Kisrozvágy

Kisrozvágy község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Cigándi járásában.

Fekvése 
A Bodrogköz magyarországi részének északi peremén helyezkedik el, közvetlenül a szlovák határ mellett, a megye székhelyétől, Miskolctól közúton mintegy 90 kilométerre északkeletre.

A szomszédos települések a határ magyar oldalán: kelet felől Semjén, délkelet felől Ricse, nyugat felől pedig Nagyrozvágy. Észak felől, a határ túloldalán a két legközelebbi település Nagygéres (Veľký Horeš) és Kisgéres (Malý Horeš).

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Pácin-Nagyrozvágy illetve Dámóc-Semjén felől egyaránt a 3807-es úton. Északnyugati határszélén található a Nagyrozvágy-Nagygéres közti útvonal határátkelőhelye, ezáltal szlovákiai szomszédaival is élő közlekedési kapcsolatokkal bír.

Története 

A honfoglalás óta lakott. Az egyik leggazdagabb honfoglalás kori lelőhely.

A 13. század elején nevét Rozvad alakban írták, és a zempléni vár tartozéka volt. A tatárjárás alatt elpusztult falut 1258-ban IV. Béla király Péter fiainak, Angének, Ingernek és Ambrusnak adományozta, akik azt újranépesítették. 1331-ben Rozvádi Péter egri prépost is részbirtokos volt itt, aki itteni részbirtokát az egri káptalannak adományozta. 1417-ben Pazdichy Mátyásé, 1422-ben Lasztóczi Mihály és Rozvágyi Antal, 1488-ban pedig Damoska Balázs birtoka volt. A 16-17. században több birtokosa is volt: többek között a Serédy, a Bejczy, a Sztropkói, a Herczegh, a Sennyey, a Perényi és a Kállay családok birtokolták. A 18. században is több birtokosé volt: a Perényi, a Klobusitzky, az Orosz, a Pilisy, a Sztankay, a Revizky, a Szirmay, az Eötvös, a Budaházy, a Ramocsaházy stb. családoké. A 20. század elején Miklós Béla birtoka, akinek itt nagyobb, régi kúriája is volt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Muha János (független)
 1994–1998: Simon József (Munkáspárt)
 1998–2002: Deák Sándorné (független)
 2002–2006: Petraskó Tamás (független)
 2006–2010: Petraskó Tamás Tibor (független)
 2010–2012: Petraskó Tamás Tibor (független)
 2013–2014: Verbinyecz Andrásné (független)
 2014–2019: Roják Laura Julianna (független)
 2019-től: Roják Laura Julianna (független)

A településen 2013. február 17-én a képviselő-testület önfeloszlatása miatt kellett időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartani.  A választáson az addigi polgármester is elindult, de alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 7,6% cigánynak, 0,3% örménynek mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,3%, református 42,4%, görögkatolikus 26,6%, izraelita 0,6%, felekezeten kívüli 5,7% (2,5% nem válaszolt).

Látnivalók 
 A falu kazettás mennyezetű református temploma 1796-ban épült.
 Honfoglalás kori emlékpark (megszűnt)

Környező települések 
Lácacséke (5 km), Nagyrozvágy (2 km), Semjén (3 km), Ricse (5 km), a legközelebbi város: Kisvárda (kb. 25 km).

Jegyzetek

Források 
 Borovszky Samu: Zemplén vármegye.

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései