Szekszárd

Szekszárd (régebbi írásmód szerint: Szegzárd, majd Szegszárd, ritkán a Szexárd alak is előfordult,  vagy Sechsard, horvátul: Seksar) megyei jogú város, Tolna vármegye és a Szekszárdi járás székhelye, a szekszárdi borvidék központja. Az ország legkevesebb lakosú, Tatabánya és Eger után a harmadik legkisebb területű megyeszékhelye; területi kiterjedés szempontjából még a megyén belül is csak a negyedik helyen áll (Paks, Tamási és Dunaföldvár mögött). Borváros, kb. 4500 pincével.

Nevének eredete 
Kézai Simon szerint I. Béla királyra utal, aki barna bőrű és kopasz volt (régi magyar nyelven: szög és szár, 1903 óta írják Szegszárd helyett Szekszárdnak.) A legvalószínűbb feltevés, hogy a szög-szár-d név a szögsárga vagy a fehér színnévből keletkezett. Ez nyilvánvaló, ha tudjuk, hogy Szent László lovát Szögnek hívták s a hatvan templomi falképen László herceg lova csaknem mindig fehér. Néhány esetben fehér pettyes (almásderes) s csak egy esetben barna. A szög szó nyelvünkben tehát fehéret vagy szőkét jelent. A szár jelentése is lehet fehér.

Czuczor Gergely és Fogarasi János szerint Szekszárd neve félig-meddig elavult szár (kopár, kopasz, tar) szavunkból eredhet: „Innen a Szárhegy helynév Erdélyben, és I. Béla király Szegszár neve, ki szeg szinű, és kopasz fejü volt, s ebből származott volna Szegszárd helynév. »Es viteték az szegszárdi monostorban, kit még éltében rakattatott vala; de miért hogy ennen maga és (is) szár homloku vala, az ő akaratja szerént nevezteték Szegszárdnak«. (Carthausi névtelen. Toldy F. kiadása 94. l.).«”

A Földrajzi nevek etimológiai szótára a fentiektől némileg eltérően a helység nevét a régi magyar szegszár (sötétsárga, barnássárga) színnévből származtatja, ami a -d kicsinyítő képzővel egy személynévvé válhatott és így lehetett előzménye a városnévnek.

Fekvése 
A Dunántúli-dombság és az Alföld találkozásánál fekszik. Északi határában halad el a Sió. A városban több patak is folyik: a Szekszárdi-Séd (Remete-patak), Parászta-patak (Parásztai-Séd), Völgységi-patak.

Közlekedés

Közúthálózat 
Szekszárdot az M6-os autópályán, a Budapesttől Pécsen át Barcsig tartó 6-os főúton, Szeged felől pedig Bátaszékig az 55-ös, onnan az 56-os főúton lehet megközelíteni, Sárbogárddal és Székesfehérvárral a 63-as, Tamásival és Siófokkal a 65-ös főút köti össze. A várostól északra fekvő Szent László hidat, amely a tervek szerint a majdani M9-es autópálya része lesz, 2003-ban adták át.

A környező települések közól Tolna központjával az 5112-es, Őcsénnyel és Deccsel az 5113-as, illetve az 5114-es utak kötik össze, Sióagárd pedig a 65-ös főútból kiágazó 63 123-as számú mellékúton érhető el a város felől. Határszélét érinti még délen a Szálkát kiszolgáló 5601-es út is.

Vasút 

Vonattal a MÁV 46-os számú Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonalán érhető el. A vasútállomás Szekszárd-Palánk és Őcsény között található. Két óránként InterRégió márkanevű vonatokkal utazhatunk a Baja–Székesfehérvár viszonylaton, Sárbogárdon InterCity csatlakozásra van lehetőség Pécs és Budapest felé. A vonalon napi 1 pár budapesti expresszvonat is közlekedik, Desiro motorvonatból kiállítva.

Helyi közlekedés 

A városban kizárólag autóbuszok járnak a városrészek között. Egy átszállással szinte mindenhonnan mindenhova el lehet jutni. A szolgáltatást a Volánbusz Zrt. látja el, többnyire 2007-es évjáratú alacsony padlószintű Euro4-es motorokkal szerelt Mercedes Conecto típusú szóló autóbuszokkal, a jelenleg hatályos, többször meghosszabbított közszolgáltatási szerződés értelmében addig, amíg sikeres pályáztatás útján kiválasztásra kerül a szolgáltató vagy új közszolgáltatási szerződés nem köttetik az önkormányzat és a Volánbusz Zrt. között.

