Budapest XVII. kerülete

Budapest XVII. kerülete (összefoglaló nevén Rákosmente) a Duna bal partján, a főváros keleti részén fekvő városrész. Budapest legnagyobb méretű kerülete, területe 54,82 km², és közel 90 ezer ember otthona, így a főváros hetedik legnépesebb kerülete. A jellegükben eltérő, de egymáshoz mégis szorosan kötődő településrészeket 1950-ben csatolták a fővároshoz a Nagy-Budapest terv részeként.

Az egyik legszebb fekvésű pesti kerület, amely részben ugyanolyan magasan terül el, mint a 235 méter magas Gellért-hegy. Mivel a Pesti-síkságon belül a Dunától kelet felé fokozatosan emelkedő Pesti-hordalékkúpsíkság része, ezért területe szinte teljes egészében dimbes-dombos. A pesti oldal legmagasabb pontja, a 241 méteres Erdő-hegy is itt található. A kerület túlnyomó része zöldövezet, az egy főre jutó zöld- és erdőterületek szempontjából a II. és a XII. kerületek mellett a legjobban ellátott fővárosi kerület. Több természetvédelmi terület is található a területén, például a 40 hektáros Merzse-mocsár Természetvédelmi Terület tele növényritkaságokkal és gazdag madárvilággal, a Keresztúri-erdő óriási zöldfelülete, illetve északi határán fekszik a Naplás-tó, a főváros második legnagyobb, 150 hektáros természetvédelmi területe, egyben az egyik legértékesebb ökológiai területe.

A kertvárosi kerület lakossága az 1970-es – 80-as években a rákoskeresztúri lakótelep építése, a rendszerváltás után pedig a szuburbanizáció következtében növekedett, illetve növekszik ma is, annak ellenére, hogy Budapest lakosainak száma az elmúlt évtizedekben több százezerrel csökkent. A népességnövekedés miatt jelentős, korábban zöld, vagy mezőgazdasági jellegű területeken épültek új lakóparkok és családi házas övezetek, illetve bővültek a már meglévők. A XVII. kerület volt a legnépszerűbb budapesti kerület a költözések alapján 2019-ben, 1045-el többen telepedtek le itt, mint amennyien elköltöztek.

A kerület tömegközlekedéssel való ellátottsága igen magas szintű, Rákoskeresztúrról a  járatokkal 15-20, Rákoscsabáról és Rákoskertről 25-30, Rákoshegyről a  járattal 25, míg Rákosligetről és Rákoscsaba-Újtelepről a  járatokkal 30-35 perc körüli menetidővel közvetlenül az Örs vezér terére és az  metróhoz lehet jutni, a  autóbuszokkal pedig Kőbánya-Kispest és az  metró érhető el közvetlenül. A belvárosból éjszaka is könnyen, átszállásmentesen elérhető a terület, a  éjszakai járatok szinte az egész kerületet lefedik. Jelenleg hat üzemelő vasúti megálló található a lakóövezetek közvetlen közelében, amelyekről modern elővárosi vonatokkal átlagosan 20 perces menetidővel lehet a Keleti pályaudvarra bejutni.

Fekvése, földrajza 

Az egyik legszebb fekvésű pesti kerület, amely részben ugyanolyan magasan terül el, mint a 235 méter magas Gellért-hegy. Mivel a Pesti-síkságon belül a Dunától keleti irányban, a Gödöllői-dombság felé fokozatosan emelkedő Pesti-hordalékkúpsíkság része, ezért területe szinte teljes egészében dimbes-dombos. A pesti oldal és egyben a Pesti-síkság legmagasabb pontja, a Pécellel és Maglóddal határos, 241 méter magasságú Erdő-hegy is itt található. A kerület túlnyomó része zöldövezet, az egy főre jutó zöld- és erdőterületek szempontjából a II. és a XII. kerületek mellett a legjobban ellátott fővárosi kerület. Több természetvédelmi terület is található a területén, például a 40 hektáros Merzse-mocsár Természetvédelmi Terület tele növényritkaságokkal és gazdag madárvilággal, a Keresztúri-erdő óriási zöldfelülete, illetve északi határán fekszik a Naplás-tó, a főváros második legnagyobb, 150 hektáros természetvédelmi területe, egyben az egyik legértékesebb ökológiai területe. 

