alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bajta

Bajta (szlovákul Bajtava) község  Szlovákiában, a Nyitrai kerület Érsekújvári járásában.

Fekvése 
Párkánytól 7 km-re északkeletre, a Kovácspataki-hegyek nyugati oldalán, a hegyekkel azonos nevű (szk.: Burda) természetvédelmi terület szélén található. Dombos vidéken, egy völgykatlanban fekszik.

Északról Ipolyszalka, keletről Leléd, délkeletről rövid szakaszon Helemba, délről és délnyugatról pedig Garamkövesd községekkel határos.

Története 
1261-ben villa Boyta néven említi először oklevél. Területén már a kőkorszakban éltek emberek. Az esztergomi érsekség faluja volt. 1311-ben Csák Máté serege pusztította el. 1594-ben az Esztergomot ostromló német katonaság dúlta fel a falut, lakóit szinte teljesen kiirtották. A 17. század végén a török elleni harcokban teljesen elpusztult, a magyar lakosság helyére később  szlovákokat telepítettek, akik később elmagyarosodtak. 1725-ben 17 jobbágy és 8 zsellércsalád lakott a községben. 1822-ben még szlovák nyelvű községként említik, de 1890-re 562 lakosából már csak hét szlovák volt. 1848-tól az esztergomi káptalan bírta a falut. Lakói főként mezőgazdasággal és szőlőtermesztéssel foglalkoztak. 1852-ben 349-en lakták.

Vályi András szerint "BAJTA. Tót falu Hont Vármegyébén, földes Ura az Esztergomi Érsekség, lakosai katolikusok, fekszik a’ Báti járásban. Határja termékeny, legelője elég, fája tűzre, és épűletre, szőlő hegyei jó borokat teremnek, jeles vagyonnyaihoz képest, első Osztálybéli."

Fényes Elek szerint "Bajtha, magyar falu, Honth vármegyében, Esztergomhoz 1 mfd., 400 kath. lak. Kath. paroch. templom. Földjei soványak, de bora hires; erdeje szép. F. u. a primás."

A trianoni békeszerződésig Hont vármegye Szobi járásához tartozott. 1938 és 1944 között – az első bécsi döntés következtében – ismét magyar fennhatóság alá került.

Népessége
1910-ben 583 lakosa mind magyar anyanyelvű volt.

2001-ben 401 lakosából 366 magyar és 24 szlovák nemzetiségű volt.

2011-ben 403 lakosából 336 magyar és 36 szlovák nemzetiségű volt.

2021-ben 392 lakosából 310 (+7) magyar, 46 (+11) szlovák, 1 (+3) cigány, 1 egyéb és 34 ismeretlen nemzetiségű volt.

Neves személyek
Itt született 1885-ben Drozdy Győző tanító, újságíró, országgyűlési képviselő.
Itt szolgált Vörös József (1761-1836) római katolikus plébános, alesperes, Komárom vármegye és az érseki szék táblabírája. 
Itt szolgált Farkas Jenő (1922-1979) római katolikus pap, költő, műfordító.

Nevezetességei 
 Szűz Mária tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 18. század második felében épült. 1872-ben neoklasszicista stílusban építették át.
 A templom bejáratánál álló keresztet 1787-ben állították.
 A faluközpontban álló emlékkopjafát 2001-ben állították.
 A falu nyugati szélén kőkereszt, a központban pedig öntöttvas feszület található.

Képek

Jegyzetek

Források 
Elena Hanzelyová - Ivan Kuzma - Ján Rajtár 1996: Letecká prospekcia na Slovensku. AVANS 1994, 81-88.

További információk 

 Hivatalos oldal
 Hivatalos oldal (magyarul)
 Községinfó
 Bajta az Alsó-Garammente honlapján

Az Érsekújvári járás települései
Hont vármegye települései
Leléd

Leléd (szlovákul Leľa) község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Érsekújvári járásában.

Fekvése 
Párkánytól 8 km-re északkeletre, az Ipoly jobb partján, szűk völgyben fekszik.

Története 
Területén már az újkőkorban is éltek emberek.

1262-ben említi először oklevél, ekkor az esztergomi érsekség birtokolta. A 16. században a török által elpusztított magyar lakosság helyére szlovákokat telepítettek, akik idővel elmagyarosodtak. 1715-ben malom és 20 adózó volt a településen. 1828-ban 74 házában 447 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal és szőlőtermesztéssel foglalkoztak.

Vályi András szerint "LELÉD. vagy Leleld. Magyar, és tót falu Hont Várm. földes Ura az Esztergomi Érsekség, lakosai katolikusok, fekszik Bajtának szomszédságában, mellynek filiája földgye 3 vetőre van osztva ’s középszerű, hegyes, réttye kevés, szőleje tűrhető van." 

Fényes Elek szerint "Leléd, magyar falu, Honth vármegyében, az Ipoly mellett, Esztergomhoz 1 mfd. 455 kath. lak., termékeny szántóföldekkel, kövér rétekkel, szőllőhegygyel, erdővel. F. u. a primás." 

A trianoni békeszerződésig Hont vármegye Szobi járásához tartozott. 1938 és 1945 között újra magyar fennhatóság alá került. A második világháborúban súlyos károkat szenvedett.

Népessége
1910-ben 553 lakosából 549 magyar, 3 szlovák és 1 német anyanyelvű volt.

2001-ben 396 lakosából 343 magyar és 46 szlovák volt.

2011-ben 375 lakosából 307 magyar és 48 szlovák volt.

2021-ben 308 lakosából 252 (+11) magyar, 51 (+2) szlovák, 2 egyéb és 3 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
 Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1752 és 1774 között épült.
 A község határába belenyúlik a Kovácspataki-hegyek (Észak) Tájvédelmi Terület.

Képek

Jegyzetek

Források 
Liszka József (szerk.) 1994: Leléd hagyományos gazdálkodása. Népismereti könyvtár 8. Komárom - Dunaszerdahely.

További információk 
 Községinfó
 Leléd Szlovákia térképén
 Alapinformációk
 Leled az Alsó-Garammente és Ipolymente honlapján
 E-obce.sk

Leled
Hont vármegye települései
Alsónemesapáti

Alsónemesapáti község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban.

Fekvése 
A Zalai-dombságban, az Egerszeg–Letenyei-dombság nevű kistáj területén, a Szévíz patak völgyében hosszan terül el, Zalaegerszegtől 10 kilométerre keletre. A 76-os főútról egy 2 km hosszú bekötőúton lehet eljutni a településre. Végighalad a községen a Szévíz völgyében húzódó közút is, amely a községtől délre, azaz  Pölöskétől Alsónemesapátiig 7363-as, Alsónemesapátitól északra Alibánfáig pedig 7354-es útszámozást viseli.

