14. 11.

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

14. novembra/studenog (14. 11.) je 318. dan godine po gregorijanskom kalendaru (319. u prestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 47 dana.

Događaji 
 1851. — u SAD-u prvi puta tiskan roman Moby-Dick Hermana Melvillea.
 1888. — Osnovan Pasteurov institut. 
 1889. — novinarka Nellie Bly (Elizabeth Cochrane) započinje uspješan pokušaj putovanja oko svijeta u manje od 80 dana.
 1918. — Čehoslovačka postaje republikom.
 1922. — BBC započinje s radio emitiranjem u Velikoj Britaniji.
 1969. — NASA lansira Apollo 12, drugu misiju na Mjesec predvođenu ljudskom posadom.
 1971. — Mariner 9 stiže do Marsa.
 1975. — Španjolska odlazi iz Zapadne Sahare.
 1982. — Lech Wałęsa, vođa poljskog pokreta Solidarnost, oslobođen je nakon 11 mjeseci zatočeništva blizu sovjetske granice.
 1985. — tragedija u Kolumbiji: erupcija vulkana Nevado del Ruiz uzrokovala je smrt 23 000 ljudi u gradu Armero.
 1991. — kambodžanski princ Norodom Sihanouk se vraća u Phnom Penh nakon što je bio 13 godina u egzilu.
 1993. — Michael Jackson započinje s programom odvikavanja od tableta protiv bolova.
 1998. — Dennis Rodman i Carmen Electra su se vjenčali u Las Vegasu.
 2001. — Napad na Afganistanu: Saveznici ulaze u glavni grad Kabul,.
 2003. — otkriven je Trans-neptunski objekt 90377 Sedna
.

Rođenja 
 1719. — Leopold Mozart, austrijski skladatelj (u. 1787.).
 1765. — Robert Fulton, američki inženjer i izumitelj (u. 1815.).
 1776. — Henri Dutrochet, francuski psiholog (u. 1847.).
 1779. — Adam Gottlob Oehlenschläger, danski pjesnik (u. 1850.).
 1797. — Charles Lyell, britanski geolog (u. 1875.).
 1803. — Jacob Abbott, američki pisac (u. 1879.).
 1805. — Fanny Mendelssohn, njemački kompozitor i dirigent (u. 1847.).
 1812. — Aleardo Aleardi, talijanski pjesnik (u. 1878.).
 1838. — August Šenoa, hrvatski književnik (u. 1881.).
 1840. — Claude Monet, francuski slikar (u. 1926.).
 1852. — Alfred Lichtwark, njemački pedagog umjetnosti.
 1889. — Jawaharlal Nehru, prvi indijski premijer.
 1889. — Taha Hussein, arapski književnik.
 1840. — Claude Monet, francuski slikar (u. 1926.).
 1891. — Frederik Benting, kanadski naučnik. (u.1941).
 1900. — Aaron Copland, američki skladatelj i dirigent (u. 1990.).
 1903. — Zvonimir Miloš, hrvatski organizator otpora protiv fašizma (u. 1930.).
 1904. — Dick Powell, američki glumac (u. 1963.).
 1905. — John Henry Barbee, američki gitarist i pjevač (u. 1964.).
 1906. — Louise Brooks, američka glumica (u. 1985.).
 1907. — Astrid Lindgren, švedska književnica (u. 2002.).
 1907. — William Steig, američki crtač stripova i pisac dječjih knjiga (u. 2003.).
 1909. — Joseph McCarthy, američki političar.
 1910. — Eric Malpass, engleski romanopisac (u. 1996.).
 1915. — Martha Tilton, američka pjevačica.
 1916. — Roger Apéry, francuski matematičar (u. 1994.).
 1919. — Lisa Otto, njemačka sopranistica.
 1922. — Boutros Boutros-Ghali, bivši glavni tajnik UN-a. (u. 2016.).
 
