Abasár

Abasár község az Észak-Magyarország régióban, Heves vármegyében, a Gyöngyösi járásban. A Mátrai borvidék meghatározó települése. Itt van Magyarország legmagasabban fekvő szőlőtermesztő vidéke, a Sár-hegy.

Fekvése 
A Mátra déli lábánál, a Sár-hegy lejtőjén, a Bene-patak völgyében  fekszik, Budapesttől 90, Gyöngyöstől 8 kilométerre északkeletre.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, a 2416-os és a 2419-es úton, melyek találkozásánál fekszik. Visontával a 24 145-ös út köti össze. A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják.

Története 

A környék már i. e. 2500 körül lakott volt. A település eredeti, Saár nevét őrző legrégibb írás 1261-ből maradt fenn. Egészen 1522-ig az Aba nemzetség birtoka volt, amely I. Istvántól kapta ezt a területet. Magát a falut Csaba nádor és fia, a későbbi király, Sámuel alapították. Aba Sámuel monostort is alapított itt, s 1044-ben őt magát is abban temették el. A falu a 14. században a Csobánka család tulajdonába került, majd a Kompolthy családé lett, akiktől 1552-ben került az guthi Országh család birtokába.

Abasár fejlődése a török időkben megtorpant, s csak a 18. századtól indult újra virágzásnak. 1848-ig zsellérfalu volt. A 19. századig a lakók főként szőlőtermesztéssel foglalkoztak, és sokan közülük mind a mai napig szőlőoltvány-, és bortermelésből élnek.

A település neve 1901-től Abasár. 1950-ben egyesítették a tőle északra fekvő Pálosvörösmart településsel, de 2006. október 1-én a két falu ismét különvált.

Népcsoportok 
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Juhász Béla (független)
 1994-1998: Juhász Béla (KDNP)
 1998-2002: Dér Ferenc (független)
 2002-2006: Dr. Lénártné Benei Anikó (MSZP-SZDSZ)
 2006-2010: Dr. Lénártné Benei Anikó (MSZP-SZDSZ)
 2010-2014: Dr. Lénártné Benei Anikó (független)
 2014-2019: Dr. Lénártné Benei Anikó (független)
 2019-től: Kazsu Attila (független)

A településen az 1998. október 18-án megtartott önkormányzati választás érdekessége volt, hogy az országos átlagot jóval meghaladó számú, összesen 9 jelölt indult a polgármesteri posztért. Ilyen nagy számú jelöltre abban az évben az egész országban csak két másik település (Esztergom és Magyarhertelend) lakói szavazhattak, ennél több, 10 illetve 12 aspiránsra pedig csak egy-egy további településen, Nyírtasson és Hatvanban akadt példa.

Egyházi közigazgatás

Római katolikus egyház 
Az Egri főegyházmegye Székesegyházi Főesperességének Gyöngyös-Adácsi Esperesi Kerületébe tartozik. Önálló plébániával rendelkezik. Leányegyházként Pálosvörösmart tartozik hozzá.

Református egyház 
A Dunamelléki református egyházkerület (püspökség) Északpesti Református Egyházmegye (esperesség) gyöngyösi anyaegyházához tartozik szórványként.

Népesség
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,4%-a magyarnak, 0,2% cigánynak mondta magát (15,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 58,3%, református 4%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 11,5% (24,8% nem nyilatkozott).

Természeti értékek 
 Sár-hegy: 497 m magas. A hegy természetvédelmi terület, a Bükki Nemzeti Parkhoz tartozik. Dél felé nyitott, vulkanikus eredetű hegy, amelynek déli lejtőit az alföldi tájakról idáig felnyúló löszös talaj fedi. Mikroklímájának és földrajzi fekvésének köszönhetően természetes növény- és állatvilága igen gazdag – az alföldi és a középhegységi fajok egyaránt otthon érzik magukat. A hegy legjelentősebb természeti értékei a szőlősök által nem háborgatott tetőn és az északi oldalon találhatók, különösen a Szent Anna-tó környékén. A náddal, harmatkásával borított tó ritka növénye a bánáti sás és a buglyos boglárka, de a hegy legnagyobb természeti értéke a tavaszi hérics, a leánykökörcsin, az atracél, a kígyószisz, valamint több nőszirom- és kosborfaj. Gazdag a hegy lepkefaunája is: farkasalmalepke, bagoly- és medvelepkék.
 Szent Anna-tó: vulkáni kráterben alakult ki.

Látnivalók 

 Baldácsy-kastély: a 18. század végén épült.
 A monda szerint a mai Borozó pincelejáratában volt egykor Aba Sámuel sírja. A pince bejáratánál és a nyitott sírgödör fölött márvány emléktábla áll, amelyet 1773-ban báró Haller Sámuel készíttetett. 
 Római katolikus templom: védőszentjei: Szent Péter és Pál. Középkori eredetű épület, de 1731-ben barokk stílusban átépítették. Belsejét Thury Gyula freskói díszítik, üvegablakait Szilágyi András készítette 1995-ben.
 Lourdes-i barlang.
 Kőkereszt.
 Aba Sámuel szobra: a római katolikus templom előtt áll. 1984-ben készült. Életnagyságú bronzszobor, amelyet egy helyi lakos állított.
 Pincesorok: a legrégebbi a kora középkori eredetű Kővágó-pincesor, amely a mai Fő úton található.
 Szent László szobra.
 Szent János-kápolna: 1746-ban épült.
 Nepomuki Szent János-kápolna: 1756-ban épült.
 Emlékmű "Az ötmillió meg nem született magyarnak": 1991-ben készült.
 Világháborús emlékmű.
 Kapásház: 18. századi nádfedeles vályogház. Régészeti és helytörténeti kiállítás látható benne.
 Szent Anna-kápolna a Sár-hegyen: 1745-ben épült.
 Kápolnarom: A Sár-hegyen láthatók az egykori Szent Petronella-kápolna maradványai.
 Az 1952. évben épített abasári laktanyában 1996-ig voltak katonák. Jelenleg átépítés alatt van, de volt "lakói", az obsitos katonák mind a mai napig évente találkoznak Abasáron.

Rendezvények 

 Egy időben évente megrendezték az abasári katona- és bordal-fesztivált.
 Korábban ugyancsak minden év augusztus 20-án falunapot is tartottak a településen.

Sportélete 
 Labdarúgás: Az Abasár SE 1955-ben alakult. A Heves megyei II. osztályban szerepel.
 Kjokusin karate: a Tekeres SK 1993-ban alakult.
 Íjászat.

Testvértelepülések 
 Kászonaltíz, Székelyföld
  Seefeld-Kadolz, Ausztria

Források

Jegyzetek 
Torbágyi Melinda - Vida István 2013: The coin hoard of Abasár. Dissertationes Archaeologicae Ser. 3 No. 1, 7-20.

További információk 
 abasári linkgyűjtemény
 Abasár hírei, cikkei mindig a legfrissebb
 Abasár Önkormányzatának honlapja
 Abasár térképe 
 Az abasári kapásház

Heves megye települései
Heves vármegye települései
Települések első írásos említéssel 1261-ből