Arad

Arad (în , , germană Arad) este municipiul de reședință al județului cu același nume, la limita între regiunile istorice Banat și Crișana, România. Se află pe ambele maluri ale râului Mureș în Crișana și Banat (cartierele Aradul Nou, Mureșel și Sânnicolaul Mic), România.

La recensământul din anul 2011 Aradul avea o populație de 159.074 locuitori, fiind al doisprezecelea cel mai mare centru urban al României din punct de vedere demografic. Municipiul Arad constituie pentru vestul României un punct important în ceea ce privește industria și este un nod important în transporturile feroviare și rutiere.

Împreună cu Timișoara formează cea mai mare aglomerare urbană din afara Bucureștiului, constituind o conurbație cu o arie teritorială de polarizare de peste 5.000 km² și o populație de 805.000 de rezidenți.

Etimologie 
Numele de Arad pentru actualul oraș, reședință de județ are o origine contestată astfel e posibilă proveniența ca o formă adaptată a numelui Orod/Urod, un presupus cavaler maghiar al regelui Ștefan I al Ungariei, posibil primul ișpan al zonei .

Sub administrația regatului maghiar, încă din secolul al XI-lea când s-a format Comitatul Aradului (în maghiară Arad vármegye), s-a folosit scrierea cu A, fără întrerupere, continuând și de la trecerea sub administrație românească după 1919.

Istorie

Perioada medievală 
Prima atestare documentară a zonei Aradului era făcută în secolul al XI - lea în contextul luptelor localnicilor cu armatele regatului feudal maghiar. În Gesta Hungarorum este descrisă activitatea regelui maghiar Ștefan I, de supunere a unui conducător local, recunoscut ca și Ajtony/Ahtum, care este înfrânt, astfel permițând formarea comitatului Aradului, care administra un teritoriu aflat la nord de râul Mureș. Administrarea se făcea de la un „castel” aflat pe actualul teritoriu al comunei Vladimirescu (cunoscută mai ales sub denumirea veche de Glogovăț, sau în maghiară Öthalom), menționat la 1132 și ulterior înaintea invaziei tătare și distrugerea repetată a orașului la 1241 și 1258.

Regele Bela al II-lea înființa în 1135 Capitulul de Arad după ce decapitase 68 de nobili adversari la Arad din ordinul reginei Elena de Rascia și înzestrând capitulul cu bunurile confiscate ale celor executați. În perioada maximă de glorie a capitulului arădean, devenise „loc de autentificare” pentru trei comitate - Arad, Zărand și Cenad - iar mănăstirea deținea proprietăți în șapte comitate.

 1331 - Orașul este menționat în Cronica pictată de la Viena
 1527 - Răscoala condusă de Iovan Nenada, supranumit „Țarul Negru”
 1552 - Orașul este ocupat de turci la 18 septembrie și devine sediul Sangeacului de Arad, inclus în Pașalâcul de Timișoara
 1595 - Trupele transilvănene eliberează Aradul
 1616 - Orașul este recucerit de către Poarta Otomană
 1658 - Principele Gheorghe Rákóczi al II-lea reia Cetatea Aradului și o păstrează până în 1660
 1685 - Orașul este eliberat de către armatele imperiale
 1699 - Pacea de la Karlowitz stabilea granițele Imperiului Habsburgic cu Imperiul Otoman pe cursul Mureșului, astfel Aradul devine oraș de graniță
 1702 - Se înființează breasla cojocarilor, prima breaslă a Aradului
 1715 - Prima școală a orașului (cu predare în limba germană) a fost înființată de călugării catolici minoriți
 1765 - 1783 - Împărăteasa Maria Terezia ordonă construirea unei noi cetăți în stil Vauban-Tenaille

Perioada modernă 
 1812 - Înființarea Preparandiei - prima școală pedagogică românească din Transilvania
 1817 - Jakob Hirschl construiește primul teatru de piatră din țară
1822 - Înființarea Institutului Teologic Ortodox Român
1868 - Mihai Eminescu participă în calitate de sufleur într-un spectacol susținut de trupa lui Mihai Pascaly
 1833 - Ia ființă al șaselea conservator muzical european - Arader Musik Conservatorium/Aradi Zenede
 1834 - Orașul primește statutul de oraș liber regesc. La festivități participă împăratul Francisc I
 1840 - S-a deschis prima bancă de economii și credite de pe teritoriul actual al României
 6 octombrie 1849 - Înfrângerea revoluției maghiare și executarea de către armatele imperiale habsburgice și ruse a celor 13 generali ai armatei revoluționare maghiare 
 1869 - Ia ființă societatea de transport public cu tramvaie trase de cai
 1890 - Fondarea Societății Filarmonice din Arad
 1846 - Concertează Franz Liszt
 1847 - Concertează Johann Strauß fiul
 1877 - Concertează Pablo Sarsate și Henryk Wiernawski
 1890 - Se înființează primul club de canotaj din Transilvania, „Asociația Vâslașilor Murăș Arad”
 15 august 1899 - La Arad se joacă primul meci oficial de fotbal din Transilvania.
 1909 - Se înființează fabrica Marta, prima fabrică de automobile din Ungaria și de pe teritoriul actual al României
 1910 - Populația orașului ajunge la 64.000 de locuitori
 10 aprilie 1913 - Este inaugurată prima linie ferată electrică din estul Europei și a opta din lume, pe ruta Arad-Podgoria
 1918 - Sediul Consiliul Național Român Central; Iluștrii politicieni arădeni se află în conducere: Vasile Goldiș, Ștefan Cicio-Pop, Ioan Flueraș, Ioan Suciu
 4 iunie 1920 Tratatul de Pace de la Trianon, în urma căruia Transilvania revine României

