Kenézlő

Kenézlő község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sárospataki járásában.

Fekvése 
Közigazgatási területe szinte teljes egészében a Tisza és a Bodrog folyók által közrefogott kis tájegységben, a Bodrogközben helyezkedik el, de egy csekély, kevesebb, mint 20 hektárnyi terület hozzá tartozik a Tisza bal parti oldalán is.

A környező települések közül Viss 3, Zalkod pedig 6 kilométerre található; a Tisza túlparti oldalán a legközelebbi községek Szabolcs, Balsa és Gávavencsellő (légvonalban egyaránt 7~9 kilométerre). A két legközelebbi város Sárospatak és Tokaj, mindkettő nagyjából 20-20 kilométer távolságban fekszik. A megyeszékhely Miskolctól közúton mintegy 70 kilométerre keletre esik.

Megközelítése 
Közúton a község Olaszliszka-Viss felől a 3802-es, Sárospatak és a balsai kompátkelő felől a 3803-as, Györgytarló felől a 3811-es őton közelíthető meg, a zsáktelepülésnek tekinthető Zalkoddal pedig a 38 114-es számú mellékút köti össze.

Korábban kisvasúton is meg lehetett közelíteni, mivel elhaladt a határában a Bodrogközi Gazdasági Vasút, melynek állomása is volt a településen – sőt Kenézlőtől nem messze épült meg az ország egyetlen kisvasúti Tisza-hídja, a Balsai Tisza-híd is, mely a Bodrogközi és a Nyírvidéki Kisvasút összekötésére létesült. A híd azonban 1944-ben a második világháború martalékává vált, s azóta sem épült újjá, emiatt pedig a Bodrogközi (későbbi nevén Hegyközi) Kisvasút is annyira elsorvadt, hogy 1980 táján a teljes felszámolása mellett döntöttek.

Története 

A település a honfoglalás korában jött létre, a honfoglalás kori leletek ma Nyíregyházán tekinthetőek meg a Jósa András Múzeumban. A falut elsőként 1239-ben említik Keleznei néven.

1410-ben a település vámhely, vízi és szárazföldi vámja is van. Nevét ekkor Felkenézlő néven írják.

A 15. század közepéig több birtokosa is volt a településnek: Upor, Ujfalusy, és az Óbégányi családoknak volt itt birtoka.
A település ekkor Zemplén vármegyéhez tartozott.

A 15. század végén még a Buttkay, Márky, Ráskay családot is birtokosai között találjuk.

A 16. század elején nevét már Kenézlőnek írták, ekkor a Farkas család volt a falu birtokosa.

1889-ben a faluban nagy tűzvész pusztított, melyben Kenézlő majdnem teljesen leégett.

Az 1950-es megyerendezésig Szabolcs vármegye Dadai felső járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Hunyadi Tibor (független)
 1994–1998: Hunyadi Tibor (független)
 1998–2002: Hunyadi Tibor (Zempléni Településszövetség)
 2002–2006: Hunyadi Tibor (Zempléni Településszövetség)
 2006–2010: Hunyadi Tibor (független)
 2010–2014: Hunyadi Tibor (független)
 2014–2019: Hunyadi Tibor (független)
 2019-től: Horváth Ferenc (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 91%-a magyar, 9%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,7%-a magyarnak, 8,1% cigánynak mondta magát (8,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 43,5%, református 14,4%, görögkatolikus 17,7%, felekezeten kívüli 5,3% (18,1% nem válaszolt).

Látnivalók 

 Görögkatolikus templom (1795, ikonosztáz: 1830-as évek)
 Római katolikus templom (1932, Mihály arkangyal a védőszentje)
 Református templom (1823-13, tornya: 1926)
 Szent István-szobor

Források 
 Borovszky Samu: Szabolcs vármegye.

Jegyzetek

További információk 
 Kenézlő  honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Szabolcs vármegye települései