Rákosmente és részei nevüket a kerületen keresztülfolyó Rákos-patakról kapták, a terület domborzati viszonyai pedig számos településrész nevéből visszacsengenek, mint például Rákoshegy, Madárdomb, Kaszásdűlő. A főváros legnagyobb kiterjedésű kerülete 54,82 négyzetkilométer területtel, amely több mint 25-szöröse a legkisebb VII. kerületnek. Északnyugaton a XVI. kerület, nyugaton a X. kerület, délnyugaton a XVIII. kerület, míg délkeleten Ecser és Maglód, keleten Pécel, északkeleten pedig Nagytarcsa határolja.

A kerület keleti határától a Gödöllői-dombság lankái kezdődnek.

Az egy főre jutó zöld- és erdőterületek szempontjából, a II. és a XII. kerületek mellett a legjobban ellátott fővárosi kerület, a pesti oldal kerületei közül a legnagyobb kiterjedésű erdőterületek a XVII. kerületben találhatóak, mint például a Keresztúri-erdő. 

Rákosmente három vízfolyás vízgyűjtő területének találkozásánál fekszik. Északi része a Szilas-patak, központi és délnyugati része a Rákos-patak, délkeleti része a Gyáli-patak vízgyűjtőjéhez tartozik. A kerületben tizenhárom forrás található. A XVII. kerületben van a 40 hektáron elterülő Merzse-mocsár Természetvédelmi Terület, mely Budapest közigazgatási határain belül az egyik legháborítatlanabb vizes élőhely; négy harasztfaj, százharmincegy kétszikű és ötvenegy egyszikű növényfaj, valamint tizenegy madárfaj, köztük a Magyarországon védett szürke gém és vörös vércse otthona; természetvédelmi terület, továbbá északi határán fekszik a Naplás-tó.

A Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér relatív közelsége miatt Alsó-Rákoshegy és a Helikopter lakópark déli része bizonyos fokú zajszennyezésnek van kitéve, míg ezen városrészek északi része és az ettől északabbra fekvő területek a zajmérések alapján kívül esnek a legalacsonyabb mért zajértékek határán is.

Városrészek

Története 

A kerület 1950. január 1-jén jött létre az addig önálló Rákoscsaba, Rákoshegy, Rákoskeresztúr és Rákosliget nagyközségekből, amikor azokat Budapesthez csatolták.
A kerületnek közös történelme, lévén 1950 óta létezik, nincs, az egyes kerületrészek azonban mind rendelkeznek önálló történelemmel, az leginkább Keresztúr (a mai Rákoskeresztúr), valamint Csaba (a mai Rákoscsaba) történelmének feleltethető meg. A szájhagyomány szerint például a nagy népvándorlások korát átvészelő hunok egy kis csoportja a mai Rákoscsaba területén húzta meg magát, s a helyet vezetőjük, Attila hun király fia, Csaba királyfi után nevezték el Rákoscsabának. Ezen vélt vagy valós kötődést számos utca- és térnév is megjeleníti. Rákoskeresztúrt először 1265-ben említi meg egy oklevél, Pousaracusa (Pósarákosa) néven.

