléseket.

 1780–1790 között II. József császár kísérlete a felvilágosult abszolutizmus központosított intézményrendszerének bevezetésére a Habsburg Birodalomban. A próbálkozás a konzervatív magyar rendek (nemzeti köntösbe bújtatott) gazdasági érdekvédelmi ellenállásán megbukik.

 1789-től: francia polgári forradalom kezdete, megindul a harc a polgári és az abszolutista érdekcsoportok között.

A világ vezetői 

 
178
178
1790-es évek



Események és irányzatok

Folyamatban levő események 

 Francia forradalom (1789–1799), amely 1792-ben a jakobinus diktatúrába, majd 1794-ben a direktórium felállításába torkollik, végül 1799-ben a Bonaparte tábornok Első Konzuli kinevezésével véget ér.
 Az európai abszolút monarchiák első koalíciós háborúi a francia polgári forradalom elfojtására, a forradalom exportjának fékezésére.

A világ vezetői 
 XVI. Lajos francia király (Franciaország) (1793-ban kivégezték)
 Maximilien de Robespierre (Franciaország)  (1794-ben kivégezték)
 III. György brit király (Nagy-Britannia)
 II. Lipót német-római császár (Német-római Birodalom) (1790–1792 között)
 II. Ferenc német-római császár (Német-római Birodalom)
 VI. Piusz pápa
 II. Katalin orosz cárnő (Oroszország)
 I. Pál orosz cár (Oroszország)
 IV. Károly spanyol király (Spanyolország)
 George Washington elnök (Egyesült Államok)
 John Adams elnök (Egyesült Államok)

 
179
179
1800-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

1800-as évek
180
180
100-as évek



Események és irányzatok 
 Traianus két háborúja a dákok ellen.

Híres személyek 

 Traianus római uralkodó (98 – 117)
 Tacitus római történetíró (55?-120?)
 I. Sándor pápa (105-115)

010
010
110-es évek



Események és irányzatok

Római Birodalom 
 A Római Birodalom eléri a legnagyobb kiterjedését.
 115-ben a cyrenaicai zsidó közösség fellázad a római uralom ellen.

Amerika 
 110 körül a Mississippi felső folyásánál virágzásnak indul a hopewell kultúra.

A világ vezetői 
 Traianus római császár uralkodása.
 Hadrianus római császár (117-138)
 I. Szixtusz pápa (115-125)

011
011
120-as évek



Események és irányzatok 
 120-ban megindul a római Pantheon újjáépítése.
 121-ben megkezdődik Vénusz templomának építése Rómában, ami a város legnagyobb vallási építménye lesz.
 122-ben Hadrianus császár parancsára elkezdik megépíteni Britanniában az úgynevezett Hadrianus-falat.

A világ vezetői 
 Hadrianus római császár uralkodása.
 Teleszphorosz pápa (125-138?)

012
012
1000-es évek



Események és irányzatok 
 1000 
A Gnieznói főegyházmegye megalapítása
 II. Szilveszter pápa koronát küld Vajk fejedelemnek, akit I. (Szent) István néven az első magyar királlyá koronáznak.
1000–1035 III. Sancho navarrai király elfoglalja Kasztíliát. Fiai közt felosztja a királyságát, létrejön a navarrai, kasztíliai és aragóniai királyság.
 1001-től Mahmud szultán 17 hadjáratot indít Hindosztánban. A Gaznavida-dinasztia megszerzi Pandzsábot.
1001–1004 A Csóla-dinasztia kiterjeszti uralmát Ceylonra
1004–1018 II. Henrik háborúja I. Boleszláv lengyel király ellen.
 1008. Olaf svéd uralkodó keresztény hitre tér.

A világ vezetői évenként 

 I. István magyar király (Magyar Királyság) (1000–1038† )
1000 1001 1002 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009

100
100
1010-es évek



Események és irányzatok 
 1000–1035 III. Sancho navarrai király elfoglalja Kasztíliát. Fiai közt felosztja a királyságát, létrejön a navarrai, kasztíliai és aragóniai királyság.
 1004–1018 II. Henrik háborúja I. Boleszláv lengyel király ellen.
 1014 Bizánc megsemmisíti az önálló bolgár államot
 1015 Az olasz városok első önálló hadi vállalkozása az arabok ellen: a pisai és genovai flotta elűzi Szardíniából az arabokat
 1016–1035 Nagy Knut dán király elfoglalja Angliát, Norvégiát és Skóciát
 1018 
 Bizánc beolvasztja Bulgáriát a birodalomba
 A lengyelek elfoglalják Kijevet
 1019–1054 Bölcs Jaroszláv ismét egyesíti Kijevet és Novgorodot

A világ vezetői 
 I. István magyar király (Magyar Királyság) (1000–1038† )

101
101
1020-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. István magyar király (Magyar Királyság) (1000–1038† )

102
102
1030-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. István magyar király (Magyar Királyság) (1000–1038† )
 Orseolo Péter magyar király (Magyar Királyság) (1038–1041)

103
103
1040-es évek



Események és irányzatok 
 Az 1040-es évek során épül a pécsi Székesegyház

Tudomány 
 Apály-dagály malom.
 Kallómalom.
 Márványfűrész.
 Kendertörő.

A világ vezetői 
 Orseolo Péter magyar király (Magyar Királyság) (1038–1041)
 Aba Sámuel magyar király (Magyar Királyság) (1041–1044† )
 Orseolo Péter magyar király [másodszor] (Magyar Királyság) (1044–1046† )
 I. András magyar király (Magyar Királyság) (1046–1060† )

104
104
1840-es évek



Események és irányzatok 
 1843–1844 – Bibliai proféciákon alapuló számítások nyomán világszerte többen Krisztus visszajövetelét várták. Észak-Amerikában William Miller és társai igehirdetései következtében a Krisztusvárás tömeges mozgalommá vált – az ébredési mozgalmak folytatásaként, radikálisan szembefordulva a korra jellemző, az emberi haladásban bizakodó szellemi áramlattal. A visszajövetel elmaradása a nagy kiábrándulást okozta.
 1845–1849 – Éhínség Írországban
 1848–1849 – Forradalom és szabadságharc Magyarországon

A világ vezetői 

 
184
184
1850-es évek



Események és irányzatok 
adórendszer kialakulása
 Magyarországon a Bach-rendszer éveiben felbomlottak a feudális viszonyok is. A birodalom belső piacának fejlődése az 1850-es évek végére a mezőgazdaság számára végre kedvező helyzetet teremtett. Felosztották a közlegelőket, tömegesen épültek a tanyák, fellendült a gabonatermelés. A közéletet a passzív ellenállás jellemezte.

 Jókai Mór regényíró már az 1850-es években hatalmas népszerűségre tett szert. Ez volt legtermékenyebb időszaka; ezáltal ő lett az első magyar író, aki honoráriumaiból nagypolgári színvonalon élhetett.
 Bús Vitéz népszerű humoros elbeszélés-író volt az 1850-es és 1860-as években. 
 Pest: városrendezés, a Teleki tér kalakítása.
 Megszűnik a Pester Zeitung. (Lásd: Magyar időszaki lapok a 19. században)
 A Közlekedési Múzeumban a magyar vasút történetét bemutató kiállítás a múzeum legrégibb gyűjteményére épül. A kezdeteket az 1850-es években készített gőzmozdonyok kicsinyített másai idézik. 

 Világszerte népszerű ital, az abszint az 1850-es évekre Európában eléggé rossz hírű lett.
 Aranyláz tört ki Colorado-ban és Észak-Nevadában.
 Seattle várost az 1850-es években alapították, nevét a környék legendás indián vezéréről, Seattle törzsfőnökről (Noah Sealth) kapta.
 Az USA-ban is tömegesen elterjed a szivarozás, megjelennek a legelismertebb márkanevek.
 Németországban, Solnhofen kőnyomatos mészkőrétegeiben megtalálta Joseph Oberndorfer a Compsognathus (BSP AS I 563 jelzésű) fosszíliáját, mely az állat majdnem teljesen ép csontváza volt.

A világ vezetői 
 Ferenc József osztrák császár és cseh király megnősül, első három gyermekük ezekben az években születik.
Az 1850-es–60-as években az Osztrák Császárság súlyos katonai és politikai veszteségeket szenvedett, elveszítette vezető szerepét a német államok között, és le kellett mondania itáliai tartományairól is. Ezek a vereségek kényszerítették ki a Magyarországgal való kiegyezést, a központosított birodalmi kormányzat dualista rendszerré való átalakítását.
 Franciaországban a második francia köztársaságot követően III. Napóleon kerül a trónra.
 Nagy-Britannia és Írország Egyesült Királyságának uralkodója Viktória brit királynő.

 
185
185
1860-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

 
186
186
1870-es évek



Események és irányzatok 

A franciák versenyfutást indítottak el Afrikáért és elégtételt szerettek volna kapni a poroszoktól az 1870-ben elszenvedett vereségért.
Buda, Pest és Óbuda egyesült, és létrejött Budapest (1873)
Megépült az Andrássy út és a Margit híd.

A világ vezetői

 
187
187
1880-as évek

Az 1880-as évek egy évtized volt a gregorián naptárban. 1880. január 1-jén kezdődött, és 1889. december 31-én fejeződött be.

Az évtized jellemzője a gazdasági növekedés és a jólét volt, főleg Európában és Amerikában. Ebben az évtizedben alakult meg  több ismert cég is, illetve a felhőkarcolót is ebben az évtizedben mutatták be. A második ipari forradalom is ebben az évtizedben volt, melynek következtében a technológia és a tudomány is sokat fejlődött.

