Mircea Albulescu

Mircea Albulescu (pe numele adevărat Iorgu Constantin V. Albulescu, n. 4 octombrie 1934, București – d. 8 aprilie 2016, București) a fost un actor român, profesor universitar (doctor în arte), publicist, poet, prozator, membru al Uniunii Scriitorilor. În iunie 2013 și-a anunțat retragerea din viața artistică.

Biografie 

S-a născut la București, pe 4 octombrie 1934, și a fost singurul copil al părinților săi. În cartea de identitate este Iorgu Albulescu - numele ales de tatăl său, Vasile Albulescu. În certificatul de naștere este Constantin Albulescu - numele nașului, iar în viața de zi cu zi este Mircea Albulescu - numele ales de mama sa.

Tatăl său, Vasile, era român din Vlașca, a studiat la Conservator și era dirijor de fanfară militară, iar mama sa era o poloneză frumoasă, pe nume Olga Tempinski. Aceasta a fost catolică, iar în toată copilăria sa l-a dus, duminică de duminică, la Biserica Bărăția, unde a început să dorească să devină ministrant, adică unul dintre băieții care participau la slujbă și ajutau preoții. Acest lucru nu era posibil, el fiind ortodox, asemeni tatălui.

S-a căsătorit la vârsta de 22 ani cu Maria și în urma căsniciei de peste 50 ani, a rezultat un fiu, Matei. Soția sa a decedat în anul 2007. Actorul are și un nepot, Vladimir. La 75 de ani, de dragul nepotului său, a învățat engleză și să lucreze pe calculator, având propria pagină de web.
Actorul a făcut școala primară la Liceul „Sfântul Andrei", unde, la acea vreme, predau călugări din Germania și se învăța intens limba germană. Această educație l-a ajutat să aibă înclinație către ordine și disciplină.

A lucrat ca artist-amator la Ateneul Popular, a fost figurant în Corpul de ansamblu al câtorva teatre din București, iar după 1950 a fost angajat la Teatrul Național București.

A absolvit Școala Medie de Arhitectură în anul 1952, cu diplomă de Conductor Arhitect, iar apoi și Institutul de Artă Teatrală și Cinematografică din București în 1956, la clasa profesoarei Aura Buzescu, unde a fost coleg și bun prieten cu actorul Amza Pellea.

A jucat în sute de piese pe scenele Teatrului Municipal din București, Teatrului de Comedie și Teatrului Național din București și a avut peste 90 de roluri în film.
A interpretat roluri memorabile în teatrul radiofonic, pe care-l considera cea mai prodigioasă dintre activitățile sale artistice și care a constituit subiectul tezei sale de doctorat, “Teatrul radiofonic; convertibilitatea mijloacelor de expresie actoricească în procesul creației” (2004). Despre Teatrul Național Radiofonic, în care a întruchipat peste 300 de personaje, Mircea Albulescu afirma: “Dacă 1000 de oameni ascultă...fiecare „vede ” altă piesă. Este receptorul cel mai creator.” 

Rolul cel mai drag sufletului artistului este cel din piesa “Danton”, de Camil Petrescu. La premiera piesei pe scena Teatrului Național din București, Dinu Săraru a scris: “Mircea Albulescu –în Danton- o creație unică, ilustrând dezlănțuirea unui talent unic. Un moment de referință în teatrul românesc modern”.

Mircea Albulescu a jucat în multe dintre filmele regizate de Sergiu Nicolaescu (Dacii, 1967, Mihai Viteazul, 1970, Zile fierbinți, 1975, Revanșa, 1978, Pentru patrie, 1978, Nea Mărin miliardar, 1979, Mihail, cîine de circ, 1979, Capcana mercenarilor, 1980, Wilhelm Cuceritorul, 1982, Viraj periculos, 1983, Ziua Z, 1985, Noi, cei din linia întîi, 1986) și aproape toate filmele lui Mircea Veroiu (Somnul insulei, 1994, Semnul șarpelui, 1981, Mînia, 1977, Șapte zile, 1973, Scrisorile prietenului, 1997, Dincolo de pod, 1976, Artista, dolarii și ardelenii, 1980, Craii de Curtea Veche, 1995).

