14. század

A 14. század az 1301–1400 közötti éveket foglalja magába.

Események

Európa és a Mediterráneum
 1309: a Német Lovagrend megszerzi Gdańskot. A nagymester Velencéből Marienburgba költözik.
 A 14. század a lovagrendi állam fénykora.
 1309: V. Kelemen pápa a székhelyét Rómából Avignonba teszi át. Megkezdődik "a pápák avignoni fogsága", mely 1377-ig tart.
 1310: A johannita lovagrend megtelepedik Ródosz szigetén
 1316–1341: Gediminas litván nagyfejedelem, hódításaival a litván nagyhatalom megalapítója
 1325–1340: I. (Kalita) Iván moszkvai nagyfejedelem. Az orosz egyház fejét, a Kijevből Vlagyimirbe menekült metropolitát Moszkvába költözteti. A Moszkvai Nagyfejedelemség az egyik legtekintélyesebb orosz állammá lesz.
 1331–1355: Dusán István (IV. István Uroš) rövid életű szerb nagyhatalmat alapít a Balkánon.
 1333: III. (Nagy) Kázmér lengyel király uralkodásának kezdete; a Piast-dinasztia utolsó, egyben legjelentősebb uralkodója. (ur. tart: 1370-ig). Galícia megszerzésével megindítja Lengyelo. keleti terjeszkedését. 1364-ben megalapítja Kelet-Európa első egyetemét Krakkóban (→ Krakkói Egyetem).
 1335: Luxemburgi János cseh király a visegrádi szerződésben biztosítja magának a lengyelekkel szemben Szilézia uralmát. 
 1337: Kitör a „százéves háború” Anglia és Franciaország között (1453-ig tart)
 1346: crécyi csata - bevetett új fegyverekkel és taktikákkal
 1340: XI. Alfonz kasztíliai király visszaveri az afrikai mórok utolsó invázióját
 1341: III. Andronikosz császár halála után belső háború tör ki a Bizánci Birodalomban. A császárság két évtizeden belül összeomlik a szerb Dusán István és az oszmánok csapásai alatt.
 1347: IV. Károly német-római császár uralkodásának kezdete (tart: 1378-ig) 
 1356: Német Aranybulla
 1347 – 1351: Fekete halál – hatalmas pestisjárvány, Európa lakosságának 30–40%-a hal meg
 1343–1382: I. Johanna nápolyi királynő uralkodása alatt megkezdődik a Nápolyi Királyság egy évszázadon át tartó anarchiája
 1353–1391: I. Tvrtko, a független Bosnyák Királyság megalapítója
 1354: Az oszmán törökök behatolnak a Balkánra; Gallipoli bevétele
 1362: Az oszmánok meghódítják Drinápolyt, mely 1453-ig (Konstantinápoly bevételéig) a fővárosuk lesz
 1371: Marica menti csata: I. Murád oszmán szultán legyőzi a szerbeket és a velük szövetséges bolgárokat és románokat (Havasalföld)
 1378: Két pápát választanak; megkezdődik a nagy nyugati egyházszakadás 
 1381: a Wat Tyler vezette angliai parasztfelkelés
 1385: Krevai unió: lengyel-litván perszonálunió. A hatalmas kiterjedésű litván állammal létesült (1492-től tartós) perszonálunió Lengyelországot nagyhatalmi rangra emeli (→ Lengyel–Litván Unió)
 1386: Sempachi csata: a svájciak győzelmükkel biztosítják függetlenségüket a Habsburgoktól
 1389: Rigómezei csata: a törökök megsemmisítik Lázár szerb cár seregét és szövetségeseit
 I. Bajazid szultán (1389–1402) adófizetőjévé teszi Szerbiát, befejezi Bulgária, Thesszalia és Makedónia meghódítását
 1385 – 1402: Gian Galeazzo Visconti, Milánó ura. Meghódítja csaknem egész Észak-Itáliát, és 1395-ben megszerzi a császártól a milánói hercegi címet. Ő kezdi meg a milánói dóm építtetését.
 1393: Török kézre jut Trnovo, a bolgár főváros. A bolgár állam 1878-ig török uralom alá kerül.
 1396: Nikápolyi csata: magyar–francia–havasalföldi és egyéb csapatokból álló keresztes had összecsapása az Oszmán Birodalom török-szerb seregével
 1397: Dánia, Norvégia és Svédország megkötik a kalmari uniót, amely szentesíti a 3 ország I. Margit dán királynő alatt létrejött perszonálunióját
 1399: II. Richárd angol királyt a parlament megbuktatja. Unokatestvére, IV. Henrik személyében a Lancaster-ház lép a trónra.

