Bácsalmás

Bácsalmás (, ) város a Dél-Alföld régióban, Bács-Kiskun vármegyében, a Bácsalmási járás központja, „Felső-Bácska kapuja”.

Fekvése 
Bácsalmás az Alföldön, a Duna–Tisza köze és a vármegye déli részén, a Baja-Szeged-Szabadka városok közötti háromszögben, az ún. bácskai löszös hátságon fekszik. A megyeszékhelytől, Kecskeméttől körülbelül 120 kilométerre található. Határában folyik a Kígyós-főcsatorna.

A szomszédos települések: észak felől Tataháza és Mélykút, kelet felől Bácsszőlős, délkelet felől Kunbaja, délnyugat felől Madaras, nyugat felől Bácsbokod, északnyugat felől pedig Mátételke.

Az ország egyik legmelegebb tájegysége, ahol igen magas a napfényes órák száma (átlag: 2098), igen alacsony az évi csapadékmennyiség (átlag 565 mm).

Megközelítése 
A várost elkerülik a főutak, a Duna-Tisza köze déli részét feltáró, Szegedtől Bátaszék térségéig húzódó 55-ös főút is néhány kilométerre északra húzódik a határától. A főútról legegyszerűbben Mélykútnál letérve, az 5312-es, vagy Tataháza felől, az 5503-as úton érhető el. Bácsbokod és Tompa felől az 5501-es, Madaras felől az 5508-as úton közelíthető meg. Határszélét keleten érinti még az 5507-es út is.

A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják. A kisvárost napi két közvetlen autóbuszpár köti össze a budapesti Népliget autóbusz-pályaudvarral.

A hazai vasútvonalak közül a várost a MÁV 154-es számú a érinti, melynek két megállási pontja van itt, Bácsalmás vasútállomás és Almás megállóhely. Előbbi a városközponttól délkeletre helyezkedik el, közúti elérését az 5312-es útból kiágazó 55 307-es számú mellékút biztosítja; utóbbi a belterület délnyugati részén létesült, s csak önkormányzati utakon érhető el.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint a környék az őskor  óta lakott. 2014 januárjában késő avar és 10-11. századi teleprészletet tártak fel.

A település csak a Rákóczi-szabadságharc után kezdett véglegesen kialakulni, horvát, magyar és szlovák lakosokkal. 1735-ben Felső-Almás néven szerepel.

A XVIII. század végén német telepesek érkeztek a községbe.

1808-ban mezővárosi rangot kapott.

1848-ban követválasztó központként Vörösmarty Mihályt választotta országgyűlési képviselőjévé.

Bár 1871-ben elvesztette mezővárosi címét, de Bácsalmás (amely nevet 1904-ben véglegesítették) 1873-tól járási székhely volt.

Az első világháború után, 1921-ig a környék szerb katonai megszállás alatt volt.

Közélete

Polgármesterei

2008. december 14-én Bácsalmáson időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választás két jelöltje között a hivatalban lévő polgármester is elindult, és meg is erősítette pozícióját.

A településen cigány, horvát és német nemzetiségi önkormányzat is működik.

Demográfia

Népcsoportok 
2001-ben a város lakosságának 93%-a magyar, 3%-a német, 2%-a horvát, 1%-a roma és 1%-a egyéb (főleg szlovák és román) nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,4%-a magyarnak, 1,9% cigánynak, 2,3% horvátnak, 3,1% németnek, 0,1% románnak, 0,3% szerbnek mondta magát (14,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).

Népességváltozás 
A település népességének változása:

Vallás 

A 2001-es népszámlálás adatai alapján lakosság kb. 74%-a római katolikus, kb. 7%-a református, kb. 0,5-0,5%-a görögkatolikus, illetve evangélikus vallású. Kb. 1% más felekezethez tartozik. Egyikhez sem tatozik, vagy nem válaszolt kb. 17%.