Perioada interbelică 
 1918 -Consiliul Național Central Român, cu sediul la Arad, preia conducerea Transilvaniei
 13-15 mai - Iuliu Maniu anunță public pentru prima oară opțiunea de separare totală a Transilvaniei de Ungaria și unirea acesteia cu România, în actuala Aulă Iuliu Maniu a Universității Aurel Vlaicu din Arad situată în B-dul Revoluției 83
 1920 - Este înființată uzina Astra, prin unificarea Fabricii de Vagoane Weitzer cu Fabrica de Automobile Marta 
 Se dezvoltă fabricile de textile, ITA, FITA, TEBA, moara Neumann, fabrica de mobilă "Lengyel" 
 1922 - Concertează George Enescu
 1924 - Concertează Béla Bartók
 1923 - Are loc la Arad primul campionat național de canotaj din România, în organizarea Asociației Vâslașilor Murăș din Arad (actualul Club Sportiv "Voința" Arad)
 1926 – Este înființată Fabrica de zahăr 
 1929 - 1933 - Criza economică se face resimțită, multe fabrici mici închizându-se, industria concentrându-se în 22 de companii mari
 1930 - Este înființată Fabrica de lacuri și vopsele "Polyrom" 
 1936 - Este înființată Uzina Tehnică Arad, producție becuri 
 1937 - Orașul este evaluat drept cel mai puternic centru economic din Transilvaniași al patrulea din România.
 1938 - Face parte din ținutul Timiș

Perioada postbelică 
 1956 - Face parte din regiunea Arad
 1956 - Face parte din regiunea Timișoara
 1959 - Este înființată prima fabrică de jucării din țara, "Arădeanca" 
 1960 - Face parte din regiunea Banat
 1962 - Este înființată prima fabrică de ceasuri din țara, "Victoria" 
 1968 - Face parte din județul Arad
 1968 - Orașul primește statutul de municipiu.
 1989 - Aradul este primul oraș, reședință de județ din țară care s-a alăturat revoltei începute în Timișoara 
 Eroi martiri
 Luptători cu brevet de revoluționar

Perioada postdecembristă 
Ulterior modificărilor apărute odată cu dispariția statului socialist român apar în oraș două instituții de învățământ superior: Universitatea „Aurel Vlaicu”, continuatoarea Institutului de Subingineri fondat în 1972, și Universitatea de Vest „Vasile Goldiș”, ca universitate privată. La sfârșitul anilor '90 se înființează în zona de nord-vest a orașului, Zona Industrială Arad, ce reunește pe platforma sa cei mai mari angajatori din oraș

Geografie 
Municipiul Arad este așezat în extremitatea vestică a României, în sudul Crișanei și în nordul Banatului, în șesul întins al Tisei, la 46°11' lat. N și 21°19' long. E, în câmpia aluvionară a Aradului, parte a Câmpiei de Vest. Este primul oraș important din România la intrarea dinspre Europa Centrală, fiind situat pe malul râului Mureș, în apropierea ieșirii acestuia din culoarul Deva-Lipova. Teritoriul administrativ al municipiului este de 252,85 kmp.

Orașul se află la o altitudine de 107 m, fiind amplasat la intersecția unor importante rețele de comunicații rutiere, respectiv Coridorul european rutier IV cu traseul șoselei rapide ce va lega Ucraina cu Serbia. Situarea la intersecția drumurilor europene E 68/60 la 594 km de București (E) și 275 km de Budapesta (V), precum și E 671 la 50 km de Timișoara (S) și 117 km de Oradea (N), constituie un factor favorizant pentru dezvoltarea sa economică și urbană.