A avut roluri importante în filme regizate de: Francis Ford Coppola (Tinerețe fără tinerețe, 2007), Radu Gabrea (Prea mic pentru un război atît de mare, 1970, Dincolo de nisipuri, 1974, Rosenemil, 1993), Manole Marcus (Actorul și sălbaticii, 1975), Mircea Daneliuc (Cursa, 1975, Ediție specială, 1980), Alexa Visarion (Înghițitorul de săbii, 1981), Nicolae Mărgineanu (Flăcări pe comori, 1987, Un om în loden, 1979,), Nicolae Breban (Printre colinele verzi, 1971), Dinu Tănase (La capătul liniei, 1982), Mircea Drăgan (Columna, 1968, Brațele Afroditei, 1978), Mircea Moldovan (Totul se plătește, 1986), Andrei Blaier (Momentul adevărului, 1989).

Autor al unor volume de versuri: “Vizite”, “Pajura singurătăți”, “ Fluture în lesă de aur”, “Clanțe”, “Ultimele noduri” și proză: “Bilete de favoare”, “Baraka” și “Bazar sentimental”.

Într-un interviu din anul 2011 spunea că nu-i sfătuiește pe copii să învețe nicio poezie pe dinafară, ci s-o citească de mai multe ori, ca și când ar fi prima dată și vor descoperi tot mai multe cu fiecare lectură.

Este membru al Uniunii Ziariștilor și doctor în arte. 
În perioada 30 decembrie 1992 – 4 aprilie 1994, Mircea Albulescu a deținut funcția de secretar de stat în Ministerul Culturii, fără a fi membru al vreunui partid politic. Membru al Senatului UNITER (din 2002), al Uniunii Cineaștilor din România, al Uniunii Scriitorilor din România și al Uniunii Ziariștilor Profesioniști din România.
A primit "Ordinul Meritul Cultural" și "Ordinul Serviciul Credincios" în grad de Comandor.

În perioada 1985-2005, a fost profesor la Universitatea de Teatru și Film din București, printre studenții săi numărându-se: Adrian Titieni, Irina Movilă, Florin Piersic jr., Elvira Deatcu, Manuela Hărăbor și Dragoș Bucur.
 
Din anul 2011 are o stea care-i poartă numele pe Aleea Celebrităților din Piața Timpului, alături de alte personalități ale vieții culturale românești: Florin Piersic, Victor Rebengiuc, Radu Beligan, Amza Pellea (postum), Maia Morgenstern, Alexandru Tocilescu, Tamara Buciuceanu-Botez, Ileana Stana Ionescu, Draga Olteanu Matei și Sebastian Papaiani.

La data de 8 aprilie 2016, la vârsta de 81 de ani, a încetat din viață. Din 2013, un teatru din provincie îi poartă numele: "Teatrul Proiect Câmpina Mircea Albulescu".