Az utóbbi években a város sok pénzt fordított a közösségi közlekedés modernizálására. A buszokban található globális helymeghatározáson alapuló (GPS) utastájékoztató rendszert összehangolták a főbb megállókban 2015-ben kiépített LED-es utastájékoztató táblákkal, melyek jelzik, hogy hány perc múlva érkezik a következő busz az adott megállóba. A 2015-ös és 2016-os években a város gerincvonalán több autóbuszöböl és egy autóbusz-forduló is megújult. A sokszor erősen megsüllyedt, deformálódott aszfaltburkolatot könnyebben javítható, ellenállóbb térköves borítás váltotta. A helyi vonal és menetrend 2010-2022 változatlan volt, ám a változtatás a elkerülhetetlen volt 2022-re. A helyi buszközlekedést használók száma ugyanis évek óta folyamatosan csökkent, a jegyek és bérletek értékesítéséből származó bevételek évről évre elmaradtak az előző évi adatokhoz képest, miközben a szolgáltatás üzemeltetési költségei folyamatosan növekedtek (bérköltség és amortizáció). A bevétel- és utasszám-csökkenés oka részben demográfiai: egyre több a 65 év feletti utazó (akik ingyenesen vehetik igénybe a szolgáltatást), valamint kimutatható a fiatalok tanulási vagy munkahelyi okok miatti elvándorlása is (csökkenő bevétel tanuló/nyugdíjas bérletekből). A veszteséges üzemeltetés többletterhét, ami 2010-2022 között évi 100-200 millió forintra rúgott, a közszolgáltatási szerződés értelmében Szekszárd város költségvetése hivatott kompenzálni.
A 2022-es vonalhálózat és menetrend módosítással a költségek csökkentése érdekében egyes járatok megszüntetésre, mások összevonásra kerültek, illetve a közeli településekre közlekedő helyközi járatok lettek a helyi közlekedésbe bevonva.
2023-ban az önkormányzat a továbbra is magas költségek csökkentése érdekében több vonalat megszüntetett, több vonalat lerövídített, illetve a járatok számát is csökkentette.

Két pályaudvarral rendelkezik a város:
 A távolsági-helyközi állomás a vasútállomás mellett, a Pollack Mihály utcán található. Itt található az egyik helyijáratos pályaudvar is. Ez az állomás a több mint 320 km hosszú Dél-dunántúli Pirostúra egyik végpontja.
 A másik helyijáratos állomás a TESCO-áruháznál van.

Vonalhálózat 
2023. augusztus 12-tól:

 1, Autóbusz-állomás – Szent István tér – Szent László u. – Béla király tér – Kápolna tér – Hosszú-völgy
 11, Autóbusz állomás – Keselyűsi út – Tolnatej Zrt. – Béke telep - Autóbusz-állomás- Szent István tér – Szent László u. – Béla király tér – Kápolna tér – Hosszú-völgy
 12, Bottyán-hegy - Kőrösi Csoma Sándor u. - Mérey utca - Szent László utca - Széchenyi utca - Béri Balogh Ádám utca - Csatár - Baranya-völgy
 4, Autóbusz-állomás – Liszt Ferenc tér – Mérey u. – Kőrösi Csoma Sándor u. – Bottyán-hegy
 4B, Tesco áruház – Tartsay u. – Autóbusz-állomás – Liszt Ferenc tér – Szent László utca - Mérey u. – Kőrösi u. – Bottyán-hegy
 14, Tesco áruház – Csatár – Béri Balogh Ádám utca – Széchenyi utca – Szent László utca – Mérey u. – Kőrösi Csoma Sándor u. – Bottyán-hegy
 6, Autóbusz állomás – Széchenyi utca – Béri Balogh Ádám utca - Csatár – Otthon u. – Szőlőhegy – Tót-völgy
 16, Palánk vegyesbolt – Újvárosi templom – Zrínyi utca, ált. isk. – Autóbusz-állomás – Szent István tér - Széchenyi utca – Béri Balogh Ádám utca – Csatár – Otthon u. – Szőlőhegy – Tót-völgy
 7, Tesco áruház - Csatár – Alisca u. - Munkácsy u. - Béla király tér - Posta – Autóbusz-állomás -> Tolnatej Zrt. -> Ipari Park -> Autóbusz-állomás
 9, Tesco áruház – Csatár - Alisca u. – Fűtőmű - Május 1 utca - Béri Balogh Ádám utca – Szent László utca – Kadarka utca – Jobbparászta
 9A, Tesco áruház – Csatár – Alisca u. – Május 1. utca – Béri Balogh Ádám utca – Szent László – Kadarka utca – Jobbparászta
 19, Tesco áruház -> Csatár -> Alisca u. -> Május 1. utca -> Kórház -> Szent László -> Kadarka utca -> Újvárosi temető -> Műszergyár -> Jobbparászta (Csak munkanapokon!)
Helyközi járatok: 
5420, 5421, 5422 (Tesco áruház - Tartsay utca) / Autóbusz-állomás - Liszt Ferenc tér - Tanítóképző - Újvárosi templom - Újvárosi temető - Bonyhádi útelágazás - Sió Motel - Siófoki útelágazás
5423, 5424 Autóbusz-állomás - Keselyűsi út - Tolnatej Zrt. - Járműbontó Egyes járatok: Szőlőhegy/Baka István Iskola - Béri Balogh Ádám utca - Szent István tér - Autóbusz-állomás - Járműbontó
5425,- Autóbusz-állomás – Szent István tér – Nyomda – Kórház – Alsóvárosi temető – Csatári torok – Ebes puszta – Szeszfőzde – Szőlőhegyi elágazás
5426,- Autóbusz-állomás – Szent István tér – Nyomda – Kórház – Bakta köz – Alsóvárosi temető – Csatári üzletház – Otthon utca – Szeszfőzde – Szőlőhegyi elágazás
5427,- Csatár autóbusz forduló -> Alisca utca -> Fűtőmű -> Munkácsy utca -> Béla király tér -> Babits Iskola -> Kadarka utca -> Újvárosi temető (Csak iskolai napokon!)
5428,- Szőlőhegyi elágazás -> Szeszfőzde -> Otthon utca -> Csatár -> Béri Balogh Ádám utca -> Széchenyi utca -> Rákóczi utca -> Csecsemőotthon/Palánk, vegyesbolt(Csak iskolai napokon!)
5429,- Autóbusz-állomás – Tartsay utca – Tesco áruház – Alisca utca – Május 1. utca – Béri Balogh Ádám utca – Széchenyi utca – Rákóczi utca – Műszergyár – Nagypalánk puszta

Története 
Szekszárdot 1015-ben említik először. I. Béla király 1061-ben alapította a bencés apátságot (ami a Béla téren található a vármegyeházánál), itt is temették el.

