alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1815



Események 
 A Tambora-hegy kitörése Indonéziában. A robbanás ereje tízezerszerese volt a Krakatau 1883-as felrobbanásának. Ez volt az írott történelem egyik legerősebb vulkánkitörése. A feltörő porfelhő betakarta az egész Földet. Új-Angliában júliusban havazott, Európát és Oroszországot pedig borzalmas éhínség és szokatlanul hideg nyár sújtotta.
 június 18. – A waterlooi csata, a napóleoni háborúk vége.
 június 9.  - A bécsi kongresszus záróokiratot ad ki, a bécsi kongresszus határozatait a szövetségesek waterlooi győzelme és a második párizsi béke (1815. november 20.) erősítette meg. 
 szeptember 26. - A Szent Szövetség megalakulása
 október 26. -  I. Ferenc magyar király és osztrák császár, III. Frigyes Vilmos porosz király és I. Sándor orosz cár jelenlétében felavatják a Gellérthegyi Csillagvizsgálót. 
 november 5. - A Négyes szövetség megalakulása 
 Megalakul a Rajna Hajózhatóságának Központi Bizottsága.

Az év témái

1815 az irodalomban

1815 a tudományban

Születések 
 január 1. – Charles Renouvier francia katolikus filozófus († 1903)
 március 15. – Makray László honvédtiszt, országgyűlési képviselő († 1876)
 március 18. – Ballagi Mór, teológus, nyelvész, az MTA tagja († 1891)
 április 6. – Volkmann Róbert Magyarországon alkotott, német zeneszerző, zenepedagógus, karmester († 1883) 
 április 12. – Rómer Flóris, régész, művészettörténész, egyetemi tanár, az MTA tagja († 1889)
 április 25. – Markusovszky Lajos, orvos, egészségügyi reformer, az MTA tagja († 1893)
 május 8. – Lovassy László, az országgyűlési ifjúság egyik vezetője († 1892)
 szeptember 2. – Mosonyi Mihály zeneszerző, pedagógus († 1870)
 szeptember 11. – Horváth János honvéd ezredes († 1875)
 november 2. – George Boole angol matematikus († 1864)
 november 15. – Lengyel Dániel orvos, honvédorvos, tanár, gimnáziumi igazgató († 1884)
 november 19. – Karl Kessler német-orosz zoológus és taxon alkotó († 1881)
 december 10. – Ada Lovelace, az első női programozó († 1852)
 december 11. – Apor Károly császári és királyi kamarás († 1885)
 december 13. – Veres Pálné (sz. Beniczky Hermin), a magyar nőnevelésügy egyik előharcosa, az első Nőképző Egylet alapítója († 1895)
 Ang Mei kambodzsai királynő († 1874)

Halálozások 
 január 5. – Anton Wilhelm von L’Estocq, porosz lovassági tábornok (* 1738)
 február 2. – Cseh-Szombati József, orvos (* 1748)
 június 1. – Louis-Alexandre Berthier, francia tábornagy, Neuchâtel, Valangin és Wagram hercege (* 1753)
 augusztus 5. – Abáts János, erdélyi református püspök (* 1745 vagy 1746)
 október 13. – Joachim Murat,  a Francia Császárság marsallja, I. Joachim néven nápolyi király (* 1767)
 november 18. – Clemens András, magyar evangélikus lelkész (* 1742)
 december 7. – Michel Ney, francia marsall a napóleoni háborúk idején (* 1769)
 december 22. – José María Morelos, a mexikói függetlenségi háború egyik legjelentősebb vezére (* 1765)

 
19. század
1816



Események

Határozott dátumú események 
 március 20. – VI. János foglalja el a portugál trónt.

 június 1. –  Az osztrák uralkodó pénzügyi és banki pátenssel létrehozta az Osztrák Nemzeti Bankot (Oesterreichische Nationalbank), melynek kizárólagos joga a bankjegykibocsátás. Az első kormányzó gróf Nemes Ádám.
 június 15. –  Tehel Lajos bemutatja az általa kifejlesztett gázvilágítást Pesten.
 július 9. – Kikiáltják Argentína függetlenségét.
 november 19. – I. Sándor orosz cár megalapítja a Varsói Egyetemet, az Orosz Birodalom 3. egyetemét.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Oroszországban megalakul a Honmentő Szövetség és a Közjó Szövetsége, titkos reformtársaságok, az önkényuralom felszámolását, alkotmány bevezetését és a jobbágyrendszer eltörlését tűzi ki célul.
 Ebben az évben (feltehetően az indonéziai Tambora vulkán kitörése miatt) légköri változások indulnak meg, melynek eredményeként Európában a nyári időjárás elviselhetetlenül hideggé válik, a különös időjárás eredményeként a gabona és szőlőtermés tönkremegy, és élelmiszerhiány alakul ki. Az európai népek nem rendelkeztek elegendő tartalékkal ahhoz, hogy ezen hosszú időszakot átvészeljék. Ennek következménye volt például az is, hogy Közép-Európából népvándorlás indul meg főleg kelet felé. (Bővebben: Nyár nélküli év.)

Az év témái

1816 az irodalomban

1816 a tudományban 

 Sir Francis Rolands Londonban 13 kilométeres elektromos átvitelt hoz létre.

Születések 
 január 12. – Arenstein József matematikus († 1892)
 február 8. – Alexy Károly szobrász († 1880)
 március 19. – Friedrich Ferenc vívómester († 1895)
 május 29. – Ivan Kukuljević Sakcinski horvát politikus, történész, író, az MTA tagja († 1889)
 június 18. – Télffy János nyelvtudós († 1898)
 július 28. – Dunyov István honvéd alezredes, az olasz hadsereg ezredese († 1889)
 szeptember 11. – Carl Zeiss német finommechanikai és optikai műszerész, vállalkozó († 1888)
 november 2. – Cserkuthi József magyar piarista rendi tanár († 1864)
 november 5. – Jubal Anderson Early az amerikai polgárháború konföderációs, déli erőinek tábornoka volt, emellett sikeres jogi pályafutás állt mögötte († 1894)

