alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1612



Események 
 január 20.–november 4. – Népfelkelés Moszkvában, mely elűzi a lengyel csapatokat.
 március 2. – A kozákok elismerik az Ál-Dmitrijt – III. Dimitrijként – cárnak.
 május 10. – Sáh Dzsahán mogul sah  feleségül veszi Mumtáz Mahalt.
 május 23/25. – A szicíliai-nápolyi flotta győzedelmeskedik a tunéziai felett La Goulette városánál.
 június 13. – II. Mátyást német-római császárrá koronázzák.
 november 30. – A swally-i csata – a Brit Kelet-indiai Társaság és portugál csapatok között –, amely brit győzelemmel ér véget.

Az év témái

1612 a tudományban

1612 az irodalomban

Születések 
 február 9. – Pier Francesco Mola svájci születésű itáliai festő, grafikus († 1666)
 június 16. – IV. Murád, az Oszmán Birodalom szultánja († 1640)

Halálozások 
 január 20. – Rudolf magyar király, német-római császár (* 1552)
 március 29. – Szamosközy István (latinosan Zamosius) történetíró (* 1570)
 június 8. – Hans Leo Hassler német zeneszerző és orgonista (* 1564)
 október 16. – Michael Weiss, Brassó főbírája, krónikaíró (* 1569)

Jegyzetek 

17. század
Pjotr Leonyidovics Kapica

Pjotr Leonyidovics Kapica (oroszul: Пётр Леонидович Капица; 1894. július 8. – 1984. április 8.) szovjet mérnök, atomfizikus, akadémikus.

1978-ban megosztott fizikai Nobel-díjat kapott az alacsony hőmérsékletek fizikája terén végzett úttörő jellegű kutatásaiért. Egyik kezdeményezője a Pugwash-konferenciák nevű, az atomfegyverek betiltását célul kitűző tudósmozgalomnak, amiért 1995-ben Nobel-békedíjat kapott.

1986-ban jelent meg Magyarországon az „Érdekes fizikai problémák” című könyve, amelyben három előadása is megtalálható.

Életrajza 

A Kotlin-szigeten fekvő, napjainkban Szentpétervárhoz tartozó Kronstadtban született. Apai és anyai ágon is nemesi családból származik. Apja, Leonyid Kapica Besszarábiában született, lengyel nemesi család leszármazottja. Anyja, Olga Ieronyimovna Kapica a vilhíniai Stebnicki család tagja, Hieronim Stebnicki mérnök és kartográfus lánya, aki orosz néprajzot tanított. Apja hadmérnök volt, aki a kronstadti erőd építésén dolgozott.

Források
Életrajza a Nobelprize.org oldalán

Magyarul

A tudomány oltárán, 1-4.; ford. Lukács Katalin; Akadémiai, Bp., 1966
Kísérlet, elmélet, gyakorlat; ford. Fái György, utószó Boschán Péter; Gondolat, Bp., 1982
Érdekes fizikai problémák; ford. Boschán Péter, Fái György; Tankönyvkiadó, Bp., 1986

Orosz fizikusok
Nobel-díjas fizikusok
1894-ben született személyek
1984-ben elhunyt személyek
Orosz Nobel-díjasok
Lenin-renddel kitüntetettek
Az Orosz Birodalom katonái az első világháborúban
Akadémikusok
A Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjai
Ibrahim oszmán szultán

Ibrahim, melléknevén Őrült Ibrahim, magyarosan Ábrahám (Isztambul, 1615. november 5. – Isztambul, 1648. augusztus 12.) oszmán szultán és  kalifa 1640-től 1648-ig. Apja I. Ahmed szultán, anyja Köszem szultána volt. Halála előtt trónfosztották.

Élete

Ifjúkora
Ibrahim 1615. november 5-én született I. Ahmed és Köszem szultána fiaként.

Uralkodása
Bátyját, IV. Murádot követte a trónon, mint Oszmán szultán törzsének utolsó sarja és törzsatyjává lett az utána következő összes szultánoknak. Kegyetlen, kapzsi és költekező fejedelem volt, úgy vonult be a történelembe mint az "Őrült Ibrahim". Intézkedéseivel a birodalom hanyatlását siettette.

A főhatalmat uralkodása alatt édesanyja, Köszem szultána tartotta a kezében, aki Murád kiskorúsága idején kormányzó volt, majd Murád halála után újra átvette az irányítást.

Ibrahim uralkodása elején nem avatkozott bele a politikába, de idővel beleszólt a vezetésbe és kivégeztetett néhány vezírt. Háborúba keveredett Velencével Kréta birtoklása miatt – e háborút már csak fia tudta befejezni.

Családja 
Asszonyai:
 Turhan Hatidzse szultána
 Saliha Dilasub szultána
 Hatice Muazzez szultána
 Telli Hümaşah szultána
 Leyla Saçbağlı szultána
 Ayşe szultána
 Mahienver szultána 
 Sivekar szultána
 Zafire

Gyermekei:

Fiai
 IV. Mehmed oszmán szultán (1642. január 2.  – 1693. január 6.) Turhantól
 II. Szulejmán oszmán szultán (1642. április 15 – 1691. június 22/23. ) - Salihatól
 II. Ahmed oszmán szultán (1643. február 25.  – 1695. február 5.) - Haticétől
Murád herceg (1643. március 22. – 1645. január 16.)
Szelim herceg (1644. március 19. – 1669 október)
Oszmán herceg (1644. augusztus – 1646)
Bayezid herceg (1646. május 1. – 1647. augusztus)
Cihangir herceg (1646. december 11. – 1648. december)
Orhan herceg (1648. október – 1650. január) - Hümasahtól  
Lányai

 Ümmügülsüm szultána
 Fatma szultána (1642-1657)
 Gevherhan szultána (1642 – 1694. szeptember 21.)
 Beyhan szultána (1645 – 1701. március 5.)

Halála

Ibrahimot még az ulemák (muzulmán vallástudósok) és a janicsárok is csakhamar meggyűlölték. Amikor pedig az egyházi javakra is kivetette az adót, és megtagadta a janicsároknak járó zsoldot, 1648. augusztus 8-án letették a trónról, és negyednapra megfojtották. A trónon fia, IV. Mehmed követte.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Oszmán szultánok listája

Oszmán szultánok
Kivégzett uralkodók
1615-ben született személyek
1648-ban elhunyt személyek
1615



Események 
 Megjelenik Cervantes művének, a Don Quijoténak második része.
 május 6. – A nagyszombati béke Bethlen Gábor fejedelem és II. Rudolf császár között. A császár biztosítja Erdély függetlenségét. 
 november 5. – Ibrahim, az Oszmán Birodalom 19. szultánja

Az év témái

1615 az irodalomban

1615 a tudományban

Születések 
 január 25. – Govert Flinck holland festő († 1660)
 március 13. – XII. Ince pápa († 1700)
 szeptember 16. – Heinrich Bach, német orgonista, zeneszerző († 1692)
 november 5. – Ibrahim, az Oszmán Birodalom 19. szultánja († 1648)

Halálozások 
 október 16. – Forgách Ferenc bíboros, prímás, esztergomi érsek (* 1566)

17. század
Köprülü család

A Köprülü család (régebbi olvasatai: Köprili, Kuprili vagy Kiuperli) tagjai között számos híres hadvezér, oszmán birodalmi nagyvezír volt.

