alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Helvetica

A Helvetica vagy Neue Haas-Grotesk betűképet Max Miedinger tervezte 1957-ben Svájcban. (Neve az ország latin elnevezéséből származik.) Alapul az Akzidenz Grotesk (1898 körül) betűképet vette. Eredetileg Haas-Grotesk néven adta ki. Az 1960-as években vált elterjedtté, szinte minden lehetséges alkalmazásban használták. 1983-ban a Linotype kiadta a Neue Helvetica betűképet a Helvetica alapján.

A Microsoft Windows-ban levő Arial betűkép is a Helveticán alapszik.

Példa

Lásd még 
 Arial
 Betűképek listája

Külső hivatkozások 
 Ünnepel a világ: 50 éves a Helvetica – Index, 2007. október 11.

Betűképek
Tapadás (egyértelműsítő lap)

Tapadás, fizikai fogalom
 Jelentéstapadás, a szóalkotás egy módja
Lucida Sans Unicode

A digitális tipográfiában a Bigelow & Holmes Inc. cég Lucida Sans Unicode OpenType betűképet azért tervezték, hogy támogassa a 2.0-s Unicode szabványt. Egyébként a Lucida család egyik változata.

A legújabb Windows operációs rendszerek már tartalmazzák ezt a betűképet.

Egyéb ismertebb Unicode betűképek

 Code2000,
 Arial Unicode MS
 a Free Software Foundation betűképei.

Példa

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek
Elvonás (egyértelműsítő lap)

Elvonás, addiktológia
 Elvonás, a szóalkotás egy módja
Optima

Az Optima betűtípust Hermann Zapf alkotta meg 1952 és 1955 között.

Első látásra hagyományos sans-serif betűképnek látszik. Azonban az Optima a humanista vonásokat követi, ez látható a finom kivitelezésén is. Akárcsak a Palatino (egy másik Zapf-termék), az Optima is sokak által csodált betűkép.

A Bitstream cég betűtípus-választékában Zapf Humanist a neve.

Kapcsolódó szócikk 
 Betűképek listája

Betűképek
Tahoma

A Tahoma Matthew Carter által a Microsoft részére 1999-ben kivitelezett sans-serif betűkép. Szinte teljesen azonos a Verdana betűképpel, annyi különbséggel, hogy a betűk valamivel keskenyebbek és a betűk közti szabad hely kevesebb.

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek
Microsoft
Univers

Az Univers egy új-groteszk sans-serif betűkép. Adrian Frutiger tervezte 1957-ban és a Deberny & Peignot nyomda adta ki. Nagyon hasonló a Helvetica betűképhez, amelyet Max Miedinger tervezett abban az időben. A családon belül nagy a váltakozás, ez körülbelül huszonegy betűképet eredményez összesen.

Használat 
A 60-as és 70-es években nagy népszerűségnek örvendett. Többek között a Swissair és a Deutsche Bank is használta. Különösen ismert a nagy távolságból való olvashatósága.

Kapcsolódó szócikkek 

 Frutiger
 Helvetica
 Betűképek listája

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Univers betűtípus példa az Adobe Systems-től

Betűképek
Verdana

A Verdana talpatlan (sans-serif) betűkép, amelyet Matthew Carter tervezett a Microsoft számára.

1996-ban adták ki, és azóta benne van a Windows operációs rendszer változataiban, valamint az Office és az Internet Explorer szoftverekben. Sokáig elérhető volt a Microsoft weboldalán Linux és más Unix-szerű operációs rendszerek számára is. Felmérések szerint a működő számítógépek körülbelül 93%-án rajta van. A továbbadható változata még mindig letölthető.

A Frutigerhez hasonlóan humanista vonásai vannak, de ezt a betűképet kizárólag számítógépes képernyő használatára tervezték, ezért nagyon jól olvasható kis méretekben is (ennek okai: nagy x-magasság, széles méretek, laza betűtáv és kiemelt különbségek a hasonló betűk között). Így nagyon sok webtervező arra használja, hogy sok szöveget tömörítsen kis helyre.

A Tahoma betűképtől csak abban különbözik, hogy a betűk kicsit szélesebbek és a betűtáv valamivel nagyobb.

A Verdana kritikái 
Néhányan azon a véleményen vannak, hogy a Verdana nem a legjobb választás az alap-betűképnek egy weboldalon. Azzal érvelnek, hogy az azonos méretű Times New Roman sokkal kevésbé olvasható, mint a Verdana, így azokon a böngészőkön, ahol a Verdana nincs telepítve, a szöveg kevésbé lesz olvasható.

Lásd még 
 Betűképek listája

Külső hivatkozások
Információk a Verdana betűtképről 
A Verdana letölthető verziója
Miért jó elkerülni a Verdana-t 

Betűképek
Fraktúr

A fraktúr egy teljes betűképcsalád neve. A kifejezés a latin fractus (törött) szóból ered. Az antikva betűkkel ellentétben, de a régi római és karoling írásokhoz hasonlóan, a vonalak a fraktúr betűkben megtörnek, így közelítve a kézírást. Tágabb értelemben, a Németországban sokáig elterjedt Schrift kézírást is Frakturnak nevezik.

Walbaum-Fraktúr
Wittenberger Fraktur
Luthersche Fraktur

Szűkebb értelemben a "fraktúr" egyes óangol betűtípusokra utal, amelyek "gótikus", "Schwabacher" és "fraktúr" betűképekre tagolhatók (lásd a betűkép szócikket).

Az első fraktúr betűkép I. Miksa német-római császár (1493–1519) ideje alatt született meg, egy új könyvsorozathoz kifejlesztett betűképként. 
A fraktúr betűtípusok változatai népszerűségükben hamarosan megelőzték a korábbi Schwabacher és gótikus betűképeket.

Más országoktól eltérően, Németországban még a 19. században is mindennapos volt fraktúrt használni könyvszedéskor. Néhányszor még használták a Schwabacher típust is, de Normalfraktur  volt az uralkodó betűkép.

A fraktúr a 20. század elején kiment a divatból, a nem német ajkúakkal való kommunikációs problémák miatt. A Náci Németország (1933–1945) egyfajta megkülönböztető jelként a többi nyugati országtól, mégis megpróbálta elterjeszteni használatát, mondván, hogy az antikva betűképek nem árják. Ez idő alatt több mesterséges fraktúr betűkép született. A fraktúrt támogató irányvonal 1941. január 3-áig érvényben volt, amikor Martin Bormann kiadatott egy körlevelet, miszerint a fraktúr Judenlettern lett (zsidó betűkép) és betiltatta használatát.

Annak ellenére, hogy használata régi német hagyomány, a fraktúr sokak szemében – az 1941-es tiltó rendelet ellenére – a nácizmussal kapcsolódik össze. Ezért a fraktúrt csak díszítőelemként használják; például néhány hagyományos német újság a nevét fraktúr betűkkel nyomtatja ki az első oldalra. A német márka egyes címletein a Banknote (bankjegy) felirat szintén ilyen betűtípussal szerepelt az euró bevezetése előtt.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Sütterlin
 Kiemelés (tipográfia)
 Betűképek listája

Betűképek
Comic Sans

A Comic Sans egy digitális, Microsoft által kifejlesztett betűkép, amely képregények betűit próbálja utánozni. Vincent Connare tervezte 1994-ben és a Windows 95-től kezdve benne van a Windows verziókban (kezdetben mint pót-betűtípus a Microsoft Plus Pack-ban).