Halálozások 
 február 25. – Friedrich Wilhelm von Bülow, porosz tábornok, a napóleoni háborúkban Blücher tábornagy hadtestparancsnoka (* 1755)
 május 5. – Csernák László, magyar származású, hollandiai matematikus (* 1740)
 június 12. – Charles Pierre François Augereau, francia marsall a napóleoni háborúk idején (* 1757)
 július 4. – Elekes János, piarista rendi pap, tanár, költő (* 1770)
 július 5. – Giovanni Paisiello, olasz zeneszerző, az opera buffa egyik legnagyobb mestere  (* 1740)
 szeptember 3. – Friedrich Ludwig Schröder, német színész és színigazgató (* 1744)
 november 2. – Gheorghe Șincai, román történész, nyelvész, költő, az erdélyi iskola képviselője (* 1754)
 december 16. – Benkő Ferenc, református lelkész, mineralógus (* 1745)

Jegyzetek 

 
19. század
1818



Események 
 december 25. – Először csendül fel a Franz Gruber által komponált karácsonyi ének, a Csendes éj () az ausztriai Oberndorf bei Salzburgban.
 Aacheni kongresszus
 A Varsói Egyetem alapítása.

Az év témái

1818 a tudományban

1818 az irodalomban

Születések 
 (ismeretlen időpontban) – Almásy Pál, politikus, az első népképviseleti országgyűlés alelnöke († 1882)
 január 6. – Hazslinszky Frigyes Ákos botanikus, mikológus, az MTA tagja († 1896)
 január 17. – Haberern Jonatán, teológiai tanár, filozófiai író († 1880)
 január 25. – Kruspér István metrológus, geodéta, az MTA tagja, a magyarországi mérésügy megalapozója († 1905)
 január 30. – Görgei Artúr honvéd tábornok († 1916)
 február 8. – Austin Blair amerikai politikus († 1894)
 március 20. – Lenhossék József orvos, anatómus, antropológus, az MTA tagja († 1888)
 április 29. – II. Sándor orosz cár († 1881)
 május 24. – Weber Henrik festő († 1866)
 május 31. – Pomucz György az 1848-49-es magyar szabadságharc honvéd századosa, az amerikai polgárháború címzetes dandártábornoka, majd amerikai diplomata († 1882)
 június 17. – Charles Gounod francia zeneszerző, a Szapphó, a Faust és a Rómeó és Júlia című nagysikerű operák alkotója († 1893)
 június 29. – Pietro Angelo Secchi olasz csillagász († 1878)
 július 1. – Semmelweis Ignác orvos, az „anyák megmentője” († 1865)
 július 19. – Hatvani Imre, ügyvéd, az 1849-es szabadságharc egyik őrnagya († 1856)
 augusztus 6. – Marschalkó János, szobrász († 1877)
 augusztus 12. – Sztrokay Elek katonatiszt, hadtudományi író († 1847)
 augusztus 13. – Haan Lajos, evangélikus lelkész, történetíró, az MTA tagja († 1891)
 szeptember 10. – Noah Davis, az Amerikai Egyesült Államok Képviselőházának tagja († 1902)
 szeptember 27. – Adolph Wilhelm Hermann Kolbe, német kémikus († 1884)
 november 1. – Szacsvay Imre, ügyvéd, politikus, az 1848–49-es szabadságharc vértanúja († 1849)
 november 9. – Ivan Szergejevics Turgenyev, orosz író, költő († 1883)
 november 21. – Orbán József, magyar pedagógus († 1896) 
 november 23. – Szlávy József, magyar ügyvéd, bányamérnök, politikus, miniszterelnök († 1900)
 november 27. – Aron Pumnul, román nyelvész († 1866)
 december 8. – Mailáth György országbíró, a főrendiház elnöke († 1883)
 december 24. – James Prescott Joule, angol fizikus († 1889)

Halálozások 
 április 25. – Tolnay Sándor, az állatorvoslás első egyetemi professzora (* 1747)
 június 8. – Jan Henryk Dąbrowski, lengyel tábornok és nemzeti hős (* 1755)
 július 25. – Dugonics András, író, áldozórendi pap és tanár (* 1740)
 július 28. – Gaspard Monge, francia matematikus (* 1746)
 október 16. – Ócsai Balogh Péter, császári és királyi belső titkos tanácsos, főispán (* 1748)
 november 5. – Heinrich Füger, német festő (* 1748)

 
19. század
1819



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 7. – Simón Bolívar Boyacánál döntő vereséget mér a spanyolokra.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Először szeli át az Atlanti-óceánt gőzhajó, a Savannah.
 Johann Encke német csillagász kiszámítja a róla elnevezett Encke-üstökös keringési idejét.
 Az ún. Adams–Onis-szerződéssel az Amerikai Egyesült Államok 5 millió dollárért megszerzi a visszavonuló – de Mexikót akkor még megtartó – spanyoloktól a Florida fölötti ellenőrzést.

Az év témái

1819 az irodalomban

1819 a tudományban

Születések 
 január 3. - Charles Piazzi Smyth skót csillagász († 1900)    
 január 6. – Degré Alajos ügyvéd, a márciusi ifjak egyike († 1896)
 január 21. – Kruesz Krizosztom bencés pap, 1865–1885 között pannonhalmi főapát, pedagógus, az MTA tagja († 1885)
 február 8. – John Ruskin angol esztéta († 1900)
 február 17. – Beöthy Zsigmond költő, író, bíró, jogtudós († 1896)
 március 8. – Berde Áron jogász, közgazdász († 1892)
 március 14. – Hollán Hugó katonatiszt († 1863)
 április 11. – Leiningen-Westerburg Károly honvéd tábornok, aradi vértanú († 1849)
 május 24.–Viktória brit királynő Nagy-Britannia és Írország királynője, India császárnője († 1901)
 május 31. – Walt Whitman amerikai költő († 1892)
 június 10. – Gustave Courbet francia festő († 1877)
 június 16. – Mednyánszky László honvéd őrnagy, a szabadságharc vértanúja († 1849)
 július 3. - Rehatsek Ede mérnök, matematikus, orientalista († 1891)
 július 10. – Pieter Bleeker holland orvos és ichthiológus († 1878)
 július 11. – Reguly Antal néprajzkutató, utazó, a magyarországi finnugrisztika egyik legelső, kiemelkedő képviselője († 1858)
 augusztus 18. – Konek Sándor statisztikus, jogtudós, az MTA tagja († 1882)
 augusztus 20. – Gorove István politikus, közgazdász († 1881)
 szeptember 18. – Léon Foucault francia fizikus († 1868)
 december 7. – Görgey Kornél honvéd alezredes († 1897)

Halálozások 
 január 8. – Valentin Vodnik, szlovén költő (* 1758)
 február 13. – Nagyváthy János, az első magyar nyelvű rendszeres mezőgazdasági munka szerzője (* 1755)
 március 19. – Fusz János, sváb nemzetiségű magyar zeneszerző és karnagy, zenei író (* 1777)
 március 23. – August von Kotzebue, német író, drámaíró (* 1761)
 április 2. – Festetics György gróf, a keszthelyi Georgikon alapítója (* 1755)
 április 23.  – Alexander C. Hanson, amerikai politikus, szenátor (* 1786)
 június 3. – Jacques Nicolas Billaud-Varenne, francia jakobinus politikus (* 1756)
 augusztus 19. – James Watt, skót feltaláló (* 1736)
 szeptember 12. – Gebhard Leberecht von Blücher, porosz vezértábornagy (Generalfeldmarschall), sikeres hadvezér, a napóleoni háborúkban a porosz haderő parancsnoka a Lipcsei Népek csatájában (1813) és waterlooi csatában (1815) (* 1742)
 november 22. – Baróti Szabó Dávid, magyar költő és nyelvújító, jezsuita, később világi pap és tanár (* 1739)

Jegyzetek 

 
19. század
1731



Események 
 március 21. – III. Károly király kiadja a Carolina resolutio-t a protestáns egyházi viszonyok és vallásgyakorlás szabályozására.

Az év témái

1731 az irodalomban

1731 a tudományban

Születések 
 augusztus 12. – Tordai Sámuel református lelkész, műfordító († 1801)
 október 6. – Emily Lennox, Richmond 2. hercegének leánya, James FitzGerald, majd pedig William Ogilvie felesége († 1814)
 október 10. – Henry Cavendish, angol fizikus és kémikus, a Royal Society tagja († 1810)
 november 4. – Mária Jozefa Karolina szász hercegnő, Lajos Ferdinánd francia királyi herceg felesége, XVI. Lajos, XVIII. Lajos és X. Károly francia királyok anyja († 1767)
 november 7. – Robert Rogers, brit őrnagy az amerikai gyarmati háborúk idején, a modern kori irreguláris hadviselés egyik megteremtője († 1795)
 november 26. – William Cowper, angol költő († 1800)

Halálozások 
 január 27. – Bartolomeo Cristofori, feltaláló, hangszerkészítő, zenész (* 1655)
 március 29. – Koháry István, országbíró, hadvezér, politikus, költő (* 1649)
 április 24. – Daniel Defoe, angol író, újságíró (* 1659 és 1661 között)
 május 1. – Johann Ludwig Bach, német zeneszerző és hegedűs (* 1677)

18. század
1824



Események

Az év témái

1824 az irodalomban

1824 a tudományban

Születések 
 január 13. – Hollán Ernő hadmérnök, altábornagy, államtitkár, az MTA tagja († 1900)
 március 5. – Somlyai Gábor földművelő, író († 1900)
 május 7. – Balatoni Farkas János '48-as honvéd százados, Kerekegyháza alapítója († 1908)
 május 8. – William Walker amerikai kalandor († 1860)
 június 20. – Podmaniczky Frigyes báró magyar politikus, író, († 1907)
 július 9. – Mednyánszky Sándor Cézár római katolikus lelkész, az 1848–49-es szabadságharcban tábori főlelkész († 1857)
 július 23. – Kuno Fischer filozófus († 1907)
 november 8. – Aschner Tivadar pozsonyi kanonok († 1879)
 november 18. – Jendrassik Jenő orvos, fiziológus, biofizikus († 1891)
 december 11. – Benkő Kálmán színész († 1890)

Halálozások 
 január 26. – Cseh László királyi tanácsos, költő
 február 4. – Barla Mihály szlovén születésű evangélikus lelkész, író és költő (* 1778)
 február 21. – Eugène de Beauharnais francia katonatiszt (* 1781)
 február 23. – Blasius Merrem német természettudós, zoológus, ornitológus, herpetológus és matematikus (* 1761)
 február 24. – Simone Évrard, Jean-Paul Marat felesége (* 1764)
 április 19. – George Byron, angol romantikus költő (* 1788)
 április 26. – Csekonics József tábornok, a Szent István-rend vitéze (* 1757)
 július 19. – I. Ágoston mexikói császár (* 1783)
 szeptember 16. - XVIII. Lajos francia király (1755)

19. század
1825



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 25. – Kikiáltják Uruguay függetlenségét.
 szeptember 11. – 13 év után újra összeül az Országgyűlés.
 november 3. – Széchenyi István Pesten megalapítja a Magyar Tudományos Akadémiát.

Határozatlan dátumú események 
az év folyamán –  
 A dekabristák felkelése Oroszországban.
 Vörösmarty Mihály megírja a Zalán futása című hőskölteményét.
 Az első közforgalmú vasút Stockton és Darlington között.
 Elkészül Magyarországon – a Veszprém vármegyei Ugod községben – az első, mintegy 14 méter mély artézi kút.
 VI. János portugál király elismeri Brazília függetlenségét.

