1989



Események

Január 
 január 1.
 Magyarországon bevezetik a munkanélküli-segélyt.
 Jugoszláviában életbe lép az új vállalati törvény, amely gyakorlatilag hatályon kívül helyezi a társult munkáról szóló 1976-os törvényt.
 január 7. – A rákkal való több hónapi küzdelem után meghal Hirohito japán császár, az ország új uralkodója Akihito lesz. (Akihito 2019 tavaszán mond le a trónról fia, Naruhito javára.)
 január 7–11. – Párizsban 149 ország részvételével nemzetközi konferenciát tartanak a vegyi fegyverekről.
január 9. – Újjáalakul a Magyarországi Szociáldemokrata Párt.
 január 10. – Grósz Károly, az MSZMP főtitkára nyilatkozata, miszerint heteken belül megkezdődik a szovjet csapatok részleges kivonása Magyarországról, de „folytatjuk részvételünket a Varsói Szerződés szervezetében”.
 január 11. – Ljubljanában megtartja alakuló gyűlését a Szlovén Demokrata Szövetség. (Deklarálja, hogy nem kielégítő Szlovénia helyzete Jugoszlávián belül, s Jugoszláviában megsértik az alapvető emberi és politikai jogokat.)
 január 15–19. – Prága központjában spontán tömegtüntetések Jan Palach halálának 20. évfordulóján. (A csehszlovák rendőrség – január 18-a kivételével – minden esetben brutálisan szétveri a tüntetőket, sokat őrizetbe vesznek, köztük – január 16-án – Václav Havelt is.)
 január 18.
 Észtországban hivatalos nyelvvé nyilvánítják a nemzeti nyelvet.
 Mihail Gorbacsov további részleteket közöl a szovjet fegyveres erőkben tervezett csökkentésekről, amelyekre az ENSZ-ben – 1988. december 7-én – mondott beszédében utalt. Bejelenti, hogy a szovjet védelmi kiadásokat 14,2%-kal, a fegyverek és katonai felszerelések gyártását 19,5%-kal fogják csökkenteni. 
 január 20. – Hivatalba lép az Egyesült Államok – előző év novemberben megválasztott – 41. elnöke, George H. W. Bush.
 január 24. – Az Amerikai Egyesült Államokban (USA) kivégzik Theodore Robert Bundyt („Ted Bundy”-t).
 január 25. – Elkészül az „ideiglenesen hazánkban állomásozó” szovjet Déli Hadseregcsoport kivonásának ütemterve. (A terv szerint az év első felében hazaindul Veszprémből egy szovjet harckocsihadosztály és egy kiképző harckocsiezred. Júliustól decemberig távozik egy szovjet deszant-rohamzászlóalj és a tököli repülőtérről egy vadászrepülő ezred. 1990-ben egy szovjet vegyvédelmi zászlóaljat és a szolnoki katonai tiszti iskola állományát indítják hazafelé.)
 január 26. – A csehszlovákiai szellemi élet 692 reprezentánsa tiltakozást juttat el Ladislav Adamec miniszterelnökhöz Václav Havel bebörtönzése ellen, követelve az ország vezetése és a társadalom közti nyílt párbeszéd megkezdését.
 január 28. – Pozsgay Imre, az MSZMP Politikai Bizottsága tagja, államminiszter népfelkelésnek nevezte az 1956-os forradalmat a Reggeli Krónikának (Magyar Rádió, Orosz József) adott interjúban.

Február 
 február 4. – Megalakul a Magyar Máltai Szeretszolgálat. 
 február 5. – A szovjet hadsereg végleg elhagyja Afganisztánt.
 február 11. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Bizottsága jóváhagyja a többpárti politikai rendszerbe történő „fokozatos és folyamatos” átmenetet.
 február 14. – Komeini ajatollah, Irán vallási vezetője a teheráni rádióban bejelenti, hogy fatvád ad ki Salman Rushdie indiai származású brit író megölésére. (A vallási határozat felszólította a világ muszlimjait, hogy végezzenek vele, mert A sátáni versek című regényével megsértette az iszlámot és Mohamed prófétát.)
 február 15. – Afganisztánból a szovjet 40. hadsereg valamennyi egységét kivonják.
 február 21. – Václav Havelt „rendbontásért” és „lázításért” 9 havi börtönbüntetésre ítélik.
 február 26. – Ungváron megalakul a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ). (Elnökévé Fodó Sándort választották.)
 február 27. – Az albán tiltakozások miatt – mert 21-étől a tervezett új szerb alkotmány ellen sztrájkolnak – rendkívüli állapotot vezetnek be Koszovóban.
 február 28. – Az Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) indítványozza az elektromos jelzőrendszer (EJR) megszüntetését.