Grafikus tervezők serege próbálta megszüntetni a használatát, mondván, hogy egy nagyon rosszul megtervezett betűkép: a vízszintes és függőleges vonások egyforma vastagok, ezáltal eltűnik a kézírásos tulajdonsága.

Connare csak annyit hoz fel a védelmére, hogy ez eredetileg egy gyerekeknek készített betűkép.

Lásd még 
 Betűképek listája

További információk 
 Comic Sans MS betűkép információk (Microsoft tipográfia)
 Typowiki: Comic Sans
 Comic Sans Café (Microsoft tipográfia)
 A Comic Sans MS for Windows letölthető változata

Betűképek
Microsoft
British Railways

British Railways (BR), később British Rail néven futott a brit vasúti rendszer a Négy nagy (Big Four) brit vasúti társaság államosításától 1948-ig, majd a vasút privatizációjáig 1994 és 1997 között. A BR nemzetközi kódszáma 70.

Története 
Az 1923-as csoportosítás után, az 1921-es vasúti törvény (Railways Act 1921) után négy nagy társaság (vállalat) maradt:
 Great Western
 London Midland & Scottish
 London & North Eastern
 Southern

A vállalatot a második világháború alatt állami felügyelet alá vonták, emellett hálózata és járművei súlyosan megrongálódtak az ellenség akciói miatt. Az 1947-es szállítási törvény (Transport Act 1947) intézkedett a vasúthálózat államosításáról, és 1948. január 1-jétől British Railways lett.

További információk 
 David Henshaw: The Great Railway Conspiracy - The Fall and Rise of Britain's Railways Since the 1950s. Leading Edge Press, Hawes (North Yorkshire) 1994. .
 Terry Gourvish: British Rail 1974-97 - From Integration to Privatisation. Oxford University Press, Oxford 2002. .
 Christian Wolmar: On the Wrong Line - How Ideology and Incompetence Wrecked Britain's Railways. Aurum Press, London 2005. .
 Hivatalos oldal  
 British Railways Board history 
 BRB (Residuary) Ltd.

Kapcsolódó szócikkek 
 Az Egyesült Királyság vasúti közlekedése

Az Egyesült Királyság vasúti közlekedése
Az Egyesült Királyság cégei
Vasúttársaságok
Század (egyértelműsítő lap)

Század
 évszázad, száz egymást követő év
 század, katonai egység
Századok
 Századok, a Magyar Történelmi Társulat folyóirata
DARPA

A DARPA (Defense Advanced Research Projects Agency, azaz Fejlett Védelmi Kutatási Projektek Ügynöksége; korábbi nevén ARPA) az Egyesült Államok Védelmi Minisztériumának kutatásokért felelős részlege. 

A DARPA független a többi hagyományos katonai kutatás-fejlesztéstől és közvetlenül a védelmi minisztérium felső vezetésének van alárendelve. Körülbelül 240 munkatársa van (ebből 140 műszaki) akik mintegy évi 3,2 milliárd dolláros költségvetéssel dolgoznak. Ezek a számadatok évről évre változnak, mivel a DARPA rövid távú (2-4 éves) kutatásokra koncentrál, melyeket kicsi, a feladatra összeállított kutatócsoportok végeznek.

A szervezet neve először 1972 márciusában változott az eredeti ARPA-ról DARPA-ra, majd 1993 februárjában visszaváltozott ARPA-ra, 1996 márciusától pedig újra DARPA nevet viseli.

Története 
1958-ban alapították, a szputnyik szovjet felbocsátására adott válaszul azzal a céllal, hogy az Egyesült Államok megőrizhesse hadi-technológiai fölényét ellenfeleivel szemben.

Projektjei 
Közreműködött az ARPANET, a Berkeley UNIX (BSD) valamint a TCP/IP protokollok kifejlesztésében, pontosabban ez a hivatal szponzorálta a projekteket. A részleg nevéhez fűződik az F–117 Nighthawk típusú lopakodó vadászbombázó, és a B–2-es lopakodó bombázó kifejlesztése is.

Az ARPANET mellett az OpenBSD-t is 2,3 millió dollárral szerette volna támogatni, ám Theo de Raadtnak egy, az iraki háborúval kapcsolatos nyilatkozata miatt az összeget visszavonta.

DARPA Grand Challenge 

Megrendezője és szponzora a DARPA Grand Challenge-nek, egy évente felváltva megrendezett sivatagi, illetve városi robotautó-versenynek, amit 2003 óta megtartanak, egyre nehezebb terepen és egyre hosszabb távon. A 2004-es verseny 10 mérföld hosszú volt, a 15 résztvevő közül egynek sem sikerült teljesítenie. Az autóknak nehéz sivatagi terepen, úttalan utakon, akadályokat leküzdve vagy kikerülve kell a távot minél rövidebb idő alatt teljesíteniük. A járműveket egymástól időben elválasztva indítják. A városi távon a közúti közlekedéstől elzárt útszakaszon kell a járműveknek haladniuk, de itt bizonyos korlátozó feltételeket is be kell tartaniuk (sebességkorlátozás, útakadályokon rombolás nélküli áthaladás, stb). 

A részt vevő járműveknek már 175 mérföldet kell megtenniük önállóan, bármiféle külső beavatkozás nélkül (vészhelyzet esetén lehetőség van a jármű leállítására, ez azonban a versenyből való kizárással jár). A győztes csapat jutalma 2 millió dollár. 2008-ban ezt a távot egyetlen csapat sem teljesítette.

Aktív projektek 
Blackjack – 2018-ban indított fejlesztési program, amelynek célja katonai célokra is alkalmas, olcsó, kis tömegű, alacsony Föld körüli pályán keringő műholdakból álló hálózat kiépítése.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 ARPANET

Az Amerikai Egyesült Államok tudományos élete
Haditechnika
Apple (egyértelműsítő lap)

Apple Inc. számítástechnikai hardvergyártó vállalatcsoport
 Apple Corps Limited, a Beatles által alapított zenekiadó és multimédia vállalkozás, a Beatles Ltd. utódcége 
 Apple Records az Apple Corps márkaneve (védjegye)
COFF

A COFF (betűszó az angol Common Object File Format kifejezésből) egy fájlformátum neve a számítástechnikában. Futtatható állományt, (osztott) könyvtárat, tárgykódot tartalmazhat.

Sok Unix-szerű rendszer használja mind a mai napig, sőt a Microsoft Windows PE formátuma – amelyet legfőképp a DLL-ek használnak – is ebben gyökerezik.

Napjainkban a legtöbb korszerű rendszeren leváltotta az ELF.

Fájlformátumok
Wingdings

A Wingdings TrueType dingbat betűkép, mely megtalálható minden Microsoft Windows-ban, a 3.1.-től.

A betűtípust eredetileg 1990-ben a Type Solutions, Inc. fejlesztette, de most a copyright-ban a Microsoft szerepel. További Wingdings betűképeket készítettek Windings 2 és Windings 3 néven.