 1922. — Veronica Lake, američka glumica (u. 1973.).
 1929. — Horst Janssen, njemački grafičar.
 1930. — Edward White, astronaut (u. 1967.).
 1935. — jordanski kralj Hussein (u. 1999.).
 1936. — Zlatko Šimunović, hrvatski slikar, završio Akademiju, suradnik Majstorske radionice K. Hegedušića u Zagrebu. U većem dijelu svojeg opusa zaokupljen geometrijskom apstrakcijom; radio slike koje teže pokretu. Bavio se tv scenografijom, oblikovajem interijera i grafikom (u. 1995.). 
 1937. — Nedjeljko Fabrio, hrvatski književnik. 

 1943. — Jim Cantalupo, šef "McDonalds"-a.
 1943. — Peter Norton, američki izumitelj softwarea.
 1948. — Charles Mountbatten-Windsor, Prince of Wales, britanski prijestolonasljednik.
 1950. — Vladimir Smiljanić-Babura, hrvatski rukometaš (u. 1972.).
 1953. — Dominique de Villepin, francuski premijer.
 1954. — Condoleezza Rice, američka političarka i ministrica vanjskih poslova.
 1972. — Edyta Gorniak, poljska pjevačica.
 1979. — Olga Kurylenko, ukrajinska glumica i model. 
 1980. — Carlos Cabezas, španjolski košarkaš. 

 1982. — Gradimir Crnogorac, bosanskohercegovački nogometaš.
 1984. — Marija Šerifović, srpska pevačica zabavne muzike. Kao predstavnik Srbije pobedila je na Pesmi Evrovizije 2007. u Finskoj.
 1986. — Danielle Page, srpska košarkašica, reprezentativka američkog porijekla.
 1993. — Nikola Adamović-Adam, Srpski reper. 
 1993. — Samuel Umtiti, francuski nogometaš. 

 1996. — Borna Ćorić, hrvatski tenisač.
.

Smrti 
 565. — Justinian Veliki, Bizantski car (r. 483.).
 1263. — Aleksandar Nevski, ruski knez (r. 1220.).
 1391. — Sveti Nikola Tavelić, hrvatski svetac (r. oko 1340.).
 1556. — Giovanni della Casa, talijanski pjesnik (r. 1504.).
 1633. — William Ames, engleski filozof (r. 1576.).
 1691. — Tosa Mitsuoki, japanski slikar (r. 1617.).
 1716. — Gottfried Leibniz, njemački filozof i matematičar (r. 1646.).
 1825. — Jean Paul, njemački pisac (r. 1763.).
 1829. — Louis Nicolas Vauquelin, francuski farmaceut i kemičar (r. 1763.).
 1831. — Georg Wilhelm Friedrich Hegel, njemački filozof (r. 1770.).
 1861. — Antun Mihanović, hrvatski književnik (r. 1796.).
 1866. — portugalski kralj Miguel (r. 1802.).
 1893. — Milan Kujundžić Aberdar, srpski filozof, političar, pesnik, ministar i akademik SANU-a.
 1905. — Robert Whitehead, britanski brodarski inženjer, poznat po tome što je konstruirao prvi torpedo na svijetu (* 1905.). 

 1915. — Booker T. Washington, američki izumitelj i pisac (r. 1856.).
 1916. — Saki, britanski pisac (r. 1870.).
 1921. — Isabela Brazilska,  brazilska plemkinja (r. 1846.)
 1946. — Manuel de Falla, španjolski skladatelj (r. 1876.)
 1974. — Zdenka Marković, hrvatska književnica (r. 1884.)
 1980. — Bertha Morris Parker, američka prirodoslovka  (r. 1890.).
 2009. — Sima Ćirković, srpski povjesničar i akademik SANU (r. 1929.). 
 
 2011. — Marijan Kosić,  hrvatski motociklistički as (r. 1941.).
.

Blagdani 
  Sveti Kozma i Damjan-Vračevi
.

Praznici i dani sećanja 

 Svjetski dan šećerne bolesti (tj. borbe protiv dijabetesa, u spomen na dan 1921. kada su Kanađani Frederik Benting i Čarls Best izolovali insulin).
.

Vidi takođe: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar

Dani u godini