Az év témái

1825 az irodalomban

1825 a tudományban

Születések 
 január 16. – Finály Henrik nyelvész († 1898)
 január 23. – Albert Midlane angol keresztény énekszerző († 1909)
 február 7. – Karl August Möbius német zoológus, ökológus († 1908)
 február 18. – Jókai Mór, író († 1904)
 február 21. – Görgey István honvéd százados, történetíró († 1912)
 március 7. – Mieczysław Woroniecki lengyel herceg, katona, a magyarok oldalán az 1848–49-es forradalom és szabadságharc mártírja († 1849)
 március 21. – Alekszandr Fjodorovics Mozsajszkij orosz tengerésztiszt, a repülés egyik úttörője († 1890)
 május 4. – Thomas Henry Huxley angol biológus († 1895)
 május 23. – Barna Ferdinánd nyelvész, néprajztudós, műfordító, az MTA levelező tagja († 1895)
 június 22. – Duka Tivadar orvos, India-kutató, Kőrösi Csoma Sándor hagyatékának feldolgozója († 1908)
 július 26. – Sbüll Ferenc magyarországi szlovén költő († 1864)
 augusztus 7. – Kondor Gusztáv csillagász, matematikus, az MTA tagja († 1897)
 augusztus 11. – Türr István katonatiszt, magyar szabadsághős († 1908)
 október 5. – Xántus János természetkutató, etnográfus († 1894)
 október 25. – Johann Strauss zeneszerző († 1899)
 november 5. – Számwald Gyula amerikai altábornagy († 1912)
 november 18. – Lévay József költő, műfordító († 1918)
 november 25. – Szikszai Lajos,  Szilágy vármegye alispánja, 1848-as forradalmár és szabadságharcos, politikus († 1897)

Halálozások 
 január 20. – Csapodi Gábor, bíró, alispán, költő (* 1761)
 március 10. – Carl Brandan Mollweide, német csillagász, matematikus (* 1774)
 június 8. – Ürményi József, több vármegye főispánja, országbíró (* 1741)
 október 6. – Bernard Germain de Lacépède, francia természettudós, biológus (* 1756)
 november 14. – Jean Paul Richter, német író (* 1763)
 december 1. – I. Sándor, Oroszország cárja (* 1777)
 december 29. – Jacques-Louis David, francia klasszicista festő (* 1748)

Jegyzetek 

19. század
1569



Események

Határozott dátumú események 
 március 13. – A jarnaci csatában Anjou hercegének királyi hadai győzelmet aratnak az hugenották Condé és Coligny vezette csapatai felett. (Condé elesik, a hugenotta sereg zöme sértetlenül elvonul.)
 július 1. – A lengyel–litván perszonáluniót felváltja a lublini reálunió, a Lengyel–Litván Unió létrejötte. (A különleges államalakulat, a Lengyel–Litván Nemesi Köztársaság, azaz a Rzeczpospolita – res publica – első választott uralkodója a francia Valois Henrik lett 1573-ban.)
 október 18. – Verancsics Antal esztergomi érsek, Bornemisza Pál nyitrai püspök királyi helytartó  lesz.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A törökök ostrom alá veszik Asztrahánt, de a vár és a város orosz védői kitartanak, s az oszmánok kudarcot vallanak.

Az év témái

1569 a tudományban

1569 az irodalomban

Születések 
 január 13. – Michael Weiss, Brassó főbírája, krónikaíró († 1612)
 július 30. – I. Károly  Liechtenstein első hercege, a Liechtenstein hercegi ház megalapítója († 1627)

Halálozások 
 március 13. – I. Louis de Bourbon-Condé, a Condé-ház alapítója, a hugenotta tábor vezetője a francia vallásháborúkban (* 1530)
 május 27. – François de Coligny d’Andelot francia hadvezér, Gaspard de Coligny admirális és Odet de Coligny  bíboros fivére, a hugenotta párt egyik vezetője a francia vallásháborúkban (* 1521)
 szeptember 5. – id. Pieter Bruegel flamand festő (* 1525?)

Jegyzetek 

16. század
1567



Események 
 február 10. – Merénylet áldozata lesz Stuart Henrik címzetes skót király, I. (Stuart) Mária skót királynő második férje, akinek az Edinburgh melletti házát az összeesküvők felrobbantják. A királyt menekülés közben megfojtják. A merénylet legfőbb vezetőjének James Hepburnt, Bothwell grófját tekintik, akihez az özvegy királynő három hónappal később feleségül ment, ami miatt Stuart Máriát is felelősnek tartották a férje elleni gyilkosság végrehajtásában.
 február 24–26. – A debreceni zsinat elfogadja a második helvét hitvallást.
 április 1. – I. Miksa felállítja a Szepesi kamarát, melynek központja előbb Lőcsén, majd Kassán volt.
 április 1–15. – A dédesi vár ostroma.
 július 24. – A lázadó főurak az egyesztendős Jakabot ültetik Skócia trónjára.
 július 29. – Országh Kristóf tölti be az országbírói tisztet.

Az év témái

1567 a tudományban

1567 az irodalomban

Születések 
 május 15. – Claudio Monteverdi olasz zeneszerző († 1643)
 szeptember 2. – Thurzó György nádor († 1616)

Halálozások 
 február 10. – Stuart Henrik címzetes skót király, I. (Stuart) Mária skót királynő második férje (* 1545)
 november 12. – Anne de Montmorency, I. Ferenc és II. Henrik francia királyok hadvezére, a katolikus párt egyik feje a francia vallásháborúkban (* 1492)

Jegyzetek 

 
16. század
1565



Események

Határozott dátumú események 
 május 18. – Megkezdődik Málta szeptember 11-ig tartó török ostroma, amelyben a Jean Parisot de La Valette vezette lovagok és szicíliai csapatok visszaverik I. Szulejmán szultán seregeit, és biztosítják a sziget feletti uralmukat.
 december 1. – II. Miksa császár húszezer forintért zálogba adja a szentgotthárdi apátságot és a várat Széchy Margitnak, de a család kegyúri joga 1577-ben végleg megszűnik az apátság felett.

Határozatlan dátumú események 
 az évfolyamán –
 Bakfark Bálint brassói születésű zeneszerző és lantművész, Krakkóban saját költségén kiadatja lanttabulatúráinak második kötetét, II. Zsigmond Ágost lengyel királynak ajánlva.
 A nagyváradi székesegyházban a protestánsok megrongálják Szent László sírját.

Az év témái

1565 a tudományban

1565 az irodalomban

Születések 
 szeptember 28. – Alessandro Tassoni itáliai költő, író († 1635)

Halálozások

Jegyzetek 

16. század
1564



Események 
 június 4–11. – A tordai országgyűlés vallásszabadságról hozott törvénye a református vallásnak is azonos jogokat biztosított.
 július 25. – Bécsben meghal I. Ferdinánd német-római császár, magyar és cseh király.