Wingdings karaktertábla

Lásd még 
 Betűképek listája

Külső hivatkozások
Dingbat - az angol nyelvű Wikipédia szócikke

Betűképek
Világháború

A világháború olyan katonai konfliktus, amely a világ több országát érinti, a hadműveletek egyidejűleg több kontinensre és óceánra kiterjednek. A világháborúk számos katonai és civil áldozattal járnak a részt vevő nemzetek számára.

Értelmezése 

A kifejezés általában az első világháborúra (1914–1918) és a második világháborúra (1939–1945) vonatkozik. Ezekben valamilyen formában majdnem az összes ország részt vett, különösen a gyarmatosító birodalmak (Egyesült Királyság, Franciaország, Németország, Olaszország és Japán), valamint a két szuperhatalom, (Egyesült Államok és a Szovjetunió).

Egyesek a korábban lezajlott nagyobb konfliktusokat is világháborúknak tekintik, beleértve a hétéves háborút (1756–1763). Winston Churchill az „első világháború”-nak tekinti könyvében a francia forradalmat (1792–1802) és a napóleoni háborúkat (1803–1815).

Egyesek a világháború kifejezést más értelemben használják: A „harmadik világháború” kifejezés a feltételezett nukleáris háborúra utal a Szovjetunió és az Egyesült Államok között. Ugyancsak a „III. világháború” utalhat még a hidegháborúra (1945–1990) vagy a terrorizmus elleni háborúra is. Elliot Cohen professzor a terrorizmus elleni háborút IV. világháborúnak nevezi. A közös megegyezés mégis az, hogy csak két világháború volt ezidáig.

Az I. világháború befejezése után („a háború, amely megszüntet minden háborút”) megalakult a Népszövetség, hogy megakadályozza a hasonló konfliktusokat. A Népszövetség összeomlott a II. világháború kitörésekor, ami után 1945-ben megalakult az Egyesült Nemzetek Szervezete.

Források 
 
 Lewkowicz, Nicolas: The German Question and the Origins of the Cold War, Milan, IPOC, 2008

Háborúk
WebMathematics Interactive

A WebMathematics Interactive (WMI) egy szabad forrású matematikai program.
Főként egyetemi és főiskolai hallgatók, középiskolás diákok számára teszi lehetővé matematikai tárgyú feladatok gyakorlását, a feladatmegoldások ellenőrzését, az aktuális tudásszint felmérését. A felhasználónak a szoftver használatához internet-hozzáférésre és egy internet-böngészőre van szüksége.

Didaktikai háttér 
Napjainkban egyre többen tanulnak matematikát felsőfokú oktatási intézményben. Azonban felgyorsult világunkban egyre kevesebb idő jut arra, hogy a tanár a sokszor nagy létszámú csoport minden egyes résztvevőjét alapos, részletes képzésben részesítse. A személyi számítógépek elterjedésével, s azzal, hogy sokak számára most kezd csak igazán elérhetővé válni az internet, a WMI program olyan segítség lehet a mindennapokban, ami ténylegesen megkönnyíti az anyag jobb megértését, a típusfeladatok gyakorlását, a vizsgákra való felkészülést.

Technikai részletek 
A WMI program PHP nyelven készült. Számos egyéb szoftver is segédkezik a matematikai tartalmú weboldalak előállításában, így például a LaTeX, a latex2html, az Apache, a PostgreSQL, az xeukleides és sok egyéb is.

Hivatkozások

Szerzők 
A programot elsődlegesen a Szegedi Tudományegyetem (link) Bolyai Intézetében fejlesztik az Informatikai és Hírközlési Minisztérium támogatásával.

Maga a program 
A legfrissebb verzió a SourceForge fejlesztői portálról tölthető le, de azonnal ki is próbálható.

Irodalomjegyzék 
R. Vajda and Z. Kovács: Interactive Web Portals in Mathematics, Teaching Mathematics and Computer Science 1 (2) (2003), 347-361

Matematikai szoftverek
Szabad szoftverek
Szeged
Magyar szoftverek
Zala (egyértelműsítő lap)

Zala, keresztnév
 Zala felvágott

Földrajz
 Zala, község Somogy vármegyében
 Zala, folyó Magyarország délnyugati részén
 Zalai-dombság, tájegység
 Zala-patak, patak Szlovéniában, az Idrijca mellékfolyója
 Zala (Angola), település Angolában
 Zala (Tibet), település Tibetben
 Zala, Cerknica község egyik települése Szlovéniában

Újságok
 Zala Zala vármegyei heti-, majd napilap
 Zala a Nagykanizsai Nemzeti Bizottság hivatalos lapja 1945-1956 között

hasonló
 Zala vármegye (1950 és 2022 között: Zala megye), közigazgatási egység Magyarországon
Bolyai (egyértelműsítő lap)

Bolyai, régi magyar családnév
 Bolyai János (1802–1860) matematikus
 Bolyai Farkas (1775–1856) matematikus
Csillagászat
 Bolyai-kráter, Bolyai Jánosról elnevezett Holdkráter
 1441 Bolyai kisbolygó
1802



Események

Határozott dátumú események 
 március 28. – Heinrich Wilhelm Olbers német orvos és csillagász felfedezi a második kisbolygót, a Pallast.
 november 25. – Gróf Széchényi Ferenc megalapítja az Országos Széchényi Könyvtárat.

Határozatlan dátumú események 

 az év folyamán – 
 Átadják a forgalomnak a Dunát és a Tiszát összekötő Ferenc-csatornát. (Tervezője és építője Kiss József. A csatorna jelentősen lerövidítette az erdélyi só és a bánsági búza útját Pestig és Győrig.)
 Megnyílik Marosvásárhelyen a Teleki Sámuel kancellár által alapított Teleki Téka.

Az év témái

1802 az irodalomban

1802 a tudományban 
 március 28. – Heinrich Wilhelm Olbers német orvos és csillagász felfedezi a második kisbolygót, a Pallast.

Születések 
 január 6. – Ion Heliade-Rădulescu román nyelvész, műfordító, politikus, a Román Akadémia első elnöke († 1872)
 január 10. – Carl von Ghega albán származású, velencei születésű, osztrák mérnök († 1860)
 január 25. – Debreczeni Márton a pénzügyminisztérium bányászati igazgatója, költő († 1851)
 február 26. – Victor Hugo, francia író († 1885)
 április 9. – Elias Lönnrot, finn orvos, botanikus és népdalgyűjtő, a Kalevala összeállítója († 1884)
 július 24. – Alexandre Dumas, francia író († 1870)
 augusztus 5. – Niels Henrik Abel, norvég matematikus († 1829)
 augusztus 8. – Faigel Pál egri címzetes kanonok, költő († 1871)
 augusztus 31. – Karl von Urban császári altábornagy († 1877)
 szeptember 19. – Kossuth Lajos, politikus, Magyarország kormányzója († 1894)
 szeptember 30. – Antoine Jérôme Balard, francia vegyész, a bróm felfedezője († 1876)
 november 23. – Orosz Ádám, magyar katolikus pap, költő († 1872)
 november 25. – Andrássy István, magyar kanonok († 1890)
 november 29. – Wilhelm Hauff, német író, meseíró, a Biedermeier korszak alakja († 1827)
 december 15. – Bolyai János, a leghíresebb magyar matematikus († 1860)
 december 19. – Vidats István az első magyar mezőgazdasági gépgyár alapítója († 1883)
 december 29. – Kiss Bálint festőművész († 1868)