Filmografie 

 Mitrea Cocor (1952)
 Nepoții gornistului (1953)
 Răsare soarele (1954)
 Desfășurarea (1954)
 Alarmă în munți (1955)
 Pe răspunderea mea (1956)
 Pasărea furtunii (1957)
 Dacii (1967)
 Game pentru televiziune (1968)
 Vin cicliștii (1968)
 Columna (1968) - dublaj de voce Tiberius
 Neînfricații (1969) - Șeful Agiei
 Sentința (1970)
 Prea mic pentru un război atît de mare (1970)
 Canarul și viscolul (1970)
 Animale bolnave (1970)
 Mihai Viteazul (1971)
 Printre colinele verzi (1971)
 Trenul blindat (1972)
 Der Seewolf - Lupul mărilor (1972)
 Puterea și adevărul (1972)
 Săgeata căpitanului Ion (1972)
 Bariera (1972)
 7 zile (1973)
 Capcana (1974)
 Dincolo de nisipuri (1974) - Che Andrei
 Trei scrisori secrete (1974)
 Tatăl risipitor (1974)
 Actorul și sălbaticii (1975) - Friedmann
 Nu filmăm să ne-amuzăm (1975)
 Zile fierbinți (1975)
 Cursa (1975)
 Dincolo de pod (1976)
 Ultima noapte a singurătății (1976)
 Războiul independenței (Serial TV) (1977)
 Tufă de Veneția (1977)
 Prețul succesului (1977) - comisarul Braun
 Acțiunea „Autobuzul” (1978)
 Mînia (1978)
 Ediție specială (1978)
 Pentru patrie (1978) - col. Mihail Cerchez
 Revanșa (1978)
 Avaria (1978)
 Drumuri în cumpănă (1979) - țăranul Octavian Borcea
 Nea Mărin miliardar (1979) - banditul care a răpit fata
 Brațele Afroditei (1979)
 Un om în loden (1979)
 Vacanță tragică (1979)
 Mihail, cîine de circ (1979)
 Cumpăna (1980)
 Artista, dolarii și ardelenii (1980)
 Ancheta (1980)
 Capcana mercenarilor (1981)
 Semnul șarpelui (1982)
 Orgolii (1982) - laborantul Anania
 Înghițitorul de săbii (1982)
 Cucerirea Angliei (1982)
 La capătul liniei (1983) - Crișan
 Viraj periculos (1983)
 Dragostea și revoluția (1983)
 Amurgul fântânilor (1984)
 Horea (1984) - Xaverius Vaida
 Lansarea (1984)
 Ziua Z (1985)
 Trenul de aur (1986) - mecanic de locomotivă
 Noi, cei din linia întîi (1986) - tatăl slt. Lazăr
 Punct... și de la capăt (1987)
 Cuibul de viespi (1987)
 Anotimpul iubirii (1987)
 Cale liberă (1987)
 Totul se plătește (1987)
 Cântec în zori (1987)
 Flăcări pe comori (1988)
 Dreptatea (1989)
 Momentul adevărului (1989)
 Vreme trece, vreme vine (1989) - scurtmetraj, regia: Octavian Branzei
 Portret anonim – autor necunoscut (1989) -- (nedifuzat)
 Călătorie de neuitat (1989)
 Misiunea (1989)
 Serenadă pe Dunăre (1989)
 Fără drept de corespondență (1990)
 Rămînerea (1991)
 Drumul câinilor (1991)
 Capul de rățoi (1992)
 Mandroid (1993) - Doctor
 Rosenemil - O tragică iubire (1993) - Directorul
 Trahir (1993) - Ministrul strain
 Cel mai iubit dintre pămînteni (1993) - deținutul-gardian „Grecul”
 Somnul insulei (1994)
 Ultimul mesager (1994)
 Le travail de furet (1994)
 Le passage (1994)
 Scrisorile prietenului (1995)
 Craii de Curtea Veche (1996)
 Ochii care nu se văd (1996) - Iancu (filmat în perioada decembrie '89 - 1995)
 Semne în pustiu (1996)
 Detectiv fără voie (2001)
 Tandrețea lăcustelor (2002) - Iorgu
 Al matale, Caragiale (2002)
 18:36 (2003)
 Căsătorie imposibilă (2004) - Fane Bancorex
 Ticăloșii (2007)
 Tinerețe fără tinerețe (2007)
 O legendă vie (2007) - narator
 Fetele marinarului - serial TV (2008) - prof. Bradea
 Carol I - Un destin pentru România (2009)
 Căpșuni în aprilie (2009)
 Zi că-ți place de Valentin Nicolau, docufiction TVR, regia Cornel Mihalache (2014)
 Ana (2014)
 Omulan! (2015) - Dumnezeu (voce)
 Aniversarea / Confesiunea (2015) - Radu Măligan

Teatru (selecție) 
Spectacole de absolvență în cadrul I. A. T. C.:

 Satin în Azilul de noapte de Maxim Gorki; 
 Alexei în Tragedia optimistă de Vsevolod Vîșnevski; 
 Tudor în Furtună în munți de Laszlo și Deszo Jenia, Căsuța de la marginea orașului de Alexei Arbuzov.

Teatrul „Bulandra” din București:
 Cloșca în Horia de Mihail Davidoglu, regia: Dan Nasta, 1956
 Kostiumov în Liubov Iarovaia de Konstantin Andreevici Treniov, regia: W. Siegfried, 1956
 Electricianul în Hanul de la răscruce de Horia Lovinescu, regia: W. Siegfried, 1957
 File în Omul care aduce ploaia de Richard Nash, regia: Liviu Ciulei, 1957
 Lopahin în Livada de vișini de Anton Pavlovici Cehov, regia: Marietta Sadova, 1958
 Mihai Roznovanu în Dacă vei fi întrebat de Dorel Dorian, regia: Dinu Negreanu, 1959
 Bocu în Întoarcerea de Mihai Beniuc, regia: Ion Olteanu, 1960
 Walter în Un strugure în soare de Lorraine Hansberry, regia: Lucian Pintilie, 1961
 Horațiu în O singură viață de Ionel Hristea, regia: Lucian Pintilie, 1962
 Balthasar în Comedia erorilor de William Shakespeare, regia: Lucian Giurchescu, 1963
 Egist în Orestia de Eschil, regia: Val Mugur, 1964
 Nicolas d’Eu în Victimele datoriei de Eugène Ionesco, regia: Crin Teodorescu, 1968
 Regele George al III-lea în Nebunia regelui George de Alan Bennett, regia: Alexandru Darie și Petre Bokor, 2004

Teatrul de Comedie din București:
 Achile în Troilus și Cresida de William Shakespeare, regia: David Esrig, 1965
 Horațiu în Șeful sectorului suflete de Alexandru Mirodan, regia: Moni Ghelerter, 1966
 Dacian în Capul de rățoi de G. Ciprian, regia: David Esrig, 1966
 Voievodul Basarab în Croitorii cei mari din Valahia de Alexandru Popescu, regia: Lucian Giurchescu, 1969. Acest spectacol a fost jucat și la Ploiești, în regia lui Emil Mandric.
 Uria Schaley în Dispariția lui Galy Gay de Bertolt Brecht, regia: Lucian Giurchescu, 1969
 Ligurio în Mandragora de Niccolò Machiavelli, regia: Dinu Cernescu și Mircea Albulescu, 1970
 Bucătarul în Mutter Courage de Bertolt Brecht, regia: Lucian Giurchescu, 1972
 Buffalo Bill în Buffalo Bill și indienii de Arthur L. Kopit, regia: Lucian Giurchescu, 1973

Teatrul Național „I. L. Caragiale din București:
 Lupii de BOUREANU, RADU
 Danton în Danton de Camil Petrescu, regia: Horea Popescu, 1974
 Lord Hastings în Richard al III-lea de William Shakespeare, regia: Horea Popescu, 1976
 Raoul în Cavoul de familie de Pierre Chesnot, regia: Sanda Manu, 1980
 Cherea în Caligula de Albert Camus, regia: Horea Popescu, 1981
 Agamemnon în Ifigenia de Mircea Eliade, regia: Ion Cojar, 1981
 Evens în Marea de Edward Bond, regia: Horea Popescu, 1987
 Ilie Candrea în Capcana de Platon Pardău, regia: Anca Ovanez Doroșenco, 1989
 Arscott în Cine are nevoie de teatru de Timberlake Wertenbaker, regia: Andrei Șerban, 1990
 Sir în Cabinierul de Ronald Harwood, regia: Ion Cojar, 1991
 Regele ondinelor în Ondine de Jean Giraudoux, regia: Horea Popescu, 1994
 Miron în De Crăciun după Revoluție de Virgil Tănase, regia: Virgil Tănase, 1994, 1995
 Bill Rice în Cabotinul de John Osborn, regia: Alice Barb, 1996
 Bernardo Guy în Numele trandafirului de Umberto Eco, regia: Grigore Gonța, 1998
 Satin în Azilul de noapte de Maxim Gorki, regia: Ion Cojar, 1998
 Farfuridi în O scrisoare pierdută de I. L. Caragiale, regia: Alexandru Tocilescu, 2000
 Prințul Abrezcov în Cadavrul viu de Lev N. Tolstoi, regia: Gelu Colceag, 2001
 Andy Ladd în Scrisori de dragoste de Albert Ramsdell Gurney, regia: Mircea Cornișteanu, 2001
 Generalul în Legenda ultimului împărat de Valentin Nicolau, regia: Alice Barb, 2002
 Papură-Vodă în Sânziana și Pepelea de Vasile Alecsandri, regia: Dan Tudor, 2006
 Firs, bătrân lacheu în Livada de vișini de A. P. Cehov, regia Felix Alexa, 2010
 Profesorul în Vizita bătrânei doamne de Friedrich Dürrenmatt, regia: Alexander Morfov, 2011