Események és irányzatok

A világ vezetői

 Eugène Borel
 Louis Curchod
 Henri Morel
 Gustave Moynier
 Heinrich Wild

 
188
188
1890-es évek

Az 1890-es évek egy évtized volt a gregorián naptárban, amely 1890. január 1-jén kezdődött, és 1899. december 31-én fejeződött be.

Az évtized jellemzője egy súlyos gazdasági válság volt az Egyesült Államokban, amelyet az 1893-as pánik (Panic of 1893) okozott. Az évtizedet időnként "lila évtizednek" is nevezik, mert William Henry Perkin anilin festéke ebben az évtizedben terjedt el.

Események és irányzatok 
 1898- Megjelenik a Pepsi.

A világ vezetői

 Charles Albert Gobat
 Henri Morel
 Gustave Moynier

Jegyzetek

 
189
189
Porfir (keresztnév)

A Porfir férfinév a görög Porphürion név rövidüléséből származik, a jelentése bíborba öltözött. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 26.

Idegen nyelvi változatai
 Porfirio (spanyol)

Híres Porfirok
 Porfirio Díaz, Mexikó elnöke

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (P)
Férfikeresztnevek (P)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Szalóme (keresztnév)

A Szalóme női név héber, egyes vélemények szerint arámi eredetű, jelentése bizonytalan, valószínűleg béke vagy épségben lévő. Végső soron a héber sjalom zion kifejezés görög rövidüléséből származik.


Rokon nevek
 Salóme: a Szalóme alakváltozata.
 Salomé: a Szalóme alakváltozata.
 Zelma

Gyakorisága
Az 1990-es években a Szalóme és a Salóme szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 29.
 október 22.
 november 17.

Idegen nyelvi változatai
 Salome
 Salomé

Híres Szalómék, Salómék, Salomék
 A Bibliában Heródiás lánya, aki a király tetszésére táncolt és jutalmul Keresztelő Szent János fejét kérte (Márk evangéliuma (6:17))
 Szintén a Bibliában Szent János és idősebb Szent Jakab apostolok édesanyja, Zebedeus felesége.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Női keresztnevek (Sz)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Arámi eredetű magyar női keresztnevek
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Koppány (egyértelműsítő lap)

Koppány: keresztnév
 Koppány magyar nemzetségfő
 Koppány egri püspök

Földrajzi nevek
 Koppány, folyó Somogy és Tolna vármegyében
 Kis-Koppány, patak Somogy vármegyében
 Kis-Koppány és Nagy-Koppány, két hegy a Börzsönyben, köztük helyezkedik el a Koppány-nyereg (Pest vármegye)

Települések
 Bakonykoppány, község Veszprém vármegyében
 Koppánymegyer, Bábonymegyer község része (Somogy vármegye)
 Koppánymonostor, Komárom város része (Komárom-Esztergom vármegye)
 Koppányszántó, község Tolna vármegyében
 Törökkoppány (régi nevén Koppány), község Somogy vármegyében
 Zalakoppány, Zalaszentgrót város része (Zala vármegye)
Botond vitéz

Botond vitéz (10. század) a kalandozások korának egyik legendás alakja.

Legendák 

907(?)-ben a nemzet őt, Lehelt és Bulcsút választotta az ifjú Zsolt vezér gyámjává. Ők hárman háromnapi küzdelemben teljes győzelmet arattak az országba rontott németek hadain. Ugyanez a három vezér szerepel a 945. évi német hadjáratban is. Hagyomány szerint Botond a Majna vidékén zsákmányolt, mikor meghallotta másik két társának az augsburgi csatában szenvedett vereségét (955. augusztus 10.) Ekkor a győztesekre rontott, elvette zsákmányuk nagyobb részét, német foglyait pedig levágatta.

A krónikák szerint a Bizánc kapui elé vonuló magyarok elé kiállt egy hatalmas termetű görög, s kijelentette, hogy ha őt két magyar legyőzi, a császár adót fog fizetni a magyaroknak. A görög vitéz ellen a kis termetű Botond állt ki, aki előbb Apor vezér utasítására bárdjával bevágta Bizánc érckapuját, akkora rést vágva rajta, melyen egy gyermek ki- és bejárhatott, majd egyórás küzdelem után megölte ellenfelét. A császár feleségével a falról nézte a viadalt, szégyenkezve távozott, de az adófizetést megtagadta, mire a magyarok pusztítani kezdték országát és sok zsákmányt ejtettek.

Néphagyomány szerint Magyarországon halt meg, és a ma Pest vármegyéhez tartozó Verőcén temették el, ott, ahol most a Migazzi-kastély áll.