 Bővebb lista az 1802-ben született személyek kategóriában

Halálozások 
 február 2. – Bajzáth József veszprémi püspök, alkancellár (* 1720)
 április 15. – Végh Péter országbíró (* 1725)
 április 24. – Gyulay Sámuel ezredtulajdonos, Gyulafehérvár katonai parancsnoka (* 1723)

 Bővebb lista az 1802-ben elhunyt személyek kategóriában

Jegyzetek 

19. század
Országgyűlések Marosvásárhelyen

A Marosvásárhelyen tartott országgyűlések listája:

Albert uralma alatt:
 1439
Zápolya János uralkodása alatt:
 1529
 1535. február: a nemesek kötelesek a jobbágysorba jutott székelyek szabadságát visszaadni
 1536. június 24.
 1540. március 9. - Majlád István és Balassa Imre vajdák hívták össze
Izabella uralkodása alatt:
 1541. január 26.
 1542. január 25–26.: elismerte Fráter György helytartóságát
 1542. június 11: Izabella királyné megkapta az elhunyt erdélyi püspök palotáját és birtokait
 1543. november 29.: a jobbágyok adózásáról szóló rendelkezés elfogadása
 1545. november 1.
 1549. október 29.: kötelezővé tette a kolozsvári mértékek használatát, a szász székek kivételével
 1550. december 31.: hűségnyilatkozat I. Ferdinándnak
 1551
I. Ferdinánd uralkodása alatt:
 1552
 1553 – Dobó vajda hívta össze
 1553. június 30.–július 3.: székely részgyűlés 
 1554. január 25. – Dobó vajda hívta össze; követek indítása a török portára
 1554. május 12.: általános mozgósítás a törökök ellen
 1555. április 24. – Dobó és Kendi vajda hívta össze
 1555. december 23.–1556. február 9.: ultimátumot adtak I. Ferdinándnak, hogy védje meg az országot a törököktől vagy pedig elpártolnak tőle
János Zsigmond uralkodása alatt:
 1558
 1571. január 6–14.: a vallásszabadságra vonatkozó korábbi rendeletek megerősítése
Báthory István uralkodása alatt:
 1574. június 13–18.: engedélyt adtak a fejedelemnek az ország ezüsttartalékának felhasználására
Rákóczi Zsigmond uralkodása alatt:
 1607. március 18.
Barcsai Ákos uralkodása alatt:
 1658. november 6. Barcsai fejedelemségének hivatalos megerősítése
Báthory Zsigmond uralkodása alatt:
 1659. szeptember 24. – Báthory Zsigmondot harmadszor is trónra helyezték
Barcsai másodszori uralkodása alatt:
 1659. november 29.: II. Rákóczi György fejedelemségének elismerése
 1659. decemberben, mely Barcsait visszahelyezte.
I. Apafi Mihály uralkodása alatt:
 1661. szeptember 3. – Ali pasa hirdette meg, hogy fejedelmet válasszanak, de senki nem akarta elvállalni a tisztséget
 1663. szeptember 24.–október 10. – Petki István és Béldi Pál hívták össze
 1667. január 5.–február 4. – az akkor még gyermektelen Apafi Mihály örökbe fogadta Bánffy Dénes fiát
I. Lipót uralkodása alatt:
 1692. december 10.
 1693. december 19.–1694. január 6.
 1694. december 12.
 1695. december 12.– 1696. január 19. - a császári csapatok élelmezésének megvitatása; Apor István kincstárnokká választása
 1698. – elrendelték a kapuk újraszámlálását, Bethlen Miklós kancellárt megbízták, hogy tervezetet készítsen az adózás reformjára
II. Rákóczi Ferenc uralkodása alatt:
 1707. március 28. – április 9.: Rákóczi Ferenc beiktatása

Források
 
 

Magyar történelmi témájú listák
Marosvásárhely
Erdélyi országgyűlések
Erdélyi fejedelmek listája

Ez a lap az Erdélyi fejedelmek listája, amely az Erdélyi Fejedelemség 1570 és 1711 közötti, valamint az azt megelőző, 1526 és 1570 közötti időszak uralkodóit sorolja fel időrendben.

A keleti Magyar Királyság uralkodói (1526–71) 

A Magyar Királyság az 1526-os mohácsi vereséget követően előbb kettő, majd Buda 1541-es török elfoglalásával három részre szakadt. Az ország középső, Hódoltságnak nevezett részét a törökök szállták meg. Északon és nyugaton az úgynevezett Királyi Magyarország – ez jogfolytonosság szempontjából nem különbözött a középkori Magyar Királyságtól – a Habsburgok fennhatóság alá került, keleten pedig a középkori erdélyi vajdaságból és hozzá kapcsolódó részekből jött létre előbb a keleti Magyar Királyság, majd az 1570-es speyeri szerződéssel az Erdélyi Fejedelemség.

Az Erdélyi Fejedelemség fejedelmei (1571–1711) 
Főcikk: Erdélyi Fejedelemség

Az 1570-ben II. Miksa német-római császár és Szapolyai János Zsigmond között megkötött speyeri szerződés kimondta, hogy az akkor fennálló határokat véglegesnek tekintik, és János Zsigmond lemond a magyar királyi címről, cserébe viselheti az „Erdély és Magyarország hozzákapcsolt részeinek princepse” (azaz fejedelme) címet. Ténylegesen ettől kezdve beszélhetünk Erdélyi Fejedelemségről, bár az egyezmény János Zsigmond halála miatt életbe sem lépett.

Kronológia 
Erdély uralkodóinak életterminusa és regnálása

Kapcsolódó szócikkek 
Erdélyi Fejedelemség
Erdélyi fejedelmek családfája
Erdélyi fejedelemnék listája
Erdélyi vajdák listája
Erdély történelme

 
Örökös főispánok
Történelmi témájú listák
Európai uralkodók listái
Kemény János (egyértelműsítő lap)

Kemény János (?–1603)
 Kemény János (1607–1662) erdélyi fejedelem
 Kemény János erdélyi hadvezér
 Kemény János (1778–1850) színész
 Kemény János (1825–1896) országgyűlési képviselő
 Kemény János (1861–1938) vendéglős (Debrecen)
 Kemény János (1903–1971) erdélyi író
 Kemény János (1926–1992) matematikus, számítástechnikus
Neutrínóoszcilláció

A neutrínóoszcilláció egy kvantummechanikai jelenség, mely során a neutrínó háromfajta íze (elektron, müon, tau) átalakul egymásba.

A jelenséget a japán Super-Kamiokande neutrínóobszervatórium fedezte fel, majd a kanadai Sudbury Neutrínó Obszervatórium megerősítette.

A jelenség magyarázatot ad a napneutrínó-problémára. A jelenség választ ad arra is, hogy van-e a neutrínóknak nyugalmi tömegük. Mivel oszcilláció csak tömegkülönbség esetén jöhet létre, ezért legalább az egyik fajta neutrínónak kell lennie tömegének.

Elméleti alapok 
Két feltevés szükséges. Először is a neutrínóknak különböző tömegűeknek kell lenniük, másodszor a gyenge kölcsönhatás szempontjából a tömeg-sajátállapotoknak keveredniük kell (hasonlóan a kvarkszektorbeli CKM-keveredéshez). A következő közelítő képletet írhatjuk fel az elektronneutrínó és a müonneutrínó keveredésére fénysebességhez nagyon közeli (ultrarelativisztikus) esetben:

Itt  a neutrínók által megtett távolság,  az ízek keveredési szöge és  az ízek tömegnégyzetének a különbsége.

A neutrínóoszcilláció szolgáltatja az első újabb részletet a fizikában a standard modell kialakulása óta. A standard modell szerint a neutrínóknak nincs tömegük, ezáltal (négyzetes) tömegkülönbségük sem, vagyis csak balkezes részecskék léphetnek fel benne. A neutrínók viszont – ez a neutrínóoszcillációból megállapítható – mégis rendelkeznek tömeggel, tehát létezhetnek jobbos neutrínók is. Az elektrogyenge kölcsönhatás csak a balkezes részecskékre hat, tehát a jobbkezes neutrínókra (a gravitáción kívül) semmilyen kölcsönhatás sem (steril neutrínók, WIMPek).

Források 
 www.neutrinooscillation.org

Oszcilláció
1540



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – VIII. Henrik angol király feleségül veszi Cleves-i Annát.
 április 18. – VIII. Henrik a főminiszterét, Thomas Cromwellt Essex grófjává nevezi ki. (Július 28-án azonban – látszólag vallási vétkekért – kivégzik.)
 július 7. – Budán megszületik Szapolyai János fia, János Zsigmondot herceg, akit még ez év szeptemberében Rákos mezején II. János néven királlyá is választanak.
 július 9. – VIII. Henrik és Cleves-i Anna házasságát elhálatlanság – és egy állítólagos előzetes szerződés – miatt semmissé nyilvánítják.
 augusztus 8. – VIII. Henrik feleségül veszi Howard Katalint. (A katolikus lánnyal kötött házasságát a közvélemény a tradíciókhoz ragaszkodók győzelmének tekintette a protestáns reformerek fölött.)
 augusztus 30. – I. Ferdinánd osztrák főherceg sereget küld Buda megvételére (Habsburg–török háború).
 szeptember 13. – Fráter György – a porta engedélyével – királlyá választatja Szapolyai János árváját, János Zsigmondot.
 október 17. – Visegrád ostroma.
 október 21. – Buda ostroma.
 október 27. – Leonard von Fels elfoglalja Visegrádot.
 november 14. – Az osztrákok feladják Buda ostromát.

Határozatlan dátumú események 
 október közepe – A török szultán elismeri János Zsigmondot magyar királynak (akit azonban soha nem koronáznak meg).

Az év témái

1540 a tudományban

1540 az irodalomban

Születések 
 július 7. – II. János magyar király († 1571)
 augusztus 5. – Joseph Justus Scaliger itáliai származású francia-holland filológus, humanista és történész († 1609)
 François Viète francia matematikus († 1603)

Halálozások 
 július 17./21. – I. János magyar király (* 1487)
 július 28. – Thomas Cromwell, VIII. Henrik minisztere (kivégezték) (* 1485 körül)

Jegyzetek 

16. század
I. e. 3. évezred



Események 

 Mári városának alapítása (Szíria) (i. e. 29. század ) 
 Elámi királyság létrehozása (Irak)
 Az Indus-völgyi civilizáció egyesülése (i. e. 2600)
 Egyiptomi Óbirodalom, a piramisok kora (i. e. 2650–2150)
 A Gízai nagy piramis befejezése Egyiptomban (i. e. 26. század)
 A sumer Lagas-dinasztia (kb. i. e. 2500–2300)
 A mezopotámiai Ur városának első virágkora. (i. e. 2474–2398)
 Az első sumer zikkurat felépítése
 Akkád Birodalom Mezopotámiában (i. e. 2370–2230)
 Ur város második virágzása, Sumer Birodalom (i. e. 2110–2000), a sumer birodalom fénykora
 Babilon leigázza Sumert és Elámot, Babilon első dinasztiája (i. e. 2000)
 Nagyobb kivándorlás Közép-Szaharából Nyugat-Afrikába
 Az angliai Stonehenge első fázisának befejezése

Híres személyek 
 Ur-nina, Lagas királya (i. e. 29. század)
 Dzsószer fáraó, piramisépítő (uralkodása kb. i. e. 2668–2649)
 Kheopsz (Khufu) fáraó, a gizai nagy piramis építtetője (i. e. 26. század)
 Urukagina, Lagas királya, nagy reformátor, az első ismert törvénykönyv megalkotója. (i. e. 24. század)
 Lugalsaggizi, Uruk és Umma királya, Lagas elfoglalója. (i. e. 2371–2347)
 Szargon, az Akkád Birodalom alapítója. (i. e. 2371–2316)
 Ur-Nammu, Ur 3. dinasztiájának alapítója (i. e. 2112–2095)
 Ménész fáraó i. e. 3000 körül, az egységes Egyiptom megteremtője

Találmányok, felfedezések 
 A bronz előállítása, a közel-keleti civilizációk belépnek a bronzkorba k.b. i. e. 3000
 Cserépedény kifejlesztése Amerikában (i. e. 30. század)

Egyéb 
 A bristlecone-i fenyőfa-matuzsálem kicsírázása kb. i. e. 2700, a ma élő legrégebbi fa

-7
1559



Események

Határozott dátumú események 
 március 10.–április 3. között – II. Henrik francia és II. Fülöp spanyol király megkötik a cateau-cambrésis-i békeszerződést, lezárulnak az itáliai háborúk.
 április 10. – Ferdinánd elrendeli az eladományozott egyházi birtokok visszavételét.
 június 12. – A gyulafehérvári országgyűlés elrendeli a közszékelyek összeírását és megadóztatását. (A főemberek és a lófők adómentesek, de hadakozni kötelesek.)
 szeptember 15.– János Zsigmond átveszi Erdély tényleges kormányzását.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – III. Pál pápa indexre teszi Machiavelli a „A fejedelem” című értekezését.

Az év témái

1559 a tudományban

1559 az irodalomban

Születések 
 szeptember 21. – Ludovico Cigoli itáliai festő († 1613)

Halálozások 
 szeptember 15. – Jagelló Izabella magyar királyné, Szapolyai János felesége, János Zsigmond anyja (* 1519)

Jegyzetek 

 
16. század
1556



Események

Határozott dátumú események 
 január 1–25. – A pozsonyi országgyűlés 4. tc.-e elrendeli, hogy az urak és nemesek is adózzanak a várak megerősítésére.
 január 16. – V. Károly lemond a német-római császári címről, s ezzel a Habsburg család két házra szakad.
 június 11. – július 30. – Szigetvár harmadik ostroma. (Hadim Ali budai pasa 25 000-es sereggel – Istvánffy a harcokat követően 50 évvel teszi erre a kétségtelenül magas számra – ostromolja az 1 000 fegyveressel és 2 000 civil lakossal védelmezett, Horváth Márk kapitánysága alatt álló erődöt.)
 október 23. – Az erdélyi rendek és a lakosság lelkesedésétől kísérve bevonul Kassára az ötesztendős sziléziai száműzetéséből visszatért Izabella királyné és fia, János Zsigmond. (Ezzel visszaáll Erdély portai függése.)
 november 25. – A kolozsvári rendi gyűlés Izabellát Erdély kormányzójának ismerik el a 16 éves János Zsigmond nagykorúsításáig.