A kerület határában fekvő Rákos-mező a középkorban országos jelentőségű hely volt, 1286 és 1540 között rendszeresen tartottak itt országgyűléseket illetve nemesi gyűléseket. Buda elestével (1541) a mai XVII. kerület teljes egészében török uralom alá került, az akkor itt létező Keresztúr és Csaba települések a török porta adófizetői lettek és csak Buda visszafoglalása (1686) után kerültek újra magyar kézre. A környéken folyó heves harcok miatt Csaba és Keresztúr szinte teljesen elnéptelenedett, helyükre a felvidékről szlovákokat, illetve a mai Németország területéről elsősorban svábokat telepítettek. Rákoscsaba lakossága Rákóczi oldalán részt vett a Rákóczi-szabadságharcban is; maga Rákóczi Ferenc is eltöltött egy éjszakát a faluban (1705. július 4–5.) A rákoscsabai római katolikus templomban kötött házasságot Jókai Mór és Laborfalvi Róza 1848. augusztus 29-én.

Bartók Béla 1911 és 1920 között Rákoshegyen élt és alkotott, egykori otthona ma emlékházként funkcionál. A mai kerület különböző településrészein élt hosszabb rövidebb ideig Kacsóh Pongrác vagy Berky Lili és Gózon Gyula is, akárcsak a 2006-ban elhunyt, magát mindig büszkén rákosligetinek valló Gregor József is, akinek a nevét vette fel a településrész iskolája is.

Az 1950-es egyesüléskor önálló többi kerületrész, Rákosliget, illetve Rákoshegy jóval fiatalabbak; előbbi 1907-ben, utóbbi 1921-ben vált önálló nagyközséggé, mindkettő Rákoskeresztúrtól. Rákoskert sohasem élvezett önállóságot, ahogy Madárdomb sem, előbbi Rákoscsaba részeként csatlakozott Budapesthez, míg az utóbbit csak 1984-től kezdték beépíteni.

A városiasodás az 1970-es évek elejének nagy panelépítési programjaival indult. Az addig falusias, a városközponttól távoli Rákoskeresztúr központjában számos házat elbontottak és a helyükre 1971-1989 között lakótelepeket húztak fel a budapestiek mellett a szegedi házgyár elemeiből, a csúszózsalus technológiával épült pontházakkal kiegészülve. Ezzel drasztikusan megemelkedett a lakosság száma és kidomborodott az akkor még jelentős infrastrukturális elmaradottság. Noha ezeket a gyors és dinamikus fejlődés miatt csak a 2000-es évek közepére sikerült szinte teljes egészében ledolgozni, a legtöbb földút Budapesten még mindig a XVII. kerületben található.

Népesség 
A XVII. kerület volt a legnépszerűbb budapesti kerület a költözések alapján 2019-ben, 1045-el többen telepedtek le itt, mint amennyien elköltöztek. 1990 és 2011 között 16,6%-kal növekedett a kerületi lakónépesség száma, a népszámlálást követően pedig tovább nőtt a kerület lakossága, mely arra utal, hogy a népesség további emelkedése várható a kerületben. A került népességének növekedése a nagyszámú beköltözőnek köszönhető, mivel a természetes népszaporulat a XVII. kerület tekintetében is csökkenő. A 15-59 éves korosztály adja a népesség közel kétharmadát, míg a 60 év felettiek teszik ki a teljes lakónépesség negyedét. Rákosmente területére két nemzetiség, német illetve szlovák érkezett a történelem folyamán nagyobb lélekszámmal, mely mai napig maghatározza a nemzetiségi összetételt, legnagyobb számban német kisebbség található a kerületben (1,4%, 1145 fő).

Közlekedés

Közút 
Az egyik legjelentősebb észak-déli útvonala a Ferihegyi út, míg a belváros felé a Pesti út. Ahol ez a két út metszi egymást, ott található a kerület központja, azaz a Fő tér, amelyet a helyiek döntő többsége Elágazásként, vagy röviden Elágként emleget. A teret az Örs vezér terétől a Kerepesi út–Bökényföldi út–Cinkotai úton át vagy a Fehér út–Élessarok–Jászberényi (Pesti) út (31-es főút) vagy esetleg az azt elkerülő Kerepesi út–Keresztúri út–Pesti út vonalán lehet elérni. Reggel a belváros felé, késő délután az ellenkező irányban szokott nagy torlódás kialakulni. Pécel felől a Péceli út, Maglód felől a Pesti út, Ecser felől a Zrínyi utca–Pesti út útvonal visz be a kerületközpontba.