Ami igazolható 

A legendából történelmileg igazolható Apor hadvezér személye, valamint az, hogy 958-ban a magyarok fölvonultak Bizánc ellen, hogy megkapják az évi adót, és sikerült is zsákmányt szerezniük és foglyokat ejteniük. Bár a bizánciak egy éjjel meglepték őket, és a magyar sereg csak a foglyok és a zsákmány hátrahagyásával tudott visszábbvonulni, de a hadjárat ezzel még nem fejeződött be, hanem végül a görög félsziget egésze ellen győzedelmesen ért véget. Mivel a Botond-legenda Anonymusnál megtalálható, föltehető, hogy a 13. század elején népi énekmondók még énekelték.

A 955-ben csatázó, tehát ereje teljében levő Bulcsú és Lél 907-ben valószínűleg még meg sem született, hasonlóképpen a 959-ben a monda szerint az érckaput besújtó Botond, így 907-ben nem választhatták őket Zolta vezér gyámjává.

A magyar hagyomány a személynévvé vált Kölpény nevet a 958-as hadjárat hőséhez, Botondhoz kötötte, a monda szerint ő volt Botond apja. Valószínűbb azonban, hogy etnikai megjelölésről van szó, azaz Botond maga is kölpény származású lehetett, erre utal nevének jelentése: „buzogányos”. Azaz a hadjáratban kölpény buzogányosok is részt vettek.

Jegyzetek 

Magyar mondai személyek
Nádasdi

A Nádasdi régi magyar családnév, amely a származási helyre utalhat: Abaújnádasd (Abaúj-Torna vármegye, ma Szlovákia), Mecseknádasd (Baranya vármegye), Borsodnádasd, Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye), Alsónádasd és Felsőnádasd (Hunyad vármegye, ma Románia), Csallóköznádasd (Pozsony vármegye, ma Szlovákia), Fraknónádasd (Sopron vármegye, ma Ausztria), Hadadnádasd és Szilágynádasd (Szilágy vármegye, ma Románia), Nádasd (Vas vármegye).

Híres Nádasdy családok 
 Nádasdy család

Híres Nádasdi vagy Nádasdy nevű személyek 
Nádasdi
 Nádasdi Péter (1920–1976) újságíró, író
 Nádasdi Péter (1977) színész
Nádasdy
 Nádasdy Ádám (1947) nyelvész, költő, műfordító
 Nádasdy Ferenc (1555–1604) törökverő hadvezér, a „Fekete Bég”
 Nádasdy Ferenc (1625–1671) főúr, országbíró 
 Nádasdy Ferenc (1708–1783) a Habsburg-hadsereg tábornagya
 Nádasdy Ferenc (1785–1851) római katolikus főpap
 Nádasdy Kálmán (1904–1980) rendező, a budapesti Operaház igazgatója 
 Nádasdy Lajos (1913–2014) helytörténész, református lelkész 
 Nádasdy Tamás (1498–1562) főnemes, nádor, a „Fekete Bég”-nek nevezett Nádasdy Ferenc apja

Források

Magyar családnevek
Hullámhossz

A hullámhossz az a távolság, amekkora távolságonként a hullám ismétlődik. Két legközelebbi azonos fázisban lévő pont távolsága. Gyakran a görög lambda (λ) betűvel jelölik.

Szinuszos hullám
 

A hullám pillanatképén a vízszintes tengelyen a távolság, a függőleges tengelyen például egy kötélen vagy gumiban kialakuló hullámok esetén kitérés van ábrázolva, de lehet ehelyett légnyomás (hangnál) vagy elektromos, illetve mágneses térerősség (elektromágneses hullámok esetén).

A hullám terjedési sebessége:
,

ahol  a hullámhossz és  a frekvencia. A frekvencia és a hullámhossz ezek szerint fordítottan arányosak egymással.

A vákuumban terjedő elektromágneses hullám terjedési sebessége, a fénysebesség egy természeti állandó, értéke: 
299 792 458 m/s. 
Közelítő értéke: 300 000 km/s = 3·108 m/s , ez jól használható ritka gázok, például normál állapotú levegő esetén is.

A levegőben terjedő hang sebessége (20 °C-on) 343 m/s.

Anyaghullám: de Broglie hullámhossz
Louis-Victor de Broglie elméleti következtetését, hogy a részecskék (például elektronok) hullámtulajdonsággal is rendelkeznek, kísérletek bizonyították. A hullám hullámhosszát de Broglie-hullámhossznak nevezik, mely a következő összefüggéssel adható meg:

ahol:  a Planck-állandó,  a részecske impulzusa,  a részecske (nyugalmi) tömege,  a részecske sebessége.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek

Fizikai mennyiségek
Töltés

A fizika területén a töltés egy részecske vagy test valamely fizikai térrel (mezővel) való kölcsönhatását jellemzi. Különböző töltés jellegű kvantumszámot vezettek be a részecskefizika területén. Az elektromágneses kölcsönhatás esetén az elektromos töltést, a kvarkok és gluonok közötti  erős kölcsönhatás esetén a színtöltést, a gyenge kölcsönhatás esetén a ritkaságot és az izospint.

