Somogy vármegye

Somogy vármegye, 1950 és 2022 között Somogy megye (németül: Komitat Schomodei, horvátul: Šomođska županija) közigazgatási egység Magyarországon, a Dunántúlon, a Dél-Dunántúli régió területén. Északról a Balaton és Veszprém vármegye, nyugatról Zala vármegye, délről Horvátország, keletről pedig Fejér, Tolna valamint Baranya vármegye határolja. A vármegyeszékhely a "virágok városa"ként is becézett Kaposvár, második legnagyobb települése pedig a Balaton fővárosának is számontartott Siófok. Hajdanán a területet Somogyországnak is nevezték. Lehetséges azonban, hogy az ez alatt a név alatt felfogott terület valamivel nagyobb volt, ugyanis kiterjedhetett a mai Szlavónia egy kisebb részére is. A vármegye 1950 előtti történetéről bővebb információ Somogy vármegye története cikkben található.

Földrajz 
Természetes határai nyugaton a Zalai-dombság, keleten a Mezőföld és a Tolna-Baranyai-dombvidék, északon a Balaton és délen a Dráva.

Lásd még: Somogy vármegye védett természeti értékeinek listája

Somogy vármegye jellemző földrajzi pontjai 
 Szélső települések égtájak szerint:
 legészakibb települése Balatonvilágos (Siófoki járás),
 legdélibb települése Szentborbás (Barcsi járás),
 legkeletibb települése Balatonvilágos (Siófoki járás),
 legnyugatibb települése Őrtilos (Csurgói járás).
 Tengerszint feletti magasság:
 legmagasabb pontja a Szólád, Kötcse és Kereki közötti Almán-tető (316 m).

Történelem

Közigazgatási beosztás 1950–1990 között

Járások 1950–1983 között 
Somogy vármegyéhez az 1950-es megyerendezés előtt kilenc járás (Barcsi, Csurgói, Igali, Kaposvári, Lengyeltóti, Marcali, Nagyatádi, Szigetvári és Tabi) tartozott. A megyerendezéskor elcsatolták Baranya megyéhez a Szigetvári járást, így 1950. február 1-jétől nyolc járás volt Somogy megye területén.

Az 1950-es járásrendezés során, június 1-jén megszűnt az Igali járás, új Siófoki járás alakult, továbbá a Lengyeltóti járás helyét székhelyének áthelyezésével a Fonyódi járás vette át. Így a tanácsrendszer bevezetésekor Somogy megyében nyolc járás volt (Barcsi, Csurgói, Fonyódi, Kaposvári, Marcali, Nagyatádi, Siófoki és Tabi).

Ezt követően 1983-ig a nyolcból négy járás szűnt meg: a Tabi 1968-ban (egy községét a Fonyódi járáshoz csatolták, a többit a Siófokihoz), a Csurgói 1970-ben (beolvadt a Nagyatádi járásba), a Fonyódi 1974-ben (felosztották a Marcali és a Siófoki járás között), végül a Barcsi 1978-ban (teljes területével az egyidejűleg várossá nyilvánított Barcs városkörnyékévé alakult). A járások megszűnésekor, 1983 végén tehát a megyéhez négy járás tartozott (Kaposvári, Marcali, Nagyatádi és Siófoki).

Városok 1950–1983 között 
Somogy megye területén az 1950-es megyerendezés idején egyetlen város volt, a megyeszékhely Kaposvár, mely törvényhatósági jogú város volt, így nem tartozott a megyéhez, hanem külön közigazgatási egységet alkotott. Mivel a törvényhatósági jogú városi jogállás 1950. június 15-én megszűnt, Kaposvár attól kezdve a megyéhez tartozott, és jogállása 1954-ig közvetlenül a megyei tanács alá rendelt város, 1954-től járási jogú város, majd 1971-től egyszerűen város lett.

Egészen 1968-ig Kaposvár maradt a megye egyetlen városa. Ezután viszont 1983-ig további négy település kapta meg a városi rangot: Siófok (1968), Nagyatád (1971), Marcali (1977) és Barcs (1978).

