Glagol

Glagol (starosl. glagolъ: riječ) (lat. verbum), vrsta riječi kojom se označava radnja, stanje ili zbivanje.

Primjeri:

 Ja radim, plivam, čitam, pišem - radnja
 Kiša pada. Država napreduje. Ja sedam na sedište tramvaja na liniji 7L (Tašmajdan - Blok 45). - stanje
 Koncert se održava večeras. - zbivanje

U srpskohrvatskom jeziku 
Glagoli se u srpskohrvatskom mijenjaju po vremenima, licima i načinima, a kao i u drugim slavenskim jezicima razlikuje se svršeni i nesvršeni vid (sjesti – sjediti), što neslavenima otežava učenje srpskohrvatskog. Postoje i pomoćni glagoli (nepravilni glagoli), pomoću kojih se tvore složena glagolska vremena: to su glagoli biti i htjeti. Biti je često i najučestalija riječ u jeziku, a nakon njega je, npr. u novinskom stilu, prvi sljedeći glagol po učestalosti trebati.

Glagolska vremena 
prošlost
 pluskvamperfekt
 aorist
 perfekt
 imperfekt

sadašnjost
 prezent

budućnost
 futur prvi
 futur drugi (egzaktni)

Glagolski načini 
 imperativ
 kondicional sadašnji (prvi)
 kondicional prošli (drugi)

Oblici glagola 
Svaki glagol ima više oblika.

Jedni su različiti oblici koji se koriste samostalno i sami imaju službu glagola:
 prezent - u jednini i množini, po licima
 aorist - u jednini i množini, po licima
 imperfekt - u jednini i množini, po licima

Od glagola se izvode i pridjevi i prilozi:
 Glagolski pridjev radni
 Glagolski pridjev trpni
 Glagolski prilog sadašnji
 Glagolski prilog prošli

Posebno stoji infinitiv.

Svi oblici glagola se u standardnom hrvatskom jeziku tvore dodavanjem nastavaka na jednu od dvije osnove:
 prezenske osnove (od nje se tvore: prezent, glagolski prilog sadašnji)
 infinitivne osnove (od nje: infinitiv, glagolski pridjev radni, aorist, imperfekt)

Po načinu tvorbe, glagole dijelimo na pravilne i nepravilne.

Pravilni glagoli 
Za pravilne glagole postoji nekoliko vrsta nastavaka. Npr. učiti u prezentu ima nastavke -im, iš (uč-im, uč-iš...), dok glagol spavati nastavke -am, -aš (spav-am, spav-aš...). Isto tako, postoje i različiti nastavci za infinitiv i glagolski pridjev radni.

Glagoli se dijele u vrste i razrede po tome koje nastavke koriste.

Postoje sljedeće vrste prezentskih nastavaka:
 s -e- (per-em, per-eš,..., per-u)
 s -a- (kuh-am, kuh-aš,..., kuh-aju)
 s -i- (misl-im, misl-iš...,  misl-e)
 s -ne- (dig-nem, dig-neš..., dig-nu)
 s -ije- (sm-ijem, sm-iješ..., sm-iju)
 s -uje- (kup-ujem, kup-uješ, kup-uju)

Često se u literaturi navode nastavci na -ne-, -uje- i -e- zajedno.

Postoje sljedeće vrste nastavaka za infinitiv i glagolski pridjev radni:
 bez umetka (-0-) (pra-ti, pra-o, pra-la...; tres-ti, tres-ao, tres-la...)
 s umetnutim -a- (kuh-a-ti, kuh-a-o, kuh-a-la...)
 s umetnutim -i- (misl-i-ti, misl-i-o, misl-i-la...)
 s umetnutim -nu- (dig-nu-ti, dig-nu-o, dig-nu-la...)
 s umetnutim -je- (sm-je-ti, sm-i-o, sm-je-la...)
 s umetnutim -ova-, -eva-, -iva- (kup-ova-ti, kup-ova-o, kup-ova-la...)

Postoji paralelizam između jednih i drugih nastavaka, međutim mnogi glagoli pripadaju u miješane razrede, npr. pis-ati ima prezent piš-em. Sljedeća tablica sumira različite mogućnosti uz tradicionalne oznake vrsta (rimskim brojevima) i razreda (arapskim brojevima uz broj vrste):

U skupini s infinitivom bez proširenja postoje mnoge osobitosti, koje ovise o obliku prezentske osnove, iz koje se izvodi infinitivna:
 osnove na suglasnik (ču-ti, čuj-em) su najpravilnije (razred I.7)
 osnove na -s su pravilne (tres-ti, tres-ao, tres-la) (razred I.2)
 kod osnove na -t ili -d dolazi do glasovnih promjena (plet-ti > ples-ti, ple-o, ple-la) (razred I.1)
 osnove na -b kojima se umeće s ispred -ti (greps-ti, greb-ao, greb-la) (razred I.3)
 osnove koje u prezentu imaju č, ž, š koji su nastali palatalizacijom k, g, h (pek-em > pečem; pek-ti > peći, pek-ao, pek-la) (razred I.4)
 osnove na suglasnik + m ili n, gdje m ili n prelazi u e (otm-ti > ote-ti, ote-o, ote-la) (razred I.5)
 osnove oblika suglasnik + er, el, ov i sl. gdje dolazi do premetanja (per-ti > pra-ti, pra-o, pra-la) (razred V.3, zbog -a- prije -ti- u infinitivu)

Nepravilni glagoli 

Određeni glagoli nemaju promjenu po gornjim pravilima, a često nemaju ni sve oblike. To su biti i htjeti, za koje vidi pomoćne glagole, kao i sljedeći glagoli i njihove izvedenice:
 ići, prezent idem, ideš..., glag. pridjev radni išao, išla
 spati, prezent spim, spiš, glag. pridjev radni spio, spila

Izvori 

Vrste riječi