Az év témái

1564 a tudományban

1564 az irodalomban

Születések 
 február 15. – Galileo Galilei olasz természettudós († 1642)
 április 23. (?) – William Shakespeare angol drámaíró, költő, színész († 1616)
 szeptember 24. – William Adams angol hajós, feltehetően az első angol, aki elérte Japánt († 1620)
 október 26. – Hans Leo Hassler német zeneszerző és orgonista († 1612)

Halálozások 
 február 18. – Michelangelo Buonarroti itáliai szobrász, festő (* 1475)
 május 27. – Kálvin János reformátor (* 1509)
 július 25. – I. Ferdinánd német-római császár, magyar király (* 1503)
 december 27. – Johann von Ungnad német hadvezér, nyomdász, egykori stájer kormányzó (* 1493)

Jegyzetek 

16. század
1563



Események

Határozott dátumú események 
 április 9. – A nagyenyedi protestáns zsinaton kudarcba fullad a lutheri, illetve helvét irányzat tanainak egyeztetése; a két felekezet egyházszervezetileg szétválik.
 augusztus 20.–szeptember 1. – Az országgyűlésen a rendek törvénybe iktatják, hogy legalább két évente legyen országgyűlés; a végvárak parancsnokságát ne bízzák idegen kapitányokra; a városokba menekült nemesek viseljék polgárok módjára a városi terheket és hogy tilos a törököknek fegyvert eladni.
 szeptember 8. – Miksa főherceget Pozsonyban magyar királlyá koronázzák.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Lengyel–svéd összecsapás a livóniai háborúban.
 Bornemisza Péter nyomdát alapított Semptén.
 Debrecenben megjelenik az első magyar nyelvű biblia magyarázata, Máliusz Juhász Péter „Magyar Prédikációk” című gyűjteménye.
 Pozsony lesz a magyar koronázóváros, egészen 1835-ig.
 Erdélyben szabályozzák a székelyek közötti katolikusok és protestánsok templomhasználatát. (Ahol csak egy templom van, az egyik felekezet istentisztelete és a hívek kivonulása után mehetnek be a másik felekezet tagjai.)

Az év témái

1563 a tudományban

1563 az irodalomban

Születések 
 október 17. – Jodocus Hondius flamand művész, rézkarcoló és térképész († 1612)

Halálozások
 február 18. – François de Guise, francia katolikus főnemes, politikus és hadvezér (* 1519)
 november 5. – Iacob Heraclides Moldva fejedelme volt (* 1511)

Jegyzetek 

16. század
1561



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – A medgyesi hitvita, melynek végeztével János Zsigmond elrendeli, hogy a hitelvek összegzését küldjék ki neves németországi egyetemekre, hogy azokat véleményezzék. (A szászok ennek boldogan vetették alá magukat, míg a magyarok passzívan viselkedtek az ügyben.)

Határozatlan dátumú események 
 március eleje – A tordai országgyűlésen János Zsigmond megújítja a szászok ősi privilégiumleveleit.
 ősz – Zrínyi Miklóst nevezik ki Szigetvár várkapitányának.

Az év témái

1561 a tudományban

1561 az irodalomban

Születések 
 január 22. – Francis Bacon brit filozófus, államférfi († 1626)
 július 11. – Luis de Góngora y Argote spanyol költő († 1627)
 szeptember 29. – Adriaan van Roomen flamand matematikus († 1615)

Halálozások 
 Hieronymus Ostermayer, brassói krónikaíró, orgonista.
 május 16. – Jan Tarnowski lengyel hadvezér (* 1488)

Jegyzetek 

16. század
1560



Események

Határozott dátumú események 
 február 27. – A Skót és az Angol Királyság megköti a berwicki szerződést, miszerint kiűzik a francia csapatokat Skóciából.
 március 10. – Erdélyi országgyűlés Nagyenyeden.
 március 17. – Az amboise-i összeesküvés; a hugenották sikertelen kísérlete arra, hogy a fiatal II. Ferenc királyt kiragadják a katolikus lotaringiai Guise-ek felügyeletéből.
 április 15. – Dánia megvásárolja Saaremaa szigetét.
 május 11. – A dzserbai csatában a török hajóhad legyőzi az egyesült európai sereget.
 július 6. – Az edinburghi egyezmény szerint a francia csapatok kivonulnak Skóciából.
 augusztus 2. – Az Ergemei csatában az oroszok legyőzik a Livoniai Kardtestvérek rendjét.
 augusztus 17. – A Skót Parlament a protestáns hitvallást fogadja el nemzeti hitvallásként.
 augusztus 21. – Európában teljes napfogyatkozás látható.
 szeptember 29. – Trónra lép XIV. Erik svéd király.
 november 21-23. – Kuala Lumpur lesz Malajzia fővárosa.
 december 6. – A tízéves IX. Károly a francia trónra lép.
 december 13. – Balassa Menyhért János Zsigmondtól I. Ferdinándhoz pártol.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Megjelenik Kolozsváron a Zsoltárok könyvének magyar fordítása Heltai Gáspártól.
 Franciaországban törvényen kívül helyezik a prostitúciót.
 I. Ferdinánd magyar király engedélyt ad Sopron városának, hogy Wolf forrásánál fürdőt építsen és a használatáért díjat szedjen.

Az év témái

1560 a tudományban

1560 az irodalomban 
 Heltai Gáspár „Zsoltár” című műve napvilágot lát Kolozsvárott.

Születések 
 június 28. – Jean-Paul de Lascaris-Castellar francia johannita lovag († 1657)
 november 3. – Annibale Carracci bolognai barokk festő († 1609)
 augusztus 7. – Báthori Erzsébet magyar grófnő, állítólagos sorozatgyilkos († 1614)
 Báthory Boldizsár erdélyi politikus

Halálozások 
 április 19. – Philipp Melanchthon német teológus, reformátor (* 1497)
 november 25. – Andrea Doria genovai admirális (* 1466)

Jegyzetek 

16. század
1555



Események

Határozott dátumú események 
 február 14. – III. Gyula pápa aláírja a kúria, Fráter György bíboros-érsek halálának körülményeit vizsgáló felmentő ítéletét.
 július 9. – Miksa főherceg apja, I. Ferdinánd képviseletében megnyitja a magyar országgyűlést, amelynek 11. tc.-e kimondja, hogy a király gondoskodjék a jövedelem nélkül maradt várak fenntartásáról.
 szeptember 25. – Az augsburgi birodalmi gyűlésen I. Ferdinánd és a német választófejedelmek között létrejön az augsburgi vallásbéke.
 december 22. – A marosvásárhelyi országgyűlés felszólítja Ferdinándot, ha nem tudja megvédeni őket, legalább hagyja, hogy maguk döntsenek saját sorsukról.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Nostradamus kiadja A próféciák (Les Prophecies) című könyvét.
 I. Szulejmán Erdély és Magyarország uralkodójának ismeri el János Zsigmondot.
 Balassa János nyeri el a bányavidéki főkapitányi címet.