A közlekedés a kerületen kívüli kapcsolódások aspektusában az elmúlt években jelentősen javult, elsősorban az M0-s autóút keleti szektorának 2006-2008 közötti kivitelezésének eredményeként, amely csökkentette - elsősorban észak-déli irányban - az áthaladó teher- és egyéb gépjárműforgalmat. A kerület közúti útállományára döntő többségben az irányonként egy forgalmi sávos kialakítású közutak a jellemzőek, az irányonként két sávos szélesség csupán a Pesti út egy szakaszán található. A jelenlegi közúthálózat csúcsidőszakban erősen terhelt, amely egyrészt az innen induló nagy mennyiségű ingázó, másrészt a kerületen a Belváros felé tartó agglomerációs közlekedő eredménye.

Közösségi közlekedés 
Rákosmente tömegközlekedése közúton és elővárosi vasúti forgalomban történik. A buszközlekedés terén a közelmúltban a járatok átszervezése és hatékonyabbá tétele érdekében jelentős lépések történtek. A változások a lakóközösség visszajelzései alapján is minőségi javulást hoztak a helyi tömegközlekedésben. Rákosmente a helyi buszjáratok mellett érintett több távolsági buszjárattal is, amelyek alapvetően távolsági közlekedést tesznek lehetővé a keleti agglomerációba. Utóbbiak budapesti végállomása többségében az Örs vezér terén, vagy a Stadion autóbusz-pályaudvaron van. A decentralizált buszközlekedés számára 2010-ben elkezdték kiépíteni Budapest leghosszabb, mintegy 10,5 km hosszú buszkorridorját Rákoskeresztúr és az Örs vezér tere között.

A kerület tömegközlekedéssel való ellátottsága igen magas szintű, Rákoskeresztúrról a  járatokkal 15-20, Rákoscsabáról és Rákoskertről 25-30, Rákoshegyről a  járattal 25, míg Rákosligetről és Rákoscsaba-Újtelepről a  járatokkal 30-35 perc körüli menetidővel közvetlenül az Örs vezér terére és az  metróhoz lehet jutni, a  autóbuszokkal pedig Kőbánya-Kispest és az  metró érhető el közvetlenül. A belvárosból éjszaka is könnyen, átszállásmentesen elérhető a terület, a  éjszakai járatok szinte az egész kerületet lefedik és folyamatos csatlakozást biztosítanak a csak a kerületben, körforgalomban járó -as buszhoz.

Vasút 

Jelenleg hat vasúti megálló található a lakóövezetek közvetlen közelében, amelyekről a fél óránként induló elővárosi vonatokkal átlagosan 20 perces menetidővel lehet a Keleti pályaudvarra bejutni. Ezeken felül még két vasúti megálló megépítésének a lehetőségét vizsgálják.

A kerület északi részein halad keresztül a Budapest–Hatvan-vasútvonal, ezen az -as számú személyvonat áll meg Akadémiaújtelep, Rákosliget, Rákoscsaba-Újtelep és Rákoscsaba megállóhelyeken, míg a déli részén a Budapest–Újszász–Szolnok-vasútvonal halad át, ezen az -as számú személyvonat áll meg Rákoshegy és Rákoskert megállóhelyeken.

Az egykori Rákoskeresztúr megállóhely jelenleg nincs használatban. Az egykori állomásépületét 2018-ban, a forgalmas Cinkotai úti közúti felüljáró helyigénye miatt bontották el.

Ez a főváros egyetlen olyan kerülete, ahol a BKV Zrt. vagy annak jogelődjei sohasem üzemeltettek kötött pályás járművet (villamos, HÉV, metró).