Határozatlan dátumú események 
 ősz – Zrínyi Miklós lemond horvát és szlavón báni tisztségéről.
 az év folyamán – 
 Széchy Margit katonákkal űzi el az utolsó szentgotthárdi apátot.
 Megalakul a bécsi Udvari Haditanács.
 Az 1556. évi kolozsvári diéta a katolikus papok kiűzését rendeli el.
 Az Asztraháni Kánság ellenállás nélkül elfogadja Oroszország fennhatóságát.

Az év témái

1556 a tudományban

1556 az irodalomban

Születések 
 február 21. – Sethus Calvisius latinul író német zenetudós, zeneszerző, csillagász és matematikus († 1615)
 május 26. – III. Mehmed, az Oszmán Birodalom 13. szultánja († 1603)

Halálozások 
 január 30. – Tinódi Lantos Sebestyén énekszerző, lantos, a 16. századi magyar epikus költészet jelentős képviselője (* 1510)
 április 26.  – Valentin Trotzendorf német pedagógus
 július 31. – Loyolai Ignác katolikus hittudós és misszionárius a Jezsuita rend alapítója. (* 1491)
 november 14. – Giovanni della Casa itáliai költő, író (* 1504)

Jegyzetek 

16. század
1571



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Apja, II. Joachim brandenburgi választófejedelem halála után János György foglalja el a trónt.
 január 26. – Fejérkövy István kerül a knini címzetes püspöki székbe.
 március 18. – A Máltai Lovagok átköltöznek új fővárosukba, Vallettába
 május 25. – A rendek Báthory Istvánt választják erdélyi fejedelemnek.
 október 7. – A lepantói csatában egy egyesült keresztény hajóhad megveri a török flottát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Ciprus az Oszmán Birodalom ellenőrzése alá került és ezzel kezdetét veszi a 300 éves oszmán uralom a szigeten.
 I. Devlet Giráj krími kán seregei eljutnak egészen Moszkváig és felgyújtják az orosz fővárost.

Az év témái

1571 a tudományban

1571 az irodalomban

Születések 
 június 17. – Thomas Mun angol közgazdász († 1641)
 szeptember 8. – Jagelló Borbála, II. Zsigmond Ágost lengyel királynak és litván nagyhercegnek Barbara Gizanka úrnővel folytatott házasságon kívüli viszonyából származó lánya († 1615)
 szeptember 29. – Caravaggio olasz festő († 1610)
 november 19. – Lackner Kristóf soproni polgármester, városbíró, jogtudós, ötvös, író († 1631)
 december 27. – Johannes Kepler német csillagász († 1630)

Halálozások 
 január 3. – II. Joachim brandenburgi választófejedelem (* 1505)
 február 13. – Benvenuto Cellini, olasz szobrász, ötvös, éremművész, emlékiratíró, a manierizmus ismert képviselője (* 1500)
 február 14. – Odet de Coligny, másképpen Châtillon bíboros, Gaspard de Coligny admirális fivére, Toulouse érseke, Beauvais püspöke, pair, később az hugenották egyik vezére (* 1517)
 március 10. – János Zsigmond magyar király és erdélyi fejedelem (* 1540)
 április 2. – Thury György végvári vitéz, várkapitány (* 1519)
 az év folyamán Csuty Gáspár végvári vitéz.

Jegyzetek

Források  
 

16. század
1551



Események

Határozott dátumú események 
 február 3. – Megkezdődnek a tárgyalások Erdély jövőjéről I. Ferdinánd és Fráter György képviselői között Bihardiószegen.
 július 19. – Izabella királyné – fia nevében is – Gyulafehérvárott aláírja az 1549. évi nyírbátori megállapodáson alapuló szerződést.
 július 21. – Fráter György átadja Giambattista Castaldónak a Szent Koronát, amit Bécsbe szállítanak.
 szeptember 1. – II. János lemond és Ferdinánd Fráter Györgyre bízza Erdély kormányzását.
 október 8. – Török kézre kerül Lippa, melyet november 18-án felszabadítanak.
 október 12. – Ferdinánd ajánlására Frater György megkapja a bíborosi kinevezést III. Gyula pápától.
 október 16–17. – A törökök megostromolják Temesvárt.
 december 17. – Castaldo császári tábornok parancsára alvinci kastélyában meggyilkolják – a gyanússá vált – Martinuzzi György bíborost, Erdély helytartóját.

Határozatlan dátumú események 
 július – A Szinán pasa és Turgut reisz vezette törökök Málta sikertelen megtámadása után elfoglalják Gozo szigetét, lakosságát (mintegy 5000 főt) Líbiába hurcolják. Ugyanebben az évben elfoglalják Tripoli erődjét is.
 nyár – Ferdinánd, mintegy – fősre tehető zsoldoshadsereggel Erdélybe küldi Gianbattista Castaldo őrgrófot, hogy a nevében átvegye a keleti tartomány fölötti hatalmat.

Az év témái

1551 a tudományban

1551 az irodalomban

Születések 
 március 21. – Mária Anna bajor hercegnő, osztrák főhercegné, Belső-Ausztria hercegnéje († 1608)
 május 2. – William Camden angol történész, heraldikus († 1623)
 szeptember 19. – III. Henrik francia király († 1589)
 október 8. – Giulio Caccini itáliai zeneszerző († 1618)
 az év folyamán –
 Szuhay István nyitrai püspök, kalocsai érsek († 1608)
 II. Gázi Giráj krími kán († 1608)

Halálozások 
 január 13. – Kecsethy Márton, volt veszprémi püspök
 december 17. – Fráter György bíboros, esztergomi érsek (* 1482)

Jegyzetek 

16. század
1541



Események

Határozott dátumú események 
 február 12. – A tordai országgyűlésen fegyverszünetet kötnek az erdélyi Szapolyai- és Habsburg-hívek.
 március 20. – A Fráter György hívására jött törökök Pestet ostromolják.
 április 4. – A Pestet védő cseh–magyar–osztrák sereg visszavonulásra kényszeríti a szendrői béget.
 április 24. – Saharti csata
 május 4. – Buda ostroma.
 június 1. – A magyar főurak – a kalocsai érsek, az országbíró és a horvát bán vezetésével – Regensburgban segítséget kérnek a török ellen V. Károly német-római császártól, aki viszont kitérő választ ad.
 június 19. – A török-moldvai sereg bekeríti Fogarast.
 július 10. – I. Szulejmán szultán előhada Buda alá érkezik.
 július 20. – Majláth István erdélyi vajda török fogságba esik.
 augusztus 21. – A törökök megsemmisítik a Budát ostromló osztrákokat.
 augusztus 29. – A törökök csellel elfoglalják Buda várát, Török Bálint nándorfehérvári bán híres törökverőt, a gyermek király gyámját kíséretével együtt elfogják. (A magyar főúr haláláig a Héttoronyban raboskodik („Fekete leves”). Buda egészen 1686. szeptember 2-ig marad török kézen.)
 szeptember 13. – Kálvin János három év száműzetés után visszatérhet Genfbe és szabad kezet kap, hogy új alapokon megszervezze egyházát, amely vallási irányzat kálvinizmusként ismert.
 december 24. – I. Ferdinánd a 34 éves Zrínyi Miklós grófot nevezi ki Horvátország és Szlavónia bánjának.
 december 29. – Ferdinánd követei és Fráter György Gyalu várában egyezséget kötnek a váradi szerződés végrehajtásáról. (Izabella magyar királyné átadja fia országrészét és a Szent Koronát, cserébe visszakapta a szepesi Szapolyai-birtokokat.)