Municipiul Arad este principala poartă de intrare în România, fiind cel mai important nod rutier și feroviar din vestul țării. Astfel, Aradul se află situat la 17 km de Curtici - cel mai mare punct vamal pe căi ferate din vestul țării. De asemenea, Aradul beneficiază de un acces extrem de facil în ceea ce privește punctele de frontieră pe cale rutieră și aeriană. Cele mai apropiate puncte de frontieră sunt pe cale rutieră, respectiv: localitatea Turnu la o distanță de 20,3 km, orașul Nădlac la o distanță de 54 km, precum și Vărșand la o distanță de 68 km. Un important punct de frontieră este cel pe cale aeriană este Aeroportul Internațional Arad, acesta având o pistă de 2.000 metri.

Câmpia Aradului este situată între Munții Zarandului și albiile Ierului și Mureșului Mort, în continuarea Câmpiei Crișurilor la sud de linia localităților Pâncota, Caporal Alexa, Olari, Șimand și Sânmartin până în valea Mureșului între Păuliș și Pecica. Spre rama muntoasă are altitudini de aproape 120 m, iar în vest puțin peste 100 m. La poalele munților Zarandului se distinge o fâșie de câmpie piemontană care nu ajunge pană la Mureș și care trece treptat într-o fâșie ceva mai joasă (puțin peste 100 m) cu caractere de câmpie de divagare vizibilă la Curtici. Ca urmare a extinderii conului de dejecție al Mureșului, Câmpia Aradului este formată din pietrișuri, nisipuri și argile. La est de Arad apar loessuri și depozite loessoide, iar în împrejurimile localității Curtici, nisipuri eoliene cu relief de dune fixate. În cuprinsul câmpiei de divagare sunt frecvente albii și meandre părăsite, grinduri, lăcoviști și sărături. 
Repere geografice în țară: 
 Timișoara - 50 km
 București - 594 km
 Brașov - 417 km
 Constanța - 813 km
 Craiova - 375 km
 Galați - 712 km
 Iași - 668 km
 Oradea / Băile Felix - 117 km
 Satu Mare - 254 km
 Suceava - 589 km

Repere geografice în străinătate:
 Belgrad - 209 km
 Bruxelles - 1619 km
 Budapesta - 275 km
 Cracovia – 657 km
 Istanbul – 1185 km
 Praga - 797 km
 Viena - 506 km

Climă 
Clima orașului este continental-moderată, cu slabe influențe mediteraneene, vara înregistrându-se o temperatură medie de 21 °C și iarna o temperatura medie de -1 °C.

Cantitatea medie multianuală de precipitații este de 582 mm. Cele mai mari cantități de precipitații se înregistrează în luna iunie (88,6 mm), în general sezonul cald înregistrând 58% din cantitatea totală ca o consecință directă a dominației vânturilor din vest. Se mai înregistrează un maxim secundar în lunile de toamnă (24% din cantitatea medie anuală). Între cele două maxime se intercalează un minim principal: februarie, martie, cu cea mai scăzută valoare de 30 mm și un alt minim în septembrie de 36,5 mm.

Datorită poziției în câmpie a Aradului, zona este supusă tot timpul anului advecției aerului umed din vest și ascensiunea sa în contact cu rama muntoasă a Apusenilor, de aici și explicația frecvenței ridicate a zilelor cu precipitații de 120.

Valoarea medie anuală a umidității relative este de 76%.

Frecvența medie a circulației maselor de aer este cea sud-estică, frecvența maximă fiind atinsă în luna octombrie (22,6%), urmată de cea sudică în noiembrie (18,9%), de cea nord-estică în mai (17,8%) și cea nord-vestică în iulie (15,0%).

Floră și faună 
În oraș și împrejurimi se întâlnește vegetația de silvostepă a Câmpiei Aradului, reprezentată de pâlcuri de arbori și păduri de cer, gârniță, gorun, ulm etc, exemplele cele mai concludente putând fi găsite în pădurea Ceala, situată în extremitatea nord-vestică a municipiului și în Pădurice. În luncile din lungul Mureșului se dezvoltă zăvoaie, sălcii, plopi, anini.

Flora Municipiului Arad și împrejurimilor sale este reprezentată prin numeroase specii de plante. Din categoria speciilor rare pentru flora României amintim următoarele: Rumex Kerneri, Euphorbia vegetalis, Sedum caespitosum, Trifolium angulatum, Trifolium angustifolium, Lidernia procumbens, Succisella inflexa, Cirisum branchycephalum, Sparganium minimum, Hysciamus albus.

Fauna se încadrează și ea în specificul silvostepei și se caracterizează prin prezența popândăului, prepeliței, fazanului de câmpie, șopârlei cenușii, sturzului etc. În păduri trăiesc mistrețul și cerbul. Fauna subacvatică din apele Mureșului cuprinde crapul, mreana, somnul etc.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Arad se ridică la 145.078 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 159.074 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (77,37%), cu o minoritate de maghiari (6,94%), iar pentru 13,15% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (63,17%), cu minorități de romano-catolici (7,74%), penticostali (4,98%), baptiști (3,63%) și reformați (1,88%), iar pentru 14,46% nu se cunoaște apartenența confesională.

Cartierele Aradului 

Arad are 20 cartiere:
Centru
Aradul Nou
Gai
Aurel Vlaicu 
Micălaca
Grădiște
Alfa
Bujac
Confecții
Funcționarilor
Pârneava
Sânicolaul Mic
Colonia
Subcetate
Westfield
Mureșel
Drăgășani
Cadaș-Silvaș
Șega
6 Vânători

Economie și transport 

Pe parcursul secolelor XIX și XX, Aradul s-a afirmat ca unul dintre cele mai importante centre economice din regiune. În acest sens semnificativă este evaluarea făcută în anul 1937, potrivit căreia, raportat la activitatea celor 4001 societăți comerciale, orașul a fost considerat drept cel mai puternic centru economic din Transilvania și al patrulea din România.

În atingerea acestui statut au conlucrat factori precum poziția geografică a orașului, la intersecția unor drumuri comerciale de maximă importanță, și diversitatea etnică și religioasă a locuitorilor săi. Aceiași factori fac din Arad astăzi, unul dintre cele mai prospere orașe din România postrevoluționară.

Principalele ramuri industriale sunt construcția și reparația materialului rulant (Astra Vagoane Arad, Astra Vagoane Călători), industria constructoare de mașini (Yazaki Component Technology, Alcoa Fujikura, Leoni Wiring Systems, Maschio-Gaspardo, Takata Petri), producția de aparatură și instrumente de măsură verificare și control (Contor Group), industria confecțiilor, industria produselor alimentare, industria de prelucrare a lemnului.

În Arad își are sediul central și social Intesa Sanpaolo Bank România. O altă instituție de credit care își are începuturile în Arad este Banca Comercială Feroviară, a treia instituție de credit cu capital românesc.

Angajați pe sectoare de activitate 
 Industrie - 41,5%
 Transport și telecomunicații - 12,27%	
 Comerț - 10,75%
 Construcții - 7,92%
 Învățământ - 5,99%
 Sănătate și asistență socială - 5,14%
 Utilități - 3,16%	
 Administrație publică - 2,28%	
 Bănci și asigurări - 1,97%	
 Agricultură - 1,73%

Monumente de arhitectură 

 Cetatea Aradului este una din fortificațiile din Transilvania construite în stil Vauban-Tenaille, în a doua jumătate a secolului al XVIII-lea, fază târzie a sistemului de fortificații stelate din Europa.
 Palatul Administrativ, construit între anii 1872-1874 în stil renascentist
 Teatrul Clasic ”Ioan Slavici”, construit în stil neoclasic după planurile arhitectului Anton Czigler, a fost inaugurat la data de 21 septembrie 1874. Inițial clădirea avea o funcționalitate complexă, în incinta ei regăsindu-se două restaurante pe latura nordică, alte spații comerciale și locuințe. Pe latura estică se poate vedea un blazon al Aradului, oraș regesc. 

 Palatul Neuman, construit în anul 1891 în stil eclectic
 Palatul de Justiție, construit în anul 1892 în stil eclectic
 Palatul Cenad, construit în anul 1894 într-o combinație de stiluri eclectic și neoclasic 
 Palatul Băncii Naționale, construit în anul 1906 în stil neoclasic
 Palatul Administrației Financiare, construit la sfârșitul secolului al XIX-lea
 Palatul Bohuș construit în anul 1910 în stil secesiune, este prima clădire din Arad în care s-a folosit la planșee beton armat. Casa liftului bogat ornamentată cu elemente din fier forjat, reprezintă un unicat în Arad
 Palatul Kohn, construit în anul 1906 în stil secesiune
 Palatul Szantay, construit în anul 1911 în stil secesiune
 Palatul Cultural, construit în anul 1913, este o operă arhitecturală cuprinzând elemente de neoclasic, gotic, renascentist și corintic 
 Casa cu Ghiulele, construită în 1800, stă mărturie a luptelor care s-au dat în Arad în anii 1848-1849.
 Clădirea Preparandiei, în care a funcționat din anul 1812 Înalta Preparandie, prima școală în limba română din Ardeal.
 Casa cu Lacăt, construită în anul 1815.
 Teatrul Vechi (Hirschl), construit de către Jacob Hirschl în anul 1817, primul teatru de piatră din țară
 Cazinoul Arădean, construit în 1872, clădire eclectică în formă pătrată, cuprinde elemente de neoclasic și neobaroc. Are o frumoasă grădină de vară, spațiul din fața clădirii fiind folosit în trecut ca patinoar 
 Turnul de apă, construit în anul 1896 în stil donjon medieval, a servit pompării apei potabile în rețeaua de distribuție a orașului. Construcția de cărămidă înaltă de 35 m, se remarcă prin decorațiile ferestrelor și a balcoanelor. La ora actuală în interiorul turnului funcționează o galerie de artă și un restaurant.
 Castelul Nopcea, construit la sfârșitul secolului al XVIII-lea
 Vama Veche, construită în anul 1907, a folosit ca punct vamal de intrare a mărfurilor în piețele Aradului
 Palatul Copiilor, monument istoric, datează din secolul al XX-lea

Monumente 
 Statuia Sfântului Ioan de Nepomuk, realizată în anul 1729 în stil baroc
 Monumentul Sfânta Treime – ridicat, între anii 1738-1740, în amintirea victimelor răpuse de epidemia de ciumă
 Aleea personalităților arădene
 Parcul Reconcilierii, cu cele două monumente închinate Revoluției de la 1848-1849
 Statuia Libertății, operă a sculptorului György Zala, ridicată a în anul 1890	
 Arcul de Triumf, realizat în anul 2004 de către sculptorul Ioan Bolborea
 Crucea Martirilor Unirii, ridicată în anul 1936, închinată preoților martiri din perioada noiembrie 1918 - primăvara 1919

Lăcașuri de cult 

 Biserica sârbească "Sf. Petru și Pavel", edificată între anii 1698-1702 în stil baroc timpuriu
 Mănăstirea "Sf. Simion Stâlpnicul", construită în anul 1762 în stil baroc
 Catedrala ortodoxă română "Nașterea Sf. Ioan Botezătorul", realizată între anii 1862-1865 după planurile arhitectului Anton Czigler, în stil neobaroc. Pe fațada vestică sunt plasate două turnuri cu clopotniță de un aspect maiestuos cu secțiune pătrată. Fiecare latură a acestora cuprinde câte un orologiu. Învelitoarea turnurilor, bogat ornamentată, a fost supraînălțată în anul 1905. Pictura murală îi aparține lui Anastase Damian. Execuția acestei lucrări a început în anul 1957 și s-a finalizat în anul următor.
 Biserica „Sf. Anton de Padova”, ordinul călugărilor minoriți, a fost edificată în anul 1904 în stilul renascentist
 Biserica Roșie (evanghelic-luterană), construită în anul 1906 în stil neogotic
 Sinagoga neologă, construită în anul 1834 în stil grec, toscan
 Biserica Reformată, construită în anul 1847 în stil baroc
 Catedrala Ortodoxă Română "Sfânta Treime", construită în anul 2009

Muzee și expoziții 

 Complexul Muzeal Arad
 Secția istorie
 Secția științele naturii
 Secția Artă
 Muzeul Memorial "Vasile Goldiș"
 Colecția de artă Doina și Baruțu Arghezi
 Galeria Delta. Principalele evenimente cu o componentă de tradiție sunt: Salonul Bienal Internațional de Desen, Salonul Bienal de Sculptură Mică, Salonul Anual de Artă
 Galeria Alfa
 Galeria Clio 
 Galeria Turnul de Apă
 Galeria Takács 
 Galeria Carola's
 Expo Arad International  , Centrul Expozițional din cadrul Camerei de Comerț Industrie și Agricultură a județului Arad, al doilea cel mai mare pavilion expozițional din România după Romexpo.

Turismul de agrement 
 Ștrandul "Neptun"  
 Parcul Natural Lunca Mureșului 
 Pădurea Ceala cu Lacul Măltăreț și Insula Mureș (Trei Insule)
 Lunca Mureșului Inferior (sit SCI)
 Faleza Mureșului
 Păduricea (Piața Podgoria)
 Patinoar

Administrație și politică 

Municipiul Arad este administrat de un primar și un consiliu local compus din 23 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Metropola Arad – Timișoara 

În data de 2 August 2016 s-a semnat actul oficial de înființare al metropolei Arad – Timișoara, parte a strategiei integrate de dezvoltare durabilă Timișoara Vision 2030, elaborată de Banca Mondială, Eurostat, și de Agenția de Dezvoltare Regională Vest din România.

Proiectul a implicat unirea celor două zone metropolitane într-o unitate administrativ-teritorială unitară, cu rol de hub de transport, investițional, cultural, turistic, medical și  educațional în euroregiunea Dunăre-Criș-Mureș-Tisa.

Populația aglomerării urbane are 805.000 de locuitori, și este cel mai dezvoltat pol socio-economic al Europei pe axa București–Budapesta–Belgrad.