A települést a Szombathelyet Nagykanizsával összekötő vasútvonal is érinti, vasúti megállóhelye (amelyen naponta mindössze egy járat áll meg) a 7354-es közúton érhető el. Rendszeres autóbuszjáratok is összekötik a falut  Zalaegerszeggel, a megyeszékhellyel.

Története 
Valaha három Nemesapáti nevű falu vagy falurész is volt, délről észak felé haladva Alsónemesapáti, Középnemesapáti és Felsőnemesapáti. A település első fennmaradt írásos említése (akkor még Istvánszeg néven) 1370-ből való.

A 15. században több nemesi család (Egerváriak, Gerseiek, Marcaliak, Deákok) is rendelkezett birtokkal Nemesapátiban.

A 16–17. században a törökök többször feldúlták, de a település nem néptelenedett el.

A reformáció korában lakossága református hitre tért, a 18. század elején azonban rekatolizált.

A 18. században gyorsan fejlődött. 1753-ban új templom, 1777-ben iskola nyitotta meg kapuit Nemesapátiban.

A 19. században több zsidó család is a településre költözött, ahol a domináns földművelés mellett egy szerény iparos réteg is létrejött.

A Nagykanizsa-Sopron vasútvonal megnyitása 1865-ben nagyban elősegítette Nemesapáti további fejlődését.

1927-ben a község déli, addig is Alsónemesapátinak nevezett része különvált, és létrejött az önálló Alsónemesapáti település.

Az 1930-as években Nemesapátihoz hasonlóan Alsónemesapátiban is takarékszövetkezet nyílt.

A második világháborút követően a közeli Zalaegerszeg gyors fejlődése sok alsónemesapáti lakost átcsábított a városba, s a falu lakosságának jelentős része ma is naponta ingázik a megyeszékhelyre. Az utóbbi időben mindamellett növekszik a jelentősége a településen belüli, főleg vendéglátóipari vállalkozásoknak is, és a 10 kilométerre fekvő megyeszékhely, valamint a Balaton és Hévíz közelsége Alsónemesapáti vonzerejét is megnövelte a maguknak új otthont  keresők szemében.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dr. Selmeczy Kamill (független)
 1994–199x: Dr. Selmeczy Kamill György (független)
 1996–1998: Bolla Dezső (független)
 1998–2002: Balaton Józsefné (független)
 2002–2006: Balaton Józsefné (független)
 2006–2010: Balaton Józsefné (független)
 2010–2014: Balaton Józsefné (független)
 2014–2019: Pereszteginé Cziráki Katalin (független)
 2019-től: Pereszteginé Cziráki Katalin (független)

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 96,5%, cigány 2,3%. 67,2% római katolikusnak, 2,5% reformátusnak, 5,6% felekezeten kívülinek vallotta magát.

Nevezetességei 
 Új római katolikus templom

Jegyzetek

További információk 

 Alsónemesapáti az utazom.com honlapján

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Alsórajk

Alsórajk község Zala vármegyében, a Nagykanizsai járásban.

Fekvése 
A Zalai-dombságban, a Zalaapáti-háton, a Principális-csatorna völgyében fekszik a 75-ös főúton lévő Pacsa kisvárostól 8 km-re délre. A Pacsát Nagykanizsával összekötő 7527-es úton érhető el, akár menetrend szerinti autóbuszjárattal is. Vasúton is megközelíthető: a Szombathely–Nagykanizsa-vasútvonalon Felsőrajk vasútállomás alig több mint 2 km-re van Alsórajktól.

Története 
Alsórajk a 9. század környékén jöhetett létre. Régészeti leletekből arra lehet következtetni, hogy a mosaburgi fejedelemség idején egy kisebb szláv település állhatott a mai falu helyén, amelyen 1239-ben premontrei kolostor is létesült, de ennek a településnek első első fennmaradt írásos említése későbbről, 1247-ből való.

Jelentősebben valószínűleg csak a 15. században fejlődött Alsórajk; akkor már saját temploma is volt.

A 16. században a törökök ellen kisebb palánkvár is épült. Ezt először 1588-ban vették be a törökök, majd 1595-ben a szigeti bég ostromolta. 1600-ban ismét elfoglalták és lerombolták a településsel együtt.

Alsórajk az 1730-as évekig lakatlan maradt, de akkor hamar benépesült. 1748-ban már malom is épült a szőlőműveléssel is foglalkozó településen.

A 19. században viszonylag gazdag mezőgazdasági településnek számított, működő iskolája és híres szarvasmarha-állománya volt.

Az 1950-es évektől lassan kiépült az infrastruktúra, de kisebb méretű elvándorlás ezt a falut is sújtotta.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Csiszár László (független)
 1994–1998: Bedő Ferenc (független)
 1998–1999: Zsuppán Csaba (független)
 1999–2002: Horváth Lajos (független)
 2002–2003: Horváth Lajos Gergely (független)
 2003–2006: Kovács András (független)
 2006–2010: Kovács András (független)
 2010–2014: Csiszár László Endre (független)
 2014–2019: Boros Attila (független)
 2019–2023: Marton Nóra Ibolya (független)
 2023: Pallankiné Németh Judit (független)

A településen 1999. november 21-én időközi polgármester-választást tartottak, mert a korábbi polgármester szeptember 15-én lemondott. A következő önkormányzati ciklusban ugyancsak sor került egy időközi választásra, 2003. november 23-án, ennek oka szintén az egy évvel korábban megválasztott faluvezető lemondása volt.

Hasonló okból kellett időközi polgármester-választást tartani a községben 2023. július 9-én is: a 2023. április 17-én lemondott Marton Nóra Ibolya helyére Pallankiné Németh Juditot választották meg elsöprő többséggel.

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 96,3%, német 1,4%, cigány 1,4%. 94,3% római katolikusnak, 0,85% reformátusnak, 1,4% felekezeten kívülinek vallotta magát.

Nevezetességei 
 A polgármesteri hivatal épülete
 Kisfaludi Strobl Zsigmond-emlékszoba
 Limai Szent Róza-templom

Híres szülöttei 
 1884. július 1-jén itt született Kisfaludi Strobl Zsigmond szobrász.
 1953. szeptember 28-án itt született Bukovszki Jenőné Boros Piroska 25-szörös válogatott labdarúgó.

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Baglad

Baglad község Zala vármegyében, a Lenti járásban. Közigazgatásilag a falu a rédicsi körjegyzőséghez tartozik.
Lakossága kevesebb, mint 50 fő, Magyarország harmincnegyedik legkisebb települése.

Fekvése 
Az Őrségben, Csesztregtől 5 kilométerre délnyugatra, Lentitől 8 kilométerre északnyugatra, a 86-os főúttól 2,5 kilométerre nyugatra helyezkedik el, a 7418-as út mentén; előbbiből a déli határszélén ágazik ki a Nemesnépre vezető 7421-es út. A község a Nagy-völgyi-patak melletti sík területen fekszik. Habár hétköznap viszonylag sűrűn közlekednek a település és Lenti között autóbuszjáratok, hétvégén mindössze egy járat érinti a települést.