Határozatlan dátumú események 
 augusztus eleje – Fráter György nem engedi be Budára V. Károly követeit.
 szeptember közepe – A török Pécs ostromával kísérletezik.
 az év folyamán –
 VIII. Henrik Írország királyává koronáztatja magát.
 Santiago de Chile megalapítása.
 Az első európai felfedező, a spanyol Álvar Núñez Cabeza de Vaca eljut az Iguazú-vízeséshez.
 Isztambulban leég a Topkapı palota régi része, majd Szulejmán felesége, Hürrem szultána áthelyezi székhelyét az új palotába. Ezzel megkezdődik a mintegy 130 évet átfogó időszak, melyet a nők szultanátusaként emlegetnek.
 nyárutó – Szulejmán szultán Buda székhellyel új vilájetet alapít, a Habsburg-konfrontációtól távolabb eső Erdélybe a csecsemő Szapolyai János Zsigmondot, a Temesközbe Perényi Pétert, a Tiszántúlra pedig Fráter Györgyöt nevezi ki formálisan oszmán szandzsákbégnek.

Az év témái

1541 a tudományban

1541 az irodalomban

Születések 
 El Greco, görög származású spanyol festő († 1614)
 március 25. – Francesco de’ Medici, Toscana nagyhercege († 1587)

Halálozások 
 június 1. – Zárai Jeromos diplomata és katona, Buda ostroma közben hal meg (* ?)
 június 26. – Francisco Pizarro, Peru meghódítója (* 1478 körül)
 augusztus 25. – Wilhelm von Roggendorf osztrák generális (* 1481)
 szeptember 24. – Paracelsus orvos, csillagjós (* 1493)

Jegyzetek 

16. század
GNOME

A GNOME (GNU Network Object Model Environment) egy grafikus felhasználói felület Linuxhoz és egyéb Unix-szerű operációs rendszerekhez. A KDE mellett a legnagyobb tudású nyílt forráskódú grafikus felhasználói felület.

A GNU projekt hivatalos és számos Linux-disztribúció alapértelmezett felülete.

Történet 
Miguel de Icaza 1997 augusztusában levelet írt néhány ismerősének (Richard Stallman, Spencer Kimball, Peter Mathis, Marc Ewing, Elliot Lee és Erik Troan), melyben felvázolta egy új grafikus munkakörnyezet kialakítását. A levél szerint a KDE szép, és nagyon jó munkát végeztek a szoftverfejlesztők, de sajnos a nem ingyenes Qt eszközkészletet választották, ezért ő inkább a GTK eszközkészletre támaszkodva szeretne hasonlót felépíteni és ehhez várja további fejlesztők csatlakozását (később a Qt a 2.0-ás verziójától, 1999 júniusától szintén ingyenes lett). Elképzelése szerint a munkakörnyezet központi eleme a panel lesz, amely köré egy keretrendszer épül az alkalmazásoknak. Ezért vált lehetségessé, hogy ez a rendszer szinte mindegyik ablakkezelővel képes együttműködni, bár a lehetőségek teljes kihasználásához nem árt, ha az ablakkezelő "GNOME-kompatibilis", ilyen például a Sawfish vagy a Metacity. Természetesen a GNOME-ban is elérhetőek kisalkalmazások (applet),
vagyis olyan alkalmazások, melyek közvetlenül a panelen helyezkednek el és ott futnak.

Célok 
Egy olyan robusztus felhasználói és fejlesztési felület létrehozása a cél, amely könnyen kezelhető és felhasználóbarát. Nem monolitikus, hanem több, egymással szorosan közreműködő komponens alkotja. A felületet a népszerű GTK elemkészlet alkotja, amelyre a GNOME programozói függvénykönyvtára épül.

Gnome platformok 

A GNOME jelenleg a legtöbb Linux és Unix platformra elérhető, általában előre elkészített csomagok formájában. A forrásból való telepítésben segít a GARNOME.

Változatok 

A fejlesztők igyekeznek tartani magukat a hat hónapos kiadási ciklushoz. Ehhez az önként vállalt kötelezettséghez az utóbbi években sikeresen tartani is tudták magukat.

GNOME alkalmazások
 GNOME Shell;
 GNOME Office
 AbiWord – szövegszerkesztő;
 Gnumeric – táblázatkezelő;
 GNOME-DB - adatbázis-kapcsolati alkalmazás;
 GIMP – képszerkesztő;
 GNOME Web – webböngésző;
 Evolution – levelező és naptáralkalmazás;
 Evince, dokumentum nézegető;
 Empathy - azonnali üzenetküldő;
 Gedit – szövegszerkesztő;
 Ekiga – telefon és VoIP alkalmazás (korábban GnomeMeeting);
 Files – fájlkezelő;
 Terminal;
 Rhythmbox – zenelejátszó program (hasonló az iTunes-hoz);
 Totem – médialejátszó.

Kapcsolódó szócikk 
 X ablakkezelő

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 A GNOME hivatalos oldala

Szabad szoftverek
 
GNU projektek
XPde

Az XP Desktop Environment (röviden XPde) egy olyan grafikus felhasználói felület melynek célja, hogy a Microsoft Windows XP operációs rendszer felhasználói felületét a Linux felhasználók számára elérhetővé tegye. Készítői ezáltal szerették volna megkönnyíteni a felhasználók áttérését a Linux rendszerekre. Bár az XPde minden elérhető X ablakkezelővel kompatibilis, a szerzők mellékelték hozzá a saját XPwm nevű ablakkezelőjüket.

A felhasználói környezet fejlesztése Kylix-ben történt, azonban 2004. augusztus 21. óta a 0.5.1-es verziónál áll.

Az XPde egy jogi szürke zónában létezik. Bár elvileg semmi nem tiltja a fejlesztését, de Bill Gates felhívta rá a figyelmet, hogy a nyílt forrású projektek a Microsoft szellemi tulajdonát veszélyeztetik amennyiben új fejlesztések helyett azok klónjaként jönnek létre.

A Barnix nevű Linux-disztribúció XPde-t használ.

Kapcsolódó szócikk
X ablakkezelő

További információk
 Az XPde projekt honlapja

Szabad szoftverek
Grafikus felhasználói felületek
Tru64 Unix

A Tru64 UNIX a Hewlett-Packard (volt Compaq; előtte pedig DEC) 64 bites Unix operációs rendszere a DEC Alpha AXP platformra. Előzőleg Digital UNIX néven volt ismert (a DEC régebbi UNIX rendszerének a neve pedig Ultrix volt).

Története 
A DEC Corporation PDP és VAX számítógépeire készítette el a Tru64 „elődeit”, az OpenVMS-t és az Ultrixot.

Az Ultrix volt a DEC UNIX változata, majd a neve megváltozott előbb Digital Unix-ra, majd OSF1-re.