Teatru  de televiziune

 Castelul pălărierului, regia Dan Puican
 Casa de piatră, regia Lucian Pintilie;
 S-a întâmplat în București, regia Lidia Ionescu;
 În așteptarea zorilor, realizator Nicolae Motric;
 Iulius Fucik, regia Nicolae Motric;
 Un caz ciudat, regia Nicolae Motric;
 Sabia lui Damocles, regia Petre Sava Băleanu;
 Piața Ancorei, regia Nicolae Motric;
 Un copil ca tine, regia Iosif Bata;
 Ucigașii, regia Iosif Sava Băleanu;
 Sisif și moartea, regia Cornel Todea;
 Tamerlan, regia Lidia Ionescu;
 Volpone, regia Lidia Ionescu;
 Vizită pe o mică planetă, regia Cornel Todea;
 Chestie de metodă, regia Radu Miron;
 Un joc neobișnuit, regia Nicolae Motric;
 Furtuna, regia Letiția Popa;
 Pe 40 metri UMF, regia Nicolae Motric;
 Perla și stridia, regia Cornel Todea;
 Andersen, regia Ion Barna;
 Pană de automobil, regia Nicolae Motric;
 Seară de toamnă, regia Cornel Todea;
 Moartea lui Bessie Smith, regia Cornel Todea;
 Accidentul, regia Ion Barna;
 Subprefectul, regia Letiția Popa;
 Fum, regia Letiția Popa;
 Patima fara sfarsit, regia Cornel Todea;
 Michelangelo, regia Sanda Manu;
 Șase personaje în căutarea unui autor, regia Letiția Popa;
 Trandafirul alb, regia Tudor Eliad;
 Promoteu, regia Dinu Cernescu;
 Caligula, regia Horea Popescu;
 Cum ajunge cineva om politic, realizator Constantin Dicu;
 Capul de rățoi, regia Constantin Dicu;
 Pluta meduzei, regia Nae Cosmescu;
 Patima de sub ulmi, regia Dinu Cernescu;
 Don Carlos, regia Eugen Todoran;
 Don Juan sau dragostea pentru geometrie, regia Eugen Todoran;
 Profesionistul, regia Horea Popescu.

Teatru radiofonic (selecție)

 Madona, de Tudor Mușatescu
 Trenurile mele, de Tudor Mușatescu - Nacu
 Croitorii cei mari din Valahia, de Alexandru Popescu, 1994
 Huhurezul, de Giovanni Maria Cecchi, 1996
 Bătrânul și marea, de Ernest Hemingway, 1996
 Bădăranii de Carlo Goldoni, 1999
 Alunecând într-o prună, de Sânziana Popescu, 2000
 Omul și balena, de Dan Tărchilă, 2002
 Ieri după Shakespeare sau Visul unui președinte de Pușa
 Roth, 2007