Mátyás király korában Szekszárd a király elleni összeesküvést szövő Vitéz János birtoka volt, várát ezért lerombolták. 1485-ben Szekszárd már mezőváros volt, évente öt vásárt tartott.

A város 1543-ban került török kézre, és a budai vilajeten belül itt alakították ki az egyik szandzsák központját. A török időkben a város sokat szenvedett, kolostora elpusztult. A Rákóczi-szabadságharc idején itt fogták el Béri Balogh Ádámot.

1779-ben Szekszárd megyeszékhellyé vált, céhek alakultak, az apátságot megszüntették, a város címert kapott. A betelepítések hatására lakossága csaknem tízévente megkétszereződött. Az 1789-es népszámlálás adatai szerint 5600-5700 lakosával Földvár mögött a megye második legnépesebb mezővárosa volt.

A betelepülők nagy része magyar volt. A németek aránya a 18. században sem érte el a 20%-ot, de így is ők voltak a város legnépesebb nemzetisége. 1795-ben tűzvész vetette vissza a fejlődést, de az a 19. századra újraindult – ekkor épültek fel középületei:
a városháza, a megyeháza, a kórház, több templom.

Leírás a településről a 18. század végén:	
 „Magyar, és német elegyes Mezőváros Tolna Várm. földes Ura a’ Tudományi Kintstár, fekszik Sár vize mellett, Tolnához egy jó magyar mértföldnyire. Hajdan nevezetes gazdag Apátúrsága vala, és a’ Benediktinusoknak jeles Klastromjok itten, mellyet II. BÉLA Király 1061-dikben fundált, ’s teste is ide helyheztettetett, de az Ozmanok’ járma alatt elenyészett; virágzásakor száz lovasokkal segéllették a’ Királyt. Szerentsétlenűl elégett e’ Városnak nagy része 1795-ben, nevezetes Szentegyházával egygyütt, de azólta jelesen felépíttetett; postája, ispotállya is van. Legnevezetesebb épűlet benne a’ Vármegyeháza, mind igen kies fekvéséért, mind pedig Várhoz hasonlító épűletére nézve; határja jó termékenységű, veres borai híresek, és külső Országra is elhordatnak; lakosai kézi mesterségekkel, és gazdáskodással élnek; vagyonnyai külömbfélék.” 	
 (Vályi András: Magyar országnak leírása, 1796–1799)

A 19. század derekától jellemző a németek lassú elmagyarosodása.

A város gazdasági életét sokáig a szőlő- és bortermelés határozta meg, megelőzve az egyéb mezőgazdasági termelést és a kézműipart. A kereskedelem nem volt jelentős, a 19. század első felében még a borkereskedelem is többnyire máshol élő gazdák kezében volt.

A 19. század közepén már 14 000-en lakták. 1905-ben alakult rendezett tanácsú várossá, az első világháború végén Szerbia területi igényt támasztott rá, a második világháborúban a szovjetek 1944. november 30-án foglalták el. 1994. október 30-tól megyei jogú város.

2019. március 8-án történt a városban egy, az egész országot megrázó gyerekgyilkosság.

Lakossága az utóbbi években folyamatosan csökken.

Népesség 

Szekszárd lakónépessége 2011. január 1-jén 34 296 fő volt, ami Tolna vármegye össznépességének 14,9%-át tette ki. A város Tolna vármegye legsűrűbben lakott települése, abban az évben az egy km²-en lakók száma, átlagosan 356,2 fő volt. A népesség korösszetétele kedvezőtlen. A 2011-es év elején a 19 évesnél fiatalabbak népességen belüli súlya 20%, a 60 éven felülieké 24% volt. A nemek aránya kedvezőtlen, ugyanis ezer férfira 1158 nő jut. 2019-ben a férfiaknál 72,48, a nőknél 78,50 év volt a születéskor várható átlagos élettartam Tolna vármegyében. A népszámlálás adatai alapján a város lakónépességének 8%-a, mintegy 2773 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. Közülük német, cigány és román nemzetiséginek vallották magukat a legtöbben.

A 20. század második felétől Szekszárd lakossága viharos gyorsasággal növekedett, egészen 1990-ig. Népességnövekedése – a legtöbb megyeszékhelyhez hasonlóan – az 1960-as években felgyorsult a szocializmus évei alatt. A legtöbben 1990-ben éltek a városban, 36 840-en, azóta egészen napjainkig csökken a város népessége, ma már kevesebben laknak Szekszárdon, mint 1980-ban.

A 2011-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló szekszárdiak túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a városban, még a református és az evangélikus.

Etnikai összetétel 

A 2001-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 36 219 fő volt, ebből a válaszadók 39 642 fő volt (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál), 34 656 fő magyarnak, míg 417 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 1812 fő német, 53 fő horvát és 42 fő szerb etnikumnak vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 34 296 fő volt, ebből a válaszadók 31 831 fő volt, 29 058 fő magyarnak vallotta magát, az adatokból az derül ki, hogy a magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, ennek egyik fő oka, hogy többen nem válaszoltak. Az elmúlt tíz év alatt, a nemzetiségiek közül a cigány (698 fő) és a román (62 fő) nemzetiségűek száma megkétszereződött Szekszárdon. Németnek (1569 fő), horvátnak (40 fő) és szerbnek (38 fő) vallók száma kismértékben csökkent, az elmúlt tíz év alatt. A megyén belül, Szekszárdon él a legtöbb magát románnak, szerbnek, szlováknak és lengyelnek valló nemzetiségi.