Az év témái

1555 a tudományban

1555 az irodalomban

Születések 
 október 6. – Nádasdy Ferenc magyar főnemes, hadvezér, Vas vármegye főispánja, az állítólagos rémtetteiről elhíresült Báthori Erzsébet férje († 1604)
 Báthory Boldizsár, a Habsburg-ellenes erdélyi párt egyik vezére († 1594)

Halálozások 
 március 23. – III. Gyula pápa (* 1487)
 április 12. – II. Johanna kasztíliai királynő (* 1479)
 november 21. – Agricola német tudós (* 1494)
 Bornemissza Gergely deák, végvári vitéz, egri várkapitány (* 1526)

Jegyzetek 

 
16. század
1554



Események

Határozott dátumú események 
 március 13. – Az országgyűlésen – Báthori András, az uralkodó jelöltje ellenében – Magyarország nádorává választják Nádasdy Tamást. (Nádasdyra 24, Báthorira pedig csupán 13 megye követei adták szavazatukat.)
 június 21. – Báthori András tölti be az országbírói tisztet. (Feladatát 1566-ig látta el.)

Határozatlan dátumú események 
 április – Angliában elfogadják azt a törvényt, amely kimondja, hogy Mária királynői státusza jogilag egyenértékű a férfi királyokéval.
 szeptember – A füleki vár török kézre kerül.
 az év folyamán –
 Tinódi Lantos Sebestyén műveinek gyűjteményes kiadása Cronica címmel Kolozsvárott jelent meg.
 Török kézre kerül Kaposvár, Korotna, Babócsa.
 A pozsonyi országgyűlés nádorrá választja Nádasdy Tamást.

Az év témái

1554 a tudományban

1554 az irodalomban

Születések 
 március 26. – Charles mayenne-i herceg, a Guise-ház tagja, a Katolikus Liga vezetője a francia vallásháborúkban († 1611)
 október 20. – Balassi Bálint költő, katona († 1594)
 november 30. – Philip Sidney angol költő, udvaronc és katona († 1586)

Halálozások 
 február 12.
 Jane Grey angol királynő (* 1536/37)
 lord Guildford Dudley, Jane Grey hitvese (* 1535 k.)
 február 23. – Henry Grey angol politikus, Suffolk első hercege (* 1517)

Jegyzetek 

16. század
1553



Események

Határozott dátumú események 
 július 6. – A tébécében szenvedő tizenöt éves VI. Eduárd angol király halálát követően Lady Jane Grey kerül trónra.
 július 10–19. – Lady Jane Grey kilencnapos uralkodása.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Országgyűlés Sopronban.

Az év témái

1553 a tudományban

1553 az irodalomban 
 Lyonban megjelent Bakfark Bálint első önálló műve, szólólantra komponált műveinek gyűjteménye, az ún. Lyoni lantkönyv.
 Tinódi Lantos Sebestyén megírta Eger históriás énekét, mely Gárdonyi Géza: Egri csillagok című történelmi regényének forrásául szolgált.
 Heltai Gáspár kolozsvári nyomdájában megjelenik az első magyar ábécéskönyv.

Születések

Halálozások 
 július 6. – VI. Eduárd, angol király (* 1537)
 október 6. – Musztafa herceg, Manisa kormányzója, I. Szulejmán oszmán szultán első fia (* 1515)
 október 16. – Id. Lucas Cranach, német festő (* 1472)
 október 27. – Szervét Mihály, megégetése Genfben (* 1511)
 november 1. – Révay Ferenc, magyar alnádor (* 1489)

Jegyzetek 

16. század
1550



Események

Határozott dátumú események 
 február 7. – Giovanni Maria Ciocchi del Monte bíborost választják pápává, aki a III. Gyula nevet veszi fel.
 február 10. – Angoulême-i Margit navarrai királyné temetése a Lescari Székesegyházban, Pau mellett.
 november 13. – Kemény János vezette székelyekek a szászsebesi csatában legyőzik a moldvai vajda seregét.
 november 16. – Kendeffy János a hátszegi csatában megveri a török-havasalföldi sereget, ami a moldvaiakkal akar egyesülni.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Heltai Gáspár és Hoffgreff György megalapítja az első nyomdát Kolozsváron.

Az év témái

1550 a tudományban

1550 az irodalomban

Születések 
 május 25. – Lellisi Szent Kamill itáliai pap, katolikus szent, a betegápoló kamilliánusok rendjének megalapítója († 1614)
 június 27. – IX. Károly francia király († 1574)
 szeptember 17. – V. Pál pápa († 1621)
 október 4. – IX. Károly svéd király († 1611)
 december 31. – I. Henri de Guise guise-i herceg, hadvezér, a Szent Liga vezetője († 1588)
 John Napier skót matematikus († 1617)

Halálozások 
 január 24. – Gyulai Farkas zágrábi püspök
 április 12. – Claude de Guise, a Guise-ház alapítója, Guise első hercege, kiváló francia hadvezér (* 1496)
 meg nem határozott időpontban, Konstantinápolyban – Török Bálint magyar főúr, hadvezér

Jegyzetek 

16. század
1545



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 20. – A magyarországi protestánsok zsinatra gyűlnek össze Erdődön, ahol 12 pontos hitvallást fogadnak el (erdődi hitvallás).
 december 13. – Megkezdi munkáját a Tridenti zsinat.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Török kézre kerül a szlavóniai Monoszló.
 év vége – Kőrös vármegye keleti fele török kézre kerül.

Az év témái

1545 a tudományban 
 Gerolamo Cardano feltalálja a hajóiránytű kardánfelfüggesztését.