Néha a barionszámot és a leptonszámot is hívják bariontöltésnek, illetve leptontöltésnek, mivel az antirészecske esetén az elektromos töltéshez hasonlóan ez is ellentétes a részecskéhez képest.
Lax Péter

Lax Péter (teljes nevén: Lax Péter Dávid, azaz Peter D. Lax) (Budapest, 1926. május 1. –) Wolf- és Abel-díjas magyar születésű amerikai matematikus.

Kutatási területe 

Elsősorban alkalmazott matematikával foglalkozik, kutatási területei: a parciális differenciálegyenletek elmélete, folyadékdinamika, számításelmélet.

Életpályája 

Édesapja Lax Henrik, édesanyja Kornfeld Klára volt. Lax Péter szüleivel 1941-ben költözött az Egyesült Államokba, majd a New York Egyetemen szerzett bachelor fokozatot. Később ugyanitt doktorált 1949-ben. Témavezetője Kurt O. Friedrichs volt. Disszertációjának címe: Nonlinear System of Hyperbolic Partial Differential Equations in Two Independent Variables. Jelenleg az egyetem Courant Matematikatudományi Intézet (Courant Institute of Mathematical Sciences) emeritus professzora.
A magyar nyelv és kultúra, valamint a magyar matematikusokkal fenntartott kapcsolatok fontosak számára, ezért részt vett a Közép-európai Egyetem matematikai doktori programjának kialakításában is.

Díjai, kitüntetései 
 1974: Chauvenet-díj
 1975: Norbert Wiener-díj
 1986: Nemzeti Tudományos Érem (USA)
 1987: Wolf-díj
 1993: a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja
 1992: Leroy P. Steele-díj
 2005: Abel-díj
 2005: A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje

Jegyzetek

További információk 
 Lax Péter életrajza az Abel-díj honlapon magyarul
 Petz Dénes: Abel-díjas lett Lax Péter, Népszabadság, 2005. március 19.
 Magyar származású matematikusé az Abel-díj, National Geographic, 2005.
 "A számítógépek gyorsasága három éven belül megduplázódik" – beszélgetés Lax Péterrel, HVG, 2008. január 2.
 A Communications of M. Analysis Lax-különszáma

Kapcsolódó szócikkek
 A marslakók (tudósok)

Magyar matematikusok
Amerikai matematikusok
MTA-tagok
Abel-díjasok
Wolf-díjas matematikusok
Magyar emigránsok az Amerikai Egyesült Államokban
1926-ban született személyek
Budapesten született személyek
Élő személyek
A Francia Természettudományi Akadémia tagjai
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Autarkia

Az autarkia az önellátás, a gazdasági elszigetelődés politikája, amelynek során egy ország nem tart fenn kereskedelmi kapcsolatokat a külvilággal. Szorosan összefügg az izolacionizmus politikájával.

Etimológia 
Az „autarkia” kifejezés „önellátást” jelent, és a görög αὐτάρκεια szóból származik (αὐτο – „önmaga”, és ἀρκέω – „igazgatás”). 

Esetenként összetévesztik αὐταρχία kifejezéssel, ami az abszolút önkormányzást jelenti, bár magyarul mindkettőt autarkiának (utóbbit esetleg autarkhiának) írják.

Biológia 
Biológiai értelemben egy autarkiát nem befolyásolnak külső behatások, és egészében a saját erőforrásaira támaszkodik.

Közgazdaság 
A közgazdaságtanban az autarkia a nyitott gazdaság ellentéteként ismeretes, zárt gazdaságnak is nevezik. A gazdaság nyitottságát a bruttó hazai termék (GDP) és az import értékének hányadosával vizsgálják. Az autarkikus gazdálkodás előnye, hogy a belgazdaság kevésbé függ a külpiaci eseményektől, bár egy későbbi piacnyitás során ez jelentős versenyhátrányt is magával hozhat, ugyanis az ilyen gazdaságokban mindvégig fennáll a nyitás bekövetkezésének igénye.

Politika

21. század 
A mai világban gazdasági autarkiákat csak nagyon ritkán lehet találni. A legmegfelelőbb példa talán Észak-Korea lehetne, ahol az önellátás része a kormány ideológiai programjának (dzsucse). Ennek ellenére Észak-Korea egy kis mértékben folytat külkereskedelmet, például Kínával és Japánnal. Az ország 2005 elején bejelentett nukleárisfegyver-programjához szükséges technológiát és alkatrészeket is nagy valószínűséggel külföldről, egyes források szerint Pakisztánból szerezte be. 