Kapcsolódó szócikkek 
 Oszmán Birodalom

Oszmán nagyvezírek
II. Szulejmán oszmán szultán

II. Szulejmán (Isztambul, 1642. április 15. – Drinápoly, 1691. június 22.), IV. Mehmed öccse, az Oszmán Birodalom szultánja 1687 és 1691 között.

A korábbi szakirodalom gyakran I. Szulejmánt (1494–1566) említi II. Szulejmán néven.

Élete

Ifjúkora
Szulejmán 1642. április 15-én született Ibrahim szultán fiaként. Bátyja, IV. Mehmed életében fogságban tartották, míg 1687-ben az ulemák felkelése emelte a trónra.

Uralkodása
Elődjéhez hasonlóan alatta is folyt a magyarországi háború és uralkodása idején veszett el a legtöbb magyarországi török erősség. 1688-ban vesztette el Szulejmán Székesfehérvárt, Szendrőt és Nándorfehérvárt; Lajos badeni őrgróf pedig átkelt a Balkán-félszigetre és Bosznia és Szerbia tetemes részét is elfoglalta a törököktől.

1690-ben azonban a szultán a fogoly Thökölyt szabadon bocsátotta és pénzzel, hadsereggel a császáriak által szorongatott Erdély visszafoglalására küldte. Egyúttal az új, tehetséges nagyvezír, Köprülü Musztafa vette át Boszniában és Szerbiában a vezetést, aki onnan nemcsak a császáriakat szorította ki, hanem Nándorfehérvár falára is feltűzte újra a félholdat. Thököly is eleinte sikerrel járt, és a Zernestnél táborozó Teleki Mihály és Heister hadait legyőzte, és 1690. augusztus 25-én Erdély fejedelmévé választották. De azután fordult a kocka: Badeni Lajos Thökölyt Havasalföldre űzte, és 1691. augusztus 19-én Szalánkeménnél – már néhány héttel II. Szulejmán elhunyta után – a török fősereg fölött is megsemmisítő győzelmet aratott. Ebben az ütközetben esett el Köprülü Musztafa nagyvezír is. Nagyváradot 1691 késő őszén sikerrel megvédték, de 1692-ben ezt a várat is elvesztette a török.

Halála
Szulejmán a nagy balkáni vereségek előtt 1691. június 22-én elhunyt. A trónon fivére, II. Ahmed követte.

Jegyzetek

További információk

Oszmán szultánok
1642-ben született személyek
1691-ben elhunyt személyek
Gandhi (egyértelműsítő lap)

Gandhi, indiai családnév

 Mohandász Karamcsand Gandhi, indiai politikus és spirituális vezető
 Indira Gandhi indiai miniszterelnök, Dzsaváharlál Nehru leánya
 Radzsiv Gandhi indiai miniszterelnök, Indira Gandhi fia
 Sonia Gandhi indiai politikus, Radzsiv Gandhi felesége 
 Rahul Gandhi indiai politikus, Radzsiv Gandhi és Sonia Gandhi fia

 Gandhi (1982), Richard Attenborough filmje
II. Ahmed oszmán szultán

II. Ahmed (Isztambul, 1643. február 25. – Drinápoly 1695. február 6.) Ibrahim oszmán szultán és Hatice Muazzez szultána  fia volt, 1691-ben követte testvérét, II. Szulejmánt a trónon ennek halála után.

Legnagyobb jelentőségű intézkedése az volt, hogy megtette Köprülü Musztafát nagyvezírévé. Néhány héttel a szultán megkoronázása után az oszmán haderő megsemmisítő vereséget szenvedett el Szalánkeménnél Badeni Lajos őrgróf seregétől. A harcban maga a nagyvezír is elesett.

II. Ahmed  négyéves uralma alatt katasztrófa katasztrófát követett, míg 1695-ben Ahmed megbetegedett és meghalt, halála után nem sokkal az addigi kisebb összecsapások után újra kiújult a háború Oroszország ellen, amely megújította még az 1686-ban kötött szövetségét a Szent Ligával (akkor három törökellenes hadjáratuk maradt sikertelen).

Családja

Asszonyai

 Rabia szultána
 Sayeste szultána

Gyermekei:

Fiai

 Ibrahim herceg (1692. október 5. – 1703/1714) - Rabiától
 Szelim herceg (1692. október 5. – 1693. május 25.) Rabiától

Lánya

 Asiye szultána (1694. október 23. – 1695. december 9.) Rabiától

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1643-ban született személyek
1695-ben elhunyt személyek
1643



Események

Határozott dátumú események 
 február 3. – Gyulafehérváron házasságot köt II. Rákóczi György, akkor váradi kapitány és Báthory Zsófia, a Báthori-család somlyói ágának utolsó sarja. E házasság révén kerülnek a Báthory-birtokok a Rákóczi-család birtokába.
 április 26. – I. Rákóczi György erdélyi fejedelem Krisztina svéd királynővel szövetségben belép a Habsburg-ellenes szövetségbe.
 május 14. – Apja halála után – a mindössze négy esztendős dauphin – Lajos foglalja el Franciaország és Navarra trónját.
 május 19. – A rocroi-i csata, Louis d’Enghien herceg fontos győzelme a spanyolok fölött. 
 július 7. – Szelepcsényi György, korábbi novi címzetes püspök tölti be a csanádi püspöki tisztet.
 november 20. – Szelepcsényi György csanádi püspököt áthelyezik a pécsi püspöki székbe. (Szelepcsényi sem a csanádi, sem pedig a pécsi püspöki tisztségére nem kapott pápai megerősítést.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – VIII. Orbán pápa jóváhagyja a kapucinusok szabályzatát.

Az év témái

1643 az irodalomban

1643 a tudományban

Születések 
 január 4. – Isaac Newton angol matematikus, fizikus és csillagász († 1727)
 február 25. – II. Ahmed, az Oszmán Birodalom 22. szultánja († 1695)
 március 4. – Frangepán Ferenc Kristóf horvát főnemes, költő. A Wesselényi-összeesküvés egyik vezetője († 1671)
 Bottyán János (Vak Bottyán) kuruc generális vélhető, de nem bizonyos születési éve († 1709)
 Sírfeliratának hibás életkori adata alapján sokáig Zrínyi Ilona grófnő († 1703) születését is 1643-ra tették, de legújabban nagyapjának naplója alapján sikerült tisztázni, hogy 1649. március 20-án vagy 21-én született.

Halálozások 
 március 6. – Nyáry István főajtónálló mester, felsőmagyarországi főkapitány (* 1585)
 május 14. – XIII. Lajos, Franciaország és Navarra királya (* 1601)
 november 29. – Claudio Monteverdi olasz zeneszerző (* 1567)

Jegyzetek 

 
17. század
1695



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – A török őrség feladja Gyula várát a Szent Liga csapatai előtt.
 július 14. – Kollonich Lipót lesz az esztergomi érsek.
 szeptember 21. – A szultáni fősereg Lugosnál megsemmisíti az Erdély védelmére rendelt császári sereget.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A megszállt török terület visszaszorul a Tisza–Maros közére.

Az év témái

1695 a tudományban

1695 az irodalomban 
 Kolozsváron megjelent az első nyomtatott magyar szakácskönyv.

1695 a jogalkotásban 
 Angliában bevezetik az ablakadót.