Története 
Az első a településsel egyeztethető említés 1715-ből való, a Baglad név 1773 óta használatos. A 19. század során egy aprófalu jött itt létre, mely Alsólendva vonzáskörzetébe tartozott. A trianoni békeszerződés után azonban a központ Jugoszláviába került, a falu azonban Magyarországon maradt. Lakóinak száma 1935-ben még 271 fő volt, ám a két ország rossz viszonya miatt a település hátrányos helyzetűvé vált, lakosságszáma nagyban lecsökkent, így mára egy elöregedett aprófalu vált Bagladból.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Ifj. Kulcsár György (független)
 1994-1998: Kulcsár Györgyné (független)
 1998-2002: Kulcsár Györgyné (független)
 2002-2006: Kulcsár Györgyné (független)
 2006-2010: Kulcsár Györgyné (független)
 2010-2014: Lóránt Beáta (független)
 2014-2019: Lóránt Beáta (független)
 2019-től: Lóránt Beáta (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 89,3%, cigány 8,5%. 68,7% római katolikusnak, 10,4% felekezeten kívülinek vallotta magát.

Nevezetességei 
 1865 táján épült faharangláb
 A Szabadtéri Néprajzi Múzeumban található egy 1850 körül épült bagladi parasztház.

Jegyzetek

További információk 
 Térképcentrum

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Voga János

Voga János (Tatabánya, 1952. szeptember 4. –) tanár, zeneszerző, előadóművész, rádiós műsorvezető.

Egy székesfehérvári iskolában 31 évig tanított biológiát és testnevelést. Nős, egy lánya van (Viktória), aki énekesnő.

Voga–Turnovszky-duó 
Ismertségét a Voga–Turnovszky-duónak köszönheti, saját szerzeményeik mellett igen népszerűek lettek a 80-as években készített popparódiáik. 1983 óta 4 kislemezt, 1986-tól 6 nagylemezt adtak ki. A duó végül Turnovszky Tamás kiválása miatt 1991-ben szűnt meg, ami Voga elmondása szerint „élete legnagyobb csalódását okozta”.

A duó után 
Nemcsak a VT-duónak, de több más előadónak is írt zenét és szöveget, Szűcs Judith-nak például egy teljes albumot. Játszik gitáron és billentyűs hangszereken. Foglalkozik emellett zenei rendezéssel, vokál-énekléssel.

Évekig volt a Danubius Rádió Cappuccino műsorának egyik műsorvezetője, később a Sláger Rádió Bumeráng című műsorában szerepelt állandó vendégként. 2012. augusztus 7-ig a Neo FM-en futó Bumeráng társműsorvezetője volt. Rendszeresen szerepelt a Sláger Rádión, majd a Neo FM-en futó Lali király audienciája című műsorban is. Egy időben Boros Lajossal a Borosmegavoga internetes podcastot készítették. 2020. augusztus 31. óta heti háromszor (hétfőn, szerdán és pénteken) a Retro Rádió Bochkor című reggeli műsorának rendszeres vendége.

Könyve 
Bochkor Gábor–Boros Lajos–Voga János: A Bumeráng aranyköpései; Sanoma Budapest, Bp., 2008

Források 

 Életút

Külső hivatkozások 
 „Hivatalos” lap
 VogaBloga
 Voga János túl van a válságon 2010. 01. 24.

Magyar előadóművészek
Magyar zeneszerzők
Magyar pedagógusok
Tatabányaiak
Székesfehérváriak
1952-ben született személyek
Élő személyek
Turnovszky Tamás

Turnovszky Tamás (Székesfehérvár, 1954. augusztus 12. –) tanár, előadóművész.

Egy székesfehérvári iskolában tanított testnevelést és informatikát. Ismertségét a Voga–Turnovszky-duónak köszönheti, ahol Voga Jánossal saját szerzeményeik mellett igen népszerűek lettek az 1980-as években popparódiáik miatt. A duó indulásakor a budapesti Egressy úti Horváth Imre (később Hermann Ottó) Általános Iskolában tanított ének-történelem szakon, diákjai nagy örömére akik nagyon kedvelték. A duóból végül kilépett. 

A csömöri Mátyás Király Általános Iskolában ének- és történelem szakos tanár volt, illetve igazgató is 1994–2005-ig. 2017-ben „Az év pedagógusa” elismerésben részesült az iskola tanáraként, 2018-ban ebből az intézményből vonult nyugdíjba.

Jegyzetek

Források 
 Turnovszky Tamás

Magyar énekesek
Székesfehérváriak
1954-ben született személyek
Élő személyek
Zvezda

A Zvezda (oroszul: звезда, magyarul: csillag) a Nemzetközi Űrállomás harmadik, orosz gyártmányú modulja. Ez az első orosz finanszírozású modul, a korábbi Zarja (FGB) modult is az oroszok építették, de amerikai pénzen. A Zvezda az űrállomás orosz részének központi egysége. Ide kapcsolódik a Roszkoszmosz többi modulja: a Zarja, a Nauka és a Pirsz.

A Zvezda modul fő elemét eredetileg az 1980-as évek közepén készítette az RKK Enyergija a Hrunyicsev Gépgyárral együttműködve (akkor DOSZ–8 jelzéssel) a Mir űrállomás DOSZ–7 központi moduljának tartalékaként. Miután a Mir–2 központi elemének szánt Poljusz modult elvetették, a meglévő DOSZ–8 modult szánták az áttervezett Mir–2 űrállomáshoz. A pénzügyi nehézségek miatt végül az önálló űrállomás tervét elvetették, a DOSZ–8 modul a Nemzetközi Űrállomás orosz szegmensének központi modulja lett.

A modult több évnyi csúszás után 2000. július 12-én indították a bajkonuri űrrepülőtérről egy Proton–K hordozórakétával. Az indítás utáni 13. napon, 2000. július 25-én kapcsolódott a már pályán lévő Zarja modulhoz.

Műszaki adatok 
 Tömeg: 19,01 t
 Szélesség: 29,7 m (napelemtáblákkal)
 Hossz: 13,1 m
 Legnagyobb átmérő: 4,2 m

Források 

 A Zvezda modul a NASA honlapján 
 Pamjatnije dati: 12 ijulja zapusen szluzsebnij modul Zarja (magyarul: július 12-én indították a Zarja modult), Hrinyucsev Gépgyár, 2012. július 12. (oroszul) 

A Nemzetközi Űrállomás orosz részegységei
Voga–Turnovszky-duó

A Voga–Turnovszky-duó humoros és szatirikus dalokat játszó gitár-kettős volt a 80-as években. Két székesfehérvári tanár, Voga János és Turnovszky Tamás alkotta. Főként popparódiáik révén váltak országosan ismertté.