1545 az irodalomban

Születések 
 április 1. – Peder Claussøn Friis norvég lelkész, író és történész († 1614)

Halálozások 
 szeptember 24. – Albert mainzi érsek, (* 1490)

Jegyzetek 

16. század
Mona Bone Jakon

A Mona Bone Jakon Cat Stevens énekes egyik nagylemeze, amelyet 1970 júliusában vettek fel az A&M lemezkiadónál.

Az album dalai 

Lady d'Arbanville – 3:45
Maybe You're Right – 3:25
Pop Star – 4:13
I Think I See the Light – 3:55
Trouble – 2:49
Mona Bone Jakon – 1:42
I Wish, I Wish – 3:50
Katmandu – 3:22
Time – 1:26
Fill My Eyes – 3:00
Lilywhite – 3:41

Valamennyi dalt Cat Stevens írta.

Közreműködők 

 Cat Stevens – ének, gitár, billentyűs hangszerek
 Alun Davies – gitár
 John Ryan – basszusgitár
 Harvey Burns – dob, ütőhangszerek
 Peter Gabriel – fuvola

Listák 

A Mona Bone Jakon a 164. helyet érte el a pop albumok között 1971-ben.

Cat Stevens-albumok
Popalbumok
1970 nagylemezei
Gangnihessou

Gangnihessou, afrikai uralkodó, a 12 dahomeyi király között vélhetően az első volt, s kb. 1620 körül uralkodott – bár nem tisztázott, hogy valóban királyként uralkodott-e; lehetséges, hogy csupán csak egy befolyásos személy volt, aki hatalmát a közösség vezetésében öccsén, Dakodonou-n keresztül gyakorolta, akit teljes jogú királynak tartottak. 

Gangnihessou jelképe  egy dob, egy hajítóbot (akkori vadászeszköz), és egy hím gangnihessou madár volt (a madár egy  heraldikai jelkép volt, a király nevét szimbolizálandó).

Afrika történelme
Csiga (egyértelműsítő lap)

csiga, puhatestű állat
 csiga, egyszerű gép
 csiga, a csigahajtó fogazott pár egyik tagja, másik a csigakerék 
 csiga, a belső fül része
 csiga, a hegedű végén található dekoratív elem
 csiga, a @ („kukac”) jel egyik neve

Lásd még:
 csigahajtás, kitérő tengelyű fogazott hajtómű egyik fajtája
 csigatészta, egy száraztészta fajta
 Csiga-köd, a Földhöz legközelebbi planetáris köd
 búgócsiga, hagyományos gyerekjáték
Bering-szoros

A Bering-szoros a Bering-tengert (a Csendes-óceán beltengerét) és a Csukcs-tengert (a Jeges-tenger részét) köti össze, és az ázsiai és az amerikai kontinenst választja el egymástól.

A szoros hosszúsága mintegy 1600 km, legnagyobb szélessége körülbelül 2400 km. Ázsia legkeletibb pontja, a Gyezsnyov-fok és Amerika legnyugatibb pontja, a Prince of Wales-fok között mindössze kb. 82 km a távolság. A szorosban a tenger mélysége 30–50 m.

Nevét Vitus Bering dán származású orosz felfedezőről kapta, aki 1728-ban behajózott az átjáróba, de a nagy köd miatt nem látta az amerikai szárazföldet, így azt sem ismerhette fel, hogy egy szorosban jár.

A legutóbbi jégkorszak idején (valószínűleg i. e. 15 000 és i. e. 10 000 között) a jégtakaró miatt alacsonyabb volt a tenger szintje, így száraz lábbal is át lehetett kelni az egyik kontinensről a másikra: egy általánosan elfogadott elmélet szerint ezen az útvonalon, a Bering-földhídon át érkeztek Amerika őslakói.

A szoros közepén helyezkednek el a Diomede-szigetek.

Jegyzetek

További információk
Diomede szigetek 
Interaktív bemutató a kontinenseket összekötő híd terveiről

Kapcsolódó szócikkek
Alaszka–Oroszország-alagút

Oroszország tengerszorosai
Az Amerikai Egyesült Államok tengerszorosai
Alaszka földrajza
1800

1800 a 18. század utolsó éve.

Események

Határozott dátumú események 
 március 8. –  Bécsen kívül először Budán, a Várszínházban mutatják be Haydn A teremtés című oratóriumát. 
 június 14.
 A marengói csatában Napóleon és Desaix egyesült csapatai vereséget mérnek az osztrákokra.
 Az egyiptomi francia erők parancsnoka - Jean-Baptiste Kléber - merénylet áldozatául esik Kairóban.
 szeptember 5. – Málta francia megszállóinak parancsnoka, Vaubois tábornok megadja magát a brit Henry Pigot tábornoknak. Véget ér Valletta kétéves ostroma.
 szeptember 30. – Megállapodás a Franciaország és az Amerikai Egyesült Államok között, amely lezárja egyebek mellett az amerikai–francia tengeri háborút és az 1778-as francia-amerikai szövetséget is megszünteti.
 november 1. – John Adams lesz az első amerikai elnök, aki megválasztása után a Fehér Házba költözik, és ott lakik.
 november 17. – Az első kongresszusi ülés a washingtoni Capitolium épületében.

Határozatlan dátumú események 
 Dánia és Izland államközösségével megszűnik Izland önállósága.
 Napóleon megalapítja a Francia Nemzeti Bankot.