Kerékpár
A kerületben 2007-től indult meg a kerékpáros infrastruktúra kialakítása, bővítése. Pályázatokon elnyert támogatásokból a Pesti út mellett összesen 6,8 km hosszúságban valósult meg kerékpárút, illetve a Rákos-patak mentén újabb 3,6 km hosszú, 3 m széles nyomvonal készült a Rákoscsaba utcától a Cinkotai útig. Emellett a kerületi vasúti megállóknál 4x20 férőhelyes B+R parkoló is kialakításra került. A Pesti út mellett szakaszosan védett, külön álló biztonságos kerékpárút található. Ezen kívül kerékpárút a Cinkotai úton a Forrásmajori út és a Rákosligeti határút mellett. A Naplás úton a Rákoscsaba vasútállomástól az Inda útig kerékpársáv, az Inda úttól pedig gyalogos és kerékpárút húzódik a Cinkotai útig. Rekreációs célú gyalogos és kerékpárút épült a Rákos-patak bal partján a Cinkotai út és a Rákoscsaba út között, amely hamar népszerűvé vált a helyiek körében.

Politika

Kerületi önkormányzat 
A Polgármesteri Hivatalt Rákosmente Önkormányzatának hivatásos szakapparátusaként határozhatjuk meg, melynek irányításáért a polgármester, míg a vezetéséért, működésének jogszerűségéért és szakszerűségéért a jegyző a felelős, akinek fontos feladatát képezi ennek keretében a hivatali munka szervezettségének biztosítása is. Az Önkormányzat bizottságai: Pénzügyi és Költségvetési Bizottság, Rákosmenti Erőforrás Bizottság, Városfejlesztési és Vagyongazdálkodási Bizottság, Jogi és Közbiztonsági Bizottság illetve a 2012. évi XXX. törvény alapján létrehozott Rákosmenti Értéktár Bizottság.

Országgyűlési képviselet 
A 2014-es választástól kezdve a XVII. kerület egésze és a X. kerület egy része alkotja a Budapesti 14. sz. országgyűlési egyéni választókerületet. A választásra jogosultak	száma 2018-ban 75 823 fő volt.

Gazdaság 

A kerület a gazdaságát tekintve az ország legfejlettebb részéhez, a közép-magyarországi régióhoz tartozik. Rákosmente a budapesti keleti agglomerációs területek fontos ellátó központja, a környező települések számára (Ecser, Maglód, Pécel) vonzerőt jelent, és ellát közigazgatási, szolgáltatási, közművelődési és egészségügyi funkciókat is. Rákosmentén két nagyobb ipari létesítmény (DAF, Volvo) és egy gyümölcsfeldolgozó (Rauch) található, a mezőgazdasági tevékenység a kerület területén elenyésző. Rákosmentén 2011-ben 7 169 működő vállalkozást tartottak nyilván, a helyi gazdaságban mindenek előtt a szolgáltató jellegű vállalkozások dominálnak. A 791 kiskereskedelmi üzlet közül 133 élelmiszerüzlet, 127 élelmiszer-szaküzlet és 406 nem élelmiszer jellegű kiskereskedelmi szaküzlet volt. Az üzemanyagtöltő állomások száma a kerületben 2011-ben 14 volt, a járműszaküzletek száma 65. A kerületben három működő piacot és vásárcsarnokot tartanak nyilván, ebből egy önkormányzati, kettő pedig magántulajdonban van. A vendéglátóhelyek száma 191 volt, amelyből 111 étterem.

A 2011-es népszámlálási adatok alapján a Rákosmentén élők 56,0%-a kerületen kívüli munkahelyen dolgozik, ez az arány megegyezik a budapesti kerületek ingázási adatainak átlagával. A kerületben lakók munkahelyre való ingázási ideje átlagosan 39,5 perc, csak kis mértékben magasabb, mint a belső kerületek esetében, amely 36 perces értéket mutatott.