Activitate regizorală 
 Întâlniri, de Horia Lovinescu, Teatrul de Comedie, București, 1971
 Mandragora, de Niccolò Machiavelli, în colaborare cu Dinu Cernescu, Teatrul de Comedie, București, 1970
 Victimele datoriei, de Eugène Ionesco, Teatrul „Toma Caragiu”, Ploiești, 1990
 Ultima oră, de Mihail Sebastian, în colaborare cu Anca Ovanez Doroșenco, Teatrul Național, București, 2003

Beletristică 
Articole în revistele „Teatrul”, „Cinema”, „Contemporanul”; ziarele „România liberă”, „Libertatea” (rubrică permanentă: „Bilete de favoare”, 1991–1993),„Actualitatea” (rubrica pe teme sociale „Partidul bunicilor, 1996), „Cronica Română” (rubricile „Bazar sentimental”, 1998–2000 și „Fluture în lesă”, începând din 2002) ș.a. Realizator de emisiuni radiofonice și de televiziune.

Poezie
 Vizite, București: Cartea Românească, 1985, 167 p.  
 Pajura singurătăți; ediție ilustrată de Marcel Chirnoagă. București: R.A.I. “Coresi”, 1994, 104 p.
 Fluture în lesă de aur, versuri și proză, București: R.A.I. “Coresi”, 2002, 192 p. 
 Clanțe, București: Editura Coresi, 2005  
 Ultimele noduri..., ilustrații de Eduard Rudolf Roth. Iași: Ars Longa, 2010, 142 p.
 Pardon, 80;  București: Tracus Arte, 2015, 160 p.

Proză 
 Bilete de favoare, București: R.A.I. “Coresi”, 1996, 205 p.
 Baraka, bunii mei… (publicistică), București: Editura Eminescu, 1998
 Bazar sentimental, versuri și proză, București: Cartea Românească, 2000

Premii 
 Premiul de Excelență pentru contribuția deosebită adusă la afirmarea filmului românesc, acordat de Centrul Național al Cinematografiei Ordinul Serviciul Credincios în grad de Comandor, 2000
 Premiul Național pentru întreaga activitate artistică, acordat de Ministerul Culturii și Cultelor, 2003
 Premiul Academiei Române 2004 pentru cei 50 de ani de "creație interpretativă în arta teatrală și cinematografică",
 Premiul pentru întreaga activitate, primit la Gala Premiilor UNITER 2005.
 Premiul Aristizza Romanescu pentru artele spectacolului, Academia Română, 2006
 Premiul de excelență la cea de-a opta ediție a Festivalului Internațional de Film Transilvania (6 iunie 2009) 
 Premiul VI-actorie, premiul publicului și declarea lui Mircea Albulescu ca Ambasador al Umanității.
 Premiul de excelență în cadrul Galei de închidere a Festivalului Comediei Românești, festCO (15 - 22 mai 2010)
 Premiul de Excelență acordat în cadrul Galei Radio România Cultural, 2015
 Diploma de Onoare și Medalia Jubiliară „Magna cum laude” acordate de Senatul Universității Naționale de Artă Teatrală și Cinematografică „I. L. Caragiale”, București
 Premii de interpretare la diferite festivaluri naționale și internaționale de teatru
 Cetățean de Onoare al orașului București

Decorații
 Ordinul național „Serviciul Credincios” în grad de Comandor (1 decembrie 2000) „pentru realizări artistice remarcabile și pentru promovarea culturii, de Ziua Națională a României”
 Ordinul Meritul Cultural în grad de Mare Ofițer, 2004