Születések 
 március 16. – Christian Hilfgott Brand német-osztrák festő († 1756)
 április 14. – Pietro Guarneri, olasz hangszerkészítő († 1762)
 június 24. – ifjabb Martin van Meytens, flamand származású svéd portréfestő, aki főleg Bécsben alkotott († 1770)
 augusztus 17. – Gustaf Lundberg, svéd festő († 1786)
 szeptember 10. – Johann Lorenz Bach, német zeneszerző († 1773)

Halálozások 
 február 6. – II. Ahmed, az Oszmán Birodalom 22. szultánja (* 1643)
 február 18. – Széchényi György esztergomi érsek (* 1605/1606)
 február 20. – Johann Ambrosius Bach német zenész, Johann Sebastian Bach apja (* 1645)
 április 13. – Jean de La Fontaine francia író (* 1621)
 július 8. – Christiaan Huygens holland matematikus és fizikus (* 1629)
 november 21. – Henry Purcell angol zeneszerző (* 1659)

Jegyzetek 

 
17. század
II. Musztafa oszmán szultán

II. Musztafa (Drinápoly, 1664. február 6. – Isztambul, 1703. december 29.) oszmán szultán 1695-től 1703-ig (ekkor megfosztották trónjától, még abban az évben elhunyt).

Élete

Ifjúsága
Musztafa 1664. február 6-án született IV. Mehmed és Emetullah Rábia Gülnus szultána fiaként.

Trónra lépése
Musztafa II. Ahmed (aki a nagybátyja volt) halála után, 1695-ben lépett trónra. Trónra léptekor javában folyt a harc a magyarokkal, lengyelekkel, Velencével és Oroszországgal. Musztafa ekkor személyesen indult Magyarországra. Az első két évben Frigyes Ágost szász választófejedelemmel, császári fővezérrel szemben a szultán hadserege sikereket tudott elérni. 1695-ben a lugosi csatában az oszmánok szétverték Veterani tábornagy, erdélyi főparancsnok hadseregét, maga Veterani is elesett a harcban. 1696-ban a hetényi csatában a szultán sikerrel felmentette a császáriak által ostromolt Temesvárt. A következő évben, 1697. szeptember 11-én azonban Zentánál megsemmisítő vereséget szenvedett az új császári fővezértől, Savoyai Jenőtől.

A Balkán-félszigeten is folytonos veszteségek érték, így végül 1699. január 26-án a szultán – Hollandia és Anglia közvetítése mellett – megkötötte I. Lipót magyar királlyal a karlócai békét. Ennek értelmében nemcsak Magyarország legnagyobb részéről kellett Musztafának lemondania, hanem a Száva és Unna melletti vidéket is elvesztette.

Orosz háború
A magyarországi eseményekkel párhuzamosan folyt a Nagy Péter cár által még 1686-ban elkezdett orosz–török háború. Péter cár hadseregének, az újonnan épített hadiflottára támaszkodva 1696-ban sikerült elfoglalnia a Fekete-tengeri azovi erődítményt.

Családja 
Asszonyai:

Saliha szultána

Şehsuvar szultána

Afife Kadin

Bahitiyar Kadin

Ivaz Kadin

Fülane Kadin

Gyermekei: 

Ayse szultána (1696-1752) - Alicenab Kadintól  

Emine szultána ( 1696-1739) - Alicenab Kadintól

Safiye szultána (1696-1778) - Alicenab Kadintól

I.Mahmud oszmán szultán ( 1696-1754) - Saliha szultánától

Rukiye szultána ( 1697-1698) -Saliha szultánától

Szulejmán herceg ( 1697-1697) - Afife Kadintól

Mehmed herceg ( 1698-1703) - Afife Kadintól

III.Oszmán szultán (1699-1757) -Sehusvar szultánától

Hatice szultána ( 1698- 1710) - Bahitiyar Kadintól

Hasan herceg  ( 1699-1733) - Bahitiyar Kadintól

Hüseyn herceg ( 1699-1700) - Bahitiyar Kadintól

Fatma szultána ( 1699-1700) - Saliha szultánától

Selim herceg ( 1700-1700) - Afife Kadintól

Ismihan szultána ( 1700-1700) - Ivaz Kadintól

Ümmügülsüm szultána  ( 1700-1701) - Fülane Kadintól

Zeynep szultána (1700-1705) -Fülane Kadintól

Emetullah szultána ( 1701-1727) - Ivaz Kadin

Ahmed herceg ( 1703-1703) - Afife Kadintól

Trónfosztása, halála
A kedvezőtlen események hírére Konstantinápolyban elégedetlenség támadt, és amikor Musztafa a forrongó janicsárokat fegyelemre akarta kényszeríteni, ezek fellázadtak és letették a trónról. Helyére fivére, III. Ahmed került.

A volt szultán még ez év (1703) december 29-én meghalt. 39 éves volt és 8 évig uralkodott.

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1664-ben született személyek
1703-ban elhunyt személyek
1730



Események

Határozott dátumú események 
 július 12. – XII. Kelemen pápa megválasztása
 szeptember 12. – III. Ahmed oszmán szultán bukása; utóda fia, I. Mahmud

Határozatlan dátumú események 
 Dahomey királysága Ojo hűbéresévé válik.
 Anders Celsius az uppsalai egyetem csillagászat professzora lesz.
 Hatvan Grassalkovich Antal tulajdonába kerül.

Az év témái

1730 az irodalomban

1730 a tudományban

Születések 
 április 1. – Salomon Gessner, svájci idill-költő és festőművész († 1788)
 május 13. – Charles Watson-Wentworth, Rockingham második őrgrófja, a Térdszalagrend lovagja, királyi titkos tanácsos, whig párti brit politikus, miniszterelnök († 1782)
 június 26. – Charles Messier, francia csillagász († 1817)
 július 30. – Jelky András, utazó, kalandor († 1783)
 augusztus 27. – Johann Georg Hamann, német filozófus és író († 1790)
 szeptember 7. – Friedrich Wilhelm von Steuben porosz származású katonatiszt, aki jelentős szerepet játszott az amerikai függetlenségi háborúban († 1794)
 szeptember 19. – Augustin Pajou, francia szobrász († 1809)
 november 9. – Borbás Ignác, magyar minorita rendi szerzetes és hitszónok († 1803)
 november 26. – Michael Conrad von Heydendorf, magyar királyi tanácsos és polgármester († 1821)
 december 8. – Johann Hedwig, erdélyi szász orvos és természettudós († 1799)
 december 14. – James Bruce skót utazó († 1794)
 december 22. – Salagius István bölcseleti és teológiai doktor, pécsi kanonok és könyvtárnok († 1796)

Halálozások 
 január 21.  – Marco Ricci itáliai festő (* 1676)
 január 30.  – II. Péter orosz cár, trónra lépett 1727-ben (* 1715)
 február 21. – XIII. Benedek (eredeti nevén Pietro Francesco Orsini), római pápa (* 1649)
 március 10. – Terézia Kinga lengyel királyi hercegnő (* 1676)
 szeptember 3. – I. Miklós moldvai fejedelem (* 1680)
 október 12. – IV. Frigyes dán király, Dánia és Norvégia királya 1699-től haláláig  (* 1671)
 október 15. – Antoine Laumet de La Mothe Cadillac francia katonatiszt, felfedező, Detroit elődjének alapítója (* 1658)
 október 25. – Johann Michael Rottmayr barokk festő (* 1656)
 november 1. – Luigi Ferdinando Marsigli, olasz földrajztudós, műgyűjtő, diplomata, utazó, tudós, hadmérnök, nyelvész-filológus, katona (* 1658)
 november 19. – Bossányi András, magyar bölcsész, jezsuita rendi tanár (* 1673)
 Leonardo Vinci itáliai barokk zeneszerző (* 1690)

18. század
1432



Események 
 A husziták elfoglalják Nagyszombatot, de kiverik őket onnan.
 június 1. – A San Romanó-i csatában Firenze megveri Sienát.
 június – Török betörés Erdélybe.
 II. Vlad havasalföldi fejedelem  elfoglalja Szörényvárat.
 Brankovics György felépíti Lászlóvárát.
 A Caeni egyetem alapítása
 III. Fülöp burgundi herceg véget vet Hainaut és Holland grófságok függetlenségének.