Másik modern példa Szíria de facto autonóm Rodzsava  nevű északi régiója, amely a nemzetközi kereskedelemtől nagyrészt elzárva, számos ellenséggel szembenézve és a kommunalizmuson alapuló társadalomra törekvően a gazdasági önellátásra helyezi a hangsúlyt.

A 2022-es orosz-ukrán háború nyomán bevezetett nyugati szankciók és büntető intézkedések nyomán, egy elhúzódó háború esetén Oroszországnak jeleznek egyes szakértők autarkiát.

20. század 
A 20. század során a fasiszta Olaszország kényszerült autarkiára, miután a Népszövetség embargót hirdetett ellene. Adolf Hitler második világháborús agressziója mögött is autarkikus célok rejlettek. Lengyelországot azért rohanta le, hogy országán belülről elégíthesse ki a náci Németország elsődleges importjának számító élelmiszer-utánpótlást. Hitler hírhedt Hossbach-protokolljának első fejezetcíme is az önellátás volt.

Jegyzetek 

Gazdaságpolitika
Szászörményes

Szászörményes (románul Ormeniș, németül Irmesch) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Erzsébetvárostól 12 km-re északra a Szentiváni-patak mellett fekszik, Csatófalva községhez tartozik, melytől 6 km-re északnyugatra van.

Története
1319-ben Ermen néven említik először. A falut a szászok alapították a 13. században. Szász evangélikus temploma középkori eredetű. 1910-ben 816, többségben német lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Erzsébetvárosi járásához tartozott. 1992-ben 398 lakosából 187 román, 134 cigány, 72 német, 2 magyar volt, közülük 325 ortodox vallású.

Hivatkozások

Szaszormenyes
Kis-Küküllő vármegye települései
Szászveresmart

Szászveresmart (1899-ig Veresmart, románul Rotbav, németül Rothbach, szászul Roiderbrich) falu Romániában, Erdélyben, Brassó megyében.

Fekvése 
A Barcaságban, Brassótól 23 km-re északra, az Olt bal partján fekszik. Barcaföldvár községhez tartozik, a községközponttól 4 km-re északnyugatra van.

Története 
A település valószínűleg az 1241–42-es tatárjárás után keletkezett. Először 1337-ben említik Werizmorth néven. 1377-ben Nagy Lajos király Brassó vidékéhez csatolta. 1559-ben és 1600-ban tűz pusztította, 1603-ban Rácz György, Basta kapitánya, 1611-ben Radu Șerban dúlta fel.

A trianoni békeszerződésig Brassó vármegye Alvidéki járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 992, többségben román lakosa volt, jelentős német (szász) kisebbséggel.

Látnivalók 
 Ma evangélikus erődtemplomát 1250-ben kezdték el építeni. A 15. században erősítették meg és vették körül várfallal, a 19. században pedig erősen átépítették. Tornya és a hajó egy része 2016. február 19-én összeomlott.

Jegyzetek 

Szaszveresmart
Brassó vármegye települései
Szászvolkány

Szászvolkány (1899-ig Volkány, románul Vulcan, németül Wolkendorf, szászul Wulkendref) falu Romániában, Brassó megyében, Brassótól 17 km-re délnyugatra, a Barcaságban.

Története 
1332-ben Wlkani néven említik először. 1421-ben a betörő törökök teljesen elpusztították, az újjátelepült falu 1432-ben ismét leégett. 1612-ben Báthory Gábor ostromolta hajdúival a Brassóval szövetséges falut, melyet véres ostrommal foglalt el, férfilakossága ekkor pusztult ki helyükre a környező településekről jöttek telepesek.

1910-ben 1779, többségben német lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Brassó vármegye Felvidéki járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 5419 lakosából 4881 román, 277 cigány, 195 német és 62 magyar volt.

Látnivalók 
 Szász erődített evangélikus templomát ovális kerítőfal övezi.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 A polgármesteri hivatal honlapja

Brassó megye települései
Brassó vármegye települései
Szászzsombor

Szászzsombor (románul Jimbor, németül Sommer) falu Romániában, Beszterce-Naszód megyében. Bethlentől 33 km-re délre fekszik. Közigazgatásilag Kékes községhez tartozik, melytől 9 km-re délkeletre van. Neve a honfoglalás kori Zsombor nemzetség nevéből ered.

Története
1320-ban említik először. A falut egykor szászok lakták, de ezek az 1454. évi pestisben elpusztultak, és helyükre magyarok telepedtek. Magyar lutheránusok lakták, majd a román betelepülés következtében fokozatosan elrománosodott. 1910-ben 699, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Kékesi járásához tartozott.

A 2002-es népszámláláskor 564 lakosa közül 456 fő (80,9%) román, 108 (19,1%) magyar nemzetiségű volt.

Látnivalók
 A falu mellett északra álló hegy tetejét vár koronázza. Eredete ismeretlen, a vár falai viszonylag épen állnak.

