Organikus építészet

Organikus építészet (más néven szerves építészet) az építészet azon irányzata, amelynek programjában az szerepel, hogy az épület „természetesen” nőjön ki abból a helyből, ahová tervezték, alkosson azzal harmonikus, „szerves” egységet mind a felhasznált anyagok, mind az épület mérete, alakja és gondolatisága szempontjából. Ezért mondják, hogy az organikus építészet inkább filozófia, aminek megnyilvánulásai annak épületei.

Tágabb értelemben a szerves építészethez tartozónak számíthatjuk a legrégebbi építményeket, illetve a mai természeti népek lakóépületeit is.

Jellemzői 
A szerves építészeti attitűd vagy felfogás a népi építészetnél vagy az építészet nélküli építészetben kezdődött, és Frank Lloyd Wright használta először saját munkáira ezt a kifejezést. A szerves építészet regionális, a hely "szelleméhez" igazodik, a település és a nemzet hagyományaihoz kötődik. Ugyanakkor az egyetemességhez is kötődik, ugyanaz a gyökere, mint a funkcionalizmusnak. Nem öncélú, nem kötődik hatalomhoz.

A szerves építészet inkább település-léptékű, nem épület, hanem ember centrikus. Megközelítése ökologikus: a minimumra törekszik, nem pazarló, így például minimális szerkezettel fed le nagy tereket. Hajlított és íves felületeket és éleket mutató lakóépületeikre szívesen használják a választékos hajlék kifejezést.

A szerves építészethez sorolhatjuk az úgynevezett bio- vagy ökoházakat is, szép példányaik Svájcban találhatók, félig vagy nagyobbrészt földbe épültek.

A magyar szerves építészet, mint mozgalom, néhány neves építészhez és előfutáraikhoz kapcsolódik. Azért nevezhetjük mozgalomnak, mert elméleti háttere az organikus gondolkodás és cselekvés, aminek legfőbb jellemzője, hogy a természetet használja modellként. A másik jellemzője, hogy ezzel együtt önmagából eredezteti azt, amit csinál, nem keres mintákat, sőt a stílusoktól is függetleníti magát.

A magyarországi szerves építészek nagy része Rudolf Steiner antropozófiájából és az ő általa tervezett Goetheanum épületeiből merített leginkább, illetve a magyar népi építészet elemeiből.

A magyarországi szecesszióban sok a határeset, nehéz meghúzni a határvonalat a két stílus között, de talán nem is szükséges.
Ugyanez a helyzet Gaudí bazilikájánál, a Szent Család-templomnál (Sagrada Família).

"Minden építészeti stílus a templomépítés szolgálatában született. Minden ezután eljövendő művészet ugyanígy kell, hogy megszülessen." (A. Gaudí)

Az organikus építészet valójában a múlt, illetve a jövő építészete.

Ismertebb tervezők 
Külföldiek:
 Alvar Aalto
 Douglas J. Cardinal
 Antoni Gaudí
 Friedensreich Hundertwasser
 Eliel Saarinen
 Rudolf Steiner
 Louis Sullivan
 Ivan Taslimson
 Frank Lloyd Wright
Magyarok:
 Basa Péter
 Bodonyi Csaba
 Csete György
 Dévényi Sándor
 Ekler Dezső
 Fernezelyi Gergely
 Gerle János
 Jankovics Tibor
 Kampis Miklós
 Makovecz Imre
 Medgyaszay István
 Nagy Ervin
 Salamin Ferenc
 Sáros László
 Siklósi József
 Simcha Yom-Tov (Grünfeld Ferenc)
 Vadász György

Híres magyar tervek, épületek 

 1982 Halásztelki templom (Csete György)
 1986 Siófoki templom (Makovecz Imre)
 1987 Szentlélek-templom (Paks) (Makovecz Imre)
 1990 Sevilla, Magyar pavilon (Makovecz Imre)
 1995 Piliscsabai egyetemi épület (Makovecz Imre)
 1995 Százhalombattai templom (Makovecz Imre)
 1998 Budapest, Hattyúház (Nagy Ervin)
 1998 Makó, Hagymaház (Makovecz Imre)
 1999 Hannover, Magyar pavilon (Vadász György, Basa Péter, Fernezelyi Gergely)
 2000 Eger, Bitskey Aladár Uszoda (Makovecz Imre)
 2001 Csíkszeredai templom (Makovecz Imre)
 2011 Szászberek, Domblakóház (Makovecz Imre)

Irodalom 
 Magyar organikus építészet (Kaposvár, 1992)

Lásd még 
 szerves műveltség
 Magyar organikus építészet

Külső hivatkozások 

 Mindentudás Egyeteme: Organikus építészet
 Kós Károly Egyesülés
 Vándoriskola
 Ekler Dezső honlapja
 Organische Architektur (angol-német-holland)
 Douglas J. Cardinal honlapja (angol)
 Organikus építészet.lap.hu - linkgyűjtemény

Építészet