Vallási összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok alapján, Szekszárdon a lakosság több mint fele (68,3%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (53,9%). A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 19 399 fő, míg a görögkatolikusok 113 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (3756 fő) és evangélikusok (1156 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (14 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 12 fő. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (8%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 22,6%-a vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatai alapján, Szekszárdon a lakosság kevesebb mint a fele (47,6%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. Az elmúlt tíz év alatt a városi lakosság vallási felekezethez tartozása jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, amelynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (36,8%). Az elmúlt tíz év alatt, a katolikus valláshoz tartozók száma negyedével esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 12 567 fő, míg a görögkatolikusok 56 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (2398 fő) és evangélikusok (818 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (13 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 12 fő. Összességében elmondható, hogy az elmúlt tíz év során minden egyházi felekezetekhez tartozók száma jelentősen csökkent. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (28,9%), tíz év alatt a triplájára nőtt a számuk. Felekezeten kívülinek a város lakosságának 23,6%-a vallotta magát.

Oktatás

Alapfokú oktatás 
Szekszárdi Baka István Általános Iskola
Szekszárdi Dienes Valéria Általános Iskola
Szekszárdi Garay János Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
(Régebbi 1.számú és 2.számú általános iskola egybe olvadt) 
Szekszárdi Babits Mihály Általános Iskola
Szekszárdi Waldorf Óvoda, Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
Szent József Katolikus Általános Iskola Katholische Grundschule és Szent Rita Katolikus Óvoda
Comenius Általános Iskola – 2020 nyarán megszűnt

Középfokú oktatás 
I. Béla Gimnázium, Kollégium és Általános Iskola
Garay János Gimnázium
Tolna Vármegyei SZC Ady Endre Technikum és Kollégium
Tolna Vármegyei SZC Bezerédj István Technikum
Pécsi Tudományegyetem Kelemen Endre Egészségügyi Technikum és Szakképző Iskola
Tolna Vármegyei SZC Hunyadi Mátyás Vendéglátó és Turisztikai Technikum és Szakképző Iskola
Déli ASzC Csapó Dániel Mezőgazdasági Technikum, Szakképző Iskola és Kollégium
Edutop Szakközépiskola és Szakiskola
Baptista Esély Szakképző Iskola – 2020 nyarán megszűnt 
Tolna Megyei Önkormányzat Egységes Gyógypedagógiai Módszertani intézmény
Szekszárdi Kolping Katolikus Szakképző Iskola, Gimnázium és Alapfokú Művészeti Iskola

Felsőoktatás 
Pécsi Tudományegyetem – Illyés Gyula Kar

Címer 
A címeren kék mezőben négysoros vörös terméskőből épült várfal közepén hasonló anyagból emelt nyílt torony áll, a török idők után ismét keresztény templommá alakított bencés rendi templom emlékére. Közepén gerenda osztja ketté, a felső részben arany szőlőfürt lóg, az alsó részben pedig harang csüng alá. A tornyot (címertanilag) bal oldalról három arany búzakalász, jobbról a nemes borok vidékét jelképező kétfürtű szőlőtőke fogják közre. A pajzsot szőlőlevelek formáját idéző címerkorona díszíti.

Nevezetességei

Múzeumok 
 Babits Mihály szülőháza, múzeum (Babits u.)
 Wosinsky Mór Megyei Múzeum
 Mézeskalács Múzeum – (Munkácsy u.)
 Művészetek Háza
 Babits Mihály Emlékház
 Baka István emlékszoba
 Dienes Valéria emlékszoba
 a régi Megyeháza kiállításai:
 A régi vármegyeháza világa
 Liszt Ferenc emlékkiállítás
 Mattioni Eszter festőművész tárlata
 Esze Tamás emlékszoba
 Bogár Tanya – néprajzi magángyűjtemény
 Mészöly Miklós Múzeum
 Hímzés Múzeum
 Baka Múzeum – Hadtörténeti kiállítás
Volt Törökfürdő

Rendezvények 
 Pünkösdi Fesztivál
 Duna-menti Folklórfesztivál
 Szekszárdi Szüreti Napok
 Adidas Streetball fesztivál 
 Gemenc Nagydíj (Az ország legrangosabb és legnagyobb kerékpárversenye UCI 2.2)
 Gróf Zichy Futóverseny
 Szent László napok – a Pörkölt és a bor ünnepe
 Borvidék Félmaraton Futóverseny
 Microphon Próba 2016 előtt

Épületegyüttesek 

Belváros:
 Luther tér
 Szent István tér
 Garay tér
 Béla király tér
 Babits Mihály utca
 Bezerédj utca
 Szent László utca
 Fürdőház utca
 Kadarka utca
 Liszt Ferenc tér
 Széchenyi utca
 Rákóczi út

Luther tér 
Épületek:
 Szekszárdi evangélikus templom (1928), Bajcsy-Zsilinszky u. 2.
Egyéb látnivalók:
 Millenniumi kapu (2000)

Szent István tér 

Épületek:

 Wosinsky Mór Megyei Múzeum (1900–1901), Szent István tér 26.
 Művészetek Háza, zsinagógának épült 1897-ben.
 Garay János Gimnázium (1896–97), Szent István tér 7–9.

Egyéb látnivalók:
 Szent István tér emlékoszlop (2000)
 Wosinsky Mór szobra (1982)
 A bölcskei kikötőerőd faragott kövei
 Holocaust emlékmű (2004)
 Szent István szobra (2002)
 Babits Mihály szobra (1) (1971)
 Első világháborús emlékmű (1924)
 Masodik világháborús emlékmű (1992)
 1956-os forradalmi emlékmű (2000)
 1956-os forradalmi emlékoszlop
 Korábban itt volt az 1919-es mártírok emlékműve, de 2009-ben eltávolították

Garay tér 
 A történelmi városrész központja a Garay tér. 1881-ig Zöldkút térnek hívták – a névadó kút helyén ma a költő szobra áll. 1881-ben emléktáblát is elhelyeztek Garay János szülőházának falán. A házat a 20. század elején lebontottak, az emléktáblát 1905-ben a helyére épült Diczenty-ház falára helyezték át.

Épületek:
 Pirnitzer áruház (1890)
 Deutsche Bühne Ungarn (német nyelvű színház, 1913), Garay tér 4.
 Régi takarékpénztár (1895–96), Bezerédj u. 2. – Béla tér – Garay tér 18.
 Garay pince, Garay tér 19.
 Szent József Katolikus Általános Iskola Katholische Grundschule és Szent Rita Katolikus Óvoda (1878), Garay tér 9.
 Garay étterem (1893), Széchenyi u. 29–31., Garay tér 1–7.

Egyéb látnivalók:
 Garay János szobra.

Béla király tér 

A teret a legtöbb forrás egyszerűen „Béla tér” néven említi.

Épületek:
 Belvárosi katolikus templom (1802–1805)
 Régi megyeháza (1828–1833), Béla király tér 1.
 Bencés apátság romjai (1061), a régi megyeháza udvarán
 Főispán Étterem Béla tér 1., a régi megyeháza pincéjében.
 A Törvényszéki Palota (Béla tér 3-4.) volt a város első kétemeletes épülete (épült 1892-ben). Egyik részében a Szekszárdi Törvényszék működik, a másikban ügyészségek (Tolna Megyei Főügyészség, Szekszárdi Nyomozó Ügyészség, Szekszárdi Járási Ügyészség).
 Fejős-ház, Béla tér 5.
 Fischhof-ház (Vesztergombi borház, 1800 táján), Béla tér 7.
Városháza (1842–1846, átalakították 1908-ban), Béla tér 8.
 Belvárosi plébánia (1775), Béla tér 9.

Egyéb látnivalók:
 Béla király szobra (1986).
 Az apátsági templom boltozati vállköve (1061), a régi megyeháza udvarán.
 Gyűrűkert (2009) a régi megyeháza udvarán.
 Borkút a régi megyeháza udvarán.
 A mohácsi vész emléktáblája (1926) Béla tér 1., a régi megyeháza nyugati homlokzatán.
 Tolna megye kőcímere: a 18. században készült címer másolata a régi megyeháza külső parkjában.
 Bezerédj István emlékműve (1942), a régi megyeháza külső parkjában.
 Szentháromság-szobor (1753).
 Szent László szobra (2001).
 Az 1848-49-es forradalom és szabadságharc emlékműve (2014), a régi megyeháza kertjének támfalán

Széchenyi utca 
 Mayer-ház (1838–1840), Széchenyi u. 19.
 Augusz-ház (épült az 1820-as évektől), Széchenyi u. 38. Itt vendégeskedett többször is Liszt Ferenc.
 Diczenty-ház (1898), Széchenyi u. 40.
 Mattioni-ház, Széchenyi u. 53. (udvar) – Mattioni Eszter festőművész (1902–1993) szülőháza
 Ellmann-ház

További látnivalók 
 Szent János és Pál-kápolna (18. század), Béri Balogh Ádám u. 2.
 Újvárosi templom, Pázmány tér 6.
 Remete kápolna (18. század), a Balremete szőlőhegy dombján
 Régi présházak
 Kálvária kilátó a Bartina-hegyen
 Prométheusz park mesterséges sziklákkal – a szobrok Varga Imre alkotásai
 Frigyes főherceg kiállítási pavilonja – a Bárányfoknál, a Gemenci Kirándulóközpontban
 Bati-kereszt kilátó

Szobrok 

 Szentháromság-szobor – a város legrégibb, barokk stílusú szobrát 1753-ban emelték az 1738–1740-es pestisjárványra emlékezve. Alkotói ismeretlenek. Abból, hogy ehhez nagyon hasonló pestisoszlop áll Temesvár főterén, egyesek az alkotók azonosságára következtetnek, de ezt a feltételezést a szakértők nem erősítették meg.
Az oszlop tetején három alak foglal helyet:
 az Atya
 a Fiú és
 a Szentlélek – ez utóbbi glóriától övezett galamb formájában.
Alul, az oszlop körül végigfutó, hétszög alakú homokkő párkány a hét szentséget jelképezi. Eredetileg ide kellett kitenni a szentelésre váró húsvéti sonkát. Az oszlop tövében álló szobrok:
 Szűz Mária
 Szent Rókus
 Szent Sebestyén
 Szent Kajetán
Legalul, a déli oldalon álló jelképes sír kovácsoltvas ajtaja a barokk fémművesség szép darabja, a város legrégebbi ilyen emléke. Mögötte szent Rozália pihenő szobra egy ismeretlen helybéli mester alkotása.
A talapzat mindhárom oldalán egy-egy kőtáblán latin nyelvű kronosztichon olvasható: szövegeikben a római számként is értelmezhető betűk összege az 1740-es évszámot adja. A három tábla szövege magyarul:
 „Tiszteltessék, dicsértessék a szekszárdiakat a pestisjárványban megmentő Szentháromság”,
 „A legkiválóbb Trautsohn József apáti kormányzósága alatt fogadalomból emeltetett”, illetve
 „A kiváló Pinczés úr gondnoksági szolgálatakor üdvösen bevégeztetett”. A rossz állapotú szobrot 2016 őszén és telén teljesen felújították.
 Garay János szobra a Garay téren áll. A késő reneszánsz stílusú műalkotást Szárnovszky Ferenc készítette, 1898-ban. A művész a költő szobrát Barabás Miklós rajza alapján formázta meg. A szobrot Párizsban, a Gruet-cégnél öntötték. A talapzatot Hector d'Espona műépítész tervezte és Andretti Anzelm budapesti kőfaragó készítette el. Az elején helyet foglaló, a főalaknak babérágat nyújtó géniusz Köllő Miklós alkotása. A nőalaknak Kálmán Dezső kölesdi pap a Borcsa nevet adta. A nyugati (hát-) oldalon dombormű ábrázolja „Az obsitos” egyik jelenetét. A talapzat két oldalára Garay János leghíresebb verseinek címét vésték.
 Bezerédj István emlékművét Konrád Sándor szobrászművész formálta meg 1942-ben. A Béla téren áll, a Megyeháza kertjében.
A Szekszárdi Kaszinó választmánya 1896-ban döntötte el, hogy szobrot állít Bezerédj Istvánnak. A pénz nagyon lassan gyűlt, a döntő áttörést a Simontsits Elemér által 1903. február 14-én rendezett „vívóakadémia” hozta meg – ennek bevétele jelentősen hozzájárult a szoboralaphoz. Radnai Gyula szobrászművész egy félkör alakú építményben elhelyezendő mellszobrot tervezett, de ebből a különféle részletkérdések vitája miatt nem lett semmi. 1911-ben a Kaszinó választmánya Jankovich Gyula és Horvay Gyula szobrászművészekkel pályáztatta meg az újabb szobortervet. A megvalósítás ezúttal a háború miatt hiúsult meg, mivel az ezt követő inflációban az összegyűjtött pénz értékét vesztette.
1941-ben a százéves fennállását ünneplő Szekszárdi Kaszinónak sikerült elég támogatót találnia egy, az eredeti elképzelésnél szerényebb kivitelű mellszobor felállításához. A munkát egy helybeli fiatal szobrászművészre, Konrád Sándorra bízták. A szűkös anyagiak miatt ideiglenesen alumíniumból elkészített szobrot 1942-ben állították fel a Megyeháza bejárata elé (később sikerült bronzba önteni). Eredeti helyén 1970-ig állt, jelenlegi helyére több évi huzavona után került.
 A talapzaton három dombormű látható:
 a középsőn Bezerédj István látható jobbágyai közt,
 a jobb oldalin Bezerédj István első felesége, Bezerédj Amália ül íróasztalánál, mellette kislánya, akinek a közkinccsé vált „Flóri könyve” című verses kötetét írta.
 a bal oldali domborművön Bezerédj második felesége, Bezerédj Etelka, Arany János „Jóságos özvegye” látható Deák Ferenccel, Arany Jánossal, Csengeri Antallal, Bartal Györggyel és Bezerédj Pállal – utóbbi a Deák által neki átnyújtott húsvéti cikket olvassa.
A domborműveket Bodnár István kis versei magyarázzák.

 A Kilátó emlékmű Kiss István munkája. 1983. augusztus 20-án avatták fel. A város lakói igen vegyesen fogadták az emlékművet, amit szőlőszobornak csúfolnak. Az ellenérzésekben jelentős része volt annak, hogy mű szőlőlevelein feltüntették a város akkori tanácsi hivatalnokainak nevét. Valószínűleg ez is közrejátszott abban, hogy a talapzatba tervezett várostörténeti domborműveket nem készítették el.
 Illyés Gyula szobra Janzer Frigyes műve. A város főutcáján, az íróról elnevezett pedagógiai főiskola bejárata előtt áll.
 A Borkút a régi megyeháza külső parkjában áll. Szatmári Juhos László szobrászművész és Baky Péter alkotása. Rendezvényeken a szobor hordójának csapjain kétféle bor csapolható.
 Szent László szobra Nagy Benedek alkotása. Szekszárd védőszentjének szobrát 2001-ben avatták fel a Béla téren. A szobor a Bécsi Képes Krónika egyik iniciáléja alapján készült, és azt a jelenetet ábrázolja, amikor a király megment egy magyar leányt az őt elraboló kun vitéztől. Tartóoszlopon a Szent Lászlót dicsérő, 1470 körül szerzett latin himnusz 1500 körüli magyar fordításának első versszaka olvasható. A himnusznak két csonka másolata maradt fenn a Gyöngyösi-, illetve a Peer-kódexben. A teljes vers ebből a kettőből állítható össze. A legendák szerint hajdan a szobor mostani helyén állt Szent László kútja. Éppen ezért a bravúros plasztikai megoldású alkotás egyúttal ivókút is.
 Szent István szobra a Szent István téren, a Babits Mihály Művelődési Ház mellett áll. Farkas Pál szobrászművész alkotását 2002. augusztus 20-án avatták fel. A szoborhoz szükséges pénzt közadakozásból teremtették elő. A gyűjtést Szigetvári Ernő szekszárdi lakos szervezte.
 Ugyancsak a Szent István téren áll a Szent István tér emlékoszlop. Bakó László művét 2000. augusztus 20-án avatták fel.
 Sárkányos kerékvető (Bezerédj u.)
 Béla király szobra Lesenyei Márta műve (1986). Szekszárd alapításának 925. évfordulójára emelték.
 Háry János szobrát dr. Joó Ferenc adományából készítette el Farkas Pál szobrászművész, 1992-ben. A Liszt Ferenc téren, annak a Diczenty-ház felé néző oldalán áll.
 Háry János másik szobra az Obsitos udvarház (Garay tér 16.) bejárata feletti párkányon üldögélve tekint le a járókelőkre. Adorjáni Endre bronzból készült alkotását 2007-ben öntötték.
 Az Ivó szarvas szobra a Mészáros Lázár utcában, a Gemenc Szálló előtt látható.
Götz Sándor szobrászművész alkotását 1976-ban állították fel.
 Babits Mihály szobra (1) a Szent István tér dísze. Kiss Kovács Gyula munkája 1971-ben készült el. Először a költő nevét viselő művelődési ház melletti kis térre állították fel, onnan helyezték át a mai helyére, a Sétakert platánjai alá.
 Babits Mihály szobra (2) Farkas Pál munkája. 1981-ben avatták fel. A töprengő költő életnagyságú bronzalakja Babits Mihály szülőházának udvarán, egy mészkő talapzaton álló mészkőfotelben ül.
 Liszt Ferenc szobra Borsos Miklós alkotása. A mellszobrot 1981-ben avatták fel a Liszt Ferenc téren. A zeneszerzőnek a Liszt Ferenc Társaság szekszárdi csoportja kezdeményezésére állítottak szobrot a róla elnevezett zeneiskolának helyet adó Augusz ház melletti sétakertbe.
 Wosinsky Mór mellszobrát Farkas Pál készítette el, 1982-ben. A múzeum első igazgatójának szobrát először a múzeum épületében helyezték el, később került mostani helyére: a Szent István tér 26. (azaz a múzeum) előtt áll. A szobor egy másik példányát 1995-ben állították fel a Bezerédj utcában, a római katolikus plébánia udvarán. Létezik egy harmadik példánya is, az Tolnán, a sportcsarnok előtt áll.
 Az első világháborús emlékmű Orbán Antal munkája (1924). A Szent István téren áll.
 A második világháborús emlékmű Fusz György munkája (1992). Ugyancsak a Szent István téren áll.
 Az 1919-es mártírok emlékműve Makrisz Agamemnon alkotása. Talapzatán a Tanácsköztársaság bukása után kivégzett kommunisták névsora olvasható. Ugyancsak a Szent István téren állt. 2009. október 5-én az önkormányzat döntése alapján a budatétényi Szoborparkba szállították.
 Az 1956-os forradalmi emlékmű is a Szent István tér dísze. Csíkszentmihályi Róbert munkáját 2000. október 29-én, a Szekszárdi Nemzeti Bizottság megalakulásának évfordulóján avatták föl. 1956. október végéig egy szovjet hősi emlékmű állt itt; eltávolítása után a helyén egy kis fűzfa sarjadt. 1971-ben egy fehér kőszobrot állítottak ide – hogy az emlékműnek helyet csináljanak, Tar István: A Bőség szobra című alkotását a Tartsay Vilmos utcába helyezték át.
 Az emlékmű mögött egy 1956-os forradalmi emlékoszlopnak nevezett kopjafa áll. Bakó László kompozícióját 1989-ben a Béla téren állították fel; ezt is 2000. október 29-ére hozták át ide. Az oszlop talapzata egy négyszögletes kőlap, amin mind a négy irányból az 1956 évszám olvasható.
 Az Oázis szökőkút Kis Ildikó műve, a Találka tér dísze.
 A Millecentenáriumi emlékmű Adorjáni Endre és Farkas Pál munkája (1996). A Liszt Ferenc téren áll. A siklósi márványból vágott, az egymást követő évszázadokat jelképező lapokat helyi jellegzetességekre és eseményekre utaló motívumok díszítik.
 A Millenniumi kaput a Forma-Symposion művészei:
 Csíkvári Péter (tervező)
 Bakos Ildikó
 Gábor Éva Mária
 Gáti Gábor
 Király Vilmos
 Ligeti Erika (alkotók)
 Szatmári Juhos László (kivitelező, a csoport alapítója) gyártották le 2000-ben. Az évezred kapuját 2001. augusztus 20-án avatták fel a Luther téren, ahol az elmúlt korok jelentősebb kulturális és történelmi események szimbolikus motívumait idézve nyit teret a jövő felé. A három szerkezeti egységből álló, félig kőből, félig fémből készült szimbolikus kapu szárnyán az öt művész összesen 20 bronztáblán (domborművön) fentről körben lefelé haladva mutatja be az elmúlt 2000 év kiemelkedő történelmi, kulturális eseményeit, eredményeit.
 Az Őszike szobor a Liszt Ferenc tér díszkútjának főalakja. Fusz György szobrászművész alkotta 1997-ben. Az Őszike (tücsök) elnevezés Babits Mihály: Szerenád című versére utal.
 A Zsidó áldozatok emlékműve (domborműves sztélé) Konrád Sándor szobrászművész alkotása.
 A Bőség szobra a Tartsay Vilmos utcában áll. Tar István alkotását (1971) eredetileg a Szent István tér díszének szánták, de 2000-ben áthelyezték ide, hogy a téren helyet csináljanak az 1956-os emlékműnek.
 Cenci néni keresztje
 A Holokauszt-emlékmű Szatmári Juhos László alkotása (2004). A Szent István téren, a Művészetek Háza előtt, a Boldogság-kapu mellett látható (a Művészetek Háza a második világháború előtt zsinagóga volt).
 A Gyűrűkert Szatmári Juhos László alkotása. A bronz térplasztikát az ezeréves Tolna megye tiszteletére a Megyeháza kertjében, egy tömzsi oszlopon helyezték el. A gyűrű a kötődés, a város iránti hűséget jelképe. A kompozíció középpontban a templom áll, amit a Dunántúlra jellemző táj vesz körül szántóföldekkel, növényekkel. A művet 2009-ben dr. Puskás Imre dr. Pálos Miklós és Kapitány Zsolt alelnökökkel együtt leplezte le, majd Szabó Vilmos Béla evangélikus esperes, Rácz József református esperes és Ravasz Csaba katolikus plébános szentelte fel, illetve áldotta meg.
 A Hunor és Magyar székelykapu az egykori Ady Endre középiskola, szakközépiskola és kollégium (jelenleg Szent László Középiskola, Széchenyi utca 2–14.) belső udvarán, a régi épületnél áll 2000 óta. Király László műve nem egy szokványos székelykapu, hanem igényes, sajátos stílusú alakokkal utal őseinkre. A kapu két oldalán Hunor és Magyar izmos, erős férfialakja áll őrt. A Rege a csodaszarvasról jelenetei között a „Száll a madár, száll az ének” idézetet olvashatjuk.
 Az ugyancsak az egykori Ady Endre középiskola, szakközépiskola és kollégium (Széchenyi utca 2–14.) belső udvarán, a régi épületnél álló harangláb is Király László munkája. A 2007-ben felállított kompozícióba bronz harangot terveztek, de az végül nem készült el. Egy ünnepségre úgy kértek kölcsön egy harangot, majd az alkotó néhány év múlva belátta, hogy a tervezett harangról le kell mondania, fából faragott egy pótlást annak helyére.
 A középiskola hosszú utcafrontja előtt három alkotás áll:
 Ady Endre mészkőből készült mellszobrát tömzsi, négyszögletes márványoszlopon helyezték el, 1969-ben. Az oszlopon az ADY felirat olvasható. Hadik Gyula műve az iskola egykori névadójának állít emléket;
 Bakó László: Sivatagi rózsa című szobrát 2002-ben állították fel;
 van még egy sajátos, részben figurális benyomást keltő kompozíció is.
 Wigand János síremlékét a Garay János Gimnázium Öregdiák Szövetsége állíttatta 1923-ban az alsóvárosi temetőben, az intézmény első igazgatójának sírjára.

