Nekézseny

Nekézseny község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Az Upponyi-hegység délkeleti szélén, a Csernely-patak mentén helyezkedik el, Ózdtól 15 kilométerre délkeletre, Putnoktól 21 kilométerre délre, Miskolctól pedig 46 kilométerre északnyugatra. Jelentős a területén az erdők aránya.

A környező települések: Csokvaomány, Dédestapolcsány, Lénárddaróc, Sáta, a legközelebbi város Ózd (körülbelül 15 kilométerre).

Megközelítése 
Főutcája a 2518-as út, amely a hegység déli peremén húzódik végig, Dédestapolcsánytól Csernelyig. Határát érinti a 2521-es út is, mely Sátával és Borsodbótával kapcsolja össze, nyugati szomszédja, Csokvaomány pedig a 25 119-es számú mellékúton érhető el.

Érinti a települést a 87-es számú Eger–Putnok-vasútvonal is, sőt a közigazgatási területén két megállóhely is volt (Nekézseny és Csokvaomány megállóhelyek), de a vasútvonal Nekézsenyt érintő, Szilvásvárad és Putnok közötti szakaszán a személyszállítás 2009. december 13. óta szünetel. Csokvaomány megállóhelyet a 2518-as útból, annak 7+700-as kilométerszelvényénél kiágazó, rövid 25 309-es mellékút szolgálta ki

Története 
Régészeti leletek bizonyítják, hogy a terület az őskor óta lakott volt. A település létrejötte az Árpád-korra tehető. Írásban 1415-ben említik először, egy adománylevélen. Ekkor nevét Nekeseny, Nekésenynek írták. A török időkben a hódoltsági terület része lett. A következmény:1688-ban már puszta faluként tartották számon. Az 1700-as években népesült be újra. A lakosság korán megismerkedett a reformációval. 1786-tól református anyaegyház, temploma 1816 és 1822 között épült. Régi borospincéi mutatják, hogy kiterjedt szőlőművelést is folytattak. A Csernely-patakra több vízimalom is épült, melyből egy még az 1930-as években üzemelt. A 20. század első felében az ózdi járáshoz tartozott, 1966-tól a rendszerváltásig Sáta községgel közös tanács irányította a falut. Az 1990-es évek elejétől önálló község.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Füzér Ferenc (független)
 1994–1998: Füzér Ferenc (független)
 1998–2002: Füzér Ferenc (független)
 2002–2006: Varga Béla (független)
 2006–2010: Varga Béla (független)
 2010–2014: Varga Béla (független)
 2014–2019: Uj-Tózsa Csabáné (független)
 2019-től: Uj-Tózsa Csabáné (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,3%-a magyarnak mondta magát (13,7% nem válaszolt). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 9,1%, református 49,8%, felekezeten kívüli 7,3% (16,3% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Katolikus templom
 Református templom. 1816 és 1822 között épült. A nyugati oldalon emlékmű található az első világháború áldozatainak emlékére.
 Szeleczky Zita-emlékmű
 Hagyományok Háza
 Mesekerámia Műhely

Híres emberek 
 Itt született Balogh Béni író 1922-ben.
 Itt született Csorba Ilona színésznő 1938-ban.
 Itt nyugszik Szeleczky Zita színésznő. 1999. augusztus 3-án végakaratának megfelelően a családi kriptában helyezték örök nyugalomra.

Irodalom 
 Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára 1-4 (1851)
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007) 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003)

Jegyzetek

További információk 
 Nekézseny honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései