1990



Események

Január 
 január 1. – A Marković-kormány újabb gazdasági reformot vezet be Jugoszláviában. (Megteremti a dinár konvertibilitását, s ezzel az év közepére átmenetileg megfékezi az inflációt.)
 január 3. – Az amerikaiak letartóztatják a pápai nunciatúrára menekült panamai diktátort, Manuel Noriegát.
 január 5.
 Az Országgyűlés külügyi és honvédelmi bizottsága javasolja, hogy hatalmazzák fel a Minisztertanácsot, miszerint – a bécsi haderő–csökkentési tárgyalásokra tekintettel – szorgalmazza a Magyarországon állomásozó szovjet csapatok mielőbbi, lehetőleg az év végéig történő kivonását.
 Kirobban a Dunagate. (Az SZDSZ és a Fidesz képviselői nyilvánosságra hozzák, miszerint az állambiztonsági apparátus megfigyelte az MSZMP-vel, majd 1989 októbere után az MSZP-vel szemben álló pártokat.)
 január 9. – A KGST 45., szófiai ülésszakán Németh Miklós magyar és Nyikolaj Rizskov szovjet kormányfő elvi megállapodást köt a csapatkivonások ütemtervéről.
 január 15. – A bolgár parlament eltörli a Kommunista Párt 44 éves politikai hatalmi monopóliumát.
 január 16. – A szovjet Déli Hadseregcsoport kiüríti az esztergomi katonai kórházat, melyet az egykori szemináriumban és az ehhez kapcsolódó egyházi épületben rendeztek be. (A felújításra szoruló óriási műemlékegyüttest a katolikus egyház kapta vissza.)
 január 18. – Feloszlatják a Belügyminisztérium III/III. Csoportfőnökségét.
 január 19. – Kárpátalján megalakul a Kárpáti Ruszinok Szövetsége (KRSz). (Első elnöke ifj. Tomcsányi Mihály, Ungvár akkori főépítésze lett.)
 január 20–22. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) XIV. – utolsó, félbeszakadt – kongresszusa.
 január 21. – A Nyilvánosság az Erőszak Ellen és a Független Magyar Kezdeményezés közös nyilatkozatot ad ki a nemzetiségi kérdés demokratikus, a jogállam normáinak megfelelő megoldásáról Csehszlovákiában.
 január 23. – Németh Miklós kormányfő a parlamentben bejelenti, hogy szovjet–magyar szakértői tárgyalások kezdődnek a lehető legrövidebb időn belüli teljes csapatkivonásról.

Február 
 február 6. – Az SZKP Központi Bizottságának ülésén Mihail Gorbacsov bejelenti, hogy a reformok közé tartozik az SZKP vezető szerepének feladása és a politikai pluralizmus bevezetése is.
 február 8. – a honvédelmi miniszter felhívja a szovjet Déli Hadseregcsoport parancsnokát, hogy február–április közepéig (a hazai politikai választási kampány idején) kiképzési gyakorlatot csak a helyőrségeikben folytassanak.
 február 10. – A január 15-étől folyó tárgyalások eredményeként megszületik a csehszlovák–szovjet megállapodás, miszerint a szovjet csapatok nagy része május végéig – a csehszlovákiai választásokig – elhagyja az országot.
 február 11. – Nelson Mandela, dél-afrikai fekete aktivista 27 évi fogság után kiszabadul.
 február 11–13. – A NATO és a Varsói Szerződés országainak külügyminiszterei, más EBEÉ országok megfigyelőivel együtt, Ottawában megtartják a „Nyitott Égbolt” konferenciát.
 február 12.-február 14. – Zavargások a tádzsik fővárosban, Dusanbéban, amely a tádzsik polgárháború előszele.
 február 14. – Átalakul a Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnöksége. (A kémelhárításból Nemzetbiztonsági – később Alkotmányvédelmi –, a III/I-es, hírszerzési csoportfőnökségből Információs, míg a III/IV-es, katonai elhárítási csoportfőnökségből Katonai Biztonsági Hivatal (KBH) lett.)
 február 22.
 Prágában Csehszlovákia és a Szovjetunió képviselői megállapodást írnak alá a szovjet csapatok kivonásáról 1991. július 1-jéig.
 Szlovénia úgy határoz, hogy nem fizeti be a szövetségi költségvétésbe a rá eső teljes összeget.

Március 
 március 2. – Együttélés néven magyar politikai mozgalom alakul Pozsonyban, Duray Miklóssal az élen.
 március 3. – Jiří Diensbier csehszlovák külügyminiszter a NATO–központba látogat és megbeszélést folytat Manfred Wörner NATO–főtitkárral.
 március 7. – A szlovén parlament törli a köztársaság nevéből a szocialista jelzőt.
 március 11. – A litván parlament a Szovjetunióból való kilépésre és a függetlenségre szavaz.
 március 12. – A Veszprém megyei Hajmáskéren állomásozó harckocsizó alakulat elindításával megkezdődik a szovjet csapatok kivonulása Magyarországról.
 március 14.
 Sebastian Kräuter püspök került a Temesvári egyházmegye élére.
 Parlament jegyzőkönyvébe bejegyezik, hogy Mindszenty József hercegprímás egy koncepciós per áldozata volt.
 március 15. – Mihail Gorbacsov lesz a Szovjetunió elnöke.
 március 17. – A Varsói Szerződés prágai külügyminiszteri ülése támogatja, hogy továbbra is fennmaradjon mind a NATO, mind a Varsói Szerződés.
 március 18. – Az NDK első szabad választásán a túlnyomó többség a konzervatív „Szövetség Németországért”-ra szavaz és ez válik a jövőbeni német egyesítési folyamat kulcsává.
 március 19–21. – Marosvásárhelyi etnikai zavargások.
 március 21. – Krzysztof Skubiszewski lengyel külügyminiszter látogatást tesz a NATO–központban és tárgyal Manfred Wörner NATO–főtitkárral, valamint a NATO–tagországok állandó képviselőivel.
 március 25.
 Az országgyűlési választások első fordulója.
 Népszavazás Észtországban – a polgárok a Szovjetuniótól való elszakadás mellett döntenek.
 március 26. – A csehszlovák kormány elrendeli az Ausztriával és az NSZK-val határos területén telepített létesítmények lebontását.
 március 27. – Portugália és Spanyolország belép a Nyugat-európai Unióba.
 március 30. – A Szlovák Nemzeti Párt tüntetést szervez az önálló szlovák államért.

Április 

 április 8. – Az országgyűlési választások második fordulója – eredményeképpen a Magyar Demokrata Fórum küldheti be a legtöbb képviselőt az új országgyűlésbe.
 április 12. – Az NDK koalíciós kormánya támogatja az NSZK-val való egyesülést és azt, hogy az egyesült ország a NATO tagja legyen.
 április 20. – A csehszlovák szövetségi gyűlés az ország elnevezését Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaságra változtatja.
 április 20–22. – II. János Pál pápa Csehszlovákiába látogat.
 április 22–23. – Parlamenti választások első fordulója Horvátországban.
 április 25. – A Discovery űrrepülőgép személyzete 600 km magasságon Föld körüli pályára állítja a Hubble űrtávcsővet.

Május 
 május 2. – Megalakul a Magyarország 1944. március 19-i német megszállását követő első szabadon választott Országgyűlés. 
 május 2. – Göncz Árpád előbb ideiglenes, majd augusztus 3-ától választott köztársasági elnök lesz.
 május 3. – George Bush amerikai elnök bejelenti, hogy hatályon kívül helyezte az Európában lévő atomtüzérség és a Lance rakéták modernizálásának programját.
 május 4.
 A lett parlament kihirdeti az ország függetlenségét.
 Tito halálának 10. évfordulóján tiltakozó megmozdulás Belgrádban Tito kultusza ellen.
 május 6. – Parlamenti választások második fordulója Horvátországban, amely a Horvát Demokratikus Közösség (HDZ) győzelmét hozza.
 május 9–10. – A NATO védelmi miniszterek és az Atomtervező Csoport Kananaskisban tartó ülésén megtárgyalják az európai politikai választások hatását a NATO biztonságpolitikájára.
 május 15. – Borisav Jović váltja Janez Drnovšeket a jugoszláv államelnöki székben.
 május 18. – Rehabilitálják Mindszenty Józsefet.
 május 22. – Létrejön az egységes Jemen.
 május 23. – Megalakul az Antall-kormány.
 május 25. – A KÖJÁL egy helyszíni ellenőrzés során bezárja a nagytétényi Metallochemia telephelyet.
 május 30. – A horvát sabor (parlament) Franjo Tuđmant választja meg köztársasági elnöknek, Stjepan Mesić vezetésével pedig a HDZ alakít kormányt.

Június 
 június 5. – 35 ország külügyminisztereinek részvételével kerül sor az EBEÉ emberi dimenziójának második konferenciájára Koppenhágában, ahol elfogadják Albánia megfigyelői státuszát.
 június 7–8. – Az Észak-atlanti Tanács ülést tart a skóciai Turnberry-ben.
 június 8. – Cseh-Szlovákiában lezajlanak az első többpárti választások a szövetségi gyűlésbe. (A választásokon a cseh országrészben a Polgári Fórum, Szlovákiában a Nyilvánosság az Erőszak Ellen szerezi meg a legtöbb szavazatot.)
 június 13. – „Bányászjárás” Romániában.
 június 21. – Megalakul a Budapesti Értéktőzsde.
 június 27. – Cseh-Szlovákiában ismét Marián Čalfa alakít kormányt.
 június 29. – Jeszenszky Géza magyar külügyminisztert Manfred Wörner NATO–főtitkár fogadja a NATO–központban.