Március 

 március 1. – Negyven magyarországi település városi rangra emelkedik.
 március 2.
 Az Európai Unió tagállamai megállapodnak, hogy a század végéig beszüntetik a CFC-k előállítását.
 A jugoszláv hatóságok letartóztatják a koszovói albán vezetőket.
 március 6. – Az EBEÉ külügyminisztereinek találkozója Bécsben. Az értekezleten megkezdődnek az új tárgyalások a NATO és a Varsói Szerződés 23 országa között az európai hagyományos fegyveres erőkről (CFE), továbbá az EBEÉ 35 országának képviselője között a bizalom- és biztonságnövelő intézkedésekről.
 március 10. – A vajdasági parlament elfogadja a szerbiai alkotmány módosítását.
 március 15. – A Nemzeti Múzeumnál tartott hivatalos ünnepség mellett 31 szervezet hívására, először ünneplik szabadon Magyarországon a szabadságharc évfordulóját.
 március 16. – Jugoszláviában Ante Marković alakít kormányt.
 március 22. – Az Ellenzéki Kerekasztal (EKA) megalakulása.
 március 23. – A tankokkal körülvett koszovói törvényhozás megszavazza a szerb alkotmánymódosítást.
 március 24.
 Alaszka partjainál zátonyra fut az Exxon Valdez olajszállító hajó és 40 000 tonna nyersolaj ömlik az óceánba
 Megszűnik a vízumkényszer Magyarország és az NSZK között.
 március 26. – Megtartják a Szovjetunió új Népi Küldöttek Kongresszusába történő választást, ahol több jelöltet állítanak; a választások számos választókerületben a hivatalos párt-jelöltek vereségével zárul.
 március 28. – Életbe lép Szerbia új alkotmánya, amely gyakorlatilag megszünteti a tartományi (vajdasági és koszovói) autonómiát. (Véres incidensek Koszovóban.)

Április 
 április 4.
 Magyarország felszabadításának napja utoljára számít állami ünnepnek.
 Az Észak-atlanti Tanács rendkívüli ülésen emlékezik meg az Észak-atlanti Szerződés Szervezete aláírásának 40. évfordulójáról.
 április 5. – Varsóban megállapodást ír alá a kormány az ellenzékkel arról, hogy intézkedéseket léptetnek érvénybe a Lengyelországban megvalósítandó politikai reform érdekében, amely kiterjed a szabad választásokra és a betiltott szakszervezeti mozgalomra, a Szolidaritás elismerésére.
 április 22. – Feloszlik a KISZ.
 április 25. – Megkezdődik a szovjet csapatok részleges kivonása Magyarországról.

Május 
 május 2. – A magyar–osztrák határon megkezdődik a műszaki zárrendszer, a „vasfüggöny” felszedése, noha erről a formális kormánydöntés csak május 18-án születik meg.
 május 5. – Észtország után a lett parlament is hivatalossá nyilvánította a nemzeti nyelvet.
 május 7. – Debrecenben MDF-kezdeményezésre lakossági fórumon követelik a szovjet katonai repülőtér bezárását.
 május 8. – A szlovén ellenzék májusi deklarációja.
 május 12. – George Bush amerikai elnök javasolja az Open Skies rendszer bevezetését.
 május 13. – A Németh-kormány azonnali hatállyal leállíttatja a nagymarosi vízi erőmű építését.
 május 15.
 30 év után újra szovjet államfő, Mihail Gorbacsov látogat Pekingbe, a szovjet-kínai kapcsolat javítására.
 Janez Drnovšek váltja Raif Dizdarevićot a jugoszláv államelnöki székben.
 május 16. – Az MSZMP PB napirendjére tűzi, hogy a Varsói Szerződés Politikai Tanácskozó Testülete következő ülésén vessék fel a Magyarországon tartózkodó szovjet csapatok kivonásának kérdését.
 május 16. – Botrány tör ki a magyarországi matematika érettségik ügyében, mivel kiderül, hogy a feladatsor már a vizsga napja előtt kiszivárgott a diákokhoz; a kiszivárgás kisebb mértékben más tantárgyakat is érint. Glatz Ferenc miniszter végül bejelenti, hogy az összes matematika érettségi eredményt érvénytelenítik, helyette az érettségi jegy az érintettek számára a negyedik év végi matematika osztályzat lesz.
 május 17. – A nagyarányú hazai és nemzetközi tiltakozás eredményeként a csehszlovák hatóságok Václav Havelt feltételesen szabadlábra helyezik.
május 19. – Megalakul a Magyar Helsinki Bizottság
 május 19. – Sárbogárdról és Debrecenből hazaindítják a szovjet alakulatokat, de mindkét laktanyába a Nyugat-Dunántúlról telepítenek át szovjet katonákat.
 május 22. – Elkezdődik a Calypso Rádió adása
 május 25. – A Népképviselők Gyűlése a Szovjetunió első – és egyben utolsó – elnökévé Mihail Gorbacsovot választja.
 május 28. – Lezárul a szovjet szárazföldi erők 1989-re bejelentett magyarországi csapatcsökkentése. (Egy hónap alatt  szovjet katona, közel 300 harckocsi, 150 páncélos harcjármű, valamint a bejelentett szárazföldi tüzérségi technika 90%-a hagyta el az országot.)
 május 29–30. – Az Észak-atlanti Tanács csúcstalálkozója Brüsszelben.
 május 31. – George Bush amerikai elnök az NSZK-ban tett látogatása alatt javasolja a szabad választásokat és a pluralizmus bevezetését Kelet-Európában, valamint a berlini fal lebontását.

Június 

 június 4.
 Peking központjában, a Tienanmen téren zajló diáktüntetés véres leverése.
 A szovjetunióbeli Ufa és Asa között mintegy 780 ember, nagy részben gyermek veszti életét a SZU legsúlyosabb vasúti balesete során. (Gorbacsov országos gyászt rendel el.)
 június 13. – Bonnban Mihail Gorbacsov szovjet államfő és Helmut Kohl nyugatnémet kancellár politikai nyilatkozatot ír alá, melyben megerősítik, hogy minden állam szabadon dönthet politikai és társadalmi rendszeréről.
 június 15. – A Fidesz kezdeményezésére 200 fő a szovjet csapatok kivonását követeli a szovjet nagykövetség előtt.
 június 16. – A kivégzett Nagy Imre, Maléter Pál és Gimes Miklós ünnepélyes újratemetése. (Orbán Viktor, a  Fidesz választmányi tagja gyászbeszédében a szovjet csapatok azonnali kivonását követeli.)
 június 17. – Megtartja alakuló közgyűlését a Horvát Demokrata Közösség.
 június 19. – Genfben újrakezdik a START tárgyalásokat.
 június 23. – A Fidesz szervezésében fiatalok jelképesen elfoglalják a szovjet csapatok távozásával megüresedett szombathelyi laktanyát.
 június 26.
 Balesetet szenved egy Echo-2 típusú szovjet atom-tengeralattjáró a norvég Medve-szigetektől 350 km-re délre.
 Horn Gyula külügyminiszter és osztrák kollégája, Alois Mock átvágják Sopronnál a határ drótkerítését, a vasfüggönyt.
 június 29. – Csehszlovákiában Několik vět (Néhány mondat) címmel nyilvánosságra hozzák a Charta ’77 által kezdeményezett, az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartását és demokratikus társadalmi rendet követelő petíciót, melyet már ekkor 1 800-an írtak alá. (Számuk október végéig eléri a negyvenezret.)

Július 
 július 6.
 A Legfelsőbb Bíróság ítéletében rehabilitálta az 1956-os forradalom után meghurcoltakat.
 A budapesti Kútvölgyi úti kórházban meghal Kádár János, a Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) korábbi főtitkára.
 július 11. – Budapesten megkezdi adását az első magántulajdonú magyar kereskedelmi rádió, a Rádió Bridge.
 július 11–13. – Az amerikai elnökök közül elsőként Magyarországra érkező George H. W. Bush és felesége, Barbara Bush first lady hivatalos látogatást tesz Budapesten, akiket Straub F. Brunó, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának utolsó elnöke és házastársa, Szabolcsi Gertrúd fogad, és Bush elnök beszédet mond a Kossuth-téren.
 július 12. – George H. W. Bush találkozik az Ellenzéki Kerekasztal képviselőivel.
 július 24–25. – Moszkvában a szovjet csapatok további kivonásáról tárgyalnak Mihail Gorbacsovval az MSZMP vezetői, Nyers Rezső és Grósz Károly.

Augusztus 
 augusztus 9. – A szövetségesek nevében a NATO főtitkár nyilatkozatban fejezi ki aggodalmát a Bulgáriában élő török kisebbség helyzetével kapcsolatban.
 augusztus 14. – A Magyar Máltai Szeretetszolgálat megnyitja befogadó táborát a német menekültek ellátására a Virányoson.
 augusztus 19. – Kezdetét veszi Sopronnál a Páneurópai piknik, amelynek keretében a nyitott határszakaszon tízezernyi NDK állampolgár menekül át nyugatra.
 augusztus 21. – Prágában a megszállás évfordulóján ismét hatalmas tüntetésre kerül sor, melyet a rendőrség szétver.
 augusztus 24. – Tadeusz Mazowieckit választják miniszterelnökké Lengyelországban.
 augusztus 25.
 A Voyager–2 eléri a Neptunusz bolygót.
 Németh Miklós kormányfő és Horn Gyula külügyminiszter Bonnba látogat, hogy tájékoztassa a keletnémet menekültkérdés megoldásával kapcsolatos terveiről a nyugat-német kormányt.

Szeptember 
 szeptember 8. – Kovács László külügyi államtitkár jegyzéket ad át Gerd Vehres keletnémet nagykövetnek, melyben tájékoztatja a szeptember 10-én – 19 órakor – bejelenteni tervezett határnyitásra vonatkozó döntésről. (A jegyzék tartalmazta továbbá, hogy szeptember 11-én nulla órától időszakosan felmondja az NDK-val kötött, a vízummentes utazásra vonatkozó egyezmény 6. és 8. szakaszát, mely szerint Magyarország nem enged keletnémet állampolgárokat harmadik országba távozni.)
 szeptember 11. – A tiltakozások ellenére a magyar kormány megnyitja az osztrák–magyar és a jugoszláv–magyar határt, amelyen keresztül a keletnémet menekültek akadálytalanul távozhatnak a szomszéd országokba, elsősorban Ausztriába, majd tovább Nyugat-Németországba.
 szeptember 14. – Megnyitja kapuit a Magyar Máltai Szeretetszolgálat menekülttábora a Virányoson.
 szeptember 19. – 22 ismert csehszlovák ellenzéki levélben követeli Ladislav Adamec miniszterelnöktől az alapvető szabadságjogok érvényesítését.
 szeptember 27. – A szlovén alkotmánymódosítás a köztársasági törvényeket a szövetségi törvények fölé helyezi és deklarálja Szlovénia szuverenitását, fenntartva a jogot a Jugoszláviából való kiválásra.

Október 
 október 5. – George H. W. Bush amerikai elnök jóváhagyja a határozatot, amely e napot a Holokauszt hőse, a Világ Igaza Raoul Wallenberg emléknapjává nyilvánítja. 
 október 5–7. – A Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) utolsó kongresszusa amelyen feloszlatja önmagát.
 október 6. – Az NSZK-ban átadják az Ems-alagutat.
 október 6–7. – Mihail Gorbacsov részt vesz az NDK 40. évfordulójának kelet-berlini ünnepségein, ahol sürgeti a reformok végrehajtását az NDK-ban is.
 október 16. – Az EBEÉ keretében környezetvédelmi értekezletet tartanak Szófiában.
 október 18.
 Szűrös Mátyást  bízzák meg ideiglenesen a köztársasági elnöki teendők ellátásával.
 Erich Honecker-t, az NSZEP főtitkárát Egon Krenz váltja fel.
 A Galileo amerikai űrszonda útnak indítása az Atlantis űrrepülőgépről. (Célja, hogy kibővítsék a Pioneer–10 és –11, illetve a Voyager–1 és –2 szondák jóval rövidebb útja során szrzett ismereteket.)
 október 21. – Antall József lesz a Magyar Demokrata Fórum elnöke.
 október 23. – Szűrös Mátyás kikiáltja a Magyar Köztársaságot.
 október 24. – NDK új államfője Egon Krenz.
 október 28. – A csehszlovák állam megalakulásának évfordulóján Prágában újabb nagyarányú megmozdulások, melyeknek a rendőrség vet véget.

November 
 november 2. – A magyar kormány 3-ától 20-áig felfüggeszti a turista valutaellátmány folyósítását, és új, szigorúbb devizaellátási rendszert vezet be (a lakossági valutaellátmány 4 évre maximum 300 dollár lesz).
 november 3. – Szűrös Mátyás lesz ideiglenesen Magyarország köztársasági elnöke.
 november 4.
 Az utolsó nagy tüntetés NDK-ban a határmegnyitás előtt.
 Az 1956-os felkelés leverésének és a szovjet hadsereg bevonulásának 33. évfordulója alkalmából tartott megemlékezésen a Magyar Október Párt és a Magyar Radikális Párt a Szovjetunió nagykövetsége előtt követeli a szovjet csapatok azonnali és feltétel nélküli kivonulását. (A kormány elhatárolja magát a tüntetéstől.)
 Az Aum Sinrikjó japán szekta meggyilkolja Szakamoto Cucumit és családját Jokohamában.
 november 6. – Az EGK tagállamainak külügyminiszterei úgy határoznak, hogy a Közös Piac januártól megnyitja határait Magyarország és Lengyelország termékei előtt.
 november 7. – Lemond a keletnémet kormány.
 november 8. –  A magyar külügyminisztérium Románia budapesti nagyköveténél tiltakozik Tőkés László temesvári lelkész ügyében
 november 9. – Megkezdik a berlini fal lebontását, az NDK megnyitja határait az NSZK irányában.
 november 10. – Lemond Todor Zsivkov, Bolgár Kommunista Párt vezetője, utóda Petar Mladenov.
 november 11–12. – A szerbiai elnökválasztáson 79%-kal győz Slobodan Milošević.
 november 12. – Árpád-házi Szent Ágnes szentté avatása.
 november 13.
 Az MDF a november 26-ai ún. „négyigenes” népszavazás bojkottálására szólít fel.
 A keletnémet parlament Hans Modrow-t választja miniszterelnöknek.
 Apja, II. Ferenc József liechtensteini herceg halála után János Ádám foglalja el a trónt.
 november 14. – A magyar kormány beadja csatlakozási kérelmét az Európa Tanácshoz, miközben még él a Varsói Szerződés, a szovjet csapatok még Magyarországon vannak.
 november 16. 
 Vágsellyén megalakul a szlovákiai magyarok első politikai pártja, a Független Magyar Kezdeményezés.
 A Moldáv Kommunista Párt új főtitkára Petru Lucinschi.
 Az Európa Tanács ülésén Horn Gyula külügyminiszter átadja Magyarország felvételi kérelmét a szervezetbe.
 november 17. – Hivatalosan engedélyezett diáktüntetés kezdődik Prágában az ötven éve meggyilkolt Jan Opletal diák emlékére; a diákok megmozdulása hamarosan a lakosság minden eddiginél nagyobb arányú, az uralkodó rendszer radikális megváltoztatását követelő tüntetésévé alakul át. Prága központjában a rohamrendőrség bekeríti és szétveri a tömeget.
 november 18. – A csehszlovák rendőrség akciója hatalmas felháborodást vált ki Prága lakosainak körében, akik ismét az utcákra vonulnak. A diákok és a prágai színházak sztrájkba lépnek.
 november 19.
 Prágában elterjed az egyik tüntető diák utóbb hamisnak bizonyult halálhíre.
 A csehszlovák fővárosban, Prágában megalakul a rendszerellenes megmozdulások vezető ereje, a Polgári Fórum (Občanské fórum), Pozsonyban pedig „testvérszervezete”, a Nyilvánosság az Erőszak Ellen (Verejnosť proti násiliu, VPN).
 Magyarország egymilliárd dolláros rövid lejáratú gyorssegélyt kap a Közös Piactól. 
 november 20.
 200 000 ember tüntet Prágában a demokratikus jogokért.
 Lipcsében a tüntetők követelik a két német állam egyesítését.
 november 20–24. – A Román Kommunista Párt XIV. kongresszusa.
 november 21.
 Németh Miklós a Parlamentben bejelenti, hogy Magyarország bruttó külföldi adóssága az év végére eléri a 20 milliárd dollárt, az államháztartás összes adóssága 1100 milliárd forint lesz, egyúttal elismeri, hogy a vezetés még a 80-as évek közepén is hamis adatokat közölt az adósságállományról.
 Németh Miklós a parlamentben bejelenti, hogy Czinege Lajos lemondott hadseregtábornoki rangjáról, lemond Maróthy László környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter is.
A Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) volt tagjaiból megalakul a Magyar Szocialista Párt.
 Az amerikai General Electric International konszern megvásárolja a Tungsram részvényeinek 50%-át.
 Csehszlovákia egész területén folytatódnak a tüntetések, Prágában első ízben szólal fel Václav Havel. Tárgyalások kezdődnek a kormányfő és az ellenzék képviselői között.
 november 24.
 A Szocialista Internacionálé visszaállítja az MSZDP teljes jogú tagságát.   
 Az Országgyűlés kompromisszumos javaslatot fogad el az adótörvények ügyében, miután a bevásárlóturizmus miatt a határ menti megyékben romlott az ellátás, bővíti azon élelmiszerek körét, amelyeket tilos kivinni az országból.
 Az egyre nagyobb csehszlovákiai tüntetések, tiltakozó mozgalmak hatására lemond a Jakeš-féle pártvezetés, a CSKP főtitkárává Karel Urbáneket választják, de ez a változás nem elégíti ki a „terekre vonult” lakosságot.
 november 26.