A kezdetek 
A kettős a 80-as években főleg kis klubokban, középiskolákban, egyetemeken lépett fel. Dalaikat akusztikus gitárkísérettel, számos humoros improvizáció kíséretében adták elő, gunyoros, groteszk szövegeikben a késő Kádár-kor társadalmi és kulturális jellegzetességeit állították pellengérre. A színpadon és időnként dalaikban is Egonnak (Turnovszky), illetve Sanyinak (Voga) szólították egymást. Az akkori lemezgyár egyik tagja, Boros Lajos fantáziát látott a zenekarban, majd első kislemezük 1983-ban jelent meg, egyik oldalán egy aktuális magyar popslágerek paródiáiból készült egyveleggel ("Sztárok 45-ön 83-ban"), másik oldalán egy saját dallal ("Nehéz a szívem, de könnyű a marmonkanna"). Paródiáikat elsősorban a korabeli népszerű rádióműsor, a B. Tóth László vezette Poptarisznya tette népszerűvé. Ettől kezdve 1984-86 között évente kiadtak egy kislemezt egy-egy paródia-egyveleggel és egy saját dallal, valamint állandó szereplői voltak szilveszteri műsoroknak, ahol bemutatásra került videóklipjük paródiák összeállításából.

1986-1991 

Első saját nagylemezük 1986-ban jelent meg Egy fejjel kisebb vagyok címmel, kizárólag saját dalokkal, túlnyomórészt gitáralapú kísérettel, időnként szintetizátorok felhasználásával. Ezt követte az 1988-as Popparódiák 1983–1987, melynek A oldalán kiadták a korábban kislemezen megjelent paródiákat, a B oldalán pedig saját dalokat és egy újabb paródia-egyveleget helyeztek el. Ehhez a paródiához már videóklip is készült. A sikeres receptet követték 1989-ben is, amikor az 1988-as év paródiája mellett saját dalokat adtak ki, 1990-es Néger a jégen c. albumukon már külföldi slágerekből is készítettek paródiát. 1987-es albumuktól kezdve saját dalaikban is többnyire szintetizátorral kísérték magukat. Paródiáik olyan népszerűek voltak, hogy szinte presztízskérdés volt egy együttesnek, hogy a VT-duó parodizálta-e őket (eltekintve attól, hogy a kifigurázás néha jobban sikerült, mint az eredeti).

Közben 1988 és 1990 között Gémes trió néven kiadtak négy lakodalmas rock nagylemezt. Ezekkel óriási sikereket értek el, bár senki nem tudta, kik állnak a név mögött, mert a lemezborítóra megtévesztő arcokat tettek fel fiktív bibliográfiával.

A megszűnés 

A duó utolsó nagylemeze Ez az ötödik lemez! címmel jelent meg 1991-ben, majd végül Turnovszky kilépésével még ebben az évben a duó megszűnt. Voga János a 2000-es években a Bumeráng c. reggeli rádióműsorban vált ismét országosan ismert médiaszemélyiséggé.

Diszkográfia

Kislemezek

Stúdióalbumok

Források 

Magyar könnyűzenei együttesek
Magyar humoristák
Az 1980-as években alakult együttesek
1991-ben feloszlott együttesek
Paródiazenekarok
Magyar popegyüttesek
Magyar rockegyüttesek
Nadap

Nadap () község Fejér vármegye Gárdonyi járásában.

Fekvése 
Nadap a Velencei-hegység délkeleti részén terül el. A Velencei-tótól 2 kilométerre északra található. A Velence és Lovasberény között futó, a Velencei-hegységet átszelő 8119-es út mellett fekszik. Autóbusszal elérhető Székesfehérvár, Velence és Kápolnásnyék felől. A község a táj legmagasabban fekvő helysége a maga 202 méterével, ami 100 méterrel magasabb a tó víztükrénél.

Története 
Nadap valószínűleg fontos település volt a honfoglalás időszakában. Első írásos emléke az 1193-as alapítólevél, ami szerint a település először a fehérvári keresztes lovagok birtoka volt, később a Csákok, majd a Buzlayak uralma alá került. A törökök kiűzése után németeket telepítettek a területre. 1731-ben a település már a Ziráky grófi családé. Ők építették 1760-ban a barokk római katolikus templomot, amiben 1800. december 3-án megkeresztelték Vörösmarty Mihályt. 1904-ben neogót stílusban átépítették.

Ma a települést egyre többen keresik fel lakóingatlan vásárlása céljából, a község gyors ütemű gazdasági fejlődésben van.

Kitűnő fekvése miatt turisztikai célpontjává vált a Velencei-hegységbe kirándulók, és a Velencei-tóhoz igyekvők számára.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Molnár István (független)
 1994–1998: Dr. Kuti György (független)
 1998–2002: Wagner Péter (független)
 2002–2006: Wagner Péter Gábor (független)
 2006–2010: Wagner Péter Gábor (független)
 2010–2014: Wagner Péter Gábor (független)
 2014–2019: Wagner Péter Gábor (független)
 2019-től: Köteles Zoltán (független)

A településen az 1994. december 11-én megtartott polgármester-választáson közel rekordszámú, nem kevesebb, mint 9 jelölt indult a faluvezetői posztért, holtversenyben a Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyei Múcsonnyal, a Jász-Nagykun-Szolnok vármegyei Jászjákóhalmával, a Nógrád vármegyei Pásztóval, a Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyei Nyírtass-sal és Tunyogmatolccsal, illetve a Tolna vármegyei Nagyszokollyal). Ennél is több, 11 polgármesterjelölt abban az évben csak a szabolcsi Pátroha községben indult.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 0,3% cigánynak, 0,3% görögnek, 0,2% horvátnak, 1,4% németnek, 0,2% örménynek, 0,7% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (11% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 43,4%, református 12,1%, evangélikus 0,9%, felekezeten kívüli 10,1% (31,8% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
A településen, egy gránitsziklán található a szintezési ősjegy, amely Magyarországon a tengerszint feletti magasság meghatározásánál alappontként számít.

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 

 Nadap honlapja

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései
Basszuskohu

A  vagy  a nyugati nagybőgő és a  kínai hangszerek egyfajta ötvözetét jelentő négyhúros vonós hangszer, a  basszus változata. Nevében a ge (革) szótag a forradalmiságára utal, a hu (胡) pedig a hangszertani besorolását adja (, azaz vonós hangszer).

Egy kínai zenekarban a  abban a szerepkörben van, mint a nagybőgő egy nyugatiban. A nyakának a hajlítása, illetve a hangolási és játéktechnikák megegyeznek a nagybőgőével, de a hangszer testét egy kígyóbőrrel bevont kör vagy nyolcszög keresztmetszetű henger alakú fadoboz, a rezonátor adja, így hangja nagyban eltér a nagybőgőétől.