2011-ben a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55%, református 6,9%, evangélikus 0,2%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 11,5% (25,2% nem nyilatkozott).

Római katolikus egyház 
A Kalocsa-Kecskeméti főegyházmegye (érsekség) Bácsi Főesperességének Bácsalmási Esperesi Kerületébe tartozik, mint önálló plébánia. A plébániatemplom titulusa: A Szent Kereszt felmagasztalása. Római katolikus anyakönyveit 1740 óta vezetik. Misézési helyként hozzá tartozik a római katolikus temetőkápolna, amelynek titulusa: Feltámadt Krisztus.

Református egyház 
A Dunamelléki református egyházkerület (püspökség) Bács-Kiskunsági Református Egyházmegyéjébe (esperesség) tartozik, mint önálló missziói egyházközség.

Evangélikus egyház 
A Déli evangélikus egyházkerület (püspökség) Bács-Kiskun Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Bajai Evangélikus Egyházközséghez tartozik, mint szórvány.

Természeti értékek 

Sós-tó: Felső-Bácska szikes tavai közül egyedüli a Sóstó, mely gazdag élővilággal rendelkezik. Az ingadozó vízjárású szikes tó képéhez elválaszthatatlanul hozzátartozik a legelésző bivalyok látványa. A tópart kiváló fészkelő helyet biztosít többek között a fokozottan védett gólyatöcsnek. A tavat körülölelő védett, kocsányos tölgyesben nyár elején több ezer virágzó gyapjas gyűszűvirág (digitalis lanata) kápráztatja el a kirándulót. 2019-től a tavat szegélyező egyénileg ingyenesen, vagy térítéses szakvezetéssel látogatható interaktív tanösvény a tó múltját és jelenét, az ide kötődő élővilágot és az itt legelő bivalyok szükségességét mutatja be. 
Kígyós-tó: A Kígyós-főcsatorna és a Mátételkei-Kígyós-Főcsatorna összefutásánál kialakított több mint 14 hektáros mesterséges tórendszert a különböző méretű és fajú, horgászható halak gazdagsága teszi a pecázás szerelmesei számára teszi ideális horgászhellyé. A nádassal, gyékénnyel és szittyóval benőtt északnyugati és nyugati tóparton a természet szerelmesei a gazdag állatvilágban gyönyörködhetnek, lencsevégre kaphatnak számos különleges vízi madarat , hüllőt, siklót és teknőst. 2021-től környezet- és természettudatos szemléletformáló élménypark várja majd a látogatókat. Horgászható halfajok: ponty, amur, csuka, süllő, harcsa, keszeg, kárász, busa, naphal. 
 Mosztonga-tó
 Kossuthpark: Megyei védettségűek a kocsányos tölgyek.

Nevezetességei 

 Római katolikus (Szent Kereszt felmagasztalása-) templom: 1821-ben épült, klasszicista stílusban. 1910-ben felújították és oldalhajókkal bővítették.
 Szentháromság-szobor.
 Antonovits-kúria: 1858 óta római katolikus plébánia.
 Ulrich-Causher-ház: Az 1920-as években épült, Kóbor Ferenc tervei alapján. Jelenleg Helytörténeti Kiállítás látható benne.
 Siskovics–Fischof-kúria: Eklektikus stílusban építtette Siskovics Tamás. Jelenleg Gyűjtemények Háza.
 Kovachich-kúria (volt Járásbíróság).
 Kalocsai Iskolanővérek volt zárdája: 1886-ban épült. Jelenleg általános iskola.
 Zsidó iskola épülete.
 Zsidó temető és ravatalozó.
 Római katolikus (Feltámadt Krisztus-) temetőkápolna.
 Református templom: 1939-ben épült. Bejárata faragott székelykapu.
 Kálvária-kápolna: 1882-ben épült.
 I. világháborús emlékmű.
 II. világháborús emlékmű.
 Evetovity Antal költő mellszobra: Ivan Meštrović alkotása, 1988-ban avatták.
 Kossuth-mellszobor: Pálfy Gusztáv alkotása, 1986-ban avatták.
 Vörösmarty-mellszobor: Kalmár János műve, 1983-ban avatták.
 Lantos nő című szobor: Humenyánszky Jolán alkotása, 1980-ban avatták.
 A szülőföldjükről elűzött népek emlékműve: Fusz György alkotása, 1997-ben avatták.
 Tífusz-szobor.
 Malom.