Születések 
 január 15. – V. Alfonz portugál király († 1481)
 március 30. – II. Mehmed, az Oszmán Birodalom hetedik szultánja († 1481)
április 12. – Habsburg Anna magyar hercegnő, türingiai tartománygrófné, 1442-től 1444-ig I. Ulászló magyar király jegyese, I. Mátyással szemben magyar trónkövetelő 1458-ban, Albert magyar király és Luxemburgi Erzsébet idősebb lánya († 1462)
 VIII. Ince pápa († 1492)

Halálozások 
 május 5. – Francesco Bussone da Carmagnola itáliai kalandor (kivégzik)
 június 28. – I. Janus ciprusi király

15. század
I. Mahmud oszmán szultán

I. Mahmud (Isztambul, 1696. augusztus 2. – Isztambul, 1754. december 13.) az Oszmán Birodalom szultánja volt 1730-tól haláláig. Uralkodása nagy részét a perzsiai és oroszországi háború dominálta: a törököknek sikerült megtartaniuk Bagdadot, de elvesztették Örményországot, Azerbajdzsánt és Grúziát. Ő volt az utolsó szultán aki még gondolkodott magyar területek meghódításán – anélkül, hogy utólag a Habsburgoktól vereséget könyvelhetett volna el.

Élete

Ifjúsága
Mahmud 1696. augusztus 2-án született II. Musztafa fiaként.

Trónra lépése

Az 1736–1739-es háború
A törekvő ifjú azonban Oroszországgal nem vehette fel a támadó harcot. Ugyanis Anna cárnő és szövetségese, III. Károly magyar király ekkoriban már az Oszmán Birodalom felosztásáról ábrándozott.

 Az orosz fővezér, Burkhard Christoph von Münnich sikeres támadásával elfoglalta Azovot, de az osztrákokat ekkor nem kis csalódás érte: a császári hadak – amelyeket már nem Savoyai Jenő herceg vezette – vereséget vereségre halmoztak, és Károly ijesztő vereségekkel tarkította uralkodását: Belgrád ismét török kézbe került, és az ott megkötött 1739-es béke az oszmán fegyverek diadalait szentesítette. A békében Belgrád, Havasalföld és Szerbia területeinek a császáriak által még 1718-ban elnyert részei megint visszakerültek az Oszmán Birodalomhoz. Oroszország sem járt jobban: csak Azovot tarthatta meg.

Terv a kurucok bevetésére

Belső munkássága

Lázadás Arábiában
Mahmud országlásának vége felé Arábiában a vahhabiták lázadása zavarta meg a békét. A lázadás egy rövid időre az Oszmán-ház trónját is komolyan veszélyeztette.

Halála
Mahmud 24 évi uralkodás után, 58 évesen halt meg 1754. december 13-án. A trónon öccse, III. Oszmán követte.

Megítélése

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1696-ban született személyek
1754-ben elhunyt személyek
1754



Események 
 II. György brit király megalapítja a Columbia Egyetemet (Columbia University)
 Mária Terézia bevezeti a birodalomban a kettős vámrendszert

Az év témái

1754 az irodalomban

1754 a tudományban

Születések 
 január 14. – Jacques Pierre Brissot, francia girondista politikus, lapszerkesztő († 1793)
 február 2. – Charles-Maurice de Talleyrand, francia politikus, diplomata († 1838)
 március 23. – Jurij Vega, szlovén matematikus, fizikus († 1802)
 április 3. – Nyikolaj Petrovics Rumjancev, orosz államférfi, gróf, diplomata, régiség- és könyvgyűjtő, mecénás († 1826)
 április 29. – Széchényi Ferenc gróf, Somogy vármegye főispánja, főkamarásmester, aranygyapjas lovag, királyi küldött és biztos, a Országos Széchényi Könyvtár és Magyar Nemzeti Múzeum alapítója († 1820)
 június 13. – Zách János Ferenc, csillagász, geodéta († 1832)
 augusztus 23. – XVI. Lajos, francia király († 1793)
 szeptember 9. – William Bligh, angol tengerésztiszt, a Bounty kapitánya († 1817)
 szeptember 26. – Joseph Louis Proust, francia kémikus († 1826)
 október 1. – I. Pál, Oroszország cárja († 1801)
 október 9. – Jean-Baptiste Regnault francia festő († 1829)
 október 18. – Esterházy Nepomuk János, Veszprém vármegye főispánja, mecénás és gyűjtő († 1840)
 november 16. – Bartholomaides László, magyar evangélikus lelkész († 1825)

Halálozások 
 január 10. – Edward Cave, angol nyomdász, szerkesztő és kiadó, a The Gentleman's Magazine című kiadvány, az első modern értelemben vett magazin megalapítója (* 1691)
 január 21. – Ludvig Holberg, norvég-dán író (* 1684)
 október 27. – Beleznay János, Pest vármegye-i birtokos, kuruc ezredes, majd császári-királyi tábornok (* 1673)
 december 13. – I. Mahmud, az Oszmán Birodalom 25. szultánja (* 1696)

18. század
1696



Események

Határozott dátumú események 
 január 19. – Országgyűlés Marosvásárhelyen.
 augusztus 27. – I. Lipót a Magyar Kamarát a bécsi Udvari Kamara alá rendeli.
 szeptember 11. – Zentai csata.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Tűzvész Eperjesen.

Az év témái

1696 az irodalomban

1696 a tudományban

Születések 
 március 5. – Giovanni Battista Tiepolo olasz festő († 1770)
 március 17. – Németújvári gróf Batthyány Lajos, az utolsó magyar származású nádor († 1765)
 augusztus 2. – I. Mahmud, az Oszmán Birodalom 25. szultánja († 1754)

Halálozások 
 június 17. – Sobieski János lengyel uralkodó (* 1629)

 
17. század
III. Oszmán oszmán szultán

III. Oszmán (Isztambul, 1699. január 2. – Isztambul, 1757. október 30.) oszmán szultán 1754-től haláláig.

Élete

Ifjúsága
Oszmán 1699. január 2-án született II. Musztafa fiaként.

Trónra jutása
I. Mahmud öccseként 1754-ben lépett a trónra. Rövid uralkodását rokonainak tömeges megöletése szennyezte be, amelyeket a derék és erélyes nagyvezíre, Raghib Mohammed sem tudott megakadályozni.

Halála
Oszmán mintegy 3 évnyi uralkodás után 1757. október 30-án halt meg 58 évesen. A trónon unokatestvére, III. Musztafa követte.

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1699-ben született személyek
1757-ben elhunyt személyek
1739



Események 
 február 4. – Földrengés Pécsett.
 augusztus 1. – Felszentelik a szegedi Szent Rozália-kápolnát
 szeptember 1. – III. Károly és I. Mahmud oszmán szultán megbízottai előzetes békét kötnek Belgrádban, mely szerint Belgrád, Szabács Orsova, Szerbia és Havasalföld török fennhatóság alá kerül..

Az év témái

1739 az irodalomban

1739 a tudományban

Születések 
 január 25. – Charles-François Dumouriez, francia tábornok a francia forradalom és a napóleoni háborúk idején († 1823)
 április 10. – Baróti Szabó Dávid, költő és nyelvújító, jezsuita, később világi pap és tanár († 1819)
 április 15. – Winterl József Jakab, orvos, kémikus, botanikus († 1809)
 november 17. – gróf Teleki Sámuel, erdélyi kancellár († 1822)
 november 20. – Jean-François de La Harpe, francia kritikus és költő († 1803)
 december 18. – Balla Antal földmérő és vízépítő mérnök, térképész, a Duna–Tisza-csatorna első tervének készítője († 1815)

Halálozások 
 április 19. – Nicholas Saunderson, angol vak matematikus (* 1682)

18. század
1757



Események

Határozott dátumú események 
 január 5. – Robert-François Damiens késsel megszúrja XV. Lajos francia királyt, amikor az Versailles-ban éppen beszállt a hintójába. (Lajos csak felületi sérüléseket szenvedett.)
 június 18.
 Leopold Joseph von Daun seregei a kolíni csatában legyőzik II. Frigyes porosz király csapatait.
 A Mária Terézia Katonai Rend alapítása. (A Mária Terézia alapította kitüntetés a Habsburg-birodalom legmagasabb, egyben Európa egyik legrangosabb katonai érdemrendje.)
 december 5. – II. Frigyes seregei a leutheni csatában legyőzik Lotaringiai Károly herceg csapatait.

Határozatlan dátumú események 
 október – Hadik András végrehajtja a történelem leghíresebb huszárcsínyét és megsarcolja Berlint.

Az év témái

1757 az irodalomban

1757 a tudományban

Születések 
 február 3. – Kitaibel Pál, orvos, kémikus († 1817)
 február 22. – Csekonics József, tábornok, a magyar állami ménestelepek megalapítója, a Szent István-rend vitéze († 1824)
 április 3. – Verseghy Ferenc, nyelvész, költő, író († 1822)
 június 18. – Ignaz Pleyel, osztrák születésű francia zongoraművész és zongorakészítő († 1831)
 október 21. – Charles Pierre François Augereau, francia marsall a napóleoni háborúk idején († 1816)
 november 1.
 Antonio Canova, olasz szobrász († 1822)
 Böszörményi Pál, Debrecen főbírája, országgyűlési követ († 1825)
 november 15. – Jacques-René Hébert, a nagy francia forradalom egyik kiemelkedő politikusa, a Hegypárt képviselője († 1794)
 november 28. – William Blake, angol költő, festő, grafikus († 1827)
 december 2. – Pierre Cartellier francia szobrász († 1831)

Halálozások 
 április 15. – Rosalba Carriera, velencei rokokó festőnő (* 1675)
 július 23. – Domenico Scarlatti, olasz barokk zeneszerző, Alessandro Scarlatti, a híres nápolyi operaszerző fia (* 1685)
 augusztus 6. – Mányoki Ádám, festőművész (* 1673)
 október 30. – III. Oszmán, az Oszmán Birodalom 26. szultánja (* 1699)
 december 7. – Csáky Mihály, kuruc generális (* 1676)

Jegyzetek 

18. század
III. Musztafa oszmán szultán

III. Musztafa (Isztambul, 1717. január 28. – Isztambul, 1774. január 21.) oszmán szultán 1757-től haláláig.

Élete

Ifjúsága
Musztafa III. Ahmed fiaként született 1717. január 28-án.

Trónra lépése
Musztafa unokatestvérének, III. Oszmánnak a halálakor, 1757-ben jutott a trónra. Uralkodásának első éveire a béke volt jellemző – amíg az állam ügyeit Raghib Mohammed nagyvezír erős kézzel vezette. Azonban a nagyvezír halála után napról napra észrevehetőbbé váltak a hanyatlás jelei.

Orosz–török háború
Először II. Katalin orosz cárnővel gyűlt meg a szultánnak a baja, aki Nagy Péter szellemében a keleti kérdést megint napirendre tűzte. Az első orosz–török háborúban (1768–1774) a törökök vereséget szenvedtek. Az oroszok megszállták Havasalföldet és Moldvát, hatalmukat állandósították a két dunai fejedelemségben. Ez azért is valósulhatott meg, mert a két államalakulat lakossága vallási és politikai védelmezőjét látta az orosz cárban.

Ezek után az oroszok tengeren támadták meg az Oszmán Birodalmat: egy erős orosz hajóhad jelent meg az Égei-tengeren Orlov vezénylete alatt, és 1770. július 5-én Cseszme közelében az egész török flottát megsemmisítette. Az oroszok ezek után átlépték az Al-Dunát és benyomultak Bulgáriába, majd miután Szilisztriát elfoglalták és egy török hadat Tulcsa közelében megsemmisítettek, Várnát és Sumlát ostrom alá vették – eredménytelenül.

Musztafa belső tettei

Családja 
Mihrişah szultána

Aynülhayat Kadın

Adilşah Kadın

Rifat Kadın

Gyermekei:

Hibetullah szultána (1759-1762) - Mihrisahtól

Sah szultána ( 1761-1803) - Mihrisahtól

Mihrimah szultána  (1762-1762) - Aynülhayatól

III. Szelim oszmán szultán (1762-1808) - Mihrisahtól

Mihrisah szultána /2763-1769)

Beyhan szultána (1765-1824) - Adilşahtól

Hatice szultána ( 1766-1821) - Adilşahtól

Mehmed herceg ( 1767-1772) - Mihrisahtól

Fatma szultána (1770-1772)

Halála
Musztafa mintegy 17 évnyi uralkodás után – pár nappal 57. születésnapja előtt – 1774. január 21-én hunyt el. A trónon fivére, I. Abdul-Hamid követte.

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1717-ben született személyek
1774-ben elhunyt személyek
1774



Események

Határozott dátumú események 
 január 21. – I. Abdul-Hamid lesz az Oszmán Birodalom 28. szultánja.
 február 4. – Kiskunfélegyháza városi  rangot kap.
 június 1. – Hatályba lép a bostoni kikötőről szóló törvény. (Thomas Hutchinson kormányzó elhagyja a várost, és helyét Thomas Gage tábornok, katonai parancsnok veszi át.)
 július 21. – Megkötik a kücsük-kajnardzsi békét Oroszország és az Oszmán Birodalom között.

Határozatlan dátumú események 
 január – London tudomást szerez a bostoni tea megsemmisítéséről és több amerikai tiltakozásáról.
 március – A brit parlament elfogadja a „kényszertörvények” közül az elsőt, amely kimondja, hogy a bostoni kikötőt le kell zárni, amíg a város kártérítést nem fizet a teáért.
 május – A brit parlament elfogad még két törvényt, mellyel megszabják, hogy hányszor ülésezhet a városi tanács, hogy a tartományi tanács tagjait a király nevezi ki, és hogy a brit köztisztviselőket máshol is bíróság elé állíthatják.
 nyár – Massachusettsi tüntetők szembeszegülnek a kényszertörvényekkel. (Megzavarják a helyi bíróságok ülését és lemondatják a testület tagjait.)
 szeptember-október – Összeül az első kontinentális kongresszus, meghirdetik a kényszertörvényekkel szembeni ellenállást, és felszólítanak a brit áruk bojkottálására, a Nagy-Britanniába irányuló export embargójára.
 ősz – A lipcsei könyvvásáron megjelenik Johann Wolfgang von Goethe: Az ifjú Werther szenvedései című levélregénye.
 az év folyamán – Először hoznak be a Fokföldről Európába muskátlit.