A hangszert az 1950-es évek során fejlesztették ki, hogy a kínai zenében is legyen olyan hangszer, amely nagy terjedelmet képes átfogni a hangskálán. Bár a  hangja tiszta és gazdag, rendkívül sok hátránya van a hangszernek. Használat közben nagyon hamar elhangolódik, illetve hangossága nem igazán szabályozható, ezért csak fele olyan hangos tud lenni, mint a nagybőgő. Továbbá a kígyóbőr a nedvességre rendkívül érzékeny, ezért gondos ápolást vár el a hangszer. Manapság egyre kevesebb zenekarban használják, a kínaiak inkább áttérnek a nagybőgő használatára.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Kaohu

A  egy kéthúros vonós hangszer magas, lágy hanggal. Nevében a hu (胡) szótag jelöli, hogy a  csoportba tartozó  kínai hangszer. Rokonhangszerei az erhu, a  és a .

A hangszer nyakát denevér- vagy sárkányfej formájúra faragják ki, a nyak tövében pedig egy kígyóbőrrel bevont kör vagy nyolcszög keresztmetszetű henger alakú fadoboz található, amely mint rezonátor üzemel. Ez a doboz valamivel kisebb, mint az erhué. A hangszer húrja tradicionálisan selyemből voltak, de manapság egyre több a fémhúros  is. Mivel a húrok hangja ujjal nem módosítható, a hang megváltoztatásához a húrok nyomását kell változtatni a vonóval.

A t általában csak szólóban használják Kínában. Öröm kifejezésére alkalmas.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Kohu

A  a nyugati cselló és a  kínai hangszerek egyfajta ötvözetét jelentő négyhúros vonós hangszer. Nevében a ge (革) szótag a forradalmiságára utal, a hu (胡) pedig a hangszertani besorolását adja (, azaz vonós hangszer).

A kínai zenekarban a  szerepe ugyanaz, mint a csellóé a nyugatiban. Nyakának formája, hangolása és játéktechnikája megegyezik a csellóéval, de a hangszer testét a egy kígyóbőrrel bevont kör vagy nyolcszög keresztmetszetű henger alakú fadoboz adja, így hangja nagyban eltér a csellóétól.

A hangszert az 1950-es évek során fejlesztették ki, hogy a kínai zenében is legyen olyan hangszer, amely nagy terjedelmet képes átfogni a hangskálán. Bár a  hangja tiszta és gazdag, rendkívül sok hátránya van a hangszernek. Használat közben nagyon hamar elhangolódik, illetve hangossága nem igazán szabályozható, ezért fele olyan halk tud lenni, mint a cselló. Továbbá a kígyóbőr a nedvességre rendkívül érzékeny, ezért gondos ápolást vár el a hangszer. Manapság egyre kevesebb zenekarban használják, a kínaiak inkább áttérnek a cselló használatára.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Csunghu

A  egy kéthúros vonós hangszer mély, borongós, de lágy hanggal. Nevében a hu (胡) szótag jelöli, hogy a  csoportba tartozó  kínai hangszer. Rokonhangszereinél (az erhunál,  és a ) jóval mélyebb hangot ad ki.

Eredete 1104 körülre, a  korára visszavezethető, mai formáját az 1940-es évek-ben kapta.

A hangszer nyakát denevér- vagy sárkányfej formájúra faragják ki, a nyak tövében pedig egy kígyóbőrrel bevont kör vagy nyolcszög keresztmetszetű henger alakú fadoboz található, amely mint rezonátor üzemel. Ez a doboz valamivel nagyobb, mint az erhué. A két húr egymástól kvint távolságban A-E vagy G-D hangra van hangolva. Mivel a húrok hangja ujjal nem módosítható, a hang megváltoztatásához a húrok nyomását kell változtatni a vonóval.

A t mind együttesekben, mind zenei kíséretnek, mind szólóban széles körben használják Kínában.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Panhu

A  egy kéthúros vonós hangszer éles, erős hanggal. Nevében a hu (胡) szótag jelöli, hogy a  csoportba tartozó  kínai hangszer, a ban (板) szótag – deszka – pedig a hangszer farezonátorára utal.

A hangszer nyaka egyenes, a nyak tövében pedig egy kör keresztmetszetű, lapos, henger alakú, apró fadoboz található, amely rezonátorként üzemel. Két húrja egymástól kvint, vagy kvart távolságban van hangolva. Mivel a húrok hangja ujjal nem módosítható, a hang megváltoztatásához a húrok nyomását kell változtatni a vonóval.

A t szólóhangszerként vagy más kínai vonós hangszerrel együtt használják.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Csinghu

A  kéthúros vonós hangszer, élénk, erős hanggal. Nevében a hu (胡) szótag jelöli, hogy a  csoportba tartozó  kínai hangszer, a  szótag pedig Peking városra utal, mivel a Pekingi Opera kedvelt hangszere.

A hangszer nyaka teljesen egyenes, a nyak tövében pedig egy kör keresztmetszetű, lapos, henger alakú, apró fadoboz található, amely mint rezonátor üzemel. Mivel a húrok hangja ujjal nem módosítható, a hang megváltoztatásához a húrok nyomását kell változtatni a vonóval.

A t csak kísérettel más vonós hangszerrel együtt használják. Az élénk, hangos részek játszásához alkalmas.

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
1280-as évek



Események és irányzatok 

1280. augusztus 18. A pápa intésére László bűnbánó oklevelet állított ki. A kormányban a Csákok nem vettek részt, az Abák kormányoztak. A kunok nem akarták elfogadni az új rendszert és Oldamur vezetésével ki akartak költözni az országból. László belső nyomás hatására (egyház, nagybirtokosok) Hódmezővásárhely mellett a Hódtavi-csatában leverte a kunokat.

1282-ben László szembefordult a kőszegiekkel, 1284-ben vereséget szenved. Maradék híve is ellene fordul.

1285-ben László behívja az országba a tatárokat. A kunok az északi részét, a tatárok az ország középső részét dúlják fel. Feudális anarchia vette kezdetét. Európa szerte háborúk dúlnak. Sokak saját nemzetük ellen harcolnak.

1286-ban a király bevonul Budára, majd elfoglalja Kőszeget, de Zsitvánál vereséget szenved.

1287-ben a kőszegiek szembefordulnak a királlyal, vezetőjük András. Albert osztrák herceg elfoglalja Pozsonyt. Az egyház segítséget kér a pápától, zsinatot hívnak össze Lászlót és híveit kiközösítik.

1288-ban IV. László Esztergomban, majd a budai országgyűlésen ígéretet tesz a javulásra, azonban hamarosan visszatér régi életmódjához.

1289-ben Ladomér esztergomi érsek keresztes háborút hirdetett a király ellen. A keresztes seregek feldúlták a Tiszántúlt. László könnyen visszaverte a támadást. Az ország ellene fordult, egyezkedni próbált az egyházzal, de nem járt sikerrel.