Rákosmente kerületrészei közül a társadalmi összetételben és a foglalkoztatási mutatókban jelentős szórás nem figyelhető meg. A kerületrészek közül kettő, az újabban beépült Madárdomb lakosságának és a külterületeken élő népesség társadalmi adatai különböznek jelentős mértékben. Míg Madárdomb fiatal településrész, melynek lakosai többnyire a felső-középosztály szegmenseiből kerültek ki, érthetően itt az összes mutató (foglalkoztatás, iskolai végzettség) kiemelkedő értéket mutat, míg a külterületi részeken jelentősen rosszabbat. A legnagyobb pozitív irányú eltérés Madárdomb esetén tapasztalható, itt a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya 46,7%, kétszerese a kerületi átlagnak és több mint ötszöröse a külterületi mutatónak.

Kultúra 

A kerületben négy múzeum található, az Erdős Renée Ház Helytörténeti Gyűjtemény és Kiállítóterem, a Laborcz Ferenc Emlékház, a B. L. Terem, Csekovszky Árpád keramikus műveinek állandó kiállítása az elhunyt művész egykori alkotóházában, illetve ezen felül működik a Vigyázó Sándor Művelődési Ház is. Emellett Rákosmente területén két színház működik, a Gózon Gyula Kamaraszínház Rákosligeten, illetve az Ascher Oszkár Színház a Rákoskerti Művelődési Házban és egy zeneház, a Bartók Béla 1911–1920 közötti otthonául szolgáló épület, a Rákoshegyi Bartók Zeneház. Rákosmentén két könyvtár, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár fiókkönyvtárai, a Rákoscsabai Könyvtár és a Rákoskeresztúri Könyvtár működik.

A kerület kulturális nevezetességei közé tartozik a barokk stílusban, 1760-ban épült Podmaniczky–Vigyázó-kastély, a Bogáti-Hajdú-villa, a „süllyedő kastély”, mely a Loire-völgyi kastélyokhoz hasonlatos módon lábakra épült egy vizes, süppedős területen. Egyéb nevezetes hely még a Budapest egyetlen Trianon-emlékművének helyt adó Népkert is. Minden városrész rendelkezik saját művelődési házzal, a kulturális események is ezekbe összpontosulnak, s a különböző koncerteket, fesztiválokat is általában ezekben és környezetükben tartják, vagy valamelyik közeli sportpályán, esetleg játszótéren. A helyi társadalmi élet számos színhelye közül kiemelkedő jelentőségűek a helyi művelődési házak, ahol összesen több mint 40 klub, közösség működik.

Multiplex mozi a kerület szinte minden részéből közvetlenül elérhető Sugár üzletközpontban, az Örs vezér terén található, mivel a rendszerváltást követő években az összes kerületi mozit bezárták: a rákoshegyi Jókai mozi épületében lakásokat alakítottak ki, a keresztúri Újvilág már a 70-es években a Dózsa művelődési házban működött, korábbi épületét lebontották a lakótelep építésekor, egyedül a rákosligeti Maros mozi maradt meg, amit végül 1992-ben zártak be. A Maros mozit kerületi önkéntesek 2009-ben kitakarították, 2010-ben megtörtént az épület belső felújítása, hogy a jövőben újra megnyithasson a mozi, helyet adva filmvetítéseknek, kiállításoknak, az épület emeletén pedig civil szervezetek székhelyének.

Természeti értékek 

A kerület természeti értékei közé tartozik a 40 hektáros Merzse-mocsár Természetvédelmi Terület tele növényritkaságokkal, gazdag madárvilággal, ami Budapest egyik legháborítatlanabb vizes élőhelye. 2012-ben építették ki a 15 állomásos tanösvényt tájékoztató táblákkal, több védett madárfaj is költ itt rendszeresen, mint pl. barna rétihéja, bölömbika, nádi rigó, vízityúk, megfigyelhető többek közt gyurgyalag, kakukk, vércse, karvaly, vörös vércse és fácán illetve fogoly is sűrűn előfordul, de nyulakat, őzet, rókát is gyakran pillanthatunk meg. 