Mikor a Compaq felvásárolta a Digitalt (majd később a Hewlett Packard a Compaq-ot), a Digital Unix név felett eljárt az idő, így megkapta a Tru64 nevet. Eközben elkészült a 64 bites DEC CPU, az Alpha is.

A Compaq 2002-es megvásárlásával a HP bejelentette, hogy a Tru64 UNIX számos innovatívabb funkcióját (beleértve az AdvFS-t, a TruCluster-t és az LSM-et) át kívánja vinni a HP-UX-ba. 2004 decemberében a HP bejelentette a terv megváltoztatását: ehelyett a Veritas File Systemet fogják használni, és lemondanak a Tru64 fejlett funkcióiról. Ennek során a megmaradt Tru64 fejlesztők közül sokakat elbocsátottak.

Az utolsó karbantartási kiadás, az 5.1B-6 2010 októberében jelent meg.

2010 októberében a HP kijelentette, hogy 2012. december 31-ig folytatja a Tru64 UNIX támogatását.

2008-ban a HP hozzájárult az AdvFS fájlrendszerhez a nyílt forráskódú közösség számára.

Jegyzetek

További információk 
Tru64 honlap

Unix
Hewlett-Packard
Nem folytatott szoftverek
1586



Események 
 Álvaro de Mendaña de Neira az európaiak közül elsőként megpillantja a ma Tuvaluhoz tartozó Nuit.

Az év témái

1586 a tudományban

1586 az irodalomban

Születések 
 január 20. – Hermann Schein német zeneszerző († 1630)

Halálozások 
 január 25. – ifj. Lucas Cranach német festő (* 1515)
 december 12. – Báthory István erdélyi fejedelem, később lengyel király (* 1533)

16. század
Báthory Kristóf

Somlyói Báthory Kristóf (Szilágysomlyó, 1530 – Gyulafehérvár, 1581. május 27.) erdélyi vajda, Báthory István erdélyi fejedelem és lengyel király bátyja.

Élete 
1530-ban Szilágysomlyón született Báthory István erdélyi vajda (1477–1534) és Telegdi Katalin (1492–1547) fiaként. Izabella királyné megbízásából több küldetésben vett részt. 1557-ben a francia udvarban járt II. Henrik közbenjárását kérni, hogy Izabella Erdélyen kivül Lippát, Temesvárt és Becskereket is visszaszerezze a Portától. 1565-ben János Zsigmond seregeinek egyik parancsnoka, Huszt alól elűzte Schwendi Lázár hadait. 1571-ben feleségül vette Bocskai Erzsébetet, Bocskai István nővérét. 1571-től 1576-ig váradi kapitány. 1576-tól öccsének, Báthory Istvánnak a lengyel trónra való távozása után nevében és utasításai szerint, mint vajda, kormányozta Erdélyt. 

1581. május 27-én Gyulafehérvárott halt meg. Halála után kiskorú fiát, Zsigmondot választották vajdává, de továbbra is a Krakkóban székelő Báthory István fejedelem, majd ennek halála után 1586-tól Zsigmond gyámja, Ghiczy János kormányzott.

Származása

</center>

Jegyzetek

Források 
 Markó László: A magyar állam főméltóságai Szent Istvántól napjainkig. 2., bőv., jav. kiadás. Bp. 2006.
 Magyar életrajzi lexikon

További információk 
 Az erdélyi fejedelmek királyi könyvei I. 1569–1581 (MEK)
János Zsigmond királyi könyve 1569–1570 / Báthory Kristóf királyi könyve 1580–1581; regeszták és jegyz. Fejér Tamás, Rácz Etelka, Szász Anikó; Erdélyi Múzeum-Egyesület, Kolozsvár, 2003 (Erdélyi történelmi adatok; Az erdélyi fejedelmek királyi könyvei)

Erdélyi vajdák
Kristóf
Szilágysomlyóiak
1530-ban született személyek
1581-ben elhunyt személyek
Váradi kapitányok
1581



Események

Határozott dátumú események 
 május 12. – Báthory István erdélyi fejedelem egyetemalapítás céljából a jezsuitáknak adományozza az üresen álló kolozsvári ferences kolostort, a Farkas utcai gótikus templomot és három falut.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A nagyváradi székesegyházat Báthory István erdélyi fejedelem hadi célokra átalakíttatja.

Az év témái

1581 a tudományban

1581 az irodalomban

Születések 
 január 4. – James Ussher, ír érsek, kronológus († 1656)
 március 16. – Pieter Corneliszoon Hooft, holland történetíró, költő, drámaíró († 1647)
 április 24. – Páli Szent Vince, eredeti nevén Vincent de Paul, katolikus pap, a szegények segítője († 1647)
 október 9. – Claude Gaspard Bachet de Méziriac, francia matematikus, nyelvész, költő († 1638)
 október 21. – Domenichino, avagy Domenico Zampieri, bolognai barokk festő († 1641)
Bizonytalan dátum
 Gaspare Aselli, itáliai orvos († 1626)
 Edmund Gunter, walesi származású angol matematikus, tanár († 1626)
 Jean Duvergier de Hauranne, francia szerzetes, a janzenizmus meghonosítója Franciaországban († 1643)
 Thomas Overbury, angol költő és esszéíró († 1613)

Halálozások 
 február 15. – Bocskai Erzsébet, Bocskai István nővére, Báthory Kristóf felesége, Báthory Zsigmond anyja (* 1550-es évek)
 május 27. – Báthory Kristóf, erdélyi fejedelem (* 1530)

Jegyzetek 

16. század
1595



Események

Határozott dátumú események 
 január 10. – A pozsonyi országgyűlés törvénybe iktatja I. Rudolf és Báthory Zsigmond törökellenes szövetségét.
 április 16. – A gyulafehérvári országgyűlés ratifikálja Rudolf és Báthory Zsigmond törökellenes szövetségét.
 augusztus 6. – Báthory Zsigmond nőül veszi Habsburg Károly főherceg leányát, Mária Krisztierna főhercegnőt.
 augusztus 23. – A călugăreni-i csata, melyben a török győzelmet aratnak Vitéz Mihály vezette havasalföldi csapatok felett.
 október 18. – Báthory Zsigmond a fejedelmi hadakkal, valamint a hozzá csatlakozott maradék havasalföldi sereggel beveszi Târgoviștét.
 október 28. – Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem és II. Mihály havasalföldi fejedelem győzelmet aratnak Gyurgyevónál a törökök felett a tizenöt éves háborúban.

Határozatlan dátumú események 
 tavasz – Ștefan Răzvan kerül Moldva fejedelmi székébe. (Hatalma rövid életűnek bizonyult, mivel még az év közepén Ieremia Movilă megbuktatta.)

Az év témái

1595 a tudományban

1595 az irodalomban

Születések 
 április 24. – Szelepcsényi György prímás, esztergomi érsek († 1685)
 december 4. – Jean Chapelain francia költő († 1674)
 ismeretlen dátum – Pocahontas, amerikai bennszülött indián nő, a póheten törzsszövetség főnökének leánya († 1617)

Halálozások 
 január 15. – III. Murád, az Oszmán Birodalom 12. szultánja (* 1546)
 április 25. – Torquato Tasso itáliai barokk költő (* 1544)
 május 26. – Néri Szent Fülöp katolikus pap (* 1515)

Jegyzetek 

16. század