A világ vezetői 
 IV. László magyar király (Magyar Királyság) (1272–1290† )

128
128
1290-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 IV. László magyar király (Magyar Királyság) (1272–1290† )
 III. András magyar király (Magyar Királyság) (1290–1301† )

129
129
1270-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 IV. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1235–1270† )
 V. István magyar király (Magyar Királyság) (1270–1272† )
 IV. László magyar király (Magyar Királyság) (1272–1290† )

127
127
1260-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

126
126
1250-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői 

125
125
1240-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői

124
124
1230-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői 
 II. András magyar király (Magyar Királyság) (1205–1235† )
 IV. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1235–1270† )

123
123
1220-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői 
 II. András magyar király (Magyar Királyság) (1205–1235† )

122
122
1210-es évek



Események 
 1211 – Balatonfüred első írásos említése
 1212 – A gyermekek keresztes hadjárata
 1212 – A keresztesek kiszorítják a muzulmánokat Spanyolország északi részéből
 1213 – Meggyilkolják Gertrudis királynét, II. András király feleségét;
 1213 – Dzsingisz kán eljut a kínai nagy falig

Születések 
 1210. – Birger jarl svéd államférfi

Halálozások 
 1213 – Gertrudis királyné, II. András király felesége (*1185)

A világ vezetői 
 II. András magyar király (Magyar Királyság) (1205–1235† )

121
121
1200-as évek



Események 
 1204. április 13. – a keresztesek elfoglalják Konstantinápolyt
 1204. május 9. – I. Balduint latin császárrá koronázzák
 1204. augusztus 26. – III. László megkoronázása

Születések

Halálozások
 1204. november 30. – Imre magyar király

A világ vezetői 
 Imre magyar király (Magyar Királyság) (1196–1204† )
 III. László magyar király (Magyar Királyság) (1204–1205† )
 II. András magyar király (Magyar Királyság) (1205–1235† )

120
120
1190-es évek



Események 
 1191 – Bern svájci város alapítása

Halálozások 
 1190. június 10. – Barbarossa Frigyes német uralkodó
 1196. április 24. – III. Béla magyar király

A világ vezetői 
 III. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1172–1196† )
 Imre magyar király (Magyar Királyság) (1196–1204† )

119
119
1180-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 III. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1172–1196† )

118
118
1170-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 III. István magyar király (Magyar Királyság) (1162–1172† )
 III. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1172–1196† )

117
117
1160-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 II. Géza magyar király (Magyar Királyság) (1141–1162† )
 III. István magyar király (Magyar Királyság) (1162–1172† )
 II. László magyar király [Ellenkirály] (Magyar Királyság) (1162–1163† )
 IV. István magyar király [Ellenkirály] (Magyar Királyság) (1163–1165† )

116
116
1150-es évek



Események

Születések

Halálozások 
 1152 – III. Konrád német-római császár

115
115
Bán (egyértelműsítő lap)

Bán, férfinév
 Bán, régi magyar családnév
 Bán, régi méltóságnév

Földrajz
 Bán, szlovákiai város
 Baranyabán (hor. Popovac, Ban), Horvátország, Eszék-Baranya megye
 Bán-patak, a Sajóba torkoló patak
1140-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 II. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1131–1141† )
 II. Géza magyar király (Magyar Királyság) (1141–1162† )

114
114
1130-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői 
 II. István magyar király (Magyar Királyság) (1116–1131† )
 II. Béla magyar király (Magyar Királyság) (1131–1141† )

113
113
1120-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 II. István magyar király (Magyar Királyság) (1116–1131† )

112
112
1110-es évek



Események és irányzatok 

 Gallus Anonymus megírja a latin nyelvű Lengyel krónikát, az első lengyel krónikát.

A világ vezetői
 Kálmán magyar király (Magyar Királyság) (1095–1116† )
 II. István magyar király (Magyar Királyság) (1116–1131† )

111
111
1100-as évek



Események és irányzatok 
1106: IV. Henrik német-római császár lemond

Tudomány 
 1100 k. Európában elterjed a kerekes eke, borona, a lóvontatás és vaseszközök. Kétszemélyes lábítós szövőszék használata.
 1125 k. Az alkohol desztillálása.
 1138 Csertörő.
 1150 k. Lőpor kifejlesztése Kínában, az iránytű megalkotása.
 1160 k. Lenvászonmosó, bütykös tengely.
 1180 k. Cukornádsajtó. szélmalom, tükörfoncsorozás, szappan, gomb.
 1187 Kohó.
 1195 Köszörű.

A világ vezetői 
 Kálmán magyar király (Magyar Királyság) (1095–1116† )

110
110
1090-es évek



Események és irányzatok 
 1091 után – I. László magyar király a bihari püspökséget Biharból Váradra helyezi át.

Tudomány 
 Vízóra Kínában.
 Salétromsav felfedezése.

A világ vezetői 
 I. László magyar király (Magyar Királyság) (1077–1095† )
 Kálmán magyar király (Magyar Királyság) (1095–1116† )

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

109
109
1080-as évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. László magyar király (Magyar Királyság) (1077–1095† )

108
108
1070-es évek



Események és irányzatok

A világ vezetői
 Salamon magyar király (Magyar Királyság) (1063–1074)
 I. Géza magyar király (Magyar Királyság) (1074–1077† )
 I. László magyar király (Magyar Királyság) (1077–1095† )

107
107
Terület (matematika)

A terület a síkidomok kiterjedését jellemző mennyiség, ami szemléletesen azt mutatja meg, hogy mennyi anyag kell ahhoz, hogy az illető síkidomot lefedjük. A fogalom térbeli megfelelője a testek felszíne. Rendszerint alapegységnek az egységnégyzet területét vesszük, innen erednek a szokásos mértékegységek is, például a négyzetméter (m²), a négyszögöl, a négyzetmérföld. Habár területek egyenlőségével Eukleidész is foglalkozik az Elemekben, magát a területet sem az alapfogalmak között nem sorolja fel, sem másutt nem definiálja, két sokszöget egyenlő területűnek mond, ha egymásba átdarabolhatók, azaz az egyiket véges sok részre vágva a kapott darabokból a másik lefedhető és viszont. Eudoxosz kimerítéses módszerét alkalmazva Arkhimédész már elég precízen terjesztette ki a görbevonalú alakzatokra is a területegyenlőség fogalmát, de a fogalmat már előtte is használták, például khioszi Hippokratész a róla elnevezett holdacskák területének kiszámításakor. A terület modern definíciója Camille Jordantól és Giuseppe Peanotól származik a XIX. század végéről, amit a XX. században Henri Lebesgue tökéletesített.