Július 
 július 1. – Az NDK és az NSZK vám- és valutaközösségre lép.
 július 2.
 A koszovói parlament albán többsége kikiáltja a „Koszovói Köztársaságot” (még Jugoszlávián belül).
 Szlovénia elfogad egy szuverenitási nyilatkozatot, amellyel lazít a jugoszláv szövetségi kapcsolatokon.
 július 5.
 A cseh-szlovák szövetségi gyűlés újfent Václav Havelt választja köztársasági elnökké. (Mandátuma – akárcsak a kormányé – két évre szól.)
 Szerbia feloszlatja a koszovói törvényhozást.
 július 6. – A NATO állam- és kormányfői Londonban közzéteszik a „londoni nyilatkozatot”, a NATO átalakításáról, a közép- és kelet-európai országokkal való együttműködésről.
 július 10. – Markus Meckel, az NDK külügyminisztere látogatást tesz a NATO–központban.
 július 13–17. – Manfred Wörner, a NATO főtitkára Moszkvába látogat – Eduard Sevardnadze külügyminiszter meghívására – és a szovjet vezetőkkel tárgyalásokat folytat a „londoni nyilatkozat”-ról.
 július 16. – Helmut Kohl német kancellár és Mihail Gorbacsov orosz elnök megállapodnak a német szuverenitás helyreállításában és teljes jogú német NATO tagságban.
 július 16–17. – A Szerb Kommunisták Szövetsége felveszi a Szerb Szocialista Párt nevet, melynek vezetője Slobodan Milošević.
 július 17. – Párizsban befejeződik a „kettő plusz négy” konferencia Németország egyesítéséről.
 július 18. – Antall József magyar miniszterelnök látogatást tesz a NATO–központban.
 július 27. – Az utolsó Citroën 2CV a portugáliai Mangualdében elhagyja a termelési csarnokot. Összesen 5 114 966 darab készült belőle.
 július 29. – Népszavazás a köztársasági elnök megválasztásának módjáról.

Augusztus 
 augusztus 2. – Irak lerohanja Kuvaitot, megkezdődik az öbölháború.
 augusztus 3. – Göncz Árpád 5 évre a Magyar Köztársaság elnöke lesz.
 augusztus 6. – Az ENSZ BT közli, hogy szankciókat foganatosít Irak ellen, és követeli Bagdadtól, hogy vonja ki csapatit a megszállt Kuvaitból.
 augusztus 7. – Az észt parlament módosítja a köztársaság nevét, alkotmányát és visszaállítja a háború előtti nemzeti zászlót és a himnuszt.
 augusztus 7. – Iraki nyomásra bejelentik a Kuvaiti Köztársaság megalakulását (egy napra rá meghirdetik az egyesülést Irakkal)
 augusztus 8. – Az ENSZ BT semmisnek nyilvánítja Irak Kuvait de facto annektálására vonatkozó bejelentését.
 augusztus 10. – Az Észak-atlanti Tanács rendkívül ülést tart, amelyen a tagállamok külügyminiszterei konzultációt folytatnak az Öböl-beli fejleményekről.
 augusztus 11. – A 93. Vegyes Repülőszázad felveszi vitéz Háry László nevét.
 augusztus 17. – „Rönkforradalom” a horvátországi Kninben.
 augusztus 22. – Az NDK törvényhozó testülete megszavazza az NDK és az NSZK október 3-án történő egyesítését és egyetért a szabad választások december 2-ai megtartásával az egyesített Németországban.
 augusztus 28. – Bejelentik a Kuvaiti Köztársaság hivatalos egyesülését Irakkal; létrejön a kuvaiti kormányzóság, mint Irak tartománya.

Szeptember 
 szeptember 1. – A Honvédelmi Minisztérium szervezetében megalakul a HM Védelmi Hivatal jogelődje, a Védelmi Koordinációs Iroda.
 szeptember 4. – A Nyugat-európai Unió 9 tagállama egyetért az Öböl-beli koordinált tengeri hadműveletekkel az Irak elleni nemzetközi embargó érvényesítése céljából. A Nyugat-európai Unió tagja és más országok erőket küldenek a térségbe.
 szeptember 5–8. – Manfred Wörner NATO–főtitkár a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaságba látogat, ahol tárgyalásokat folytat az elnökkel, a miniszterelnökkel és az országgyűlés elnökével.
 szeptember 10. – James Baker amerikai külügyminiszter az Észak-atlanti Tanács rendkívüli miniszteri ülését tájékoztatja az Öböl-válsággal kapcsolatos amerikai–szovjet csúcstalálkozóról.
 szeptember 28. – Új alkotmány Szerbiában.

Október 
 október 1. – Az augusztus 19-én és szeptember 2-án tartott népszavazás eredményére hivatkozva a horvátországi szerbek Szerb Nemzeti Tanácsa Kninben kikiáltja a szerb kisebbség autonómiáját, és függetlennek nyilvánítja magukat Horvátországtól.
 október 1–2. – New Yorkban az EBEÉ külügyminisztereinek konferenciáján határozatban ítélik el a Kuvait elleni iraki agressziót.
 október 2.
 Az egykori szövetségesek (Nagy-Britannia, Franciaország, Szovjetunió és az USA) megszüntetik Berlin négyhatalmi megszállását.
 A cseh-szlovák parlament törvényt alkot az állam által 1955 és 1962 között kisajátított kisvállalatok visszaszolgáltatásáról eredeti tulajdonosaiknak.
 Strasbourgban az Európa Tanács parlamenti közgyűlése határozatban javasolja Magyarország felvételét a szervezetbe. (A teljes jogú tagságról november 6-án Rómában dönt a miniszteri bizottság.)
 október 3.
 Németország ismét egységes: egyesül az NDK és az NSZK.
 Az Észak-atlanti Tanács üdvözli az egyesített Németországot, mint a NATO teljes jogú tagját.
 James Baker amerikai és Eduard Sevardnadze szovjet külügyminiszter New Yorkban elvi megállapodásra jut az európai hagyományos fegyverek és haderők csökkentéséről szóló szerződés kérdésében, és haladást ér el a hadászati nukleáris támadófejek csökkentése területén.
 október 4. – Berlinben, a Reichstag épületében megtartják a 144 keletnémet képviselő csatlakozásával 663 tagúvá bővült Szövetségi Gyűlés (Bundestag) háború utáni első ülését.
 október 5. – A jugoszláv államelnökség felhatalmazására a hadsereg egységei elfoglalják a szlovén védelmi parancsnokság ljubljanai központját, miután Szlovénia bejelentette, hogy nem hajlandó védelmi erőit a jugoszláv hadsereg parancsnoksága alá helyezni.
 október 14.
 A 14 keletnémet megyéből megalakul Németország öt új tartománya.
 Tartományi választások Németország keleti tartományaiban. (Mecklenburg-Elő-Pomerániában, Szász-Anhaltban, Türingiában és Szászországban a CDU, Brandenburgban az SPD győzedelmeskedik.)
 október 15. – Mihail Gorbacsovot Nobel-békedíjjal tüntetik ki.
 október 23. – Petre Roman román miniszterelnököt a NATO-ban fogadja Manfred Wörner főtitkár.
 október 24. – A magyar Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek nyilvánítja a halálbüntetést.
 október 25.
 Taxisblokád Magyarországon.
 A szlovák parlament hosszas vita, nagyarányú nacionalista sajtókampány után, a nyomásgyakorló tüntetések ellenére is a régóta tervezett nyelvtörvény liberálisabb változatát fogadja el. (Ám ez is csak akkor teszi lehetővé kisebbségi – magyar – nyelv használatát, ha a szóban forgó kisebbség aránya az adott területen eléri vagy meghaladja a 20%-ot. a törvény elfogadására a szlovák nacionalista erők tiltakozó akciókkal válaszolnak.)
 október 25–26. – Mihail Mojszejev, szovjet honvédelmi miniszter első helyettese, vezérkari főnök a NATO-ba látogat.
 október 26. – Für Lajos honvédelmi miniszter látogatást tesz a NATO–központban.
 október 28. – Tüntetés a taxisblokádon át.
 október 31.- Demszky Gábort  megválasztják Budapest főpolgármesterének

November 
 november 6. – Magyarország és Horvátország az Európa Tanács teljes jogú tagjává válik.
 november 7. – A november 7-ei ünnepség alatt Alekszandr Smonov merényletet kísérel meg Mihail Szergejevics Gorbacsov szovjet elnök ellen.
 november 8. – 100 000 amerikai katonát vezényelnek a Perzsa-öbölbe.
 november 11.
 Pozsgay Imre kilép a Magyar Szocialista Pártból.
 A parlamenti választások első fordulója Macedóniában.
 november 12. – Megkoronázzák Akihitót, Japán 125. császárát.
 november 13. – Elkészül az első ismert World Wide Web oldal. (Sir Tim Berners-Lee Genfben, a CERN magkutató központban fejlesztette ki a világ első webböngésző programját.)
 november 14.
 A magyar kormány nevében Keresztes K. Sándor környezetvédelmi miniszter aláírja a megállapodást a nagymarosi beruházás osztrák részvételének megszűnéséről. (2,65 milliárd schilling kártérítés-fizetési kötelezettséggel)
 Kilép az MDF-ből a szervezet első elnöke, Bíró Zoltán.
 november 17.
 Az EBEÉ tárgyalófelek elfogadják a bécsi bizalom- és biztonságépítő intézkedés (CSBMs) nevű dokumentumot.
 George Bush amerikai elnök Cseh-Szlovákiába látogat.
 november 18.
 Parlamenti választások első fordulója Bosznia-Hercegovinában.
 A parlamenti választások második fordulója Macedóniában. (A nacionalista pártok relatív többséghez jutnak.)
 november 19. – A Varsói Szerződés és a NATO tagállamai Párizsban aláírják a CFE-szerződést.
 november 21. – Victor Vasarely festőművész a budapesti Képzőművészeti Főiskola díszdoktora lesz.
 november 22–25. – Manfred Wörner NATO–főtitkár Magyarországra látogat.
 november 23. – Cseh-Szlovákiában lezajlanak a helyhatósági választások. (Csehországban a Polgári Fórum győz, Szlovákiában a Kereszténydemokrata Mozgalom megelőzi a Nyilvánosság az Erőszak Ellent. Jelentős választási sikert könyvelhetnek el a magyar pártok, kiváltképp az Együttélés Politikai Mozgalom.)
 november 25. – Parlamenti választások második fordulója Bosznia-Hercegovinában. (A választásokon a muzulmán Demokratikus Akció Pártja győz a Szerb Demokrata Párt és a Horvát Demokrata Közösség pártja előtt. A köztársaság elnökévé a muzulmán Alija Izetbegovićot választják.)
 november 26. – Mihail Szergejevics Gorbacsov felszólítja Irakot, hogy hagyja el a megszállt Kuvait területét.
 november 26–28. – Az Észak-atlanti Tanács londoni értekezletén társult küldött státuszt kap a szovjet, a bolgár, a csehszlovák, a magyar és a lengyel parlamenti küldöttség.
 november 28. – Margaret Thatcher lemond az angol miniszterelnöki posztról.
 november 29.
 Budapesten megnyílik az Európai Közösség diplomáciai képviselete (első nagykövete Hans Beck).
 Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1991. január 15-ei hatállyal katonai ultimátumot intéz Irakhoz Kuvait miatt.

December 
 december 2. – Parlamenti választás Németországban. (A konzervatív–liberális koalíció megőrizte többségét, Helmut Kohl minden német kancellárja lett.)
 december 6–7. – A Védelmi Tervező Bizottság és az Atomtervező Csoport miniszteri ülést tart Brüsszelben. A védelmi miniszterek támogatják az ENSZ 678-as határozatát, amely követeli az iraki csapatok visszavonását Kuvaitból és az új NATO stratégiai koncepció kidolgozását.
 december 9. – Elnök- és parlamenti választások első fordulója Szerbiában és Crna Gorában.
 december 11. – Az Albán Kommunista Párt – 45 évi egypárti diktatúra után – bejelenti, hogy törvényesíti a politikai ellenzék pártjait.
 december 17–18. – Az Észak-atlanti Tanács brüsszeli ülésén a külügyminiszterek áttekintik a júliusi londoni csúcstalálkozó óta eltelt eredményeket és nyilatkozatot adnak ki az Öböl-válságról.
 december 20. – Lemond Eduard Sevardnadze szovjet külügyminiszter.
 december 21. – A horvátországi szerbség kikiáltja a „Krajnai Szerb Autonóm Körzet”et.
 december 22. – Új alkotmány Horvátországban.
 december 23.
 Elnök- és parlamenti választások második fordulója Szerbiában és Crna Gorában. (A győzelmet a kommunista utódpártok, ill. jelöltjeik szerzik meg. Szerb elnök Slobodan Milošević lett.)
 A jugoszláv államelnökség által alkotmányellenesnek nyilvánított népszavazás Szlovéniában, amely 93,2%-os részvétel mellett a szavazók 88,2%-a támogatja Szlovénia függetlenségét.
 december 26. – A szlovén képviselőház kinyilvánítja az ország függetlenségét.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A demokratizálódás első lépcsőjeként községtanácsi választásokat rendeznek Nigériában.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1990-ben