 Négyigenes népszavazás Magyarországon.
 A csehszlovák vezetés és az ellenzék képviselői között megkezdődnek a kerekasztal-tárgyalások, a küldöttségeket Ladislav Adamec és Václav Havel vezetik. (Ismét hatalmas tüntetésekre kerül sor.)
 november 27. – Lemond a Magyar Televízió elnöke, Bereczky Gyula.
Kolumbiában lezuhan a Avianca légitársaság 203-as járata, vizsgálatok szerint a Medellin Kartell vezetője Pablo Escobar rendelte meg a gép felrobbantását hogy  César Gaviria Trujillo elnökjelölttel végezzen.
 november 28. – Helmut Kohl német szövetségi kancellár előterjeszti a két német állam egyesítésének javaslatát.
 november 29.
 A csehszlovák szövetségi gyűlés törli az alkotmányból a CSKP hatalmi monopóliumát rögzítő cikkelyt.
 A szerb népfront Szlovénia gazdasági bojkottjára szólít fel, mert a szlovén vezetés betiltja a szerbek december 1-jére, Ljubljanába tervezett szolidaritási nagygyűlését. (A bojkott 1990 márciusára szűnik meg.)
 november 30. – Alfred Herrhausent, a Deutsche Bank elnökét – autóba rejtett pokolgépes támadással – meggyilkolja a Vörös Hadsereg Frakció.

December 
 december 3.
 Csehszlovákiában több mint 40 év elteltével megalakul az első olyan kormány – Ladislav Adamec vezetésével –, amelyben nem kommunista miniszterek is vannak. (A többségében kommunista miniszterekből álló kormányt a lakosság csalódással fogadja, és radikális változásokat követel.)
 Az NDK-ban lemond az új Keletnémet Szocialista Egységpárt Politikai és Központi Bizottsága.
 december 4. – NATO csúcstalálkozó Brüsszelben.
 december 6. – Egon Krenz keletnémet államfőt Manfred Gerlach váltja.
 december 7.
 Lemond funkciójáról Ladislav Adamec, Gustáv Husák köztársasági elnök Marián Čalfát bízza meg kormányalakítással.
 Ljubljanában 6 ellenzéki párt részvételével megalakul a Szlovén Demokratikus Ellenzék, a DEMOS.
 december 8. – Gustáv Husák csehszlovák államfő amnesztiában részesíti a politikai foglyokat.
 december 9. – Gregor Gysi tölti be az NSZEP főtitkári tisztét.
 december 10.
 Megalakul a Marián Čalfa vezette, a „nemzeti közmegegyezés kormányának” nevezett új kabinet Csehszlovákiában.
 Gustáv Husák csehszlovák köztársasági elnök lemond tisztségéről.
 december 11. – Tüntetések Bulgáriában, amelyek a szabad választások ígéretéhez és a kommunista párt vezetőszerepének megszüntetéséhez vezetnek.
 december 14–15. – Az Észak-atlanti Tanács miniszteri találkozója Brüsszelben.
 december 15. – Este magyarok és románok élőláncot alkotva védik Tőkés László református lelkészt. Ezzel kirobban a román forradalom, mely 20-ra elsöpri a Ceaușescu rendszert.  
 A keletnémet Német Szocialista Egységpárt átalakul Demokratikus Szocializmus Pártjává.
 december 16. – Temesvárott a lakosság szimpátia-tüntetést rendez Tőkés László református lelkész mellett.
 december 17.
 Tőkés Lászlót a Securitate Temesvárról Menyőre hurcolja.
 Temesváron Ceauşescu ellenes tüntetés veszi kezdetét, a katonaság a tüntetők közé lő.
 A régi MSZMP Marxista Egységplatformjának vezetésével az új XIV. Kongresszuson újjáalakul a Magyar Szocialista Munkáspárt,melyen elnöknek Thürmer Gyulát választják meg.
 A Szerb Kommunista Szövetség XI. kongresszusán elutasítják a többpártrendszert, kiállnak a föderatív Jugoszlávia és az egységes Jugoszláv Kommunista Szövetség (JKSZ)  mellett.
 december 18. – Adán megalakul a Vajdasági Magyarok Demokratikus Közössége, a magyarok érdekvédelmi szervezete.
 december 19. – Eduard Sevardnadze szovjet külügyminiszter látogatást tesz a NATO–központban és tárgyalásokat folytat Manfred Wörner NATO–főtitkárral, továbbá NATO–tagországok állandó képviselőivel. (Ez az első miniszteri látogatás közép- vagy kelet-európai kormányzat részéről a NATO-ban.)
 december 20–21. – A CSKP rendkívüli kongresszusán kizárnak több kompromittálódott vezetőt a párt soraiból, és a párt elhatárolja magát az előző korszak bűneitől és hibáitól.
 december 21. – Kárpáti Ferenc honvédelmi miniszter újabb szovjet csapatkivonásokat jelent be.
 december 22.
 Harc veszi kezdetét a Securitate és a katonasággal szövetkezett lakosság közt több romániai városban. Ilyen városok: Bukarest, Brassó, Temesvár, Nagyszeben, Kolozsvár, Arad, Sepsiszentgyörgy stb.
 Romániában megdől a Nicolae Ceaușescu vezette rendszer; a conducatort a Román Fegyveres Erők letartóztatják.
 Megalakul a Nemzeti Megmentési Front, melynek elnöke Ion Iliescu.
 december 23. – Megalakul a Koszovói Demokratikus Szövetség nevű ellenzéki koalíció.
 december 25. – Kivégzik Nicolae Ceauşescu román kommunista elnököt és feleségét Târgovișteben.
 december 28.
 Romániában lassan kezd helyreállni a rend.
 Alexander Dubčeket a csehszlovák szövetségi gyűlés elnökévé választják.
 december 29.
 A még mindig kommunista többségű csehszlovák szövetségi gyűlés egyhangúlag Václav Havelt választja köztársasági elnökké.
 A lengyel parlament eltörli a Kommunista Párt vezetőszerepét és az ország nevét Lengyel Köztársaságra változtatja.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A francia Olivier Goulet professzor elsőként hajt végre sikeres vékonybél-átültetést egy gyermekbe.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1989-ben