Matematikai definíció
Egy olyan t a sík halmazainak egy meghatározott osztályán értelmezett nem-negatív értékű függvényt területnek hívunk, ami a következő feltételeket teljesíti:
 Additív, azaz egymásba nem nyúló síkidomok együttes területe a síkidomok területének összege. Ezt másképpen úgy szokták megfogalmazni, hogy ha egy síkidomot két diszjunkt részre osztunk, akkor a részek területének összege az egész területe.
 Invariáns a sík egybevágóságaira, azaz egybevágó síkidomok területe megegyezik.
 Az egységnégyzet területe 1.
Történetileg az első konkrét példa területre a Jordan-mérhető halmazokon értelmezett Jordan-mérték. A terület mérésével kapcsolatos problémák vezettek a mértékelmélet kialakulásához.

Mértékegységek
Minden hosszmértékegységhez tartozik egy területmértékegység, mégpedig annak a négyzetnek a területe, aminek az oldalának a hossza az adott mértékegység. Így a területet mérhetjük négyzetméterben, négyzetcentiméterben, négyzetkilométerben, négyzetcolban, négyzetlábban, négyszögölben stb. Algebrailag ezeket a mértékegységeket tekinthetjük a hozzájuk tartozó hosszmértékegységek négyzeteinek.

A terület SI-mértékegysége a négyzetméter, amit a származtatott SI-mértékegységek közé sorolunk.

Lásd még 

 felszín (matematika)
 mérték (matematika)
 mértékelmélet (matematika)

Abszolút geometria
Csehország himnusza

A Kde domov můj (Hol van hazám?) Csehország nemzeti himnusza. František Jan Škroup zeneszerző (ISWC 00240645195) és Josef Kajetán Tyl drámaíró (ISWC 00598386577) írta, eredetileg egy színdarab része volt.

1993 óta használják hivatalos nemzeti himnuszként. A régi Csehszlovákiában ez volt a nemzeti himnusz első versszaka, míg a szlovák himnusz első versszaka képezte a másodikat.

Szövege:

1918 és 1938 között az első csehszlovák köztársaságban a nemzetiségek a maguk nyelvén énekelhették a himnuszokat, ezért a cseh himnusznak is létezett egy hivatalos magyar fordítása:

Az utolsó két sor eredetileg csehül nem csehszlovákra, hanem cseh földre (země česká) vonatkozik. Az eredeti csehszlovák himnuszban a cseh himnusz után a szlovák himnusz következik.

Források

További információk 
 A cseh himnusz zenekari változata

Kapcsolódó szócikkek 
Csehország nemzeti jelképei
Csehország zászlaja
Csehország címere

Nemzeti himnuszok
Himnusz
Japán himnusza

A Kimi ga jo (japánul 君が代) Japán nemzeti himnusza. A szöveg Heian-kori vaka a Kokinsú gyűjteményből, a dallam a Meidzsi-korszakból származik, 1880-ból. Egy 11 évvel korábbi, népszerűtlen melódiát váltott fel.

Bár az alkotást régóta használták himnuszként, hivatalosan csak törvénymódosítás tette azzá 1999-ben. A háború alatt a Kimi ga jo és a hinomaru az imperializmus és a militarizmus jelképe volt.

Szövege:

Források

További információk 

 
 

Nemzeti himnuszok
Himnusz
Vazul

Vazul, más néven Vászoly (990 körül – 1037) magyar herceg, Mihály fia, Taksony fejedelem unokája, I. István magyar király unokatestvére. Imre herceg halála után István megvakíttatta, fiait pedig száműzte. A Képes krónika szerint azonban Vazult akarta utódnak megtenni István és Gizella vakíttatta meg a herceget, ami után István külföldre menekítette unokaöccsének gyerekeit.

Mindazonáltal Aba Sámuel és Péter uralkodása után csak az ő utódai ültek a magyar trónon, egészen az Árpád-ház kihalásáig.

Neve 
Neve a görög Baszileiosz magyar változata, ami alapján sokan úgy gondolják, hogy ez bizánci rítusú keresztségben nyert neve. Az utókor szerint viszont feleségével nem élt keresztényi házasságban. Vazul neve a Vászoly helynevekben maradt fenn.

Családja 

Géza fejedelem öccsének, Mihálynak a fia, azaz I. István unokatestvére volt. Egy Tátony nemzetségbeli nőt vett feleségül. Három fia volt, András, Béla és Levente, Andrásból és Bélából később király lett. Anonymus, Kézai Simon és a 14. századi krónikakompozíció tévesen és tendenciózusan azt állítják, hogy említett fiai testvérének, Szár Lászlónak a fiai voltak.

A korai krónikák, így a Zágrábi krónika, a Váradi rövid krónika és az ősgeszta még Vazul fiainak mondja a három herceget, csak a 12. században cserélte ki egy krónikaíró Vazult Szár Lászlóra.

Testvérének, Szár Lászlónak volt egy fia, Bogyiszló (más változatokban Domoszláv vagy Bonuzló).

Élete 

I. István fia, Imre herceg halála után igényt tarthatott a trónra. István először valószínűleg őt jelölte, és ennek jeleként neki adta a jövedelmező nyitrai dukátust.

Később, Kézai Simon szerint Gizella királyné nyomására István Orseolo Pétert, Géza leányági unokáját nevezte meg utódának. Ez Benedikty Béla elemzése szerint valószínűtlen, ugyanis István halála után Péter és Gizella viszonya ismétlődő konfliktusok sora volt.

Vazul nem akarta elismerni Pétert a trón örököséül. István kisebbik legendája szerint részt vett egy összeesküvésben, amiért István elfogatta, és Nyitrán őriztette. Végül, hogy az uralkodásra alkalmatlanná tegye, szemeit kitolatta, fiait pedig száműzte. A krónikák egyöntetűen megegyeznek abban, hogy a megvakítás Gizella királyné parancsára történt Péter trónutódlásának elősegítése érdekében — ezzel valószínűleg az Istvánról kialakított képet kívánták kedvezőbbé tenni.

A 14. századi krónikakompozíció szerint fülébe ólmot öntöttek („Sebös tehát megelőzte a király küldöttét, kitolta Vazul szemeit és ólmot öntött fülének üregébe”). Ennek hitelét sokan kétségbe vonják, ez (a fentiekhez hasonlóan) lehet a szent király mentegetése.

Vazulról megvakítása után többé nincs szó. A történészek feltételezik, hogy belehalt a tortúrába vagy annak következményeibe.

Jegyzetek

Források 
 A Pallas nagy lexikona

További információk 
 Györffy György 1953: Török női méltóságnév a magyar kútfőkben. Magyar Nyelv XLIX/392/1-2, 109-111.
 

Árpád-ház
Látássérültek
A 990-es években született személyek
1037-ben elhunyt személyek
Felsőpáhok

Felsőpáhok község Zala vármegyében, a Keszthelyi járásban. A településen polgárőrség működik.

Fekvése 
Hévíztől nyugatra található, domboldalon elnyúló település, a 76-os és 760-as főutak mellett; főutcája a 7351-es út. A településhez tartozik Zalaköszvényes, ahová a 760-as főút és a 7351-es út csomópontjából dél felé kiágazó 73 175-ös úton lehet eljutni.

Észak felől Nemesbük és Karmacs, keletről Hévíz, délkeletről Alsópáhok, délről (az Alsópáhokhoz tartozó) Nemesboldogasszonyfa, délnyugatról Szentgyörgyvár, nyugatról Bókaháza, északnyugatról pedig Zalacsány határolja.

Autóbusszal Keszthely és Zalaegerszeg felől jól megközelíthető.

Története 
Felsőpáhok Alsópáhok társtelepüléseként a 18. század végén jelent meg. 1872-ben épült római katolikus temploma. Polgármesteri hivatala Nemesbükön működik.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Horváth Lajosné (SZDSZ)
 1994–1998: Horváth Lajosné (független)
 1998–2002: Németh Sándor (független)
 2002–2006: Németh Sándor (független)
 2006–2010: Németh Sándor (független)
 2010–2010: Mocsári Attila (független)
 2011–2014: Németh Sándor (független)
 2014–2019: Prótár Richárd Krisztián (független)
 2019-től: Prótár Richárd Krisztián (független)

A településen 2011. február 13-án azért kellett időközi polgármester-választást tartani, mert az előző év őszén megválasztott polgármester nem sokkal azután le is mondott posztjáról.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 94,3%, német 4%. A lakosok 72%-a római katolikusnak, 1,87% reformátusnak, 1,4% evangélikusnak, 5,9% felekezeten kívülinek vallotta magát (17,2% nem nyilatkozott).

Felsőpáhok az irodalomban
 Felsőpáhok a helyszíne Örkény István Üzenet a palackban című egyperces novellájának.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Felsőpáhok honlapja

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Barlahida

Barlahida Zala vármegye egyik községe a Lenti járásban, a Zalai-dombság területén, a Göcsejben.

Fekvése 
A település a Göcsej domboldalain fekszik. A falu szeres település, azaz egy domb tetején fekszik. Közigazgatási területén áthalad a 7401-es út, amelyen északról Zalaegerszeg és Nagylengyel, délről pedig Nova felől közelíthető meg; lakott területét illetően azonban zsákfalunak tekinthető, mivel oda csak az említett útból leágazó, bő egy kilométer hosszú 74 123-as számú mellékút vezet. Autóbuszjáratok kötik össze Lentivel és Zalaegerszeggel.

Története 
Barlahida első említse 1394-ből való. A 15. század során sokszor cserélt gazdát, illetve sokat vitázott a környező településekkel, így komolyabb fejlődés nem volt tapasztalható ebben az időszakban. A könnyen elérhető települést a törökök sokszor megtámadták a 16. században, így 1600-ra már teljesen elpusztult.

Az 1750-es években szlovének telepítették be ismét Barlahidát, azonban a 19. század közepére átvették a magyar szokásokat, illetve a magyar nyelvet. Az 1950-es években az addig elzárt településről sokan vándoroltak el, így lakosságszáma a harmadára esett vissza. A település továbbra is hátrányos helyzetű, bár egyre jelentősebb a falusi turizmus.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Ekler Károly (független)
 1994-1998: Bölecz Sándor (független)
 1998-2002: Bölecz Sándor (független)
 2002-2006: Bölecz Sándor (független)
 2006-2010: Bölecz Sándor (független)
 2010-2014: Hári Barnabás (független)
 2014-2019: Hári Barnabás (független)
 2019-től: Hári Barnabás (független)

Népesség 
A település népességének változása:
 	

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 95,1%, német 4,06%. A lakosok 46,77-a% római katolikusnak, 28,32% evangélikusnak, 12,1% reformátusnak, 3,2% felekezeten kívülinek vallotta magát (8,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 evangélikus templom
 harangláb
 tavak
 hivatal
 emlékművek

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Balatonmagyaród

Balatonmagyaród község Zala vármegyében, a Nagykanizsai járásban.

Fekvése 

Balatonmagyaród a Kis-Balaton mellett, Zalavártól délre, a Zalakomár és Sármellék között futó 6831-es út mellett fekszik, autóbusszal leginkább Zalakomárról jól megközelíthető, de érkezik járat ide Keszthelyről is. A település területének egy jelentős hányada a Balaton-felvidéki Nemzeti Park védettsége alatt áll.

Érdekesség, hogy a települést érintette volna az 1847-ben tervezett Sopron-Kőszeg-Szombathely-Rum-Zalaszentgrót-Nagykanizsa vasútvonal.

Története 

A település első ismert említése 1308-ból való Magyarad formában. A 14. században sűrűn cserélt gazdát, majd 1470 körül a Báthoryak tulajdonába került. A törökök már az 1530-as években jártak a településen, ám ekkor még csak az átkelőt használták. Az 1540-es évektől azonban sűrűn pusztítottak a faluban is, de a zalavári és komáromi katonák is portyáztak a községben. A 17. századtól a törökök adóztak is a faluban. 1686-ban németek és horvátok keltek át Magyaródon, és teljesen felgyújtották azt. A sok viszontagság ellenére a falu mindig újraépült.

1696-ban Széchényi György kezére jutott, és gyors fejlődésnek indult a település. S a falu nagy nyitottságából következő támadások és járványok, valamint a Zala áradásai ellenére jelentős településsé fejlődött. 1739-ben fatemplomot kapott a település. A 19. században több nemesi család is megjelent Magyaródon, de jobbágyok is nagy számban választották új lakhelyüknek. 1848-ban már 752 fő élt itt, a 19. század végére pedig bőven 1000 fő felett volt a lakossága, többségében középparaszt.

Az 1920-ban kezdődött meg a Kis-Balaton lecsapolása, mely révén sok értékes mezőgazdasági földhöz jutott a település. 1924-ben nagyközség lett, illetve a Széchenyiek zalai uradalmának központja. Az 1960-as évektől lakosságszáma nagyban lecsökkent, mivel sokan városokba költöztek. Az 1990-es évektől, a Kis-Balaton rekonstrukciójával egyre nagyobb szerep jutott a településen az idegenforgalomnak, amely mára egyik főprofiljává vált. A településen polgárőrség is működik.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Bognár Józsefné (Agrárszövetség)
 1994-1998: Bognár Józsefné (független)
 1998-2002: Németh Zoltán (független)
 2002-2006: Németh Zoltán (független)
 2006-2010: Németh Zoltán Lajos (független)
 2010-2014: Kalász Mátyás János (független)
 2014-2019: Kalász Mátyás János (független)
 2019-től: Erdős János (független)

Népesség 
A település népességének változása:
 	

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 96,1%, német 2,5%. A lakosok 86,4-a% római katolikusnak, 1,59% reformátusnak, 5,67% felekezeten kívülinek vallotta magát (5,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Állatsimogató - Fenyvespuszta 
 Kányavári-sziget és hídja
 Kápolnapusztai bivalyrezervátum
 Kis-Balaton
 Római katolikus templom

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései