alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1537



Események

Határozott dátumú események 
 március 12. – A törökök elfoglalják a dalmáciai Klisszát.
augusztus 15. - Asunción, Paraguay fővárosának megalapítása.
 szeptember 20. – I. Cosimo de’ Medici herceg irányítja Firenzét.
 október 9. – A diakovári csata Eszék közelében, melyben az osztrák–német–magyar–horvát–cseh sereg döntő vereséget szenved a törököktől.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Nádasdy Tamás és Keglevich Péter közösen kerül Horvátország és Szlavónia báni tisztségébe. (Hivatalukat 1541-ig viselik.)

Az év témái

1537 a tudományban

1537 az irodalomban

Születések 
 október 11. – VI.Eduárd, angol király († 1553)

Halálozások 
 január 6. – Alessandro de’ Medici, a firenzei köztársaság vezetője (* 1510)
 március 12. – Elesik Krusics Péter Klissza védelme során (* ?)

Jegyzetek 

16. század
1536



Események 
 május 30. – VIII. Henrik angol király elveszi harmadik feleségét, Seymour Johannát.

Az év témái

1536 a tudományban

1536 az irodalomban 
 az év folyamán – 
 Genfben megjelenik a kálvinizmus alapműve, Kálvin János A keresztény vallás rendszere (Institutio Christianae religionis) című könyvének első kiadása.
 Oláh Miklós esztergomi érsek Hungaria című művében részletesen leírja Mátyás király reneszánsz fürdőit.

Születések 
 február 2. – Tojotomi Hidejosi, japán hadúr és császári főminiszter († 1598)
 február 24. – VIII. Kelemen pápa († 1605)
 augusztus 10. – Casparus Olevianus, német protestáns teológus († 1587)
Bizonytalan dátum
 Cornelis Cort, holland rézmetsző és rajzoló († 1578)
 Thomas Sackville, angol költő, drámaíró és államférfi († 1608)
 Charles Howard, angol államférfi és admirális († 1624)

Halálozások 
 március 15. – Pargali Ibrahim oszmán nagyvezír (* 1493)
 május 19. – Boleyn Anna, VIII. Henrik második felesége (* 1501 vagy 1507)
 augusztus 10. – III. Ferenc breton herceg, I. Ferenc francia király elsőszülött fia (* 1518)
 augusztus 24. – Kún Kocsárd, magyar hadvezér (* 1490 körül)
 december 9. – Foix-Candale-i Margit saluzzói őrgrófné, Candale-i Anna magyar királyné apai nagynénje (* 1473)

Jegyzetek 

16. század
1535



Események 
 január 18. – Francisco Pizarro megalapítja Lima városát
 november vége – Ferdinánd-párti országgyűlés kezdődik Pozsonyban.

Az év témái

1535 a tudományban

1535 az irodalomban

Születések 
 február 22. – Bornemisza Péter író, protestáns prédikátor († 1584)

Halálozások 
 július 6. – Morus Tamás angol jogász, író, költő, államférfi (* 1478)

16. század
1534



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 27. – Majláth István vezette erdélyi és havasalföldi seregek, szövetségben Moldvával ostromolják Medgyest, ahová Lodovico Gritti vette be magát.
 szeptember 29. – Majláth elfoglalja Medgyest, Grittit kivégzik.
 október 3. – I. Ferdinánd osztrák főherceg értesült Lodovico Gritti haláláról, amit I. Szulejmán előtt Szapolyai János ellen kíván felhasználni.
 október 13. – VII. Kelemen pápa halálát követően (szeptember 25.) Alessandro Farnese foglalja el a pápai trónt III. Pál néven.
 november 10. – Szalaházi Tamás püspök visszafoglalja Tihanyt Szapolyai Jánostól.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A tihanyi vár az apátsággal együtt világi kézre kerül, és végvár szerepet tölt be.

Az év témái

1534 a tudományban

1534 az irodalomban

Születések 
 június 23. – Oda Nobunaga, a japán történelem Szengoku-korszakának egy jelentős daimjója († 1582)
 december 16. – Hans Bol flamand festő († 1593)

Halálozások 
 augusztus 21. – Philippe de Villiers de L’Isle-Adam francia nemes, a Jeruzsálemi Szent János Lovagrend 44. nagymestere (* 1464)
 szeptember 25. – VII. Kelemen pápa (* 1478)
 szeptember 29. – Lodovico Gritti olasz kalandor, Magyarország kormányzója (* 1480 körül)

Jegyzetek 

16. század
1533



Események

Határozott dátumú események 
 január 21. – Isztambulban megkötött békeszerződés során a szultán elismeri Ferdinándot Magyarország királyának.
 április 14. – Laszky Jeromos Szapolyai János utasítására ostrom alá veszi Palotát az Észak-Dunántúlon.
 június 22. – A Habsburg Birodalom és az Oszmán Birodalom békét köt, lezárva az 1529 óta tartó konfliktust. Ferdinánd évi 30 ezer aranyat kénytelen fizetni a szultánnak. V. Károlyt spanyolt királyként, I. Ferdinándot német királyként ismeri el az oszmán diplomácia.
 október 28. – Medici Katalin házassága Orleans-i Henrikkel.
 december 4. – IV. Ivánt apja, III. Vaszilij halálának napján kiáltja ki moszkvai nagyfejedelemmé Danyiil metropolita. (Nevében anyja, Jelena fejedelemasszony kormányozta az országot.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Angliában létrejön az anglikán egyház, melynek élén a király, VIII. Henrik áll.

Az év témái

1533 a tudományban

1533 az irodalomban

Születések 
 február 5. – Dudith András a humanizmus fénykorának polihisztor tudósa, reneszánsz magyar irodalom alkotója, pécsi püspök és császári-királyi tanácsos († 1589)
 február 28. – Michel de Montaigne francia esszéíró, filozófus († 1592)
 szeptember 27. – Báthory István erdélyi fejedelem († 1586)
 szeptember 7. – I. Erzsébet angol királynő († 1603)

Halálozások 
 augusztus 29. – Atahualpa, az utolsó inka uralkodó (* 1497 körül)
 december 4. – III. Vaszilij moszkvai nagyfejedelem (* 1479)

Jegyzetek 

16. század
1532



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – I. János magyar király Kenesén tanácskozik a magyar rendekkel, amit március 12-én Berhidán megismétel.
 április 24. – Ferdinánd Esztergomban tartja ellenországgyűlését.
 április 25. – I. Szulejmán a Dunántúlon keresztül Bécs ellen indul.
 május 1. – Alessandro de’ Medici kerül Firenze élére.
 augusztus 5. – A török előőrsök Kőszeg alá érnek.
 augusztus 10–28. – Kőszeg ostroma. (A várat Jurisics Miklós kapitány védi, közel 1 000 főnyi őrséggel, akik zömében bemenekült parasztok.)
 augusztus 28–30. – Jurisics kapitány színleg meghódol Szulejmánnak, de a várat megtartja.
 szeptember 19. – Az osztrákok megsemmisítenek egy portyázó török sereget Alsó-Ausztriában (leobersdorfi csata).

Határozatlan dátumú események 
 Kihirdetik V. Károly büntető alkotmányát.
 Francisco Pizarro vezetésével kezdetét vette a spanyol hódítás az inka birodalomban.
 Férfiágon kihal a Kanizsai család.
 A törökök sikertelenül ostromolják Sárvár várát.

Az év témái

1532 a tudományban

1532 az irodalomban

Születések 
 február 19. – Jean-Antoine de Baïf francia költő († 1589)

Halálozások

Jegyzetek 

16. század
1531



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Mária királyné átveszi Németalföld kormányzói méltóságát.
 január 21. – I. Ferdinánd és Szapolyai János képviselői három hónapra szóló fegyverszünetet kötnek Visegrádon. Ez volt az ország három részre szakadásának első közjogi elismerése.
 február 27. – A protestáns választófejedelmek a schmalkaldeni védelmi szövetségben egyesülnek. 
 augusztus 22. – Az obertini csata. (A lengyelek vereséget mérnek Moldvára Halicsban.)
 november 4. – A berzencei egyezség, amelyben több magyar főúr megfogadja, hogy minden eszközzel megvédelmezik egymást.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Megalapítják a Pápai Református Kollégiumot.
 Perényi Péter református főiskolát alapít Patakon.

Az év témái

1531 a tudományban

1531 az irodalomban

Születések 
 június 24. – Zsámboky János történetíró († 1584)

Halálozások 
 január 22. – Andrea del Sarto firenzei festő (* 1486)

Jegyzetek 

16. század
1530



Események

Határozott dátumú események 
 február 14. – I. János magyar király budai országgyűlésén csak az általa uralt területek képviseltetik magukat, s ahol Bánffy Jánost nádorrá, somlyói Báthory Istvánt pedig erdélyi vajdává választják.
 május 8. – A nyugat-magyarországi rendek Pozsonyban részgyűlést tartanak.
 június 25. – Az ágostai hitvallás felolvasása V. Károly német-római császár előtt.
 október 26. – V. Károly német-római császár Málta szigetét a 8 évvel azelőtt Rodoszról elűzött Jeruzsálemi Szent János lovagrendnek adományozza.
 december 24. – Somlyói Báthory István mellett Laski Jeromost nevezik ki erdélyi vajdának.
 december 26. – Buda novemberi osztrák ostromát követően János király kinevezi Magyarország kormányzójává a velencei politikai kalandort Gritti Alajost.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Szapolyai János hadai megostromolják és elfoglalják a Ferdinánd pártjára állt gyulai várat. (A vár tulajdonosa a támadást vezető Czibak Imre lett.)

Az év témái

1530 a tudományban

1530 az irodalomban

Születések 
 Báthory Kristóf erdélyi vajda († 1581)
 május 7. – I. Louis de Bourbon-Condé, a Condé-ház alapítója, a hugenotta tábor vezetője a francia vallásháborúkban († 1569)
 július 17. – François de Montmorency, Montmorency hercege, Franciaország marsallja, a francia vallásháborúk mérsékelt katolikus (ún. „politikus”) pártjának vezetője († 1579)
 október 21. – Jacques Jonghelinck flamand szobrász és éremművész († 1606)

Halálozások 
 május 4. – Idősebb Niklas Salm, Salm-Neuburg grófja, német-római császári hadvezér (* 1459)
 május 8. – Ecsedi Báthori István nádor (* 1477 körül)
 június 3. más források szerint október 10. – Podmaniczky István nyitrai püspök (* 1480 előtt)
 november 11. – Balbus Jeromos (Girolamo Balbi) itáliai humanista, váci prépost, egri őrkanonok és gurki érsek (* 1465 körül)

Jegyzetek 

16. század
1681



Események 
 január 3. – Az orosz cár és török szultán küldöttei aláírják a bahcsiszeráji békét.
 februárban kitör az indonéz Krakatau két krátere (Perboewatan, Danan)
 május 22.–december 30. – Országgyűlés Sopronban.
 július 13. – Az országgyűlés Esterházy Pált választja nádorrá.
 május 24. – A Canal du Midi megnyitása.
 november 13. – A Habsburg hadak és a Thököly Imre vezette bujdosók serege közötti hajdúszoboszlói fegyverszünet. (A fegyverszünetet 1682 májusában Thököly felmondja.)
 december 9. – Sopron városában megkoronázzák Eleonóra magyar királynét, I. Lipót harmadik feleségét.

Az év témái

1681 az irodalomban

1681 a tudományban

Születések 
 március 14. – Georg Philipp Telemann, német zeneszerző († 1767)
 augusztus 5. – Vitus Bering dán származású tengerész, az orosz haditengerészet kapitány-parancsnoka, felfedező († 1741)

Ismeretlen dátum:
 Dálnoki Veres Gerzson, költő († 1722 után)

Halálozások

Jegyzetek 

 
17. század
1682



Események 
 április 14. – Avvakum protopópát cári parancsra megégetik Pusztozerszkben.
 augusztus 14. – Thököly Imre – a török csapatok támogatásával – bevonul Kassára.
 szeptember 16. – Ibrahim pasa, budai beglerbég Füleken átnyújtja Thököly Imrének azt a szultáni athnámét, amelyben az adófizetés ellenében történő magyar királyi kinevezést tartalmazza.
 november 19. – Bécsi fegyverszüneti megállapodás I. Lipót és Thököly Imre között, melynek értelmében a Garamig terjedő teljes kelet-felvidéki térség Thököly uralma alatt maradhat.

Az év témái

1682 az irodalomban

1682 a tudományban

Születések 
 február 4. – Johann Friedrich Böttger, német kémikus († 1719)
 április 15. – Jan van Huysum, németalföldi festő († 1749)
 április 16. – John Hadley angol matematikus, csillagász († 1744)
 június 12. – XII. Károly, a Wittelsbach-ház Pfalz–Zweibrücken ágából származó herceg, 1697–1718 között Svédország királya, Bréma és Verden hercege. Az utolsó svéd abszolút uralkodó. († 1718)

Bizonytalan dátum
 január – Nicholas Saunderson, angol vak matematikus († 1739)

Halálozások 
 április 3. – Bartolomé Esteban Murillo spanyol festőművész (* 1617)
 április 14. – Avvakum protopópa orosz író, az óhitűek (raszkolnyikok) vezéralakja (* 1620)
 augusztus 12. – Jean-Louis Raduit de Souches francia nemzetiségű, osztrák szolgálatban álló tábornok (* 1608)
 november 23. – Claude Lorrain francia barokk festőművész (* 1600)

 
17. század
1683



Események

Határozott dátumú események 
 január 11. – Kuruc országgyűlés Kassán.
 március 31. – Sobieski János lengyel király és I. Lipót szövetséget köt. (Támogatásáról biztosította a császárt II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem és III. János György szász választófejedelem.)
 június 7. – Thököly Imre erdélyi fejedelem Eszéken csatlakozik Kara Musztafa nagyvezír táborához.
 július 7. – A török elől I. Lipót udvarával Bécsből Linzbe menekül.
 július 14. – A Kara Mustafa által vezetett török haderő Bécs alá ér.
 július 26. – Thököly csapatai elfoglalják a pozsonyi várat.
 szeptember 12. – A Sobieski János lengyel király vezette lengyel–osztrák–német hadsereg a kahlenbergi csatában vereséget mér a törökökre. (Vereséggel végződő török hadjárat Bécs ellen.)
 december 25. – Kara Musztafa nagyvezírt Nándorfehérváron IV. Mehmed szultán megfojtatja.

Határozatlan dátumú események 

 Sobieski János és Lotaringiai Károly felszabadítják Esztergomot a török uralom alól. (A visszafoglalt székesegyház igen rossz állapotban van.)

Az év témái

1683 az irodalomban

1683 a tudományban

Születések 
 február 28. – René Antoine Ferchault de Réaumur, francia természettudós († 1757)
 május 9. – Burkhard Christoph von Münnich, szász származású hadmérnök, a francia, hesseni, szász majd orosz cári haderő tisztje, az orosz cári hadsereg főparancsnoka († 1767)
 június 23. – Étienne Fourmont francia orientalista, sinológus († 1745)
 szeptember 25. – Jean-Philippe Rameau, francia barokk zeneszerző, zeneelméleti író († 1764)
 december 19. – V. Fülöp spanyol király, francia királyi herceg, XIV. Lajos francia király unokája, Anjou hercege (1683–1710), spanyol király (1700–1746),  a Bourbon-ház első tagja Spanyolország  trónján († 1746)

Halálozások 
 szeptember 6. – Jean-Baptiste Colbert francia államférfi, a merkantilizmus (colbertizmus) képviselője (* 1619)
 november 23. – Buzinkai Mihály magyar református tanár (* 1620 körül)
 december 25. – Kara Musztafa szultáni nagyvezír (* 1634 vagy 1635)

Jegyzetek 

 
17. század
1684



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – I. Lipót német-római császár kiadja pátensét, amelyben amnesztiát hirdet a Thököly fejedelem pártjáról az ő hűségére visszatérnek és az ország alkotmányos kormányzására tesz uralkodói ígéretet.
 március 5. – XI. Ince pápa felhívására Sobieski János lengyel király Krakkóban aláírja a Lengyelország, a Habsburg Birodalom és Velence közötti törökellenes szövetség (Szent Liga) okmányát.
 június 18. – Felszabadul Visegrád.
 június 27. – A török feladja Vácot.
 június 30. – A Szent Liga csapatai bevonulnak Pestre.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A végvárrá alakított tihanyi apátság leég.

Az év témái

1684 az irodalomban

1684 a tudományban

Születések 
 március 15. – Francesco Durante, olasz zeneszerző († 1755)
 március 24. – Bél Mátyás, lelkész, író, tudós († 1749)
 április 14. – I. Katalin, orosz cárnő, aki litván parasztlányként született († 1727)
 október 10. – Jean-Antoine Watteau, francia festő († 1721)
 október 20. – Maria Barbara Bach, Johann Michael Bach lánya, Johann Sebastian Bach első felesége († 1720)
 december 3. – Ludvig Holberg, norvég-dán író († 1754)
 december 9. – Abraham Vater német anatómus és egyetemi oktató († 1751)

Halálozások 
 augusztus 16. – Niccolò Amati olasz hangszerkészítő (* 1596)
 október 1. – Pierre Corneille francia klasszikus drámaíró (* 1606)

Jegyzetek 

 
17. század
1685



Események

Határozott dátumú események 
 nfebruár 6. – Angliában trónra lép II. Jakab.
 július 22. – A Szent Liga szövetsége – 130 évi török megszállás után – visszafoglalja a Dráva-Száva közi Verőce várát.
 augusztus 15–16. – A táti csata, melyben a Lotharingiai Károly herceg vezette keresztény főerők szétverik a Melek Ibrahim pasa szerdár parancsnoksága alatt álló török sereget. (A 200 fogoly mellett, 2000 lovas és legalább 4-5000 janicsár maradt a csatatéren, miközben a keresztények vesztesége alig 100 fő volt.)
 augusztus 19. – A Szent Liga csapatai visszafoglalják Érsekújvárat.
 szeptember 11. – A szövetségesek bevonulnak Eperjesre.
 szeptember 29. – Tokaj elfoglalása.
 október 15. – Váradon – Kara Ibrahim nagyvezír utasítására – Ahmed váradi pasa elfogatja a hozzá hivatott Thököly Imre felső-magyarországi fejedelmet.
 október 25. – A császáriak bevonulnak Kassára.
 október 31. – A császári had elfoglalja Sárospatakot.

Határozatlan dátumú események 
 október eleje – Egymás után adják fel a kurucok felső-tisza-vidéki váraikat a császári csapatoknak.
 október – A Fontainebleau-i ediktum kiadása.

Az év témái

1685 az irodalomban

1685 a tudományban

Születések 
 február 23. – Georg Friedrich Händel német származású angol zeneszerző († 1759)
 március 12. – George Berkeley, brit empirista filozófus, teológus és püspök († 1753)
 március 21. – Johann Sebastian Bach, német zeneszerző († 1750)
 augusztus 15. – Jacob Theodor Klein, porosz jogász, történész, botanikus, matematikus és diplomata († 1759)
 augusztus 18. – Brook Taylor angol matematikus († 1731)
 október 1. – III. Károly magyar király, VI. Károly néven német-római császár († 1740)
 október 26. – Domenico Scarlatti olasz, barokk zeneszerző, Alessandro Scarlatti, a híres nápolyi operaszerző fia († 1757)
 december 8. – Johann Maria Farina, a kölnivíz feltalálója († 1766)

Halálozások 
 január 14. – Szelepcsényi György prímás, esztergomi érsek (* 1595)
 december 12. – John Pell angol matematikus, a számelméletben a Pell-egyenlet névadója (* 1611)

Jegyzetek 

 
17. század
1762



Események

Határozott dátumú események 
 június 28. – Palotaforradalom megbuktatja III. Péter orosz cárt.

Határozatlan dátumú események 
 Mária Terézia magyar királynő a vármegyei főorvosok kötelességévé teszi, hogy a körzetükbe tartozó ásvány- és gyógyvizeket megvizsgálják, s azokról jelentést adjanak le.
 Megjelenik Jean-Jacques Rousseau A társadalmi szerződés és Emil vagy a nevelésről című műve.

Az év témái

1762 az irodalomban

1762 a tudományban

Születések 
 március 10. – Jeremias Benjamin Richter német kémikus († 1807)
 március 30. – Pethe Ferenc, újságíró, gazdasági szakíró († 1832)
 április 13. – Hermenegildo Galeana, mexikói függetlenségi harcos († 1814)
 április 29. – Jean-Baptiste Jourdan, gróf, francia marsall († 1833)
 május 19. – Johann Gottlieb Fichte, német filozófus († 1814)
 szeptember 20. – Pierre François Léonard Fontaine, francia klasszicista építész és szobrász († 1853)
 december 2. – Festetics Imre, magyar főúr, genetikus († 1847)

Halálozások 
 április 7. – Pietro Guarneri, olasz hangszerkészítő (* 1695)
 szeptember 2. – Paul Troger, osztrák rokokó festő (* 1698)
 szeptember 17. – Francesco Geminiani, olasz zeneszerző, hegedűművész és zeneíró (* 1687)
 szeptember 18. – Sárkány Dávid, református lelkész, a Sárospataki Református Kollégium tanára (* 1700)

Jegyzetek 

18. század
1763



Események 
 február 10. – A párizsi békeszerződéssel véget ér a angol-francia gyarmati háború (hétéves háború), Franciaország elveszti észak-amerikai gyarmatait
 június 28. – A Richter-skála szerint 6,3-as erősségű földrengés pusztít Komáromban
 október 14. – Eszterházy Károly Egerben megalapítja a líceumot.
 Mária Terézia megalapítja a Selmecbányai Akadémiát.

Az év témái

1763 az irodalomban

1763 a tudományban

Születések 
 január 24. – Édes Gergely, református lelkész, költő († 1847)
 január 26. – Jean Baptiste Bernadotte, francia marsall, XIV. Károly János néven svéd,  III. Károly János néven norvég király († 1844)
 február 14. – Jean Victor Moreau, francia tábornok († 1813)
 március 21. – Jean Paul Richter, német író († 1825)
 május 9. – Batsányi János, költő († 1845)
 június 15. – Berzeviczy Gergely, közgazdasági író († 1822)
 június 21. – Pierre-Paul Royer-Collard, francia jogász, filozófus és politikus († 1845)
 június 23. – Joséphine de Beauharnais, I. (Bonaparte) Napólon első felesége († 1814)
 szeptember 11. – Gyulay Ignác, magyar gróf, császári-királyi tábornagy, a napóleoni háborúk hadvezére, 1806–1831-ig horvát-szlavón bán, 1830–31-ig a bécsi Udvari Haditanács elnöke († 1831)
 december 23. – Georg Josef Beer osztrák szemészorvos († 1821)
 december 25. – Claude Chappe, francia feltaláló († 1805)

Halálozások 
 szeptember 26. – John Byrom, angol költő (* 1692)
 december 21. – Hariton Prokofjevics Laptyev, orosz tengerésztiszt, felfedező (* 1700)
bizonytalan dátum
 Francisco Romero, spanyol matador, a muleta nevű piros kendő bevezetője (* 1700)

 
18. század
1764



Események

Határozott dátumú események 
 január 7. – A madéfalvi veszedelem. (Siculicidium: a székelyek lemészárlása.)

 május 5. – Mária Terézia megalapítja a Szent István-rendet.
 június 17. – Hadik Andrást nevezik ki Erdély katonai főparancsnokának, királyi biztosnak és a Gubernium elnökének. (Feladatait 1768-ig látta el.)
 szeptember 7. – II. Szaniszló Ágostot megválasztják a Lengyel–Litván Unió uralkodójának.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Barkóczy Ferenc érsek visszakapja az addig katonai fennhatóság alatt álló esztergomi várat.

Az év témái

1764 az irodalomban

1764 a tudományban 
James Hargreaves - Fonógép

Születések 
 február 6. – Simone Évrard, Jean-Paul Marat felesége († 1824)
 február 11. – Haberle Károly német–magyar természetkutató, botanikus, bölcselet- és orvosdoktor, egyetemi tanár († 1832)
 április 16. – Laurent de Gouvion-Saint-Cyr, marquis de Saint-Cyr, francia marsall († 1830)
 május 20. – Johann Gottfried Schadow, német klasszicista szobrász († 1850)
 július 5. – Lavotta János, zeneszerző, hegedűművész († 1820)
 augusztus 25. – Kovács János, pedagógus, mecénás, az MTA tagja († 1834)
 szeptember 8. – Teleki László gróf, író, költő, politikus († 1821)
 szeptember 25. – Fletcher Christian, angol tengerész, a Bounty hajón végbement matrózlázadás vezére († 1793)
 október 21. – Bihari János, cigány származású magyar zeneszerző és hegedűművész († 1827)
 november 10. – Beliczay Jónás, magyar evangélikus prédikátor († 1845)

Halálozások 
 április 15. – Madame de Pompadour, XV. Lajos francia király szeretője (* 1721)
 május 10. – Christian Friedrich Henrici, azaz Picander német költő, Johann Sebastian Bach számos kantátájának librettistája (* 1700)
 szeptember 2. – Nathaniel Bliss, angol csillagász, az Oxfordi Egyetem professzora, a Royal Society tagja, királyi csillagász (* 1700)
 szeptember 12. – Jean-Philippe Rameau, francia barokk zeneszerző, zeneelméleti író (* 1683)
 október 26. – William Hogarth, angol festő, grafikus, rézmetsző, a modern karikaturisták előfutára, az angol nemzeti festészet megteremtője (* 1697)
 november 20. – Christian Goldbach, porosz matematikus (* 1690)
 december 22. – Amade László, költő (* 1703)

Bizonytalan dátum
 Szemjon Ivanovics Cseljuszkin, orosz tengerésztiszt, felfedező (* 1700)

Jegyzetek 

18. század
Flynn-effektus

A Flynn-effektus az évek során az IQ-teszteken elért átlagpontszámok – bár eltérő mértékben – de világszerte tapasztalt folyamatos emelkedése.
A jelenség nevét felfedezőjéről, James R. Flynn új-zélandi politológusról kapta.
Az emelkedés mértéke nagyjából 10 év alatt három pont.

Források 
 Richard D. Fuerle: A Fynn-effektus magyarázata  
 Növekvő intelligencia: A Flynn-effektus 
 Marguerite Holloway: Flynn hatása Scientific American, 1999. január (Online elérhető változat – regisztrációt igényel) 

Intelligencia
Pleziokron digitális hierarchia

A pleziokron digitális hierarchia vagy PDH nagy mennyiségű távközlési adat digitális átvitelét megoldó technológia. A pleziokron szó görög eredetű, a plezio közelt, a khrónosz időt jelent – a szóösszetétel arra utal, hogy a PDH hálózat különböző elemei majdnem, de nem teljesen vannak szinkronizálva. A klasszikus PDH átviteli közeg a koaxiális kábel, de mikrohullámra és a PDH megjelenése után kifejlesztett optikai kábelre is telepíthető.

A PDH egy időosztásos nyalábolási technika, segítségével a távközlő gerinchálózatban takarékosabban lehet átvinni több adatot. Az európai rendszernek jelenleg öt (E1–E5), az amerikainak négy (T1–T4) szintje van, ez technológiai és politikai okokra egyaránt visszavezethető. A gyakorlatban az európai rendszer is csak az első 4 szintet használja. Az elv ugyanaz, így az egyszerűség kedvéért az európait használjuk példának.

Az előfizetői hurkon alapesetben 4 kHz-es analóg jelet kell tudni továbbítani. Ezt ha 8 kHz-en mintavételezik – az információelmélet által felállított mintavételezési tétel miatt –, valamint 8 biten kvantálják (például PCM), 64 kbit/s sebességű digitális jel lesz az eredmény. Ez az analóg-digitális átalakítás megtörténhet az előfizető készülékében, például ISDN esetén, de elvégezheti az első szintű PDH nyaláboló is.

Az első szint kapcsolói funkciókat is ellát. Harminc bemenete van, ezekre a fent részletezett módon kap jelet, továbbá hibavédelemre és szinkronizációra elhasznál még két csatornányi jelsebességet. A kimeneti jel 2048 kbit/s sebességű, ezt hívják E1-nek.

A felsőbb szintek négyenként nyalábolnak, így sebességeik – a szinkronizációs és egyéb pazarlást beleszámolva – a következőképpen alakulnak:

 E2: 8448 kbit/s
 E3: 34 368 kbit/s
 E4: 139 264 kbit/s

A hálózat pleziokronitását több tényező okozza. Egyrészt a különböző órajel-generátorok nincsenek egymáshoz állítva, másrészt a koaxiális kábel átviteli sebessége erősen függ az időjárásbeli változásoktól.

A PDH problémái 

A rendszer nagyon jól bevált, de vannak hátrányai.

Egyrészt a pleziokronitás miatt csak szintenként bontható le és építhető fel, így ha egy E1-es vonalat szeretnénk kinyerni az E4-es gerinchálózatból, három-három nyaláboló kell ehhez az egyszerű és nem is ritkán előforduló feladathoz. Ez nyilvánvalóan nagy költséggel is jár.

A világ különböző részein különböző szabványok vannak (ez persze az egész távközlésre érvényes és rengeteg problémát okoz), így véletlenül sem hasonlítanak például az európai és az amerikai sebességek.

Kapcsolódó cikkek 

 SDH vagy SONET
 telefon
 ISDN

Számítógép-hálózatok
Telefónia
Szinkron digitális hierarchia

A szinkron optikai hálózat (SONET, Synchronous Optical NETworking), európai nevén szinkron digitális hierarchia (SDH, Synchronous Digital Hierarchy) a PDH rendszer utódja, egy optikai kábel alapú szinkron hálózat.  Amerikában fejlesztették ki, a szabvány pontos meghatározása a Telcordia GR-253-CORE cikkében található.  Az európai változat az amerikai SONET-re épül, azzal kompatibilis.

A legfontosabb különbség a PDH és az SDH között az, hogy az SDH órajelei szigorú szinkronban vannak.  Ez nem jöhetett volna létre hálózati óra technológiák és az atomóra nélkül.

Számítógép-hálózatok
1760



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 30. – II. Frigyes porosz király legyőzi a Laudon tábornagy által vezetett osztrák sereget a liegnitzi csatában.
 szeptember 8. – Jeffrey Amherst elfoglalja Montréalt, ezzel véget vetve a francia uralomnak Észak-Amerikában.
 szeptember 11. – Mária Terézia megalapítja a magyar nemesi testőrséget.
 december 10. – Mária Terézia megalapítja az államtanácsot.

Határozatlan dátumú események 
 Megkezdődik a Váci székesegyház építése Franz Anton Pilgram tervei szerint.

Az év témái

1760 az irodalomban

1760 a tudományban

Születések
 március 2. – Camille Desmoulins, ügyvéd, újságíró, a Cordeliers-klub egyik alapítója, a nagy francia forradalom egyik kimagasló alakja († 1794)
 május 11. – Johann Peter Hebel, német költő († 1826)
 május 11. – Pálóczi Horváth Ádám, költő, író († 1820)
 május 28. – Alexandre de Beauharnais, francia arisztokrata, Beauharnais vikomtja, a francia királyi haderő tisztje, a forradalmi hadsereg tábornoka, majd a forradalmi Nemzetgyűlés elnöke († 1794)
 július 13. – Pauli (Pável) István, magyarországi szlovén római katolikus pap, a perestói énekeskönyv egyik feltételezett szerzője († 1829)
 augusztus 28. – Ballér István, somogyi esperes, szlovén író († 1835)
 szeptember 14. – Luigi Cherubini, itáliai születésű zeneszerző († 1842)
 szeptember 16. – Kultsár István, író, szerkesztő, kiadó és színigazgató († 1828)
 október 4. – Rudnay Sándor, magyar bíboros, hercegprímás, esztergomi érsek († 1831)
 november 4. – Görög Demeter, író, szerkesztő († 1833)
 november 8. – Budai Ferenc, magyar református lelkész († 1802)
 november 23. – Gracchus Babeuf, francia utópista kommunista forradalmár, teoretikus, publicista, agitátor, az Egyenlők összeesküvésének vezetője († 1797)
 november 25. – Amade Antal, magyar író († 1835)
 december 30. – Alagovich Sándor, zágrábi püspök († 1837)

Halálozások 
 február 9. – Borosnyai Lukács János, erdélyi református püspök (* 1694)
 február 20. – Diane Adélaïde de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője (* 1713)
 február 27. – Anna Magdalena Bach, német énekesnő, Johann Sebastian Bach második felesége (* 1701)
 május 9. – Nicolaus Zinzendorf, birodalmi herceg, német vallási és szociális reformer, a morva egyház püspöke (* 1700)

18. század
1765



Események

Határozott dátumú események 
 november 2. – Mária Terézia Erdélyt nagyfejedelemséggé nyilvánítja.

Határozatlan dátumú események 
 Jobbágyfelkelés Magyarországon a Mária Terézia alatti kegyetlen jobbágyterhek miatt.
 Restaurálják Audley keresztjét Angliában.

Az év témái

1765 az irodalomban

1765 a tudományban

Születések 
 augusztus 28. – Tadeusz Czacki lengyel író, tanár, a Kremenyeci Líceum egyik megalapítója († 1813)
 szeptember 30. – José María Morelos a mexikói függetlenségi háború egyik legjelentősebb vezére († 1815)
 november 5. – Petrich András császári és királyi altábornagy, katonai térképész, festőművész († 1842)
 november 14. – Robert Fulton amerikai mérnök, feltaláló, az első működő gőzhajó alkotója († 1815)
 november 17. – Étienne Jacques Joseph Macdonald Taranto hercege, francia hadvezér († 1840)
 december 22. – Johann Friedrich Pfaff német matematikus († 1825)

Halálozások 
 március 13. – Mihail Vasziljevics Lomonoszov, orosz polihisztor (* 1712)
 április 15. – Matthias Franz Gerl, osztrák építész (* 1711)
 június 18. – Barkóczy Ferenc, egri püspök, majd esztergomi érsek, Magyarország hercegprímása, a tudományok és művészetek támogatója (* 1710)
 július 18. – I. Fülöp, Parma, Piacenza és Guastalla uralkodó hercege, spanyol infáns (* 1720)
 augusztus 18. – I. Ferenc német-római császár, német-római császár (* 1708)

18. század
1766



Események

Határozott dátumú események 
 január 16. – Mária Terézia az Erdélyi Udvari Kancellária elnökévé nevezi ki Samuel von Brukenthalt.
 július 1. – Abbeville-ben megkínozzák és kivégzik Jean-François de la Barre-t, majd testét Voltaire Filozófiai ábécéjével együtt elégetik.

Határozatlan dátumú események 
 Megjelenik Bod Péter Magyar Athenasa, az első magyar nyelvű irodalomtörténeti könyv.
 Lotaringia Franciaországhoz kerül
 Jobbágyfölkelés Magyarországon a Mária Terézia alatti kegyetlen jobbágyterhek miatt.

Az év témái

1766 az irodalomban

1766 a tudományban

Születések 
 január 1. – Antoine-Vincent Arnault francia költő, drámaíró († 1834)
 január 6. – Fazekas Mihály, költő († 1828)
 február 13. – Thomas Malthus, angol közgazdász († 1834)
 március 24. – Baumberg Gabriella, osztrák költőnő, Batsányi János felesége († 1839)
 április 10. – Lipszky János, térképész, katonatiszt († 1826)
 április 23. – Fejér György, teológiai doktor, prépost-kanonok és az Egyetemi Könyvtár igazgatója († 1851)
 május 7. – Budai Ézsaiás, hittudós, filozófus, író, történész, református püspök († 1841)
 július 7. – Dominique-Jean Larrey, francia orvos, hadisebész, a sürgősségi sebészet megalapozója († 1842)
 szeptember 6. – John Dalton, angol fizikus és kémikus († 1844)
 szeptember 12. – Gyulay Albert, magyar gróf, császári–királyi altábornagy, a napóleoni háborúkban csapatparancsnok († 1836)
 október 13. – Giuseppe Longhi, itáliai rézmetsző († 1831)
 október 23. – Emmanuel de Grouchy, gróf, francia marsall († 1847)
 november 2. – Joseph Wenzel Radetzky, gróf, osztrák császári tábornagy († 1858)
 november 29. – Adamich András Lajos, magyar országgyűlési követ († ismeretlen)

Halálozások 
 január 10. – Dudás Imre, minorita rendi szerzetes, hitszónok, udvari káplán, rendi tanácsos (* 1700)
 január 14. – V. Frigyes, Dánia és Norvégia királya, Schleswig és Holstein hercege (* 1723)
 február 5. – Leopold Joseph von Daun, a 18. század egyik sikeres hadvezére, Mária Terézia császárné katonai főtanácsadója, a hétéves háború második felében a császári haderő főparancsnoka (* 1705)
 február 23. – I. Szaniszló, Lengyelország királya és Litvánia nagyhercege, Leszczyńska Mária francia királyné atyja (* 1677)
 november 3. – Thomas Abbt, német matematikus és író (* 1738)
 november 25. – Johann Maria Farina, a kölnivíz feltalálója (* 1685)
 december 12. – Johann Christoph Gottsched, német író, irodalomtudós (* 1700)

18. század
Aflatoxin

Az aflatoxinok a természetben előforduló, rágcsálókra és emberekre egyaránt veszélyes rákkeltő (karcinogén) mikotoxinok (gombamérgek), amelyeket penészgombák termelnek (Aspergillus flavus és Aspergillus parasiticus).

Az Aspergillus flavus egy gyakran előforduló penészgomba, amely magas páratartalom és magas hőmérséklet mellett terjed leginkább, és főként a mogyorót és bizonyos gabonaféléket támadja meg. A gomba a talajon telepszik le, és ott rothadásnak indítja a gazdanövényt. Legalább 13 különböző aflatoxint találhatunk a természetben, melyek közül a B1 aflatoxin számít a legmérgezőbbnek. Ugyan az Aspergillus flavus jelenlétéből nem minden esetben következik az, hogy az aflatoxin mérgező koncentrációban van jelen, mégis potenciális aflatoxin-termelésről beszélhetünk. Az aflatoxinok a szervezetben májbetegségeket, autoimmun betegséget, a szívet érintő gyulladásos betegséget, ételallergiát okozhatnak.

Magyarországon 2004 októberében a fűszerpaprikában találtak aflatoxint. Mivel a gyártók nagy része a szóban forgó anyaggal szennyezett paprikákat használt fel keverékeiben, ez a fűszer forgalmazásának országos méretű felfüggesztéséhez vezetett.

További információk 
 Pure Aflatoxin standards 

Ketonok
Gombamérgek
Éterek
Laktonok
1755



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – A Moszkvai Egyetem alapítása
 november 1. – Egy földrengés majdnem teljesen elpusztítja Lisszabont.

Határozatlan dátumú események 
 Pestisjárvány dúl Erdélyben.

Az év témái

1755 az irodalomban

1755 a tudományban

Születések 
 január 1. – Festetics György, gróf, a keszthelyi Georgikon alapítója († 1819)
 január 19. – Nagyváthy János, az első magyar nyelvű rendszeres mezőgazdasági munka szerzője († 1819)
 január 22. – Carl Ernst Christoph Hess német rézmetsző († 1828)
 február 16. – Friedrich Wilhelm von Bülow, porosz tábornok, a napóleoni háborúkban Blücher tábornagy hadtestparancsnoka († 1816)
 április 1. – Jean Anthelme Brillat-Savarin, francia gasztronómus, jogász, politikus († 1826)
 április 10. – Samuel Christian Friedrich Hahnemann, német orvos, a homeopátia megalapítója († 1843)
 június 30. – Paul Barras francia politikus, a Direktórium tagja († 1829)
 július 22. – Martinovics Ignác, a magyar jakobinusok vezetője († 1795)
 október 25. – François Joseph Lefebvre, Danzig hercege, francia marsall († 1820)
 november 2. – Marie Antoinette, osztrák főhercegnő, francia királyné, XVI. Lajos király felesége († 1793)
 november 17. – XVIII. Lajos, francia király († 1824)
 december 22. – Georges Couthon, a jakobinus diktatúra egyik vezetője († 1794)

Halálozások 
 február 10. – Montesquieu, francia filozófus, író (* 1689)
 augusztus 13. – Francesco Durante, olasz zeneszerző (* 1684)
 november 12. – Czakó Ferenc, magyar gimnáziumi igazgató, tanár, író (* 1723)
 november 30. – Johann Elias Bach, német zeneszerző (* 1705)

18. század
1753



Események

Határozott dátumú események 
 március 1. – Svédország áttér a Gergely-naptárra, azaz február 17-ét március 1-je követi.
 május 1. – Stockholmban megjelenik Carl von Linné rendszertani műve a Species Plantarum, mely az általa kidolgozott kettős nevezéktant használta.

Határozatlan dátumú események 
 Az év első felében Hódmezővásárhely környékén a kuruc időkre hivatkozva szervezkedés, majd pedig fegyveres felkelés indul a parasztok között.

Az év témái

1753 az irodalomban

1753 a tudományban

Születések
 március 4. – Zichy Károly, országbíró, miniszter, Békés vármegye főispánja († 1826)
 március 9. – Jean-Baptiste Kléber, francia tábornok († 1800)
 március 13. – Fabchich József, győr-egyházmegyei áldozópap és tanár († 1809)
 május 8. – Miguel Hidalgo y Costilla, az 1810–1811-es mexikói függetlenségi harc vezetője († 1811)
 május 13. – Lazare Nicolas Marguerite Carnot, francia tábornok, politikus, tudós. († 1823)
 június 14. – Chudy József zeneszerző, karmester, az első magyar opera; a Pikkó herceg és Jutka Perzsi szerzője († 1813)
 november 14. – Péchy Imre alnádor, a Hétszemélyes Tábla bírája († 1841)
 november 20. – Louis-Alexandre Berthier, francia tábornagy, Neuchâtel, Valangin és Wagram hercege († 1815)

Halálozások 
 január 23. – George Berkeley, brit empirista filozófus, teológus és püspök (* 1685)
 február 9. – Carl Hårleman, svéd építész (* 1700)
 augusztus 19. – Johann Balthasar Neumann, német barokk és rokokó építész (* 1687)
 november 1. – Lucas Colb, erdélyi szász evangélikus lelkész (* 1680)

18. század
1740



Események

Határozott dátumú események 
 október 20. – Mária Terézia trónra lépése
 december 16. – II. Frigyes porosz király csapataival bevonul Sziléziába. Ezzel elkezdődik az 1748-ig tartó osztrák örökösödési háború.