Városkörnyékek 1971‑1983 között 
Somogy megyében 1983-ig négy város körül alakult városkörnyék: Kaposvár (1973), Marcali és Siófok (1977), végül Barcs (1978) körül. Míg az előbbi három járásszékhely maradt városkörnyékközpontként is, addig a Barcsi járás Barcs várossá nyilvánításával egyidejűleg megszűnt és teljes területével átalakult a Barcsi városkörnyékké.

Városok és városi jogú nagyközségek 1984‑1990 között 
1984 elején mind a négy járás (Kaposvári, Marcali, Nagyatádi és Siófoki) megszűnt, a négy meglévő városkörnyék (Barcsi, Kaposvári, Marcali és Siófoki) mellé ötödikként csatlakozott a Nagyatádi, emellett három városi jogú nagyközség is alakult (Boglárlelle, Csurgó és Tab), melyek nagyközségkörnyék-központok lettek. 1989-ig a városi jogú nagyközségek mindegyike városi rangot kapott: Boglárlelle 1986-ban, Csurgó és Tab pedig 1989-ben. Végül a megye kilencedik városa Fonyód lett, szintén 1989-ben, ez azonban már nem lett városkörnyék-központ.

Önkormányzat és közigazgatás

Járások 2013-tól 
Somogy vármegye járásainak főbb adatai a 2013. július 15-ei közigazgatási beosztás szerint az alábbiak:

Kistérségek 2014-ig 
Somogy vármegye megszűnt kistérségeinek főbb adatai a 2013. július 15-ei beosztás szerint az alábbiak voltak:

Népesség 
A vármegye lakossága a 2019-es mérések szerint 301 429 fő. A megye népessége 1960-ban volt a legmagasabb 368 183 fővel.

Lakosságának 90%-a magyar, de jelentős a németek, a romák és némely településen a horvátok száma is.

Gazdaság 
A vármegye mezőgazdaságában jelentős szerepet játszik a Balaton déli partja közelében található a kb. 3500 hektár területű dél-balatoni borvidék. Közel 4000 szőlősgazda 16 hegyközség területén termeli a szőlőt ezen a vidéken, ahol már a római korban is magas színvonalú szőlőtermesztés folyt.

A vármegye legnagyobb nyereségű cégei a 2006-os adózott eredmény szerint (zárójelben az országos toplistán elfoglalt helyezés) 

 MOL Földgázszállító Zrt. (20)
 Törley Pezsgőpincészet Kft. (176)
 Agro-Centrál Bt. (486)

Turizmus 

A vármegye fő turisztikai vonzerejét a Balaton déli partjának üdülőtelepülései, a Somogyi-dombság csendes, gondozott falvaiban gyakorolt falusi vendéglátás, a vármegyeszerte megtalálható gyógyfürdők és a vármegyeszékhely, Kaposvár épített öröksége és országos jelentőségű fesztiváljai jelentik. A természetjárók kedvelt célpontjai a vármegye nagy kiterjedésű erdői, valamint a Dunántúl egyik legszebb tája, a dél-balatoni borvidék.

Épített örökség: a kulturális turizmus lehetőségei 

Nevezetességek Dél-Dunántúl turisztikai régióban:

Kaposvár
 Egyetemi város, püspökségi központ, Somogy vármegye székhelye, a Dél-Dunántúl második legnépesebb települése. Figyelemre méltó létesítménye a Pannon Lovasakadémia. A Csiky Gergely Színház a Dunántúl egyik kivételes szépségű szecessziós épülete. Kaposvár belvárosa építészeti szempontból Európában egyedülálló, mert 220-nál is több eklektikus és szecessziós épület áll itt, sehol máshol nincs ennyi ilyen kis területen. A kaposszentjakabi városrészben állnak az 1061-ben alapított apátság romjai.