1989 a filmművészetben

1989 az irodalomban
 Salman Rushdie: A sátáni versek

1989 a zenében 
 Aerosmith: Pump
 Alphaville: The Breathtaking Blue
 Blind Guardian: Follow the Blind
 Bonanza Banzai: Induljon a banzáj!
 Bródy János: Hang nélkül
 Elton John: Sleeping with the Past 
 Cseh Tamás–Bereményi Géza: Vasárnapi nép
 Cyndi Lauper: A Night to Remember
 Cher: Heart of Stone
 Fénylő ölednek édes örömében... – rockoratórium
 Halász Judit: Ismeretlen Ismerős 
 Hofi Géza – Koós János – Kovács Kati: Kell néha egy kis csavargás
 Katona Klári: Mozi
 Kylie Minogue: Enjoy Yourself
 The Carpenters: Lovelines 
 Madonna: Like a Prayer
 Napoleon Boulevard: Mennyből az angyal
 Janet Jackson: Rhythm Nation 1814
 Lisa Stansfield: Affection
 Nine Inch Nails: Pretty Hate Machine
 Nirvana: Bleach
 Pokolgép: Éjszakai bevetés
 Phil Collins: But seriously
 Queen: The Miracle
 Queen: At the Beeb
 Rózsaszín Bombázók: Svédasztal
 Red Hot Chili Peppers: Mother’s Milk
 Sepultura: Beneath the Remains
 Simply Red: A New Flame
 Szörényi Szabolcs: Lökd ide a...! (Kocsmadalok)
 Tankcsapda: Baj van!! (demó) 
 Technotronic: Pump Up the Jam Tears for Fears: The Seeds of Love Tina Turner: Foreign Affair
 Vincze Lilla: Lilla''

1989 a tudományban

1989 a légi közlekedésben
 január 2. – a Tu–204 első próbarepülése

1989 a vasúti közlekedésben

1989 a sportban 
Bajnok Lett a Lehel HC jégkorong csapat

1989 a televízióban 
 Január 8. – a Magyar Televízió bemutatja az …és még egymillió lépés című sorozatot.
 december 17. – A Simpson család premierje a FOX csatornán.
 Megkezdi adását a Nap TV.
 Ebben az évben készült el a Garfield a nyomozók gyöngye (Garfield és barátai – Garfield a privátkopó) (Garfield's Babes and Bullets)

1989 a jogalkotásban

1989-ben a világörökség részévé vált
 Görögország: Olympia régészeti feltárásai
 Görögország: Misztrász 
 India: A buddhista emlékek Száncsiban
 Mali: Bandiagara szirtjei (A dogonok földje)
 Mauritánia: Banc d'Arguin Nemzeti Park
 Portugália: Az Alcobaça-kolostor
 Zambia és Zimbabwe: Mosi-oa-Tunya / Viktória-vízesés