Az év témái

1774 az irodalomban

1774 a tudományban

Születések 
 január 1. – André Marie Constant Duméril, francia zoológus, a herpetológia és az ichthiológia professzora († 1860)
 február 3. 
 Carl Brandan Mollweide, német csillagász, matematikus († 1825)
 Roykó János, író († 1838)
 július 20. – Auguste Frédéric Louis Viesse de Marmont, Raguza hercege, francia marsall († 1852)
 november 4. – Carlos María de Bustamante, mexikói függetlenségi harcos, politikus, újságíró, történész († 1848)
 november 5. – Babarczy Imre, magyar alispán, műfordító. Babarczy Imre báró apja († ismeretlen)
 november 14. – Gaspare Spontini Franciaországban működött olasz zeneszerző († 1851)

Halálozások 
 január 21. – III. Musztafa, az Oszmán Birodalom 27. szultánja (* 1717)
 május 10. – XV. Lajos, francia király (* 1710)
 június 22. – Bartholomäus Bausner, nagyszebeni városi tanácsos (* 1698)
 szeptember 22. – XIV. Kelemen, a 249. római pápa, a jezsuita rend feloszlatója (* 1705)
 november 30. – Beer Frigyes Vilmos, magyar evangélikus lelkész és iskolaigazgató (* 1691)
 december 16. – François Quesnay, francia fiziokrata közgazdász, Madame de Pompadour és XV. Lajos orvosa (* 1694)

Jegyzetek 

18. század
I. Abdul-Hamid oszmán szultán

I. Abd-ul-Hamid, más írásmóddal Abdulhamid, Abdul Hamid vagy Abdul-Hamid (Isztambul, 1725. március 20. – Isztambul, 1789. április 7.) oszmán szultán 1774-től haláláig.

Élete

Ifjúsága
Abdul-Hamid 1725. március 20-án született III. Ahmed fiaként. , ahol a Korán másolásával és faragással hasznosította idejét. Jellemző volt rá, hogy a nők társaságát többre becsülte mint a férfiakét.

Trónra lépése
Abdul-Hamid testvérét, Musztafát követte az Oszmán Birodalom szultánjaként 1774. január 21-én.  – ugyanakkor tudatlansága közmondásos volt.

Orosz–török háború (I.)
Ebben az időben Muhsimzáde Mohammed nagyvezír éppen az oroszokkal állt szemben Sumlában, amikor Musztafa halálának hírével együtt az új szultán utasításait kapta a békekötés ügyében. 

Azonban II. Katalin orosz cárnő nem sokáig nyugodott: hamarosan a Kaukázusban fekvő kubamelléki országokat is elfoglalta Törökországtól és birodalmával egyesítette.

Ezek után a cárnő 1786-ban II. József magyar királlyal és német-római császárral kötött védő és támadó szövetséget, amelynek célja az Oszmán Birodalom végleges feldarabolása volt.

Szíriai győzelmek

Orosz–török háború (II.)
 Katalin tervei így csak kis részben sikerültek: a törökök az 1787-iki, illetőleg az 1792-iki háborúban vitézül hadakoztak, és bár nem voltak képesek Szuvorov tábornok előrenyomulását megakadályozni, II. József hadai ellen nem vallottak kudarcot.  Ez a háború volt az oszmánok fegyverdicsőségének utolsó fellobbanása – utána többnyire vereség és megaláztatás volt osztályrészük.

Halála
Maga a szultán nem érte meg a háború befejezését: Abdul-Hamid 1789. április 7-én 15 évnyi uralkodás után 64 évesen hunyt el. A trónon unokaöccse, III. Szelim követte. Abdul-Hamid megítéléséhez hozzátartozik, hogy nem volt zsarnok, és II. Mehmed (1432–1481) óta az első szultán volt az Oszmán-házban, aki nem szennyezte be kezeit rokonai vérével.

Családja 
Asszonyai:

Nakşidil szultána

Sineperver szultána

Şebsafa Kadın

Ayşe Kadın

Ruhşah Kadın

Binnaz Kadın

Mehtabe Kadın

Hümaşah Kadın

Gyermekei:

Ayşe Dürrüşehvar Hanım szultána (1775-?)

Abdullah herceg ( 1776-1776)

Hatice szultána (1776 január –  1776 november );

Mehmed herceg ( 1776-1781) – Hümasahtól

Ahmed herceg ( 1776 – 1778)

Ayşe szultána (1777 – 1777);

Abdurhaman herceg ( 1777- 1777)

Esma szultána ( 1778 – 1848) – Sinepervertől

Szulejmán herceg ( 1779-1786) – Mehtabetól

IV. Musztafa oszmán szultán – ( 1779 – 1808) Sinepervertől

Abdülaziz herceg ( 1779-1779)

Rabia Sultan (1780 – 1780);

Aynişah szultána ( 1780 –  1780);

Melikşah szultána ( 1781 – 1781);

Rabia szultána (1781-1782)

Fatma szultána (1782 – 1786) – Sinepervertől

Mehmed herceg (1882-1885) – Sebsafatól

Murad herceg ( 1883-1786)  – Naksidiltől

II. Mahmud oszmán szultán ( 2784-1839)  – Nakşidiltól

Alemşah szultána( 1784 -1786) – Şebsafatól

Saliha szultána ( 1786- 1788) –  Nakşidiltől

Emine Sultan ( 1788 – 1791) – Şebsafatól

Hibetullah Sultan (1789 – 1841) – Şebsafatól

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1725-ben született személyek
1789-ben elhunyt személyek
1725



Események 
 november 19. – III. Károly magyar király Fiumét szabad kikötővé nyilvánítja.
 szeptember 1. - Esterházy Imre veszprémi püspököt kinevezték esztergomi érsekké.

Az év témái

1725 az irodalomban

1725 a tudományban

Születések 
 január 15. – Pjotr Alekszandrovics Rumjancev-Zadunajszkij, marsall, államférfi, a 18. század egyik legkiválóbb orosz hadvezére († 1796)
 február 25. – Karl Wilhelm Ramler, német költő († 1788)
 március 20. – I. Abdul-Hamid, az Oszmán Birodalom 28. szultánja († 1789)
 április 2. – Giacomo Casanova, velencei kalandor, író († 1798)
 április 6. – Pasquale Paoli, korzikai szabadsághős († 1807)
 április 18. – Emmanuel de Rohan-Polduc, a Máltai lovagrend 70. nagymestere († 1797)
 április 25. – Philipp Ludwig Statius Müller, német zoológus, ornitológus és entomológus († 1776)
 október 16. – Gvadányi József, generális, író († 1801)
 október 21. – Franz Moritz von Lacy, gróf, osztrák tábornagy, császári hadvezér († 1801)
 november 11. – Festetics Pál huszár alezredes, földbirtokos († 1782)
 december 12. – Végh Péter, országbíró († 1802)

Halálozások 
 január 4. – Bethlen Katalin, erdélyi fejedelemasszony, II. Apafi Mihály erdélyi fejedelem felesége (* ismeretlen)
 február 8. – I. (Nagy) Péter, az Orosz Birodalom első Imperátora (* 1672)
 augusztus 23. – Keresztély Ágost (németül: Christian August von Sachsen-Zeitz), hercegprímás és bíboros (* 1666)
 november 6. – Bercsényi Miklós gróf, kuruc főgenerális, II. Rákóczi Ferenc közeli harcostársa, a szabadságharc egyik irányítója (* 1665)

18. század
Shareaza

A Shareaza egy Windows-alapú (multi) peer-to-peer kliens, amely támogatja a Gnutella, Gnutella2, eDonkey2000 és a BitTorrent hálózati protokollokat.