 Note 

 Legături externe 

 * Prezentare TNB Mircea Albulescu
 Biografie Mircea Albulescu 
 Izbanzi si erori, 2 octombrie 2006, Pompiliu Kostas Radulescu, Jurnalul Național Mircea Albulescu la 75 de ani, 4 octombrie 2009, Amos News MIRCEA ALBULESCU împlinește astăzi 78 de ani. O viață printre roluri și cărți, 4 octombrie 2012, Andreia Ciobanu, Evenimentul zileiInterviuri "Spre bucuria noastra, a actorilor, publicul romanesc este foarte talentat", Silvia Kerim, Formula AS - anul 1999, numărul 357
 Mircea Albulescu - 70, Silvia Kerim, Formula AS - anul 2004, numărul 636
 "Am debutat in teatru acum 50 de ani", 31 mai 2007, Octavian Sava, Cronica Romana Pseudo-evreul Albulescu, 05 februarie 2008, Miron Manega, Jurnalul National Poezie de teatru. Pusa Roth in dialog cu Mircea Albulescu, Iunie 2008,Editura Ars Longa
 Mircea Albulescu și povestea filmului "Cel mai iubit dintre pământeni", 24 martie 2009, Monica Andronescu, Jurnalul Național Mircea Albulescu spunea că nu dorește nimănui singurătatea.  „O femeie mai poți găsi, dar o soție, mai greu”, Octombrie 2009, Simona Chitan, Jurnalul National „Eu mă simt ce sunt: fluture în lesă de aur”, 03 decembrie 2010, Rozana Mihalache, Jurnalul National Mircea Albulescu - "Cand ti se spune "maestre", e semn ca trebuie sa dai un telefon la cimitir", Ines Hristea, Formula AS - anul 2010, numărul 903
 Mircea Albulescu și povestea filmului "Cel mai iubit dintre pământeni", 11 octombrie 2010, Gabriela Hurezean, Ziarul Național Mircea Albulescu, actor: „Singurătatea este un lucru îngrozitor“, 5 octombrie 2011, Andreea Marinescu, Adevărul „Fudulia mea e ca spectatorul să nu știe cine sunt EU.“, Radu Pocovnicu, 3 noiembrie 2011, Flacara 
 Mircea Albulescu, actor: „Am văzut cu ochii mei evrei agățați în cârlige la abator!“, 5 aprilie 2012, Laurențiu Ungureanu, Adevărul Succesul? Sa pa-ra-ie posetele, 6 martie 2013, Doctorul meu „Iubiți-vă cabotinii!“, 3 octombrie 2014, Monica Andrei, Metropolis Interviu cu actorul Mircea Albulescu de Ziua Radioului, 1 noiembrie 2014, Orodel Olaru, Agentia Rador Actorul Mircea Albulescu, la 80 de ani: „Datoria tinerilor este să mă nege“, 5 noiembrie 2014, Medeea Stan, Adevărul "Aveți grijă că vă iubesc și vă prețuiesc mai mult decât mă prețuiți Dumneavoastră pe mine!", 3 aprilie 2015, Sabina Iosub, Jurnalul Mircea Albulescu – 10 sfaturi pentru tinerii actori, 15 iulie 2015, Iuliana Matei, Metropolis  Întâlnirile UNATC – Mircea Albulescu și arta dăruirii totale, 2/2014-1/2015, Adrian Titieni, Revista ConceptVideo''
 - De vorba cu Mircea Albulescu - Marius Tuca, 18 octombrie 2000
 - Mircea Albulescu, o viata dedicata actoriei, Raportul Zilei, 17 mai 2013 
 - Interviu cu Mircea Albulescu - Complete Life, 19 iunie 2013 
 - Mircea Albulescu, la "Dialogurile Cetatii" - GORJ TV, Targu Jiu, 2013
 - Interviu cu Victor Ciutacu, la România TV 
 - Mircea Albulescu recită Traian T. Coșovei, 15 noiembrie 2014
 - Mircea Albulescu, la Antena Stars, 2015
 - Mic dejun cu un campion, 21 martie 2015 
 - Teatrul nostru de acasă, 2016 

Nașteri în 1934
Nașteri pe 4 octombrie
Decese în 2016
Decese pe 8 aprilie
Bucureșteni
Cetățeni de onoare ai Bucureștiului
Poeți români contemporani
Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
Absolvenți ai Universității Naționale de Artă Teatrală și Cinematografică „Ion Luca Caragiale” din București
Români de origine poloneză
Membri ai Uniunii Scriitorilor din România