Születések 
 január 2. – Jovon Toppin trinidadi atléta
 január 3.
 Ucsimura Kóhei japán tornász
 Nagy Olivér magyar labdarúgó
 január 4. – Jan Hable cseh labdarúgó
 január 5. – Németh Krisztián magyar labdarúgó
 január 6. – Max Pirkis angol színész
 január 9.
 Korcsmár Zsolt magyar labdarúgó
 Michael Beasley amerikai kosárlabdázó
 Dinko Jukić osztrák úszó
 január 10. – Conor Dwyer kétszeres olimpiai bajnok amerikai úszó
 január 13. – Alex Diaz kolumbiai labdarúgó
 január 15. – Alekszej Cserepanov, orosz jégkorongozó († 2008)
 január 21. – Szergej Feszikov orosz úszó
 január 23. – April Pearson angol színésznő
 január 28. – Bruno Massot német műkorcsolyázó
 január 31. – John Travers ír színész
 február 2. – Colin Daniel angol labdarúgó
 február 17. – Beata Falk svéd tájfutó
 február 20. – Bubba Lewis amerikai színész
 február 21.
 Scout Taylor-Compton amerikai színésznő
 Corbin Bleu amerikai színész-énekes
 március 2. – Devecseri Ádám magyar kenus
 március 9.
 Patrick Hausding német műugró
 Klariza Clayton brit színésznő, énekesnő
 március 11. – Anton Yelchin orosz származású amerikai színész († 2016)
 március 12. – Jevgenyij Dadonov orosz jégkorongozó
 március 16. – Koman Vladimir magyar labdarúgó
 március 18. – François Goeske német színész
 március 22. – Viktor Babiscsevics, belorusz úszó
 március 26. – Tigran Vardanján magyar színekben versenyző orosz műkorcsolyázó
 március 28. – Keller Ákos magyar kosárlabdázó
 április 3. – Jakabos Zsuzsanna magyar úszónő
 április 4. – Simon Zoltán magyar színész
 április 8. – Birtalan Botond magyar labdarúgó
 április 12. – Hanga Ádám magyar kosárlabdázó
 április 18. – Rizvan Ablitarov krími tatár származású korosztályos ukrán labdarúgó
 április 21.
 Debreceni András magyar labdarúgó
 Szekeres Adrián magyar labdarúgó
 április 22.
 Louis Smith angol tornász
 Damiano Lestingi olasz úszó
 május 3. – Hosszú Katinka magyar úszónő
 május 4. – Gyurta Dániel magyar úszó
 május 8. – Steven Kent ausztrál baseballozó
 május 11. – Giovani dos Santos mexikói labdarúgó
 május 12. – Csang Cseng-lung kínai tornász
 május 17. – Tessa Virtue kanadai műkorcsolyázó
 május 29. – Kszenia Moszkvina orosz úszó
 június 1. – Faggyas Milán magyar labdarúgó
 június 6. – Paweł Wojciechowski világbajnok lengyel atléta, rúdugró
 június 8. – Bacsinszky Tímea magyar származású svájci teniszezőnő
 június 16. – Jelena Glebova észt műkorcsolyázó
 június 21. – Enrico Garozzo olasz párbajtőrvívó
 június 23. – Andréka Domonkos magyar kommunikációs és protokoll-szakember
 június 27. – Matthew Lewis angol színész
 június 30. – Asbel Kiprop kenyai sprinter
 július 1.
 Mitch Hewer angol színész, modell
 Daniel Ricciardo ausztrál autóversenyző
 július 3. – Iván Bolado spanyol labdarúgó
 július 6. – Baronits Gábor színész
 július 8. – Dmitri Abakumov orosz labdarúgó
 július 10. – Polyák Rita magyar énekesnő
 július 13. – Sudár Orsolya magyar színésznő
 július 15. – Tristan Wilds amerikai színész
 július 17. – Verrasztó Evelyn magyar úszó
 július 16. – Gareth Bale walesi labdarúgó
 július 23. – Daniel Radcliffe angol színész
 július 25. – Nenad Adamović szerb labdarúgó
 július 27. – Savio Nsereko ugandai születésű német labdarúgó
 július 29. – Marco Ravaioli olasz motorversenyző
 augusztus 3. – Jules Bianchi francia autóversenyző († 2015)
 augusztus 4. – Jakov Szelezsnyev, orosz jégkorongozó
 augusztus 13. – Greg Draper új-zélandi labdarúgó
 augusztus 14. – Jonathan Paredes világbajnoki ezüstérmes mexikói szupertoronyugró
 augusztus 15. 
 Carlos Pena  amerikai színész, énekes
 Joe Jonas  amerikai színész, énekes
 augusztus 20. – Gahwagi Nebil magyar labdarúgó
 augusztus 21.
 Hayden Panettiere amerikai színésznő
 Judd Trump angol snookerjátékos
 augusztus 25. – Mark magyar énekes
 augusztus 30. – Sergio Munoz spanyol tornász
 szeptember 1.
 Bill Kaulitz a német Tokio Hotel együttes énekese
 Tom Kaulitz a német Tokio Hotel együttes gitárosa
 szeptember 8. – Avicii svéd zenei producer, lemezlovas († 2018)
 szeptember 13. – Thomas Müller német labdarúgó 
 szeptember 14.
 Jesse James amerikai színész
 Logan Henderson – amerikai színész, énekes
 I Dzsongszok – dél-koreai modell, színész
 szeptember 15. – Steliana Nistor román tornász
 szeptember 19. – Tyreke Evans amerikai kosárlabdázó
 szeptember 27. – Pak Thehvan dél-koreai olimpiai bajnok úszó
 szeptember 29.
 Huo Liang kínai műugró
 Jevhen Konopljanka ukrán labdarúgó
 szeptember 30. – Tobi Atkins ausztrál színész
 október 1. – Brie Larson Oscar-díjas amerikai színésznő
 október 2. – Danny McCarthy amerikai színész
 október 4. – Kimmie Meissner amerikai műkorcsolyázó
 október 13. – Dér Zsolt magyar színész
 október 19. – Janicsák Veca magyar énekesnő
 október 24. – Hais Welday Ghebrat eritreai sprinter
 október 30. – Anasztaszija Ljukina, orosz származású amerikai tornász
 október 31. – Ottlik Dávid magyar designer, építész
 november 7. – Darja Zgoba ukrán tornász
 november 10. – Kóger Dániel magyar jégkorongozó
 november 20.
 Cody Linley amerikai színész
 Dmitrij Zsitnyikov orosz válogatott kézilabdázó
 november 22. – Elliot Hilton angol műkorcsolyázó
 november 26. – Montserrat García Riberaygua, andorrai kajakozó
 december 7. – Nicholas Hoult angol színész
 december 13. – Taylor Swift amerikai énekesnő
 december 12. – Knoch Viktor olimpiai bajnok magyar gyorskorcsolyázó
 december 28. – Mackenzie Rosman amerikai színésznő

