1951



Események

Határozott dátumú események 
 január 28. – A lengyel kormány rendeletet ad ki az egyházi közigazgatás felszámolásáról az ország nyugati és északi területein.
 január 30. – A jugoszláv diplomáciai kapcsolatok felvétele Ausztriával.
 február 5–10. – Parlamenti választások Aranyparton, ahol a Népi Konvenció Párt (CCP) a 38 vidéki és községtanácsi mandátumból 34-et szerez meg.
 február 15. – Párizsban megnyitják az európai hadsereg felállításával foglalkozó, a francia kormány által összehívott konferenciát.
 február 21–24. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) KB ülése kizárja a pártból a „burzsoá nacionalizmus” képviselőit – Gustáv Husákot és társait – és döntést hoz az ötéves terv feladatainak és tervszámainak növeléséről. (Husákék kizárását azonnali letartóztatásuk követi.)
 március 6. – A Rosenberg házaspár pere az Amerikai Egyesült Államokban.
 április 2. – Az Európai Szövetséges Főparancsnokság a Szövetséges Hatalmak Legfelsőbb Főhadiszállásával a Párizs melletti Rocquencourt-ba települ.
 április 11. – Truman elnök felmenti beosztásából Douglas MacArthur tábornokot, és Matthew Ridgway altábornagyot nevezi ki helyette a Koreai-félszigeten állomásozó ENSZ-erők élére.
 április 18. – Hat állam Párizsban aláírja az Európai Szén- és Acélközösségről szóló szerződést.
 április 20. – A munkásmozgalmi vezetők elleni koncepciós perek keretében őrizetbe veszik Kádár János volt belügyminisztert.
 május 3. – A Védelmi Bizottságot és a Védelmi Pénzügyi és Gazdasági Bizottságot beolvasztják az Észak-atlanti Tanácsba.
 május 14. – A Magyar Állami Népi Együttes első bemutatója a Városi Színházban.
 május 21–július 18. – A Rákosi-rendszer társadalmi osztály alapon több mint 5000 családot, legalább 12–14 ezer személyt kitelepített Budapestről.
 június 1. – A honvédség neve Magyar Néphadseregre változik.
 június 2. – Az Államvédelmi Hatóság váci fegyházában meghal Hóman Bálint egykori vallás- és közoktatásügyi miniszter.
 június 3–4. – A Jugoszláv Kommunista Párt Központi Bizottságának (JKP KB) plénuma törvénytelennek minősíti a „kominformistákkal” és a kollektivizálódás ellen tiltakozókkal szemben alkalmazott vizsgálati módszereket. (Részleges rehabilitáció kezdődik.)
 június 19. – Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete országai megállapodást írnak alá haderőik státuszáról.
 június 30. – Lezárul a Marshall-terv segélyezési programja.
 július 11. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a határok védelméről.
 július 22. – A Horthy-házaspár aranylakodalma a portugáliai Estorilban.
 július 26. – A csehszlovák munkaerő-átszervezési kormánybizottság jelentése szerint 1949 óta 77 500 adminisztratív dolgozót „irányítottak át” az iparba.
 július 28. – Genfben, egy különleges ENSZ-konferencián elfogadják a menekültek jogállásáról szóló egyezményt.
 augusztus 27. – Jugoszlávia gazdasági egyezményeket köt az USA-val, az Egyesült Királysággal és Franciaországgal. (1955-ig Jugoszlávia e 3 államból 490 millió USD értékben kap gazdasági segélyt.)
 szeptember 6. – A CSKP KB ülésén Rudolf Slánský főtitkárt teszik felelőssé a gazdaságszervezésben elkövetett hibákért és leváltják tisztségéből.
 szeptember 20. – A tagországok megállapodást írnak alá Ottawában a NATO nemzeti képviselők és a Nemzetközi Titkárság státuszáról (Polgári Státusz Megállapodás).
 október 9–11. – Megtartja első ülését Párizsban az Ideiglenes Tanács Bizottsága, amelyet az Észak-atlanti Tanács hoz létre azzal a céllal, hogy összeegyeztesse a kollektív biztonság követelményeit a tagországok politika és gazdasági képességeivel.
 október 17–22. – Londonban Görögország és Törökország aláírja az Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez való csatlakozásról szóló jegyzőkönyvet.
 november 1. – Megalakul a 103. Önálló Hadműveleti Rádiófelderítő Zászlóalj. (Feladatát a hadműveleti-harcászati szintű felderítés képezte, és tábori körülmények között működött Izbég-Annavölgy térségében.)
 november 7. – Üzembe helyezik az Inotai hőerőművet.
 november 11. – Anasztasz Mikoján közvetítésével Sztálin a csehszlovák pártvezetés tudtára adja, hogy Slánský lesz a „csehszlovákiai Rajk”, akit november 23-án le is tartóztatnak.
 november 14. – Amerikai–jugoszláv katonai egyezmény.
 november 19. – Felavatják a NATO Védelmi Kollégiumát Párizsban (amelyet 1966. október 10-én Rómába helyeznek át).
 december 8. – Jugoszlávia és az NSZK nagyköveti szintre emeli diplomáciai kapcsolatát.
 december 18. – A Budapesti Megyei Bíróság Kádár Jánost bűnösnek találja és életfogytig tartó börtönbüntetésre ítéli.
 december 24. – Volt észak-afrikai olasz gyarmatokból megalakul Líbia, mint királyság.
 december 27–29. – A piacorientált gazdaság kialakítását célzó első törvények elfogadása Jugoszláviában.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Az ausztriai népszámláláson mindössze 11000-en vallják magukat magyarnak.
 Megkezdődik Romániában az első ötéves terv.