Egyéb esemény 
 Novgorod felemelkedése
 „Kis jégkorszak” Európában
 A skót szabadságharc győzelme az angolok ellen

Magyar Királyság 

 1301: Az Árpád-ház kihalása és a vegyesházi királyok uralkodásának kezdete 
 Az Anjou-ház erősen központosított uralma és gazdasági reformjai

 Károly Róbert
 1308: Az Anjou-házból származó Károly Róbert lesz a király
 1312: Károly Róbert legyőzi az Abákat, a felvidéki tartományurak (kiskirályok) egyesített seregét a rozgonyi csatában
 1325: Károly Róbert bevezeti az aranyforintot.
 1335: Visegrádi királytalálkozó

 I. (Nagy) Lajos
 1342: Meghal Károly Róbert, fia, I. (Nagy) Lajos uralkodik
 1358 körül: Elkészül a Képes krónika
 1365: I. Lajos betör Észak-Bulgáriába és beveszi Vidin városát 
 1367: Pécsi Egyetem alapítása (valószínűleg 1390-ig működött)
 1370: Lengyelországban kihal a Piast-dinasztia főága. A trónt I. Lajos foglalja el (magyar-lengyel perszonálunió)
 1372–81: Velencei–magyar háború a Dalmácia feletti uralom miatt
 1375–77: Török elleni háború

 (Luxemburgi) Zsigmond
 1387: Luxemburgi Zsigmond lesz a király.
 1390: Az első török betörés magyar területre

Ázsia 

 Alauddin Hildzsi  (1296–1316) Delhi szultánja részben megsemmisíti, részben függőségbe kényszeríti a Dekkán hindu fejedelmeit.
 Dél-India nagyobb része tartós muszlim uralom alá kerül.
 1335: Széthullik az ilhánok perzsa birodalma
 1338-tól: Japánban az Asikaga-családból származó sógunok uralkodnak.
 1368: A Mongol Birodalom vége. 
 Kínában a mongol Jüen dinasztiát a Ming-dinasztia váltja fel 
 Szingapúr tengeri kereskedővárosának felemelkedése a Maláj-félszigeten
 1370 körül Timur Lenk ragadja magához a hatalmat Közép-Ázsiában 
 Meghódítja Perzsiát, 1393-ban a mai Irakot, 1395-ben szétzúzza az Arany Hordát, 1398-ban, indiai hadjáratán kifosztja Delhit, végül Ankaránál, az új oszmán nagyhatalom fölött is győzelmet arat.
 Timur az utolsó nagy ázsiai hódító. Óriási birodalma halála után azonnal széthullik (1405).

Afrika 
 A mai Nigéria területén a Benini királyság 
 Nyugat-Afrikában hausza városállamok 
 Mali Birodalom virágzása
 Nagy Zimbabwe  állam fénykora

Közép-Amerika 
 A század közepén felépül Tenochtitlan azték város

Találmányok, fejlődés 
 A kínai eredetű lőport először alkalmazzák Európában katonai célokra. (A tűzfegyverek széles körben csak a 15. század közepén terjednek el.)
 Terjed az ágyú használata 
 A mechanikus óraszerkezet feltalálása
 A kötés technikája
 A felülcsapó vízkerék alkalmazása révén (magas hőmérséklet előállítása fújtatókkal) Németországban megszületik a vasöntés tudománya és fellendül a vaskohászat (→ hámorok)

Kultúra

Irodalom 
 Isteni színjáték, Dante elbeszélő költeménye
 A firenzei pestis nyomán Boccaccio megírja fő művét, a Dekameront
 Geoffrey Chaucer, az angol irodalmi nyelv megteremtője megírja a Canterburyi meséket

Művészet 
 Az olasz trecento művészete, a firenzei reneszánsz előkészítése
 Gótikus stílus a művészetekben
 érett vagy dekoratív gótika (1250–1360)
 késői vagy függőleges gótika (1360–1550)

Zene 
 a középkori zene új művészete az ars nova Franciaországban. Kiemelkedő képviselője Guillaume de Machault.

Vallás 
 John Wycliffe oxfordi professzor, a reformáció előfutára. Írásaival az egyház világi uralma ellen küzdött, követelte az egyházi birtok, a kolostorok, sőt a pápaság megszüntetését, és így előkészítette Husz János működését.

Híresebb emberek

Külföld

Uralkodó 
 III. Edward, angol király
 Timur Lenk, mongol uralkodó

Művészek 
 Francesco Petrarca, itáliai költő
 Giovanni Boccaccio, itáliai író
 Geoffrey Chaucer, angol költő
 Giotto di Bondone, itáliai festő
 Ambrogio Lorenzetti, itáliai festő
 Dante Alighieri, itáliai író

Egyéb 
 Marco Polo (1254 – 1324) velencei utazó, író
 Eckhart mester (kb. 1260 – 1327/1328) a misztikus teológia képviselője
 John Wycliffe (1320–1384), előreformátor

Magyar Királyság 
 Károly Róbert, magyar király
 I. Lajos magyar király
 Luxemburgi Zsigmond magyar király
 Toldi Miklós magyar nemes, vitéz, ispán

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A 14. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

14