1990 a filmművészetben 
 Ebben az évben készült el a Garfield a képzelet szárnyán (Garfield és barátai – Az álmodozó cica) (Garfield's Feline Fantasies)

1990 a tudományban

1990 a légi közlekedésben

1990 a vasúti közlekedésben

1990 az irodalomban 
 Megjelenik Mark Carwardine – Douglas Adams: Utoljára látható c. könyve
 Megjelenik John Lloyd – Douglas Adams: Az Élet mélyebb értelme c. könyve
 Kiadják Kertész Imre – Kaddis a meg nem született gyermekért c. könyvét
 Somlyó György – Palimpszeszt (versek), Orpheusz
 Somlyó György – Párizsi kettős (regény), Szépirodalmi

1990 a zenében 
 Tré Cool csatlakozik a Green Day együtteshez.
 Megalakul a Republic.
 Fellép a Népstadionban az Illés-együttes mint első magyar rockzenekar
 Madonna hatalmas sikert arat Vogue című dalával, és botrányt kavar Justify My Love című dalával és videóklipjével.
 Megalakul a Tool
 Megalakul a C.A.F.B. együttes
 A svéd Roxette a poptörténelem egyik legsikeresebb dalával tarol, melynek címe It Must Have Been Love. A dal a Pretty Woman/Micsoda Nő! betétdalaként is hallható.
 Bonanza Banzai a tini lányok nagy fiú csapata elérte pályája csúcsát 1990-ben, amikor piacra dobta A Jel című dalukat ami hatalmas sikereket ért el.
 Metál az ész című metál számmal rukkolt elő az egyik legsikeresebb heavy metál fiúbanda.
 Csuka Mónika elénekelte a Sirályok sírnak című szerelmes számot.
 Első Emelet bemutatta a Kis generáció sláger számát, ami után sokan felfigyeltek a srácokra.

Albumok 
 Blind Guardian: Tales from the Twilight World
 Cseh Tamás–Bereményi Géza: Új dalok
 Depeche Mode: Violator
 Enigma: MCMXC a.D.
 Gary Moore: Still Got the Blues
 George Michael: Listen Without Prejudice Vol. 1
 Green Day: 39/Smooth
 Fleetwood Mac: Behind the Mask 
 Iron Maiden: No Prayer for the Dying
 Kylie Minogue: Rhythm of Love
 Illés: Illés Népstadion I.
 Madonna: I’m Breathless / The Immaculate Collection
 Mariah Carey: Mariah Carey
 Kim Wilde: Love Moves
 Kovács Kati: Szólj rám, ha hangosan énekelek
 Napoleon Boulevard: Legyetek jók, ha tudtok
 Paula Abdul: Shut Up and Dance
 Pet Shop Boys: Behaviour
 Sinéad O’Connor: I Do Not Want What I Haven’t Got 
 Robert Plant: Manic Nirvana
 Roger Waters: The Wall Live in Berlin
 Tankcsapda: Punk & Roll 
 Tanita Tikaram: The Sweet Keeper
 Thalía: Thalía
 Vincze Lilla: Lilla és Czigi
 Whitney Houston: I’m Your Baby Tonight
 Jon Bon Jovi: Blaze of Glory
 Retro zenék – 90s évek Retro zenéi

1990 a sportban 
 Ayrton Senna megszerzi második Formula–1-es világbajnoki címét a McLaren-Honda csapattal.
 június 8. – július 8. 1990-es labdarúgó-világbajnokságot, NSZK nyeri az Olaszországban, immár harmadik alkalommal világbajnok.
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub 19. bajnoki címe.

1990 a televízióban 

 Filmre viszik Brösel német képregényrajzoló Werner: Beinhart című munkáját.