A kerület nyugati részén található a Keresztúri-erdő óriási zöldfelülete, ahol futókört, tisztást, padokat és tűzrakóhelyeket is kialakítottak az elmúlt években. Ezen felül az 5 km-es tanösvény állomásai bemutatják a hely élővilágát, Pest régi határköveit, a 301-es parcellat és emléket állítanak az 1944-es Attila védelmi vonalaknak. 

Rákosmente északi határán pedig a Naplás-tó található, a főváros második legnagyobb természetvédelmi területe a maga 150 hektárjával, egyben az egyik legértékesebb ökológiai területe, ami rendkívüli gazdagsággal őrizte meg a patak menti láprétek sajátos növény- és állatvilágát, a tanösvények mentén pedig amatőr csillagászati megfigyelőpontok is találhatók.

Média 
A kerületnek saját tévécsatornával rendelkezik Rákosmente TV néven. A kerületi önkormányzat kétheti lapja a Hírhozó, illetve több más havilap is megjelenik, mint a Rákosmenti Hírek és a Tizenhetedik. A kerület több internetes hírportállal rendelkezik, köztük a Minálunk, Rákosvidék (régi nevén: Rákosmenti Hírfutár), Ittlakunk, melyek jellemzően mind a kerületet és a helyi közéletet érintő ügyekkel foglalkoznak túlnyomó többségben.

Templomok 

 Rákoscsabai Nepomuki Szent János Főplébániatemplom (1740-ben épült műemlék)
 Rákoskeresztúri Szent Kereszt Felmagasztalása plébániatemplom (1894-ben épült műemlék)
 Rákoscsabai baptista imaház
 Rákoscsabai református templom
 Rákosligeti református templom
 Rákosligeti Magyarok Nagyasszonya plébániatemplom
 Rákoshegyi baptista imaház
 Rákosligeti evangélikus templom
 Rákoshegyi református imaház
 Rákoshegyi Lisieux-i Szent Teréz plébániatemplom
 Rákoscsaba-Újtelepi Árpád-házi Szent Erzsébet-plébániatemplom
 Rákoshegyi evangélikus templom
 Rákoscsabai evangélikus templom
 Rákoskeresztúri evangélikus templom
 Rákoskeresztúri Istenszülő oltalma görögkatolikus templom
 Rákoskeresztúri református templom
 Madárdombi Szent Pál apostol katolikus templom

Köztéri szobrok 

 Hősök Emlékműve – Kisfaludi Strobl Zsigmond alkotása. Rákoskeresztúron, a Pesti úton a templom mellett található.
 „A távolba néző munkás” – korábban a nulladik kilométerkő szobra. A kétméteres mészkőszobor Molnár László alkotása (1953). 1974-ben áthelyezték Rákoshegyre; a Szabadság út és Baross út sarkára, a vasútállomás előtti térre.
 Wass Albert szobra Rákoskerten, a Pesti út és az Erzsébet körút sarkán lévő parkban.
 II. János Pál pápa szobra Rákoshegyen, a Baross utcában a katolikus templom parkjában.
 Hősök szobra (Rákoscsaba) – Csaba vezér szobra
 Hősök szobra (Rákosliget) – első világháborús emlékmű
 Kegyoszlop a Péceli út 228. alatt a Rákoscsabai Katolikus Kör telkén. 1941-ben lengyel katonai internáltak állították, napjainkban a magyarországi lengyelek fontos emléke, illetve emlékhelye.

Oktatás

Középiskolák 
 Balassi Bálint Nyolcévfolyamos Gimnázium (az ország 24. legjobb középiskolája) 
 Pál Apostol Katolikus Általános Iskola és Gimnázium (az ország 44. legjobb középiskolája) 
 Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola és Gimnázium
 Békésy György Szakgimnázium