Sport 
A jelenleg Bácsalmási Petőfi VSE néven szereplő egyesület eredetileg 1913. június 1-jén alakult meg Bácsalmási Sport Club néven. Több szakosztálya is van, a labdarúgók a Bács-Kiskun vármegyei labdarúgó-bajnokság első osztályban szerepelnek, a kézilabda szakosztály pedig a vármegyei bajnokság Déli csoportjában.

A Bácsalmási Sprint Sportegyesületnek cselgáncs (dzsúdó) szakosztálya működik. www.bacsalmasjudo.hu

A településen működik a Bácsalmási Autósport Egyesület.

Gasztronómia 
A bácsalmási nagymamák, azaz „ómák” páratlanul ügyes háziasszonyok. Ha kedveskedni szeretnének unokáiknak, némi túróból és tojásból troll nudlit készítenek, amit a kis és nagy kedvencek fejes salátával vagy a nagyi lekvárjával kisvártatva behabzsolnak. És hogy mitől „troll” ez a nudli? A benne lévő túrótól a felszíne dudorossá válik, ezért kapta ezt a becenevet.

Rendezvények 
 Sváb bál: január 3. szombatján
 Préló: február 2. szombatján
Felső-Bácskai Népek-Ízek Forgataga: A bácskai hagyományokat őrző rendezvényen bemutatkoznak Bácsalmás testvértelepülései. A látogatók bepillantást nyerhetnek a lengyel, német, szlovák, erdélyi, szerb, horvát, kultúrába és megkóstolhatják a vendégek ízletes ételeit is. 
 Bács-"Almás" Napok
 Búcsú: szeptember 14-ét követő vasárnap

Híres emberek 
 Itt született Tábori Róbert, született Tauber Róbert (1855 – 1906) magyar író, újságíró, Tábori Piroska (1892–1947) írónő édesapja.
 Itt született Flesch Ármin (1865. április 11. – Auschwitzi koncentrációs tábor, 1944) ókanizsai, majd mohácsi főrabbi, egyházi író.
Itt született 1880. március 8-án Boromisza Tibor festő
 Itt született 1914. június 30-án Kamarás Gyula magyar színész.
 Itt született 1960. december 23-án Drégely Imre fotóművész, egyetemi adjunktus
 Itt született 1929. szeptember 19-én Bódis Irén magyar színésznő.
 Itt született 1935-ben Dulity Tibor festőművész
 Gróf András (Andrew Grove) - Az Intel társalapítója
 Németh Sándor - A 2009-es Nemzeti Vágta győztese
 Itt született  1954. január 27-én Polgár Ernő Radnóti-díjas, Nagy Lajos-díjas, a Magyar Köztársasági Érdemrend Lovagkeresztjével kitüntetett író, dramaturg

Testvérvárosok 
  Backnang (Németország)
  Bezdán (Bezdan, Vajdaság, Szerbia)
  Bajmok (Vajdaság, Szerbia)
  Bizovác (Bizovac, Horvátország)
  Nagymegyer (Veľký Meder, Szlovákia)
  Borszék (Borsec, Románia)
  Gizałki (Lengyelország)

Jegyzetek

Források

További információk 
 Ásatások Bácsalmás határában 
 
 Bácsalmás térképe

Kapcsolódó szócikkek 

Bács-Bodrog vármegye települései
Bács-Kiskun megye települései
Határátkelőhelyek
Magyarország városai