1990 a jogalkotásban

1990 új világörökségi helyszínei

Születések 

 január 2. – Alan Hale Jr. amerikai színész
 január 4.
 Daniel Keatings angol tornász
 Peter de Cruz svájci curlingjátékos
 január 7.
 Liam Aiken amerikai színész
 Elene Gedevanisvili grúz műkorcsolyázónő
 Gregor Schlierenzauer osztrák síugró
 január 10. – Szabó Bence magyar labdarúgó
 január 14. – Szilágyi Áron magyar kardvívó
 január 15. – Vjacseszlav Vojnov orosz jégkorongozó
 január 18. – Dimitrij Kugrisev orosz jégkorongozó
 január 24. – Irie Rjószuke japán úszó
 január 25. – Marco Koch német úszó
 január 26. – Sergio Pérez mexikói autóversenyző
 január 27. – Maria-Elena Papasotiriou görög műkorcsolyázónő
 január 28. – Dombai Viktor magyar labdarúgó
 január 30. – Jake Thomas amerikai színész
 február 7.
 Mérovée Ephrem monacói műkorcsolyázónő
 Steven Stamkos kanadai jégkorongozó
február 8. – Klay Thompson amerikai olimpiai-, és világbajnok kosárlabdázó
 február 10. – Bor Katalin magyar úszónő
 február 14. – Brett Dier amerikai színész
 február 15. – Charles Pic francia Formula–1-es pilóta
 február 16. – Erdélyi Balázs magyar vízilabdázó
 február 19. – Jurij Kunakov orosz műugró
 február 24. – Randy Krummenacher svájci motorversenyző
 február 27. – Arina Martinova orosz műkorcsolyázó
 március 4.
 Andrea Bowen amerikai színésznő
 Draymond Green amerikai olimpiai bajnok kosárlabdázó
 Arianna Vanderpool-Wallace Bahama-szigeteki úszónő
 Fran Mérida, spanyol (katalán) labdarúgó
 március 5. – Anastasia Aksenova orosz úszónő
 március 11. – Reiley McClendon amerikai színész
 március 17. - Hozier, ír zenész, énekes, dalszövegíró
 március 23. – Jaime Alguersuari spanyol autóversenyző
 március 25. – Makszim Csugyinov orosz jégkorongozó
 március 30.
 Simon András magyar labdarúgó
 Michal Březina cseh műkorcsolyázó
 április 4. – Furkan Andıç török színész
 április 8. – Fehérvári Gábor Alfréd magyar énekes, műsorvezető
 április 9. – Kristen Stewart amerikai színésznő
 április 10. – Alex Pettyfer angol színész, a 001: Az első bevetés főszereplője
 április 12.
 Francesca Halsall angol úszónő
 Jevgenyij Kuznyecov orosz műugró
 április 15. – Emma Watson angol színésznő
 április 16.
 Reggie Jackson olasz születésű amerikai kosárlabdázó
 Calvin Kang szingapúri sprinter
 április 23. – Dev Patel angol színész
 április 24. – Muri Enikő magyar énekesnő
 április 25. – Jean-Éric Vergne francia autóversenyző
 április 28. – Törőcsik Franciska magyar színésznő
 május 2. – Ozan Dolunay török színész
 május 6. – Gulácsi Péter magyar labdarúgó
 május 8. – Anasztászija Zujeva orosz úszónő
 május 16. – Thomas Sangster angol színész
 május 25. – Nyikita Filatov orosz jégkorongozó
 május 26.
 Ryan Napoleon ausztrál úszó
 Matthieu Rosset francia műugró
 május 30. – Dara Eszter magyar úszónő
 június 11. – Christophe Lemaitre francia futó
 június 13. – Aaron Taylor-Johnson amerikai színész
 június 14. – Jeinkler Aguirre kubai műugró
 június 20. – Iváncsik Ádám kézilabdázó
 június 21. – JaMychal Green amerikai kosárlabdázó
 június 24. – Richard Sukuta-Pasu német labdarúgó
 július 4. – David Kross német színész
 július 11. – Connor Paolo amerikai színész
 július 15. – Bata Adrienn magyar énekesnő
 július 16. – James Maslow amerikai színész, énekes
 július 25.
 Alexianne Castel francia úszónő
 Kovács Henri magyar díjugrató
 július 26. – Baradlay Viktor magyar szinkronszínész
 július 29. – Ivan Lenđer szerb úszó
 augusztus 9. – Bill Skarsgård svéd színész
 augusztus 10. – Lucas Till amerikai színész
 augusztus 20. – Öykü Karayel török színésznő
 augusztus 21. – Földi Csaba magyar rocksztár
 augusztus 23. – Szilágyi Csaba szerb úszó
 augusztus 24. – Yağmur Tanrısevsin török színésznő
 augusztus 25. – Aras Bulut İynemli török színész
 augusztus 29. – Nicole Gale Anderson amerikai színésznő
 szeptember 2. – Balog Gábor magyar úszó
 szeptember 20. – Móczó Norbert magyar labdarúgó
 szeptember 22. – Akın Akınözü török színész
 szeptember 23. – Omar Jasim bahreini úszó
 október 8. – Natasha Moodie jamaicai úszónő
 október 9. – Dominik Märki svájci curlingjátékos
 október 11. – Edickson Contreras venezuelai műugró
 október 19.
 Pere Tutusaus spanyol motorversenyző
 Devin Keaton amerikai színész
 október 21. – Ricky Rubio spanyol kosárlabdázó
 október 29. – Amarna Miller Spanyol színésznő
 november 2. – Kendall Schmidt amerikai színész, énekes
 november 9. – Balogh Máté zeneszerző
 november 14. – Jessica Jacobs ausztrál színésznő, énekesnő († 2008)
 november 15. – Baráth István magyar szinkronszínész
 november 23. – Aljona Igorevna Leonova orosz műkorcsolyázó
 november 26. – Rita Ora angol énekesnő, színésznő
 november 27. – Shane Haboucha amerikai színész
 december 17. – Folashade Abugan nigériai atléta
 december 18.
 Lakatos Gábor, az Érdi Spartacus SC birkózója († 2008)
 Major Balázs magyar műkorcsolyázó
 december 22. – Jean-Baptiste Maunier francia színész, énekes
december 22. – Török Tamás magyar színész, énekes
 december 24. – Oguntoye Viktória, magyar válogatott kézilabdázó
 december 28. – Szabó Milán magyar biatlonista