 Takarékossági kampány Magyarországon.
 Egész évben folyik a szocializmustól idegennek tekintett köztéri szobrok eltávolítása.
 Az iráni olajipar államosítása.
 A karhatalommal is támogatott begyűjtés és a kvóták folyamatos emelkedése ellenére romlik az ellátás.
 Budapesten újra bevezetik a húsjegyet, de az év végére megszűnik a jegyrendszer az egész országban.
 Tibet megőrzi autonómiáját a Kínai Népköztársaságon belül.
 A magyar úszósport új csillaga Csordás György.
 A „volt kizsákmányolókat” kitelepítik Budapestről.
 Az ENSZ összesítése szerint a kommunisták vesztesége a koreai háborúban mintegy 890 ezer fő, míg az ENSZ csapatok 248 055 katonát vesztettek. A rendkívül véres harcok után két évig tartó béketárgyalások kezdődnek a fegyverszünetről.
 Megkezdődik a második békekölcsön jegyzése.
 Az év közepéig 67 államból 17 szüntette meg a hadiállapotot Németországgal.
 Divatba jön a műszálas ruha.
 Árvíz Észak-Olaszországban.
 Kínában felosztják a nagybirtokokat, államosítják a bankokat és a nagyvállalatokat.
 Milton Margai megalapítja a Sierra Leone-i Néppártot (Sierra Leone People’s Party – SLPP).
 Lengyelország az Ukrán SZSZK-val kb. 480 km² területet cserél ki Galíciában, és visszaadja Csehszlovákiának az Olzán túli területet.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1951-ben

1951 a tudományban 
 december 20. – Az EBR-1 atomreaktor által termelt árammal először világít 4 villanykörte.

1951 a légi közlekedésben

1951 a vasúti közlekedésben 
 november 4. – Megnyílik a Galgamácsa és Vácrátót közötti vasútvonal.
 december 15. – Átadják a Pusztaszabolcs és Sztálinváros (ma Dunaújváros) közötti vasútvonalat.