Jegyzetek

Szaszzombor
Szolnok-Doboka vármegye települései
Százhalom

Százhalom (románul Movile, korábban Hondrubechi, , szász nyelvjárásban Hangderbäχeln) falu Romániában, Erdélyben, Szeben megyében.

Nevének eredete
Német és magyar neve azonos jelentésű, minthogy a középfelnémet Büchel 'halmot' jelent. A mai román név hatósági névadással keletkezett, jelentése szintén 'halmok'. Történeti névalakjai: Hundertpuch (1355), Zazhalm (1368), Hundertbüchel (1374), de Centum Cumulis [...] vulgaliter dicitur Hundirtbucheln (1384), Zazhalom (1601). Román neve 1750-ben Hondorbék.

Földrajz

Fekvése
Medgyestől 62 km-re délkeletre, Fogarastól 45 km-re észak–északnyugatra, Segesvártól 32 km-re délre, Szentágotától húsz km-re északkeletre, a Hortobágy völgyében fekszik.

Népesség

A népességszám változása
Százhalom népessége 1850 és 1956 között hét–nyolcszáz fő között mozgott, majd a szászok 20. század végi kivándorlásával kevesebb mint a felére csökkent.

Etnikai és vallási megoszlás
 1850-ben 810 lakosából 500 volt szász, 238 román és 71 cigány nemzetiségű; 500 evangélikus és 309 görögkatolikus vallású. (Görögkatolikusok helyett 1857-től folyamatosan ortodoxokat találunk.)
 2002-ben 335 lakosából 310 vallotta magát román, 21 cigány és négy német nemzetiségűnek; 331 ortodox és négy evangélikus vallásúnak. (1992-ben még 161-en vallották magukat cigánynak.)

Története
Szász alapítású falu, első említésétől 1876-ig, rövid megszakításokkal Nagysinkszékhez tartozott. 1368-ban közelében vert tábort Nagy Lajos király.
1488-ban 54 adófizető gazdát, két pásztort és egy iskolamestert írtak össze benne, ezzel a szék ötödik legnépesebb települése volt. Egy Antonius Pauli nevű százhalmi diák 1506-ban a krakkói egyetemen tanult. Szász lakossága 1564-ben tért át az evangélikus hitre. 1579-ben a Szent Márton napját követő vasárnapra országos vásár tartására kapott szabadalmat. 1658-ban a tatár–moldvai–havasalföldi sereg felégette, és bár templomerődje kiállta az ostromot, lakossága megtizedelődött. Ezután sokan települtek be más falvakból. 1876-ban csatolták Nagy-Küküllő vármegyéhez. 1898-ban kisközségből nagyközséggé alakult.

Látnivalók
 A szász evangélikus erődtemplom hajója 14. századi. A nyugati végében álló harangtorony eredetileg 1225 után épült román stílusban, míg a keleti ún. Pflaumenturm védelmi céllal 1425 körül. Utóbbi 1730-ig védőemelettel volt ellátva. A római bíborosi kollégium 1475-ben száz napos búcsút engedélyezett a templom számára. 1495 körül gótikus stílusban építették át. 1500 körül falgyűrűvel és három védőtoronnyal erődítették, amelyek közül egyet az 1840-es években lebontottak, egy másik 1936-ban összedőlt. Kisebbik harangja 1411-ben, a nagyobbik 1482-ben, a középső 1496-ban, kő keresztelő medencéje 1554-ben készült.
 Szent Miklós ortodox temploma 1796-ban épült.

Híres emberek
 Innen származott és tizenegy éves koráig, 1930-ig itt élt Cornel Irimie néprajztudós.

Jegyzetek

Források
 Német nyelvű lap a faluról

További információk
 ácsolt láda a Magyar Néprajzi Múzeum gyűjteményében 

Szazhalom
Nagy-Küküllő vármegye települései

en:Iacobeni, Sibiu
Hernádcéce

Hernádcéce község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Gönci járásában.

Fekvése 
A megyeszékhely Miskolctól 60 kilométerre, Encstől 15 kilométerre északkeletre helyezkedik el, a Hernád partján. A környező települések közül Vizsoly 4, Boldogkőváralja és Korlát 5-5 kilométerre fekszik; a két legközelebbi város a bő 11 kilométerre fekvő Abaújszántó és a 15 kilométerre lévő Encs.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Vizsoly, kelet felől Arka, délkelet felől Boldogkőváralja, dél felől Abaújkér, nyugat felől pedig Méra.

Két különálló településrésze Alsó- és Felsőcéce, melyek mintegy egy kilométerre helyezkednek el egymástól, közülük utóbbi fekszik északabbra, és egyben ez fekszik közelebb a térséget észak-déli irányban átszelő út- és vasútvonalhoz.