Educație 
Prima școală elementară din Arad, s-a înființat în 1707 de călugărul de origine bavareză, Fr. Camil Nöffrich. În 1745 școala începătoare devine școală latină, apoi în 1762 gimnaziu. În 1844-1845 se aplică o nouă reformă școlară în Austria, introdusă un an mai târziu și în Ungaria, în urma căreia gimnaziul din Arad se completează inițial cu 7 clase, apoi cu 8 clase, devenind în 1851-1852 gimnaziu superior complet, iar în 1868 ia denumirea de gimnaziu superior regal. Școala latină și gimnaziul din Arad, patronate de călugării minoriți au funcționat pe rând în două localuri, proprietăți ale ordinului (1745-1821/1821-1873).
Documentele ce alcătuiesc istoria învățământului în Transilvania și la Arad vădesc un admirabil militantism, cu accente dramatice uneori, al intelectualității arădene pentru înființarea unei Universități în aceste locuri. Preparandia (1812, prima școală pedagogică românească din întreg arealul românesc și între primele din Europa), Institutul Clerical Teologic (1822), Conservatorul de muzică (1833) anticipau ideea de învățământ superior, iar proiectele academice ale unor cărturari precum episcopul Ghenadie Raț (în anul 1850), Ioan Popovici-Desseanu (în anul 1871), Vasile Goldiș (în anul 1906), Onisifor Ghibu (în anul 1915), Ion Montani (în anul 1924), Memoriile din 18 septembrie 1940, din 11, 20 și 30 ianuarie 1945, din 19 august 1947 ale unor mari personalități arădene înfățișează credința nestrămutată a intelectualității și nu numai a acesteia, că Aradul este îndreptățit, prin strălucita sa istorie, să devină centru universitar.

Inspectoratul Școlar Județean Arad s-a înființat in 1 martie 1968. Rețeaua școlară din municipiul Arad totalizează 88 de unități, din care 34 de grădinițe, 14 școli cu clasele I-IV și I-VIII, o școală privată cu clasele I-IV, 22 de licee și grupuri școlare (3 colegii naționale, un colegiu economic, 2 colegii tehnice, un colegiu particular, un liceu de limbă germană, un colegiu de limbă maghiară, un liceu cu program sportiv, un liceu de artă, 6 licee tehnologice, un liceu particular, 2 licee teologice, un seminar teologic ortodox, un liceu UCECOM), cât și 2 școli ajutătoare, o școală normală, un liceu pentru nevăzători și 2 școli postliceale.

Universități 
Ulterior anului 1989, învățământul superior a fost reînființat în Arad prin 2 universități:
 Universitatea de Vest "Vasile Goldiș" (1990)
 Universitatea "Aurel Vlaicu" (1991)

Licee 
 Colegiul Național „Moise Nicoară”
 Colegiul Național "Elena Ghiba Birta"
 Liceul Pedagogic "Dimitrie Țichindeal"
 Colegiul Național "Vasile Goldiș"
 Colegiul Economic
 Liceul Teoretic "Adam Müller Guttenbrunn"
 Colegiul "Csiky Gergely"
 Liceul de Artă "Sabin Drăgoi"
 Liceul Teologic Baptist "Alexa Popovici"
 Liceul Teologic Penticostal
 Seminarul Teologic Ortodox
 Liceul cu Program Sportiv
 Colegiul Tehnic de Construcții și Protecția Mediului
 Colegiul Tehnic "Aurel Vlaicu"
 Liceul Tehnologic de Electronică și Automatizări "Caius Iacob" (Liceul CFR)
 Liceul Tehnologic "Francisc Neuman"
 Liceul Tehnologic de Industrie Alimentară
 Liceul Tehnologic de Transporturi Auto "Henri Coandă"
 Liceul Național de Informatică
 Liceul Tehnologic "Iuliu Moldovan" (Liceul Forestier)
 Liceul UCECOM Spiru Haret
 Colegiul Particular "Vasile Goldiș"
 Liceul Special "Sfânta Maria" | pentru copii cu dizabilități

Sănătate 
În oraș funcționează Spitalul Clinic Județean de Urgență, Spitalul Clinic Municipal(acesta s-a unit cu Spitalul Clinic Județean de Urgență) și o serie de spitale și centre medicale de specialitate, publice(Policlinica, Clinica dentară, Spitalul Matern, etc.) și private (MedLife Genesys, Laser System, Mediqua etc.).