Határozatlan dátumú események 
 Foglár György püspök jogi akadémiát alapít Egerben.

Az év témái

1740 az irodalomban

1740 a tudományban

Születések 
 március 1. – Darvas Ferenc, magyar királyi udvari helytartósági tanácsos és Pest vármegye országgyűlési követe, költő († 1810)
 május 9. – Giovanni Paisiello, olasz zeneszerző, az opera buffa egyik legnagyobb mestere († 1816)
 június 2. – De Sade márki, francia író, filozófus († 1814)
 augusztus 26. – Joseph-Michel Montgolfier, feltaláló, hőlégballon építő († 1810)
 szeptember 1. – Csernák László, magyar származású holland matematikus († 1816)
 október 17. – Dugonics András, piarista szerzetes, író, egyetemi tanár († 1818)
 november 1. – Görgey Márton pécsi püspök († 1807)
 november 2. – Johann Martin Fischer, osztrák szobrász († 1820)
 november 20. – Kövér István, címzetes érsek († 1824)
 december 20. – Benkő József, református lelkész, botanikus, történész, nyelvész († 1814)

Halálozások 
 május 31. – I. Frigyes Vilmos, porosz király (* 1688)
 október 20. – III. Károly magyar király, VI. Károly néven német-római császár (* 1685)
 Giuseppe Giovanni Battista Guarneri, olasz hangszerkészítő (* 1666)

18. század
1741



Események

Határozott dátumú események 

 május 14.-október 20. – Országgyűlés Pozsonyban
 június 22. – Az országgyűlés nádorrá választja Pálffy János grófot.
 június 25. – Pozsonyban a Szent Koronával Magyarország királynőjévé koronázzák Mária Teréziát.

 szeptember 11. – Mária Terézia 1741. szeptember 11-én fekete gyászruhában jelent meg a pozsonyi országgyűlésen. A magyar rendek felajánlották segítségüket. trónjának megvédéséhez.
 szeptember 21. – Pozsonyban magyar királyként Mária Terézia férje, Lotaringiai Ferenc István esküt tett a magyar rendek előtt, de őt nem koronázták meg.
 október 29. – A királynő szentesíti az országgyűlésen hozott törvényeket, és a magyaroknak kedvező intézkedésekre tesz ígéretet. 
 december 6. – Államcsínnyel Erzsébet (Nagy Péter és I. Katalin lánya) szerzi meg a cári trónt.

Határozatlan dátumú események 
 Az osztrák örökösödési háborúban Mária Terézia ellen lépnek fel a franciák, a poroszok, a bajorok és a szászok is.

Az év témái

1741 az irodalomban

1741 a tudományban

Születések 
 március 13. – II. József, felvilágosult uralkodó, cseh, magyar és német király, német-római császár († 1790)
 június 4. – Rájnis József, bölcseleti és teológiai doktor, tanár, műfordító († 1812)
 augusztus 23. – Jean-François de La Pérouse, francia tengerésztiszt és felfedező († 1788?)
 október 4. – Franciszek Karpiński lengyel költő († 1825)
 október 30. – Angelika Kauffmann, svájci-osztrák klasszicista festőnő († 1807)
 november 10. – Fekete János, császári-királyi kamarás és vezérőrnagy, műfordító, költő († 1803)
 november 15. – Johann Kaspar Lavater, svájci író, költő, teológus, filozófus († 1801)
 december 6. – Ürményi József, több vármegye főispánja, országbíró († 1825)

Halálozások 
 február 13. – Johann Joseph Fux, osztrák zeneszerző, zeneteoretikus, karmester és orgonista (* 1660)
 február 15. – Georg Raphael Donner, osztrák barokk szobrász (* 1693)
 március 19. – Jánosi Miklós, jezsuita szerzetes, tanár, író, hitszónok (* 1700)
 július 28. – Antonio Vivaldi, olasz zeneszerző (* 1678)
 szeptember 9. – Pauline Félicité de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője (* 1712)
 november 24. – Ulrika Eleonóra, svéd királynő (* 1688)
 december 19. – Vitus Bering, dán származású tengerész, az orosz haditengerészet kapitány-parancsnoka (* 1681)

18. század
1742



Események 
 február 12. - VII. Károlyt német-római császárrá koronázzák.
 április 13. – Georg Friedrich Händel fő műve, a Messiás című oratórium premierje Dublinban.
 május 17. - Az osztrák örökösödési háborúban a poroszok legyőzik az osztrákokat a chotusitzi csatában. 
 május 28. – Megnyitják a világ első fedett uszodáját Londonban.

Az év témái

1742 az irodalomban

1742 a tudományban

Születések 
 január 4. – Alexovics Vazul, pálos rendi szerzetes († 1796)
 február 2. – Barcsay Ábrahám, magyar királyi testőr, a klasszicista költészet egyik alakja, a magyar testőrírók közé tartozott († 1806)
 április 20. – Tessedik Sámuel, evangélikus lelkész, pedagógus, pedagógiai és gazdasági szakíró († 1820)
 május 8. – Jean-Baptiste Krumpholz, cseh hárfás és zeneszerző († 1790)
 július 1. – Georg Christoph Lichtenberg, német író, aforizmaszerző, matematikus, a kísérleti fizika professzora († 1799)
 augusztus 7. – Nathanael Greene, az Amerikai Kontinentális Hadsereg főtábornoka az amerikai függetlenségi háborúban († 1786)
 november 8. – Simai Kristóf, piarista szerzetes, író, szótáríró, az MTA levelező tagja († 1833)
 december 6. – Nicolas Leblanc francia orvos és kémikus († 1806)
 december 9. – Carl Wilhelm Scheele, svéd vegyész, aki több elemet is felfedezett, de kísérletei kései leközlése miatt hivatalosan nem őt tartják számon felfedezőként. († 1786) 
 december 13. – Farkas Ferenc, jezsuita rendi pap, költő († 1807)
 december 16. – Gebhard Leberecht von Blücher, porosz vezértábornagy (Generalfeldmarschall), a porosz haderő parancsnoka a Lipcsei Népek csatájában és waterlooi csatában († 1819)
 december 26. – Born Ignác, erdélyi származású osztrák geológus, felvilágosult tudós, udvari tanácsos († 1791)

Halálozások 
 január 14. – Edmond Halley, angol csillagász (* 1656)
 április 28. – Harruckern János György, német származású magyar nagybirtokos (* 1664)
 szeptember 19. – Baczoni Ince Máté, református lelkész (* 1679)

18. század
1744



Események

Határozott dátumú események 
 június 28. – Zsófia Auguszta Friderika anhalt-zerbsti hercegnő, a későbbi Nagy Katalin orosz cárnő felveszi az ortodox hitet.

Határozatlan dátumú események 
 A jezsuita szerzetesrend elkezdi építeni székesfehérvári rendházát.
 Megkezdődik a gödöllői Grassalkovich-kastély építése

Az év témái

1744 az irodalomban

1744 a tudományban

Születések 
 február 24. – Fjodor Fjodorovics Usakov, orosz tengernagy († 1817)
 április 11. – Jurij Japelj, a szlovén katolikus Biblia fordítója († 1807)
 június 22. – Johann Christian Polycarp Erxleben, német biológus, a német állatorvostan úttörője († 1777)
 augusztus 16. – Pierre Méchain, francia csillagász († 1804)
 augusztus 1. – Jean-Baptiste Lamarck, francia természettudós, az evolúcióelmélet előfutára († 1829)
 augusztus 25. – Johann Gottfried Herder, német költő, műfordító, teológus, filozófus († 1803)
 szeptember 25. – II. Frigyes Vilmos, porosz király († 1803)
 november 3. – Friedrich Ludwig Schröder, német színész és színigazgató († 1816)
 november 9. – Kovachich Márton György, jogtörténész, könyvtáros, forráskutató († 1821)
 november 30. – Karl Ludwig von Knebel német költő és műfordító († 1834)

Bizonytalan dátum
 Kelemen Imre, jogtudós († 1819)
 Wesselényi Zsuzsanna, naplóíró († 1800)

Halálozások 
 január 1. – Hellmár Antal, jezsuita szerzetes, tanár, író (* 1700)
 április 25. – Anders Celsius, svéd természettudós (* 1701)
 május 30. – Alexander Pope, angol költő (* 1688)
 október 17. – Bartolomeo Giuseppe Antonio Guarnieri, olasz hangszerkészítő (* 1698)
 október 31. – Leonardo Leo, olasz barokk zeneszerző (* 1694)
 december 8. – Marie-Anne de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője (* 1717)

18. század
1745



Események 
 május 6. – Mária Terézia aláírja a jászok kiváltságlevelét, így a jászok engedélyt kapnak a szabadságuk visszavásárlására; ez a Redemptio.
 szeptember 27. – A bassignanai csata, melyben a francia–spanyol haderő megveri a III. Károly Emánuel vezette osztrák–szárd hadsereget. 
 október 12. (Julián naptár szerint október 1.) – II. Tamar grúz királynőt és férjét, II. Tejmuráz kaheti királyt Mchetában Grúzia királyaivá koronázzák.
 december 25. – A drezdai osztrák–porosz béke megerősíti Poroszországot Szilézia birtokában.

Az év témái

1745 az irodalomban

1745 a tudományban

Születések 
 január 4. – Benkő Ferenc, református lelkész, mineralógus († 1816)
 január 6. – Jacques-Étienne Montgolfier, feltaláló, hőlégballon építő († 1799)
 február 14. – Sarah Lennox, Richmond 2. hercegének leánya, előbb Charles Bunbury, majd pedig George Napier felesége († 1826)
 február 18. – Alessandro Volta, olasz fizikus († 1827)
 március 28. – Spissich János, Zala vármegye alispánja, a magyar jakobinus mozgalom tagja, a varasdi szabadkőműves páholy főmestere († 1804)
 május 3. – Ráday Gedeon, koronaőr, főispáni helytartó, belső titkos tanácsos († 1801)
 június 4. – Mitterpacher Dániel Antal, róm. kat. püspök († 1823)
 szeptember 16. – Mihail Illarionovics Kutuzov, orosz tábornok, a napóleoni háborúk hőse († 1813)
 november 9. – Johann Michael Bach, német zeneszerző († 1820)
 november 13. – Valentin Haüy francia hivatalnok, gyógypedagógus, a világ első vakok iskolájának megszervezője († 1822)

Halálozások 
 március 18. – Robert Walpole, brit államférfi (* 1676)
 október 19. – Jonathan Swift, ír-angol író (* 1667)
 november 16. – Johann Lukas von Hildebrandt, osztrák építész (* 1668)
 december 6. – Esterházy Imre, gróf, katolikus főpap, főkancellár. Ő koronázta meg Mária Teréziát. (* 1663)

Jegyzetek 

18. század
1746



Események 
 Mária Terézia megalapítja a Theresianumot.
 Elkezdődik az első karnátakai háború.

Az év témái

1746 az irodalomban

1746 a tudományban

Születések 
 január 12. – Johann Heinrich Pestalozzi svájci pedagógus († 1827)
 január 24. – III. Gusztáv svéd király († 1792)
 január 25. – Félicité de Genlis francia írónő, hárfás és pedagógus († 1830)
 február 4. – Tadeusz Kościuszko lengyel szabadsághős († 1817)
 március 3. – Izabela Czartoryska hercegnő, a krakkói Czartoryski Múzeum megalapítója († 1835)
 március 30. – Francisco José de Goya y Lucientes spanyol festő († 1828)
 május 10. – Gaspard Monge francia matematikus († 1818)
 július 16. – Giuseppe Piazzi itáliai csillagász, matematikus és teológus, az első kisbolygó, a Ceres felfedezője († 1826)
 július 26. – Georg Heinrich Borowski német zoológus († 1801)
 augusztus 6. – Szluha György pálos szerzetes, római katolikus apát-plébános, Tolna vármegye táblabírája († 1820)
 szeptember 20. – Benyovszky Móric világutazó, felfedező, Madagaszkár királya, emlékiratíró († 1786)
 november 12. – Jacques Charles francia fizikus (Charles-törvény) († 1823)

Halálozások 
 május 25. – Temlin Mátyás, szlovén származású magyar író (* ?)
 július 5. – Ambrózy György, evangélikus prédikátor, szuperintendens (* 1698)
 július 9. – V. Fülöp spanyol király, francia királyi herceg, XIV. Lajos francia király unokája, Anjou hercege (1683–1710), spanyol király (1700–1746), a Bourbon-ház első tagja Spanyolország trónján (* 1683)
 augusztus 6. – VI. Keresztély, Dánia és Norvégia királya (* 1699)
 november 14. – Georg Wilhelm Steller, német botanikus, zoológus, orvos és kutató (* 1709)

18. század
1570



Események 
 II. Szelim oszmán szultán feladja a kelet-európai terjeszkedés tervét, ezzel véget ér az orosz-oszmán háború. A török hajóhadat a vihar szétszórja a Fekete-tengeren.
 Az oroszokkal kötött béke után nem sokkal újabb tatár-török invázió indul Oroszországba.
 II. János magyar király és Miksa magyar király megköti a speyeri szerződést, amely leszögezi, hogy Erdély a Magyar Korona elidegeníthetetlen része. János Zsigmond halála miatt a szerződés sohasem lépett életbe.

Az év témái

1570 a tudományban

1570 az irodalomban

Születések 
 április 13. – Guy Fawkes angol katona, római katolikus összeesküvő († 1606)
 október 4. – Pázmány Péter, író, esztergomi érsek († 1637)
 Szamosközy István (latinosan Zamosius) erdélyi magyar történetíró († 1612)
 Alvinczi Péter magyar református lelkész, hitvitázó († 1634)

Halálozások 
 november 27. – Jacopo Sansovino olasz szobrász és építész, a reneszánsz stílus képviselője (* 1486)

16. század