A program Michael Stokes fejlesztése. 2002 vége felé a Shareaza alapítói bevezették a Gnutella2-t, egy átdolgozott verzióját a Gnutellának, mely sok alapvető korszerűsítést tartalmazott, hogy protokoll lehessen és – természetesen – hozzáadták a Shareaza által támogatott protokollokhoz. Ezt sokat bírálták más Gnutella-fejlesztők, mivel az új rendszer fejlesztése során kihagytak mindenféle segítséget vagy egyeztetést. Az ellenzők közül sokan kerülik a Gnutella2 név használatát, és csak Mike protokolljának (Mike's Protocol, „MP”) hívják.
Mégis a hálózat mindeddig jól működik annak ellenére, hogy egy ember munkája, és ma már az MLDonkey, az Adagio, a Gnucleus és a Morpheus kliensek is támogatják.

2004. június 1-jén a Shareaza 2.0 kiadásakor vele párhuzamosan megnyitották a forráskódját is, GNU GPL licence alatt, ezáltal szabad szoftverré téve azt.

2004. szeptember 19-én jelent meg a számos hibajavítást tartalmazó 2.1-es verzió, amely támogatta a Windows XP második javítócsomagját (SP2).

2005. szeptember 10-én jelent meg a továbbfejlesztett 2.2-es verzió.

A Shareazát 18 nyelvre fordították le, köztük magyarra is.

Külső hivatkozások 

 A Shareaza hivatalos honlapja
 A Shareaza magyar, ismertető (hobbi)honlapja
 A Gnutella2 hivatalos honlapja 
 A Gnutella Protokoll fejlesztési oldal
 A Gnucleus honlapja

Fájlcsere
Szabad szoftverek
Vuze

A Vuze egy Java programozási nyelven írt BitTorrent kliens. Eredeti nevét egy békafajról kapta (Dendrobates azureus), ez látható a logón is. Jelenleg Mac OS X, Microsoft Windows, Linux és Unix operációs rendszereken fut. Fejlesztése 2003 júniusában indult. Néhány éve a szoftver új néven fut tovább: Vuze, korábbi neve: Azureus. A program lehetőséget ad a felhasználóknak arra, hogy torrenteket töltsenek le egyszerű grafikus felhasználói felületen keresztül. A program bőséges lehetőséget biztosít a beállítások terén, és számos információt megjelenít letöltés közben. A letöltési egységek, az ún. torrentek jelenthetnek egy vagy több állományt is.

Letöltés közben a program az alábbiakat jeleníti meg:

 a letöltés alatt lévő fájl neve, mérete
 fájlszeletek darabszáma és érvényessége
 még hány darabra van szükség
 hány százaléka van letöltve a fájlnak
 információk a peerekről: fel- és letöltési sebesség, kliens, IP-cím, port
 fel- és letöltési sebesség, hátralévő idő, tracker információk
 a teljes fel- és letöltési, illetve az átlagos bolysebesség

Mindezeken felül a Vuze más fájlcserélő kliensekhez hasonlóan lehetőséget biztosít a felhasználónak, hogy beállítsa a fel- és letöltés maximális sebességét. A hivatalos BitTorrent specifikáción túl számos bővítést támogat, például a kommunikáció titkosítását (protokoll titkosítás), és a peer cserét. Képes felderíteni peereket DHT-n keresztül (ez a Kademlián alapszik), ezzel a kommunikáció függetleníthető a trackerektől. Számos beépülő plugin elérhető hozzá, amikkel a program képességei széles határok között bővíthetők.

A programot sok kritika érte nagy erőforrásigénye (elsősorban CPU és memória) miatt. A probléma oka kisebb részben a Java virtuális gép használata, nagyobb részben a program összetettsége. A 2.4.0.0 verzió óta lefordítható GCJ-vel, így futtatható natív kódként is. Ezzel teljesen szabad szoftver lett – mivel ezzel a módszerrel már nem függ semmilyen zárt forráskódú virtuális géptől.

Titkosítás 

Egyes internetszolgáltatók akadályozzák, lassítják a P2P fájlcserés letöltést, erre lehet egy válasz a The Onion Router (TOR) vagy az (I2P), esetleg a SSH Tunneling. Az Azureus titkosítás bekapcsolásához menjünk a Tools menüre. Itt válasszuk az Options-t, majd a Connections-t, végül a Transport Encryptiont. Jelöljük ki a Require encrypted transport négyzetet, és válasszuk az RC4-et a Minimum encryption legördülő menüben. Az Azureusban a handshake titkosítás bekapcsolásához a Tools/Options/Transfer-nél kapcsoljuk be a Lazy Bitfield opciót.

Jegyzetek

További információk 

 A Vuze / Azureus SourceForge oldala
 AzureusWiki

Bittorrent kliensek
SourceForge projektek
Java
1910-es évek



Események 

 1911: a norvég Roald Amundsen elsőként éri el a Déli-sarkot. 
 1912: első útján elsüllyed a Titanic óceánjáró hajó.
 1912: Alfred Wegener megírja cikkét a kontinensvándorlásról.
 1912: kitör az első Balkán-háború, mely 1913-ig húzódik, majd követi még egy.
 1912: megdől Kínában a Qing-dinasztia uralma, Sun Yat-sen vezetésével köztársaság alakul.
 1913: a Ford Motor Company bevezeti a futószalagos termelést a T-modell gyártásánál.
 1913: az Egyesült Királyságban a szüfrazsett-mozgalom tetőpontja.
 1914: a Panama-csatorna megnyitása. 
 1914: a szarajevói merénylet - Gavrilo Princip szerb anarchista diák meggyilkolja Ferenc Ferdinánd osztrák–magyar trónörököst. 
 1914: kitör az első világháború. 
 1914: az első marne-i csata során állóháború alakul ki a nyugati fronton.
 1915: a második ypres-i csata során először alkalmaznak mérges gázokat hadászati célra.
 1915: Albert Einstein kidolgozza az általános relativitáselméletet. 
 1916: az első világháború legvéresebb éve - a verduni csata és a somme-i csata milliós áldozatokkal járnak. Harckocsik és repülőgépek első hadászati bevetése. 
 1916: kitör a húsvéti felkelés Dublinban. 
 1917: A Német Birodalom meghirdeti a korlátlan tengeralattjáró-háborút. 
 1917: véget ér az 1910 óta tartó mexikói forradalom.
 1917: az Egyesült Államok belép a háborúba az antant oldalán.
 1917: a nagy októberi szocialista forradalom Oroszországban, a kommunisták ragadják magukhoz a hatalmat.
 1918: Thomas Woodrow Wilson amerikai elnök közzéteszi 14 pontját a háború igazságos lezárásáról.
 1918: polgári demokratikus forradalmak a Német Birodalomban és az Osztrák–Magyar Monarchiában.
 1918: a compiègne-i fegyverszünettel véget ér az első világháború.
 1918: kitör a spanyolnátha járvány.
 1919: megalakul a Népszövetség. 
 1919: szesztilalom bevezetése az Egyesült Államokban, s 1933-ig tart.
 1919: aláírják Németországgal a versailles-i békeszerződést.