Halálozások  
 január 6. – Pavel Alekszejevics Cserenkov, Nobel-díjas szovjet fizikus (* 1904)
 január 16. – Ipper Pál, újságíró (* 1927)
 január 25. – Ava Gardner, amerikai színésznő (* 1922)
 január 27. – Borsos Miklós, szobrászművész, képzőművész, grafikus (* 1906)
 február 2. – Paul Ariste, észt nyelvészprofesszor (* 1905)
 február 7. – Karády Katalin színésznő (* 1910)
 február 23. – Jose Napoleon Duarte, El Salvador elnöke (* 1925)
 február 23. – James M. Gavin, az Egyesült Államok legfiatalabb tábornoka a II. világháború folyamán (* 1907)
 február 24. – Sandro Pertini, olasz újságíró, partizán, politikus valamint Olaszország köztársasági elnöke 1978 és 1985 között (* 1896)
 március 6. – Id. Dohy János (korábban ifj. Göllner János), növénypatológus, tanár (* 1905)
 március 20. – Lev Jasin, szovjet labdarúgó kapus (* 1929)
 március 24. – An Wang, a számítástechnika úttörője (* 1920)
 április 3. – Sarah Vaughn, amerikai énekesnő (* 1924)
 április 4. vagy 5., – Vermes Miklós Kossuth-díjas középiskolai fizika-, kémia- és matematikatanár, kiváló tankönyvíró és kísérletező (* 1905)
 április 15. – Greta Garbo, svéd filmsztár (* 1905)
 április 25. – Dexter Gordon, amerikai jazz-zenész (* 1923)
 május 16. – Sammy Davis Jr., amerikai előadó (* 1925)
 május 16. – Jim Henson, a Muppet Show alkotója (* 1936)
 május 22. – Rocky Graziano, amerikai ökölvívó (* 1919)
 június 8. – Rex Harrison, amerikai színész (* 1908)
 június 25. – Szathmáry György, költő, műfordító. (* 1928)
 július 29. – Bruno Kreisky, Ausztria külügyminisztere, kancellárja (* 1911)
 augusztus 17. – Abody Béla, magyar író, műfordító, kritikus, humorista (* 1931)
 augusztus 27. – Stephen „Stevie” Ray Vaughan, amerikai blues gitáros (* 1954)
 szeptember 6. – Bereznai Gyula, matematikus (* 1921)
 szeptember 26. – Alberto Moravia, olasz író (* 1907)
 szeptember 28. – Darányi József, atléta (* 1905)
 október 9. – Ottlik Géza, író, nemzetközi szintű bridzsjátékos, szakíró. (* 1912)
 október 14. – Leonard Bernstein, amerikai zeneszerző és karmester (* 1918)
 október 15. – Berczelly Tibor, olimpiai bajnok vívó (* 1912)
 október 16. – Art Blakey jazz, dobos (* 1919)
 október 23. – Louis Althusser, francia marxista filozófus (* 1918)
 október 27. – Ugo Tognazzi, olasz színész és rendező (* 1922)
 október 27. – Xavier Cugat, katalán-kubai zenekarvezető (* 1900)
 november 7. – Lawrence Durrell, brit író (* 1912)
 november 15. – Kovács Jenő magyar állatorvos, gyógyszerkutató, egyetemi tanár (* 1910)
 november 23. – Roald Dahl, walesi író, a „Meghökkentő mesék” szerzője (* 1916)
 november 23. – Szécsi Margit, magyar József Attila-díjas költőnő (* 1928)
 november 26. – Fung Yu-lan, kínai filozófus (* 1895)
 december 2. – Aaron Copland, amerikai zeneszerző (* 1900)
 december 14. – Friedrich Dürrenmatt, svájci író (* 1921)
 december 31. – Vaszilij Lazarev, szovjet űrhajós (* 1928)

Jegyzetek

Források 
  
  
  

 
20. század