Szenna
 A Szennai Szabadtéri Néprajzi Gyűjteménynek, a népi építészetet bemutató falumúzeumnak köszönhetően 1982-ben Europa Nostra-díjat kapott település. A Zselici Természetvédelmi Terület része.

Kaposmérő
 A Kaposmérő és Bárdudvarnok közt található Kassai-völgy a lovasíjászat központja, ahol ahol a 9. századi harcmodort idézik fel korhű jelmezekben. Évente két alkalommal itt gyűlnek össze a világ lovasíjászai. A helyszínen 160 éves kazah jurtát állítottak ki. Az íjkészítés mellett lovasíjász bemutatókra, rendhagyó történelemórákra is sor kerül a völgyben.

Andocs 
 A 17. századtól búcsújáróhely. A jezsuita rendet követő Ferences rend 1721-ben kolostort épített a plébániatemplom mellett, amely két év múlva tűzvész áldozata lett. A ferences rendiek által megőrzött és a tűzvészt is túlélt 3 szobor ma is láthatóak a templom főoltárán. 1725-ben kezdték el építeni az új kolostort, amelyben megőrizték a középkori szentélyt. Az új kolostort és templomot 1747-ben szentelték fel. A zarándokhely legfontosabb elemét a Szűz Mária szobrot, Széchenyi Katalin grófnő díszes ruhába öltöztette. Innen számítható az a szokás, hogy a szobor hálaadásként újabb és újabb öltözékekkel gazdagodik. Ma már több mint 258 öltözéke van, amely a Mária múzeum kiállítási anyagaként megtekinthető.

Somogyvámos
 A Krisna-völgy a Balatontól 30 km-re, Kaposvár irányában fekvő biofarm, vallási központ és idegenforgalmi látványosság mintegy 260 ha területen. Dísztavak, ligetek, arborétumok - több száz növény- és állatfajjal, biokertészet, méhészet és templom tekinthető meg. A Völgyben százötven Krisna-hívő szerzetes lakik, ők ökogazdálkodás révén, védikus életmóddal, önfenntartásra törekedve élnek itt.
 A falu határában a szántóföld közepén áll a híres Árpád-kori romtemplom, a Pusztatemplom.

Nikla 
 Irodalmi jelentőségű hely, mely Berzsenyi Dániel, a „niklai remete” emlékét őrzi. A Berzsenyi-kúria ma múzeum, a költő életét, munkásságát mutatja be. Az udvarban még áll az a gesztenyefa, melyet maga Berzsenyi Dániel ültetett. Berzsenyi sírhelye ugyancsak Niklán tekinthető meg.

Gölle
 Ugyancsak irodalmi emlékhely, itt született 1900. január 25-én Fekete István író, akinek 2004. augusztus 14-én hamvait is itt temették újra felesége kezdeményezésére, mert – mint fia idézte – „…egyedül Göllén érezte jól magát…” Szülőháza ma emlékmúzeum.

A Zselic dombvidéke

Nevezetességek Balaton régióban:

Somogyvár
 Fő látnivalója a bencés monostor. A történelmi hagyomány szerint Géza fejedelem halálakor Koppány vezérnek a mai Somogyvár területén vagy a közelében volt a vezéri szállása, és innen indultak lázadó csapatai Veszprém ostromára 997-ben. A Kupa-várhegyen végzett ásatások, amelyek során a vár teljes belső területét feltárták, azonban egyértelműen bizonyították, hogy a Kupa-várhegy nem lehetett Koppány székhelye. A feltárás során kiderült, hogy az 1091-ben Szent László király által felszentelt Szent Egyed bencés monostor körül valószínűleg csak a 12. században épült várfal. 1991-ben nyitották meg a látogatók előtt.

További műemlékek: 
 Nagyberki – Vigyázó kastély
 Mosdós – kórház

Múzeumok:
 Rippl-Rónai Múzeum, Kaposvár
 Zichy Mihály Emlékmúzeum, Zala
 Somogyfajszi Őskohó Múzeum
 Kunffy Lajos Emlékmúzeum, Somogytúr
 József Attila Emlékmúzeum, Balatonszárszó
 Latinovits Zoltán Emlékkiállítás, Balatonszemes

Egészségturizmus: gyógy- és wellnessturizmus 
Gyógyfürdők a vármegyében:

 Nagyatádi Termál- és Gyógyfürdő - Nagyatád: A Széchenyi tér parkjában épült létesítmény, 1997-ben újították fel. A fedett térben 32, 38 és 42 fokos vizű gyógymedencék és kádfürdők használhatóak. A gyógyvíz reumatikus illetve ízületi panaszok kezelésére, törések utáni rehabilitációra, nőgyógyászati problémák gyógyítására szolgál.

 Kaposvári Uszoda és Gyógyfürdő - Kaposvár: „Virágfürdő” fantázianéven szerepel. 1960-ban találták meg vízét és 1969-ben nyitották meg a létesítményt. Alkáli-kloridos és hidrogén-karbonátos hévíz táplálja medencéit magas bróm, jód illetve fluorid-ion tartalommal, főleg mozgásszervi panaszokat, reumatikus betegségeket trombózis utáni állapotot, izomhúzódásokat, izomgyengeséget, csonttöréseket, porcsérüléseket kezelnek vele. Alkalmas baleseti sérülések utókezeléshez és nőgyógyászati bántalmak ápolásához is.  

 Barcsi Gyógyfürdő és Rekreációs Központ - Barcs: 55 fokos, nátrium-hidrogén-karbonátos víze 1317 m mélységből jut a felszínre, főleg mozgásszervi panaszok és gyulladások kezelésére alkalmas. 

 Igali Gyógyfürdő - Siófok- Igal: A fürdő 1964 óta működik, 2001-ben kapta meg a gyógyfürdő minősítést, alkáli-kloridos és hidrogén-karbonátos hévize jódos víz. Mozgásszervi betegségeket, sérülések után fennmaradt keringési zavarokat, ízületi és nőgyógyászati problémákat, urológiai betegségeket, időskorú potenciazavarokat ápolnak vele. 

 Csokonyavisontai Gyógy- és Strandfürdő - Csokonyavisonta: alkáli-hidrogén-karbonátos, magas jodid-, fluorid- és metakovasav-tartalmú vize 1943-ban olajkutatás során jutott a felszínre. A gyógyvizet savtúltengés, emésztési zavarok, funkcionális epebántalmak, székrekedés, elfajulásos gerincbántalmak, nőgyógyászati idült panaszok, vesebetegségek és mozgásszervi problémák kezelésére ajánlják.

Lásd még:
 Dél-Dunántúl turisztikai régió, Balaton turisztikai régió
 Örökségünk – Somogyország Kincse

Települései 
A megyére aprófalvas településszerkezet jellemző.

Városok 
(Népesség szerinti sorrendben, a KSH adatai alapján)

Községek, nagyközségek 

 Alsóbogát
 Andocs
 Ádánd
 Babócsa
 Bakháza
 Balatonberény
 Balatonendréd
 Balatonfenyves
 Balatonkeresztúr
 Balatonmáriafürdő
 Balatonőszöd
 Balatonszabadi
 Balatonszárszó
 Balatonszemes
 Balatonszentgyörgy
 Balatonújlak
 Balatonvilágos
 Baté
 Bábonymegyer
 Bálványos
 Bárdudvarnok
 Bedegkér
 Beleg
 Berzence
 Bélavár
 Bodrog
 Bolhás
 Bolhó
 Bonnya
 Böhönye
 Bőszénfa
 Buzsák
 Büssü
 Csákány
 Cserénfa
 Csokonyavisonta
 Csoma
 Csombárd
 Csököly
 Csömend

 Csurgónagymarton
 Darány
 Drávagárdony
 Drávatamási
 Ecseny
 Edde
 Felsőmocsolád
 Fiad
 Fonó
 Főnyed
 Gadács
 Gadány
 Gamás
 Gálosfa
 Gige
 Gölle
 Görgeteg
 Gyékényes
 Gyugy
 Hajmás
 Hács
 Háromfa
 Hedrehely
 Hencse
 Heresznye
 Hetes
 Hollád
 Homokszentgyörgy
 Hosszúvíz
 Iharos
 Iharosberény
 Inke
 Istvándi
 Jákó
 Juta
 Kapoly
 Kaposfő
 Kaposgyarmat
 Kaposhomok

 Kaposkeresztúr
 Kaposmérő
 Kaposszerdahely
 Kaposújlak
 Karád
 Kastélyosdombó
 Kaszó
 Kazsok
 Kálmáncsa
 Kánya
 Kára
 Kelevíz
 Kercseliget
 Kereki
 Kéthely
 Kisasszond
 Kisbajom
 Kisbárapáti
 Kisberény
 Kisgyalán
 Kiskorpád
 Komlósd
 Kötcse
 Kőkút
 Kőröshegy
 Kutas
 Lad
 Lakócsa
 Lábod
 Látrány
 Libickozma
 Lulla
 Magyaratád
 Magyaregres
 Mernye
 Mesztegnyő
 Mezőcsokonya
 Mike

 Miklósi
 Mosdós
 Nagyberény
 Nagyberki
 Nagycsepely
 Nagykorpád
 Nagyszakácsi
 Nágocs
 Nemesdéd
 Nemeskisfalud
 Nemesvid
 Nikla
 Nyim
 Orci
 Ordacsehi
 Osztopán
 Öreglak
 Ötvöskónyi
 Őrtilos
 Pamuk
 Patalom
 Patca
 Patosfa
 Pálmajor
 Péterhida
 Pogányszentpéter
 Polány
 Porrog
 Porrogszentkirály
 Porrogszentpál
 Potony
 Pusztakovácsi
 Pusztaszemes
 Ráksi
 Rinyabesenyő
 Rinyakovácsi
 Rinyaszentkirály
 Rinyaújlak
 Rinyaújnép

 Ságvár
 Sántos
 Sávoly
 Segesd
 Sérsekszőlős
 Simonfa
 Siójut
 Som
 Somodor
 Somogyacsa
 Somogyaracs
 Somogyaszaló
 Somogybabod
 Somogybükkösd
 Somogycsicsó
 Somogydöröcske
 Somogyegres
 Somogyfajsz
 Somogygeszti
 Somogyjád
 Somogymeggyes
 Somogysámson
 Somogysárd
 Somogysimonyi
 Somogyszentpál
 Somogyszil
 Somogyszob
 Somogytúr
 Somogyudvarhely
 Somogyvámos
 Somogyvár
 Somogyzsitfa
 Szabadi
 Szabás
 Szántód
 Szegerdő
 Szenna
 Szenta

 Szentbalázs
 Szentborbás
 Szentgáloskér
 Szenyér
 Szilvásszentmárton
 Szorosad
 Szólád
 Szőkedencs
 Szőlősgyörök
 Szulok
 Tapsony
 Tarany
 Taszár
 Táska
 Teleki
 Tengőd
 Tikos
 Torvaj
 Tótújfalu
 Törökkoppány
 Újvárfalva
 Varászló
 Várda
 Vése
 Visnye
 Visz
 Vízvár
 Vörs
 Zala
 Zákány
 Zákányfalu
 Zics
 Zimány
 Zselickisfalud
 Zselickislak
 Zselicszentpál

Testvérmegye
Somogy vármegye 1997-ben kötött „testvérmegyei” megállapodást a kínai Kanszu tartománnyal, az együttműködést 2016-ban megújították.

Jegyzetek

Források 
 Dél-Dunántúl turisztikai régió hivatalos portál 
 Falvak.hu - Szenna
 Krisna-völgy

További információk 

 A Somogy Vármegyei Önkormányzat honlapja
 Somogy megyei információs portál
 2007-es KSH-adatok
 Szentiványi Árpád: Somogyország - fényképek - Hetedhéthatár
 Somogy.lap.hu - linkgyűjtemény