Általános iskolák 

 Bartók Béla Alapfokú Művészeti Iskola
 Czimra Gyula Általános Iskola
 Diadal Úti Általános Iskola
 Gregor József Általános Iskola
 Gyurkovics Tibor Óvoda és Általános Iskola
 Kossuth Lajos Általános Iskola
 Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola és Gimnázium
 Szabadság Sugárúti Általános Iskola
 Újlak Utcai Általános és Magyar-Angol Két Tanítási Nyelvű Iskola
 Pál Apostol Katolikus Általános Iskola és Gimnázium
 Podmaniczky János Evangélikus Óvoda és Általános Iskola
 Rákoscsabai Jókai Mór Református Általános Iskola
 Zrínyi Miklós Általános Iskola

Óvodák 
A kerület tizenöt óvodát tart fenn, melyek húsz feladatellátási helyen összesen százkét csoportban várják a gyermekeket. Az óvodákba felvehető gyermekek összlétszáma 2 921 fő, mely ki tudja szolgálni a kerületben élő 2 734 (2013) óvodás korú gyereket.

Sportélete 
2021-ben kerül átadásra a XVII. kerület új multifunkciós csarnoka, a Riz Levente Sport- és Rendezvényközpont. A csarnok egyszerre lesz alkalmas mind a versenysport, mind pedig a tömegsport, valamint egyéb rendezvények, kongresszusok, kiállítások, koncertek befogadására. A küzdőtér többek között kézilabda, kosárlabda, röplabda, futsal, birkózás, cselgáncs, karate, ökölvívás, vívás hazai és nemzetközi versenyeinek lebonyolítását teszi lehetővé. A csarnok helyet kap egy földszinti mászóterem, ahol boulder és alpin falak is lesznek. Mindezen felül egy 1700 m2-es fitnesztermet is kialakításra kerül. A létesítmény multifunkciós kulturális, közösségi centrumként is funkcionál majd, ehhez 1500 ülőhellyel rendelkező részben fix, részben mobil lelátó áll rendelkezésre.

Jelentősebb sportpálya öt helyen található a kerületben, a XV. utca 21. szám alatti sportpályák (futókör, kézilabda, futballpálya és kosárlabdapálya), az Ede utcai sportpályák, a Sport téri futballpálya, a Zrínyi utcai iskola futballpályája és a Bakancsos utcai sportpályák (kézilabda, kosárlabda, röplabda és lábtenisz pálya). Nagypályás labdarúgó-mérkőzések rendezésére is alkalmas sportpálya három helyen található a kerületben, két-két futballpálya az RTK sporttelepén, egy az RKSK sporttelepén. Hét műfüves pályával rendelkezik a kerület, döntően iskolákhoz kapcsolódóan, melyek kispályás mérkőzések rendezésére alkalmasak. 

A további sportlehetőségek között meg kell említeni a Rákos-patak partján épült kerékpárutat, valamint az egyre nagyobb számban megjelenő kültéri fitnesz parkokat. Emellett a kerületben körülbelül huszonöt lovarda található. A kerületben két uszoda található, az Újlak utcában, illetve a Ferihegyi úton.

A Rákosmente KSK felnőtt férfi focicsapata a NB III keleti csoportjában szerepel már évek óta. Női kézilabdásaik a harmadosztálynak megfelelő NB II-ben szerepelnek. A klub rendelkezik továbbá Darts és íjász szakosztállyal is. Szintén kerületi csapat az egykor harmadosztályú Rákosmente TK, amely jelenleg a BLSZ II. küzdelmeiben vesz részt.

Híres kerületiek

A kerület díszpolgárai

Testvérvárosai 
A kerület testvérvárosai:
 Gyergyószentmiklós, (Erdély)
 Lovran, 
 Krosnói járás,

Jegyzetek

További információk 
 Rákosmente: Budapest főváros XVII. kerülete (felelős kiadó: Dr. Krébesz Károly, fotók: Faragó György), Petőfi Nyomda, Kecskemét, 1987, 
 Budapest XVII. kerülete (képeskönyv, szerkesztette: Varga Gyula), AduPrint Kiadó, Budapest, 2002, 
 Budapest Teljes Utcanévlexikona (szerk. Ráday Mihály, Sprinter Kiadó, 2003)
 Budapest XVII. kerületének irányítószámai