1951 a filmművészetben

1951 az irodalomban 
 Isaac Asimov: Alapítvány (regény)
 Samuel Beckett: Molloy (regény)
 Truman Capote: A fűhárfa (regény)
 Friedrich Dürrenmatt: A gyanú (regény)
 Eugène Ionesco: Különóra (dráma)
 Jerome David Salinger: Zabhegyező (regény)
 Nagy László: A tüzér és a rozs (verseskötet)
 Tennessee Williams: Tetovált rózsa (dráma)

1951 a zenében

1951 a sportban 
 A Formula–1-es világbajnokságot Juan Manuel Fangio nyeri Alberto Ascari előtt.
 Vívó-világbajnokság Stockholmban. Elek Ilona és a magyar férfi kardcsapat aranyérmet nyer.
 Ökölvívó-Európa-bajnokság Milánóban. Papp László nagyváltósúlyban Európa-bajnoki címet nyer.
 Főiskolai világbajnokság Berlinben. A magyar csapat 40 arany-, 35 ezüst- és 21 bronzérmet nyer.
 1951-es NB 1 győztese a Budapesti Bástya SE (MTK). Ez a klub 16. bajnoki címe.

1951 a jogalkotásban

Születések 
 január 12. – Kirstie Alley Golden Globe-díjas amerikai színésznő († 2022)
 január 28. – Leonyid Kosztyantinovics Kadenyuk ukrán űrhajós († 2018)
 január 30. – Phil Collins angol zenész
 február 14. – Kevin Keegan kétszeres aranylabdás angol válogatott labdarúgó, csatár, edző. A Brit Birodalom Rendje tiszti fokozatának (OBE) birtokosa
 február 19. – Horace Andy (szül. Horace Hinds) jamaicai-brit popzenész, reggae-énekes, a Massive Attack tiszteletbeli tagja
 március 2. – Balázs Fecó Kossuth- és Liszt Ferenc-díjas magyar énekes, zeneszerző († 2020)
 március 11. – Palotás Dezső erdélyi magyar költő, író, grafikus († 1999)
 március 21. – Jimmie Vaughan amerikai blues zenész, gitáros
 március 29. – Roger Myerson amerikai közgazdász (megosztva kapta a 2007-es Közgazdasági Nobel-emlékdíj-at)
 március 30. – Romsics Ignác Széchenyi-díjas magyar történész
 április 3. – Budai Ilona Kossuth-díjas magyar népdalénekesnő
 április 26. – Kukorelly Endre író, költő, a Magyar Lettre Internationale szerkesztője
 április 29. – Dale Earnhardt amerikai NASCAR autóversenyző († 2001)
 április 30. – Hegyi Gyula filmkritikus, politikus
 április 30. – Jacek Rostowski lengyel politikus, pénzügyminiszter
 május 15. – Frank Wilczek amerikai fizikus, professzor az MIT-n
 május 19. – Jancsó Sarolta színésznő
 június 15. – Havril András nyá. vezérezredes, a Honvéd Vezérkar volt főnöke
 június 27. – Leonard Fraser elítélt queenslandi sorozatgyilkos († 2007)
 június 29. – Don Rosa, a ma élő legnagyobb Donald kacsa-rajzoló
 július 1. – Gedővári Imre olimpiai bajnok vívó
 július 2. – Pataky Attila magyar rockénekes
 július 4. – Grandpierre Attila magyar csillagász, zenész, énekes, író, költő, a fizikai tudományok (csillagászat) kandidátusa.
 július 6. – Végvári Ádám énekes, zeneszerző, gitáros (Neoton Família)
 július 8. – Anjelica Huston amerikai színésznő
 július 21. – Robin Williams amerikai színész († 2014)
 augusztus 6. – Catherine Hicks amerikai színésznő
 augusztus 11. – Róža Domašcyna szorb költő, műfordító, író
 augusztus 19. – John Deacon angol zenész, a Queen együttes basszusgitárosa
 augusztus 20. – Greg Bear amerikai sci-fi-író
 augusztus 24. – Orson Scott Card amerikai író
 augusztus 26. – Edward Witten amerikai fizikus, matematikus
 szeptember 1. – Nicu Ceaușescu román politikus, Nicolae Ceaușescu fia († 1996)
 szeptember 1. – Timothy Zahn, amerikai sci-fi-író
 szeptember 2. – Mark Harmon, amerikai színész
 szeptember 8. – Markó Béla, erdélyi magyar író és költő, tanár, politikus
 szeptember 9. – Tordasi Ildikó vívó, olimpiai bajnok († 2015)
 szeptember 12. – Joe Pantoliano amerikai színész
 szeptember 15. – Johan Neeskens holland válogatott, kétszeres világbajnoki ezüstérmes labdarúgó, edző
 szeptember 16. – René van de Kerkhof holland válogatott, kétszeres világbajnoki ezüstérmes labdarúgó, edző
 szeptember 16. – Willy van de Kerkhof holland válogatott, kétszeres világbajnoki ezüstérmes labdarúgó, edző
 szeptember 23. – Tőkéczki László Széchenyi-díjas magyar történész († 2018)
 szeptember 27. – Baczakó Péter olimpiai bajnok súlyemelő († 2008)
 szeptember 30. – Barry Marshall fiziológiai és orvostudományi Nobel-díjas orvos
 október 2. – Sting előadóművész, színész, a Police együttes egyik alapító tagja
 október 5. – Bob Geldof ír zenész
 október 23. – Fatmir Sejdiu Koszovó elnöke
 október 24. – Orosz István Munkácsy Mihály-díjas grafikusművész
 október 31. – Zombori Sándor magyar válogatott labdarúgó, újságíró, a Sport TV szakkommentátora
 november 8. – Gujdár Sándor magyar labdarúgó, kapus, kapusedző
 november 24. – Szabó Ildikó filmrendező, színésznő, jelmeztervező
 november 25. – Johnny Rep holland válogatott, kétszeres világbajnoki ezüstérmes labdarúgó, edző
 november 26. – Cicciolina (eredetileg: Staller Ilona) magyar származású olasz pornó-színésznő, politikus, képviselő
 december 1. – Jaco Pastorius amerikai jazz basszusgitáros és zeneszerző († 1987)
 december 12. – Müller Péter Sziámi költő, zenész, filmrendező
 december 18. – Böszörményi Zoltán író, költő, szerkesztő, üzletember

Halálozások 
 január 27. – Carl Gustaf Emil von Mannerheim finn marsall, politikus, hadvezér a II. világháború idején (* 1867)
 február 12. – Bajor Gizi Kossuth-díjas, kiváló művész, a Nemzeti Színház örökös tagja (* 1893)
 február 19. – André Gide, francia író, esszéista (* 1869)
 március 11. – Zsupánek János magyarországi szlovén költő (* 1861)
 március 17. – Habsburg–Tescheni Károly Albert főherceg osztrák főherceg, magyar és cseh királyi herceg, császári és királyi tüzérezredes, majd a lengyel hadsereg tábornoka, földbirtokos (* 1888)
 március 22. – Almásy László, Afrika-kutató (* 1895)
 március 23. – Henryk Floyar-Rajchman lengyel őrnagy, ipari és kereskedelmi miniszter (* 1893)
 március 25. – Mechlovits Zoltán, hatszoros világbajnok asztaliteniszező (* 1891)
 április 29. – Ludwig Wittgenstein, osztrák születésű angol filozófus (* 1889)
 május 22. – Jacobi Roland, négyszeres világbajnok asztaliteniszező (* 1893)
 május 29. – Maróczy Géza, nemzetközi sakknagymester (* 1870)
 június 2. – Hóman Bálint egykori vallás- és közoktatásügyi miniszter (* 1885)
 június 4. – Szergej Alekszandrovics Kuszevickij orosz-amerikai nagybőgős és karmester (* 1874)
 június 19. – Egry József, festművész (* 1883)
 július 11. – Tegzes László magyar cserkészvezető, jogász, újságíró, országgyűlési képviselő (* 1907)
 július 13. – Arnold Schönberg osztrák zeneszerző (* 1874)
 július 23. – Henri Philippe Pétain francia marsall, miniszterelnök, köztársasági elnök (* 1856)
 szeptember 1. – Wols, eredeti nevén Alfred Otto Wolfgang Schulze, német festő, grafikus és fotográfus (* 1913)
 október 2. – Kozma István, honvéd altábornagy (* 1896)
 november 25. – Friedrich István, politikus, miniszterelnök (* 1883)
 december 20. – Szergej Ivanovics Ognyov, orosz zoológus és természettudós, aki az emlősök tanulmányozásában szerzett hírnevet (* 1886)

Jegyzetek

Források