Cultură

Festivaluri 
 Festivalul Internațional de Teatru Clasic (Ediția XXI în 2015)
 Festivalul Internațional Euromarionete (Ediția XVI în 2015)
 Festivalul Internațional de Teatru în limba franceză „Amifran” (Ediția XXIII în 2015)
 Festivalul Internațional de Teatru Nou (Ediția III în 2015)
 Festivalul de film documentar fARAD (Ediția II în 2015)
 Media Art Festival (Ediția II în 2015)
 Festivalul Național de Literatură „Discuția Secretă” (Ediția II în 2015)
 Festivalul de Literatură Zilele Doinaș (Ediția I în 2015)
 Festivalul de muzică americană și jazz
 Festivalul Internațional de Jazz
 Gala de Operă Open Air
 Festivalul Minorităților
 Târgul Meșterilor Populari
 Zilele Aradului - în luna august
 Festivalul Vinului — în septembrie/octombrie
 Festivalul internațional de muzică și dans „Ghiocelul de Argint”

Teatru 
 Teatrul Clasic "Ioan Slavici"
 Teatrul de Marionete Arad
 Teatrul Vechi, sau Teatrul Hirschl

Muzică clasică 
Filarmonica de Stat Arad, etatizată în 1948, o dată cu venirea lui Nicolae Brânzeu la Arad, își va continua tradiția muzicală arădeană marcată în anul 1833 de înființarea celui de-al șaselea Conservator din Europa, după cele de la Paris, Praga, Bruxelles, Viena și Londra.

Instituții de cultură 
 Centrul Cultural Județean Arad
 Casa de Cultură a Municipiului Arad
 Biblioteca Județeană „A.D. Xenopol” Arad

Media

Presa scrisă 
Primul ziar tipărit la Arad a fost săptămânalul de limbă germană Arader Kundschaftsblatt în anul 1837, sub redacția lui Franz Schwester, care în 1840 începe tipărirea și variantei în limba maghiară, Aradi Hirdeto. La 1 iulie 1848 apare săptămânalul Der Patriot, publicat de Joseph Schmidt.

Primul periodic arădean tipărit în limba română, a fost gazeta Speranța, apărută între 1 februarie - 15 decembrie 1869 și ulterior între 10 ianuarie - 13 iunie 1872, periodic considerat „unica și prima foaie bisericească a românilor ortodocși din Ungaria și Ardeal”. Mai târziu, în anul 1877, apare revista, Biserica și școala, cu existență neîntreruptă până în 1948.
 
În 1897 apare ziarul Tribuna Poporului, sub redacția lui Ioan Russu-Șirianu, care în 1904 își schimbă numele în Tribuna, iar în 1905 redactorul devine Sever Bocu. Tribuna fuzionează în 1912 cu ziarul Românul, înființat în 1911 ca organ de presă al Partidului Național Român din Ungaria și Transilvania.

În perioada 1916 - 1940, în Arad mai apar următoarele publicații literare: Pagini literare (1916), Genius (1924-1925), Salonul literar (1925-1926), Laboremus (1926), România literară (1930), Hotarul (1933-1940), Înnoirea (1937-1940) și Litera (1938-1939).

După revoluție, apar noi surse de informare, “Tribuna Aradului” (1990-1991), "Curierul Aradului" și "Libertatea Aradului" (1991-1997). În prezent, presa scrisă cuprinde o varietate de publicații: Jurnal Arădean, cel mai vechi cotidian local, apărut în anul 1944, care a purtat succesiv denumirea de Patriotul, Flacăra roșie și Adevărul (denumire schimbată la începutul anului 2008, prin decizie judecătorească în defavoarea ziarului Adevărul de București). După anul 1990 mai apar și Arad Expres, Observator Arădean, Glasul Aradului, Oglinda de Vest, Realitatea, Buletinul de Arad, Ziarele Munca, Piața Aradului și Informația Aradului acestora adăugându-se cotidianul de limba maghiară, Nyugati Jelen. De-asemenea, a fost înființată Agenția de Presă a Județului Arad NewsAr.

Reviste de cultură:
 ARCA - editată de Uniunea Scriitorilor (filiala Arad)
 Avancronica - lunar arădean de cultură și civilizație - editat de Casa de Cultură a Municipiului Arad
 Relief (revistă) - editată de Fundația Culturală Ioan Slavici
Presa online: în ordine cronologică - Aradon, NewsAr, Actualități Arad, Vestic, Arq, Live Arad, Special Arad, Arad24

Presa radiofonică 
Presa radiofonică națională retransmite pe frecvențe locale programele naționale și locale de știri, divertisment și publicitate. Posturile de radio care emit la Arad, pe frecvențe locale sunt: 
 Europa FM (89,3 Mhz)
 Pro FM (92,1 Mhz)
 Magic FM (92,7 Mhz)
 Radio Trinitas (94,2 Mhz)
 Național FM (95,5 Mhz)
 Kiss FM (97,0 Mhz)
 Radio Arad (99,1 Mhz)
 Virgin Radio (99,8 Mhz)
 Alt FM (102,0 Mhz)
 Arad FM (102,9 Mhz)
 Digi FM (105,3 Mhz)
 Radio CNM AM (1602 Mhz)
 Joy FM (93,4 Mhz)

În Arad se recepționează toate radiourile SRR România, posturilor care emiț pe frecvențe naționale, cât și unele posturi de radio din Ungaria (Județele Bekes și Csongrad) și Serbia (Voivodina).

Televiziunea 
Prima televiziune privată din Arad s-a înființat în 1990, numită TV Arad (TVA). Info TV, televiziune cu conținut propriu a fost cunoscută inițial sub denumirea "Intersat" (1994) și ulterior RCS până la adoptarea prezentului nume. Ulterior acesteia a apărut și West TV Regional, cu acoperire în 11 județe. Totodată au apărut și televiziunile on-line Newsarad TV, Baricada TV și Goldiș TV, aceasta din urmă fiind prima televiziune universitară online din Vestul României. Studioul local Pro TV Arad transmite doar știri locale, reluând în rest programul național.

Edituri 
După Revoluția din decembrie 1989 s-au remarcat edituri precum:
 Editura Fundației Culturale Ioan Slavici 
 Editura Mirador
 Editura Gutenberg Univers

Sport 

 Fotbal
 FC UTA Arad - Bătrâna Doamnă a fotbalului românesc, cea mai titrată echipă din provincie după numărul de campionate naționale câștigate (6).
 CS Gloria CTP Arad - fondat în 1913, este unul dintre cele mai vechi cluburi de fotbal din România. În prezent evoluează în liga a IV-a.
 Banatul Sînnicolau Mic - liga a IV-a
 Atletico Arad - liga a V-a
 Olimpia Bujac - liga a V-a
 Baschet
 BC Univ. Goldiș ICIM Arad - campioana României de 9 ori, este una dintre cele mai titrate echipe de baschet din țară
 BC West Olympia Phoenix Arad
 Polo
 AMEFA Arad
 Rugby
 CS UAV Arad
 Tenis de câmp
Competiții
BRD Arad Challenger
Volei
UVVG Pro Volei
Kaiac
CSM Arad

 Escalada
 CZEA - Centrul Zonal Ecologic Arad
 Scufundări - SCUBA
 CZEA - Centrul Zonal Ecologic Arad
 Speologie
 CZEA - Centrul Zonal Ecologic Arad
 Lupte Greco-Romane
 C.S.S. Gloria Arad
 C.S."Astra" Arad
 Fundația Lupte Club Gloria Arad
 Judo
 CSM Gloria Arad
 Rapid Arad

Personalități

Relații externe 

Orașe înfrățite
  Zrenjanin, din Serbia
  Atlit (עַתְלִית), Giv'atayim (גִּבְעָתַיִם‎), din Israel
  Fushun, din China
  Gyula, Hódmezővásárhely, Pecs, cu sectorul XII (Hegyvidék) din Budapesta, din Ungaria 
Orașe partenere
  Kirklees, din Anglia (Regatul Unit)
  Ditzingen, Würzburg, din Germania 
  Trenčín, din Slovacia
  Tatabánya, din Ungaria

Imagini

Vezi și 
 Lista primarilor Aradului
 Listă de clădiri din Arad
 Listă de episcopi ai Aradului
 Listă de personalități din orașul Arad

Bibliografie 
 Horia Medeleanu - Aradul între mit și adevăr istoric, Editura Concordia, Editura Flacăra Roșie, 2010, ISBN 978-973-1745-70-1
 Gheorghe Lanevschi, Aradul vremurilor de mult apuse 1843-1914, Editura Polis, Cluj, 2005, ISBN 973 834156 6
 Ujj Janos, Lanevschi Gheorghe, „ARAD - patrimoniul cultural construit”, Editura Brumar Timișoara
 Lanevschi Gheorghe, Újj János, Arad - patrimoniul cultural construit - the heritage, Editura Brumar, ediția I, 2007, ISBN 978-973-602-261-6; ediția a II-a, 2008, ISBN 978-973-602. Foto: Bodo Gavril, Bodo Iudita
 ARAD, monografia orașului de la începuturi până la 1989, Editura NIGREDO, 1999, ISBN 973-99246-4-6

Lectură suplimentară 
 Arad, mic îndreptar turistic, I. Voledi, Editura Meridiane, 1966

Note

Legături externe 

 Primăria Arad
 Harta interactivă Arad

Imagini
 Imagini vechi din Arad

Etnografie
 Muzeul virtual al monumentelor etnografice în aer liber din România (zona etnografică Arad)

‎

Arad
Arad
 
Arad