Közélete

Parlamenti képviselete 
A régi választójogi törvény, az 1989. évi XXXIV. törvény hatálya alatt a város a Tolna megyei 1. számú választókerülethez tartozott. Jelenleg a 2011. évi CCIII. törvény értelmében az új Tolna megyei 1. sz. országgyűlési egyéni választókerület székhelye.

Polgármesterei 
 1990–1994: Kocsis Imre Antal (nem ismert)
 1994–1998: Kocsis Imre Antal (független)
 1998–2002: Kocsis Imre Antal (SZDSZ)
 2002–2006: Kocsis Imre Antal (SZDSZ)
 2006–2010: Horváth István (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Horváth István (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Ács Rezső (Fidesz-KDNP)
 2019–2023: Ács Rezső (Fidesz-KDNP)
 2023–2024: Gyurkovics János alpolgármester (Fidesz-KDNP, ügyvezetőként)

2023-ban a város önkormányzatának közgyűlése menesztette Ács Rezső polgármestert, mert kiderült, hogy olyan helyen is vállalt munkát, ami összeférhetetlen volt a városvezetői tisztségével. Ács bíróságon támadta meg a döntést, de első-, majd október 17-én másodfokon is elvesztette a pert. A Fővárosi Ítélőtábla jogerős döntése értelmében így az időközi választásig vagy a 2024 évi önkormányzati választásig Gyurkovics János alpolgármester vált jogosulttá a polgármesteri feladatok ügyvezetőként történő ellátására.

Híres emberek

Testvérvárosok 
  Aalen, Németország
  Bezons, Franciaország
  Bietigheim-Bissingen, Németország
  Camagüey, Kuba
  Facsád, Románia
  Lugos, Románia
  Óbecse, Szerbia
  Ravenna, Olaszország
  Tornio, Finnország
  Waregem, Belgium
  Esztergom, Magyarország (2007)

Galéria

Jegyzetek

Források 
 Czuczor Gergely és Fogarasi János (1870): A magyar nyelv szótára. Ötödik kötet. Pest. (Szár (3) szócikk.)
 Kaczián János: Szekszárd (Szekszárd, 2004.) 
 Szekszárd a XVIII. században és a XIX. század első felében

További információk 

 Hivatalos honlap 
 Szekszárd.lapozz.hu – linkgyűjtemény
 Startlap linkgyűjtemény
 Szekszárdi Turistakalauz 
 Szekszárd, a Bikavér szülőhazája
 Múzeumok, galériák, emlékművek, szobrok
 Szekszárd Borvidék Kft.
 szekszárdi szobrok a köztérképen

Magyarország megyei jogú városai

Tolna vármegye települései