A világ vezetői 
 Ferenc József császár és király (Osztrák–Magyar Monarchia)
 I. Károly császár, IV. Károly néven magyar király (Osztrák–Magyar Monarchia)
 Thomas Woodrow Wilson elnök (USA)
 II. Vilmos császár (Német Birodalom)
 II. Miklós cár (Oroszország)
 Vlagyimir Iljics Lenin (Szovjet-Oroszország)
 David Lloyd George miniszterelnök (Nagy-Britannia)
 Georges Clemenceau elnök (Franciaország) 
 III. Viktor Emánuel olasz király (Olaszország)

1910-es évek
191
Sonia Gandhi

Sonia Gandhi (született Edvige Antonia Albina Maino; Lusiana, Vicenza, Olaszország, 1946. december 9. –) olasz származású indiai politikus, az 1991-ben meggyilkolt Radzsiv Gandhi felesége, özvegye, 1998–2017 és 2019–2022 között az Indiai Nemzeti Kongresszus Párt (INC) elnöke. Nem rokona a híres Mahátma Gandhinak.

A 2004. évi választásokon a párt előbb Sonia Gandhit jelölte kormányfőnek, majd mikor megnyerték a választásokat, Gandhi visszalépett a jelöltségtől, így végül Manmohan Szingh alakíthatott kormányt.

Jegyzetek

Források 
https://web.archive.org/web/20110511080455/http://164.100.47.132/LssNew/members/Biography.aspx?mpsno=130
https://web.archive.org/web/20110501042437/http://archives.digitaltoday.in/indiatoday/20050117/cover3.html
http://digilander.libero.it/lusiana/lusiana.htm. (with a picture of Sonia Gandhi’s native house)
http://www.scribd.com/doc/32475652/The-Red-Sari. Sonia Gandhi’s biography. Sonia Gandhi from Lusiana to Orbassano, pages 22–27.
https://web.archive.org/web/20110728000421/http://www.radiopopolare.it/trasmissioni/onde-road/magnetofono/07112009-lindia-di-sonia-gandhi/stampa.html. Pictures from the book-biography "The Red sari" by Javier Moro.
 http://www.geneall.net/I/per_page.php?id=510128

További információk 
 Az indiai parlament honlapján 

Indiai politikusok
Olasz nők
Indiai nők
1946-ban született személyek
Élő személyek
Kormányfők házastársai
1761



Események 
 január 16. – Indiában a britek elfoglalják Pondichéryt.
 június 6. – A Vénusz átvonulása a Nap előtt.
 szeptember 9. – Megkezdődik az erdélyi országgyűlés Nagyszebenben.
 december 16. – Az oroszok Pjotr Alekszandrovics Rumjancev-Zadunajszkij marsall vezetésével elfoglalják a porosz erődöt, Kolberget.

Az év témái

1761 az irodalomban

1761 a tudományban

Születések
 január 5. – Diószegi Sámuel, magyar botanikus, lelkész († 1813)
 február 16. – Jean-Charles Pichegru, francia tábornok és politikus a nagy francia forradalom idején († 1813)
 február 4. – Blasius Merrem, német természettudós, zoológus, ornitológus, herpetológus és matematikus († 1824)
 május 3. – August von Kotzebue, német író, drámaíró († 1819)
 augusztus 15. – Genersich János, magyar történész, pedagógus († 1823)
 szeptember 1. – Heinrich Eberhard Gottlob Paulus, német protestáns hittudós († 1851)
 szeptember 2. – Czinke Ferenc, egyetemi tanár, költő († 1835)
 október 11. – Nemesnépi Zakál György, őrségi író, az első magyar nyelvű tájmonográfia szerzője († 1822)
 november 11. – Philippe Buonarroti, olasz származású francia forradalmár († 1837)
 november 20. – VIII. Piusz, a 254. római pápa († 1830)
 december 1. – Marie Tussaud, elzászi francia viaszöntő, a londoni Madame Tussaud panoptikum alapítója († 1850)
 december 24. – III. Szelim, az Oszmán Birodalom 29. szultánja († 1808)
 december 2. – Nicolas-Louis Robert francia feltaláló († 1828)

Halálozások 
 február 6. – I. Kelemen Ágost, a Wittelsbach-házból származó bajor választófejedelmi herceg, 1723–61-ig Köln hercegérseke, és választófejedelme, a kölni fejedelemség világi birtokosa, a római Szentszék legátusa, a Német Lovagrend nagymestere, valamint Regensburg, Münster, Osnabrück, Paderborn és Hildesheim püspöke (* 1700)
 július 4. – Samuel Richardson, angol író (* 1689)
 október 2. – Mikes Kelemen, II. Rákóczi Ferenc kamarása (* 1690)

18. század
Eddie Murphy (színművész)

Eddie Murphy (eredeti neve: Edward Regan Murphy) (New York, 1961. április 3. –) Emmy- és Golden Globe-díjas amerikai színész, humorista, filmproducer és énekes.

Golden Globe-díjra jelölt alakításai voltak a 48 óra (1982), a Szerepcsere (1983), a Beverly Hills-i zsaru (1984), a Bölcsek kövére (1996) és A nevem Dolemite (2019) című filmekben. Emlékezetesebb filmjei közé tartozik még az Amerikába jöttem (1988), a Vámpír Brooklynban (1995), a Dr. Dolittle (1998), a Dr. Dolittle 2. (2001), a Norbit (2007) és az Amerikába jöttem 2. (2021) című vígjáték.

A 2007-es Dreamgirls mellékszereplőjeként Golden Globe-díjat nyert és Oscarra is jelölték.

Élete 
Murphy a New York-i Brooklynban született, Hempsteadben nőtt fel. Már a gimnáziumban kitűnt humorával, előadókészségével. Brooklynban 1976-ban, 15 éves korában  25-50 dollárért önálló esteket tartott külvárosi ifjúsági házakban, ahol saját szövegeivel szórakoztatta a közönséget.

Pályafutása
Az NBC Saturday Night Live című műsorában folytatta humorista karrierjét, majd számos filmvígjátékban is szerepelt: Beverly Hills-i zsaru-filmek, Amerikába jöttem. Sokoldalú szinkronszínész, ő volt a hangja Szamárnak a Shrek-filmekben, valamint a sárkánynak a Mulan (film, 1998) című animációs filmben. Sok filmjében a főszerepen kívül további szerepet is játszik.

Murphy mindemellett zenész is, több slágert és albumot kiadott színészi karrierjével párhuzamosan. Egyik legismertebb száma a Party All The Time, melyet Rick James-szel rögzített 1985-ben, és megtalálható a How Could It Be című albumán. A sláger más zenészeket is megihletett: többek közt Sharam, és a Children of Bodom is feldolgozta.

Filmográfia

Film

Forgatókönyvíró és producer

Színész

Televízió

Jegyzetek

Fordítás

További információk
 
 Eddie Murphy.lap.hu – linkgyűjtemény
 Fejes Imre: Eddie Murphy; JLX, Bp., 1996 (Hírességek, világsztárok)

Afroamerikai színészek
Baptista személyek
Amerikai humoristák
Golden Globe-díjasok
Emmy-díjasok
Screen Actors Guild-díjasok
1961-ben született személyek
Élő személyek
New York-iak
Grammy-díjasok