Halálozások 
 január 7. – Hirohito japán császár (* 1901)
 január 11. – Ábrahám Ambrus zoológus, ideghisztológus, az MTA tagja (* 1893)
 január 22. – Weöres Sándor író, költő (* 1913)
 január 23. – Salvador Dalí katalán festőművész (* 1904)
 január 24. – Ted Bundy sorozatgyilkos (* 1946)
 február 1. – Martinkó András irodalomtörténész, nyelvész, szótárszerkesztő  (* 1912)
február 2. – Timár Béla Jászai Mari-díjas színész, rendező (* 1947)
 február 3. – John Cassavetes görög–amerikai színész, forgatókönyvíró és rendező (* 1929)
 február 19. – Kálmán György színész (* 1925)
 február 22. – Márai Sándor író, újságíró (* 1900)
 február 27. – Konrad Lorenz osztrák etológus (* 1903)
 március 8. – Mészáros Ági kétszeres Kossuth-díjas színésznő (* 1914)
 március 14. – Zita Bourbon–parmai hercegnő, az utolsó magyar királyné (* 1892)
 április 22. – Kulin György csillagász (* 1905)
 április 23. – Hódos Imre olimpiai bajnok birkózó (* 1928)
 április 30. – Sergio Leone olasz filmrendező (* 1929)
 április 30. – Bite Pál magyar kémikus, egyetemi oktató (* 1914)
 május 25. – Esterházy Pál herceg a művészet és tudomány támogatója (* 1901)
 május 8. – Ferenczi Imre folklórkutató, a történettudományok (néprajz) kandidátusa (* 1931)
 május 20. – Galgóczi Erzsébet író (* 1930)
 június 3. – Ruhollah Khomeini iráni főpap, ajatollah, politikus (* 1902)
 július 6. – Kádár János kommunista politikus, állami és pártvezető (* 1912)
 július 11. – Sir Laurence Olivier színész, rendező (* 1907)
 július 16. – Herbert von Karajan osztrák karmester (* 1908)
 július 27. – Szirtes Ádám magyar színész (* 1925)
 augusztus 15. – Genda Minoru japán katona, a Pearl Harbor-i támadás tervezője (* 1904)
 augusztus 18. – Németh Imre olimpiai bajnok kalapácsvető (* 1917)
 augusztus 19. – Képes Géza költő, műfordító (* 1909)
 augusztus 22. – Alekszandr Szergejevics Jakovlev szovjet repülőgép tervező (* 1906)
 augusztus 28. – Gerencsér Ferenc cimbalomművész, cimbalomtanár (* 1923)
 szeptember 3. – Gaetano Scirea olasz labdarúgó (* 1953)
 szeptember 4. – Georges Simenon belga író (* 1903)
 szeptember 22. – Irving Berlin zeneszerző (* 1888)
 szeptember 22. – Lakatos István zenerörténész (* 1895)
 szeptember 25. – Gajdócsi István jogász, gazdálkodó, politikus (* 1924)
 október 4. – Graham Chapman brit színész, komikus, forgatókönyvíró (* 1941)
 október 4. – Keleti Tamás biokémikus, az MTA tagja, a magyarországi enzimkinetikai kutatások elindítója (* 1927)
 október 6. – Jaromír Korčák cseh geográfus, demográfus és statisztikus (* 1895)
 október 6. – Bette Davis  kétszeres Oscar-díjas amerikai színésznő (* 1908)
 november 2. – Ronyecz Mária Jászai Mari-díjas magyar színésznő (* 1944)
 november 5. – Vladimir Horowitz ukrán származású amerikai zongoraművész (* 1903)
 november 6. – Makay Margit magyar színésznő, kiváló művész (* 1891)
 november 13. – Lakatos Gabriella Kossuth-díjas magyar balettművész, kiváló művész (* 1927)
 november 14. – Rémi Laurent francia színész (* 1957)
 november 19. – Kovács Károly Pál villamosmérnök, az MTA tagja, a magyar elektrotechnika kiemelkedő alakja (* 1907)
 november 20. – Leonardo Sciascia olasz író, újságíró, politikus (* 1921)
 november 25. – Armand Salacrou francia író, drámaíró (* 1899)
 november 29. – Zombori Ödön (Janicsek Ödön) magyar olimpiai bajnok birkózó (* 1906)
 december 14. – Andrej Dmitrijevics Szaharov fizikus, Nobel-békedíjas emberjogi aktivista (* 1921)
 december 16. – Lee van Cleef, amerikai színész (* 1925)
 december 17. – Vermesy Péter zeneszerző (* 1939)
 december 22. – Samuel Beckett ír költő, próza- és drámaíró (* 1906)
 december 22. – Vasile Milea, román honvédelmi miniszter (* 1927)
 december 22.. – Massimo Serato olasz filmszínész (* 1916)
 december 25. – Nicolae Ceauşescu román diktátor (* 1918)
 december 25. – Elena Ceauşescu, Nicolae Ceauşescu felesége (* 1916)
 december 28. – Hermann Oberth fizikus, az űrkutatás egyik úttörője (* 1894)
 december 31. – Lantos Mihály 52-szeres válogatott labdarúgó, edző, az Aranycsapat tagja (* 1928)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század