Megközelítése 
Zsáktelepülés, közúton csak Abaújkér, Boldogkőváralja vagy Vizsoly érintésével érhető el, a 3713-as útból nyugat felé kiágazó 37 111-es számú mellékúton. Határszélét északkeleten érinti még a 3715-ös út.

Vasútvonal nem érinti, de keleti határszéléhez egészen közel halad el a  nyomvonala, melynek Korlát-Vizsoly megállóhelye és Boldogkőváralja megállóhely is nagyjából 3-3 kilométeres távolságra van a falutól.

Története 

Hernádcéce (Alsó-, Felsőcéce) és környéke már a kőkorban lakott volt.

Cécét és 9 másik falut 1219-ben alapították német telepesek.

1220-ban nevét Cece néven írták. Ekkor a vizsolyi ispánság része volt.

A 16. században közel állt a kipusztuláshoz.

Az 1910-es népszámláláskor 279 magyar lakosa volt, ebből 133 római katolikus, 41 görögkatolikus, 95 református volt.

A 20. század elején Abaúj-Torna vármegye gönczi járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Rozgonyi Béla (független)
 1994–1998: Nagy József (független)
 1998–2002: Nagy József (független)
 2002–2006: Dévay László (független)
 2006–2007: Polyefkó István (Fidesz)
 2008–2010: Bodnárné Kucsma Erzsébet (független)
 2010–2014: Csató István (független)
 2014–2019: Csató István (független)
 2019-től: Csató István (független)

A településen 2008. március 30-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 96%-a magyar, 4%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,5%-a magyarnak, 39,7% cigánynak, 0,5% németnek, 0,5% ruszinnak mondta magát (0,5% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,8%, református 31,6%, görögkatolikus 6,7%, evangélikus 1,4%, felekezeten kívüli 7,2% (3,3% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Gótikus református templom (14. századi)
 Pincesor
 Cecedi kúria
 Természetvédelmi terület

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Hernádkak

Hernádkak község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban.

Fekvése 
A 37-es főút mellett, Miskolctól kb. 15 kilométerre keletre fekszik, a Hernád bal partján, Gesztely és Hernádnémeti közvetlen szomszédságában; mindkettővel a 3607-es út köti össze. Különálló településrésze a Hernád túlpartján fekvő Belegrád, mely a 37-es főút felől a 37 103-as számú mellékúton érhető el.

A környező települések közül Gesztely 1, Hernádnémeti 4, Bőcs 8 kilométerre található, a legközelebbi város a 12 kilométerre fekvő Felsőzsolca.

Története 
A környék már a honfoglalás előtt is lakott volt, a magyarok pedig már a honfoglaláskor megtelepedtek itt. A tatárjárás során elpusztult, de 1302-ben már zárdája is állt. A zárda romjai ma is láthatóak.

A török hódoltság idején a falu ismét elpusztult. 1750-ben földesura cseheket telepített be.

1840-ben itt dolgozott házitanítóként Tompa Mihály költő, akkori verseit is nagyrészt a községben írta.

1950-ig a település Gesztelyhez tartozott, rövid önállóság után Hernádnémetihez került, 1990 óta ismét önálló.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Juhász Sándor (független)
 1994–1998: Juhász Sándor (független)
 1998–2002: Juhász Sándor (független)
 2002–2006: Juhász Sándor (független)
 2006–2010: Hajdu János (független)
 2010–2014: Hajdu János (független)
 2014–2019: Hajdu János (független)
 2019-től: Tirk Tamás (Összefogással Hernádkakért Kulturális Egyesület)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 87%-a magyar, 13%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,4%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 19,4% cigánynak, 0,3% románnak mondta magát (5,6% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42%, református 25,9%, görögkatolikus 2%, felekezeten kívüli 12,2% (16,3% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Református templom. 1938-ban épült, 2002-ben felújították.
 Római katolikus templom. 2001-ben épült.
 Emlékoszlopok (honfoglalási, világháborús)
 Vidám Páva - Tompa Mihály Kultúrkert és Alkotóház
 Sellő Horgásztó

Ismert személyek 
 Itt született Huszár István (1927–2010) magyar közgazdász, statisztikus, szakpolitikus.

Jegyzetek

További információk 
 Hernádkak honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Szederjes

Szederjes (románul Mureni, németül Neuflaigen, vagy Sedresch) falu Romániában, Maros megyében, Segesvártól 17 km-re keletre az Erked-patak mellett.

Története
1270-ben Scederyes néven említik először. A falunak 1279-ben már állt Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma, de ebből csak a különálló torony maradt meg. A lakosság a 16. században református hitre tért. Nemesi kúriája pusztulófélben van.

1910-ben 552, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 409 lakosából 355 magyar, 54 román volt.

Híres emberek 
 Itt született Máté Gábor (1933–2002) esztéta, esszé- és tanulmányíró.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Udvarhely vármegye települései