Az év témái

1800 az irodalomban

Születések 
 január 11. – Jedlik Ányos, természettudós, bencés szerzetes, a dinamó feltalálója és a szódavíz Magyarországon való gyártásának kidolgozója († 1895)
 január 14. – Ludwig von Köchel osztrák jogász, zenetörténész és természettudós, a Köchel-jegyzék megalkotója († 1877)
 január 22. – Jeszenák János, politikus, kormánybiztos az 1848–49-es szabadságharc vértanúja († 1849)
 január 26. – Répásy Mihály, honvéd tábornok († 1849)
 január 28. – Friedrich August Stüler, német építész és építészeti író († 1865)
 február 9. – Bing János, kereskedő, költő († 1880)
 február 11. – William Henry Fox Talbot, angol természettudós († 1877)
 február 12. – Dobozy István, királyi biztos († 1875)
 február 13. – Brassai Sámuel, polihisztor († 1897)
 február 22. – Tessedik Ferenc, ügyvéd, földrajzi utazó, író († 1844)
 május 1. – Landerer Lajos, nyomdász († 1854)
 május 28. – Gyenes Mihály, ügyvéd, városi mérnök, az első kecskeméti közpark megálmodója († 1868)
 augusztus 28. – Hüll Ferenc, tótsági esperes († 1880)
 december 1. – Vörösmarty Mihály, költő, író († 1855)
 december 3. – France Prešeren szlovén költő és jogász († 1849)
 december 14. – Josef Kriehuber, osztrák festőművész, litográfus († 1876)
 december 17. – Czuczor Gergely, költő, nyelvész, bencés tanár, az MTA tagja († 1866)

Halálozások 
 április 25. – William Cowper, angol költő (* 1731)
 május 7. – Niccolò Piccinni, olasz zeneszerző, korának egyik legnépszerűbb opera komponistája (* 1728)
 május 18. – Alekszandr Vasziljevics Szuvorov, herceg, orosz cári hadvezér, generalisszimusz (* 1729)
 június 14.
 Jean-Baptiste Kléber, francia tábornok (* 1753)
 Louis Charles Antoine Desaix, francia tábornok (* 1768)
 június 20. – Abraham Gotthelf Kästner, német matematikus és epigrammaíró (* 1719)
 augusztus 27. – Kerekes Sámuel, hírlapíró (* 1757 körül)
 október 4. – Johann Hermann, francia orvos és természettudós (* 1738)
 december 29. – Wesselényi Zsuzsanna, naplóíró (* 1744)

18. század
1798



Események

Határozott dátumú események 
 március 7. – Francia csapatok szállják meg a pápai államot.
 április 11. – A Helvét Köztársaság nevű francia bábállam kikiáltása.
 április 26. – Francia csapatok elfoglalják Genfet.
 június 9. – Napóleon partra száll Málta szigetén, és elűzi a Máltai lovagrendet. A franciák két évre beveszik magukat Valletta városába.
 június 26. – I. Ferenc betiltja a magyarországi olvasóköröket.
 július 1. – Napóleon partra száll Egyiptomban.
 július 7. – Az Amerikai Egyesült Államok hivatalosan nem deklarált háborút kezd a forradalmi Franciaország ellen (kvázi háború).
 július 24. – Napóleon elfoglalja Kairót.
 augusztus 1. - A Lord Nelson vezette angol hajóhad a nílusi csatában az Abukir-öbölben legyőzi a francia flottát.
 november 7. - I. Ferenc magyar király tanulmányi és cenzúra igazgatóságot szervez a Cseh-Osztrák Kancellárián belül, Magyarországra is kiterjedő hatáskörrel.

Határozatlan dátumú események 
 Hülff Bálint császári őrnagy négy kerületre osztva elkészíti Pest város csatornázási tervét. (Kerületenként 3-3 embert alkalmazott a csatornák kitisztítására.)
 Londonban megjelenik Thomas Malthus Tanulmány a népesedés elvéről című műve.

Az év témái

1798 az irodalomban

Születések 
 január 17. – Auguste Comte, francia pozitivista filozófus († 1857)
 január 25. – Szász Károly államférfi, matematikus († 1853)
 február 15. – Kovachich József Miklós, jogtörténész, levéltáros, forráskutató († 1878)
 április 26. – Eugène Delacroix, francia festőművész († 1863)
 május 17. – Anton Šerf, szlovén író, költő, katolikus pap († 1882)
 június 14. – František Palacký, cseh történetíró, politikus († 1876)
 június 29. – Giacomo Leopardi, olasz költő és gondolkodó († 1837)
 július 11. – Paolo Savi olasz geológus és ornitológus († 1871)
 szeptember 1. – Gyulai Ferenc, császári és királyi táborszernagy, osztrák hadügyminiszter († 1868)
 szeptember 5. – Esterházy Johanna hárfás és mecénás († 1880)
 október 29. – Jakab István, drámaíró, műfordító, zeneszerző, publicista, az MTA tagja († 1876)
 november 12. – Kéry Imre, orvos, az MTA tagja († 1887)
 december 4. – Csapó Vilmos, honvéd ezredes († 1879)
 december 29. – Bárány Ágoston, ügyvéd, levéltáros, az MTA levelező tagja († 1849)
 Bővebb lista az 1798-ban született személyek kategóriában

Halálozások 
 január 11. – Baicsi János, alispán, költő (* 1742)
 február 1. – Josef Ignaz Gerl, Magyarországon is dolgozó osztrák építész, az egri Líceum első tervezője (* 1734)
 február 13. – Wilhelm Heinrich Wackenroder, német író (* 1773)
 június 4. – Giacomo Casanova, itáliai kalandor, az érzéki gyönyörök hivatásos hajszolója (* 1725)
 november 17. – Batthyány Ignác, erdélyi püspök (* 1741)
 december 4. – Luigi Galvani, olasz természettudós (* 1737)

Jegyzetek 

 
18. század
1689

Az alkotmányos királyság ekkor alakult ki. Jogok törvénye: - a törvényhozás a parlament feladata - a végrehajtó hatalom a parlamentnek felelős kormány
-független bíróságok létrehozása
-a parlamentnek évente üléseznie kell
-a király uralkodik de nem kormányoz
-a parlament beleszólhatott az adószedésbe es a hadsereg fenntartásába

Események

Határozott dátumú események 
 április 21. – 300 ember hal meg Brassóban, mikor egy hatalmas tűzvész elpusztítja a város nagy részét.
 május 24. – Az angol parlament kiadja a Jognyilatkozatot.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Az első írásos adat a Tisza szegedi árvizéről.

Az év témái

1689 az irodalomban

1689 a tudományban

Születések 
 január 18. – Montesquieu, francia filozófus, író († 1755)
 július 24. – Oldenburgi Vilmos, dán és norvég királyi herceg, az angol és a skót trón várományosa, Gloucester hercege, Anna brit királynő egyetlen gyermeke, aki túlélte a csecsemőkort († 1700)
 augusztus 3. – Bercsényi László Ignác, II. Rákóczi Ferenc testőrségének kapitánya, majd Franciaország marsallja († 1778)
 augusztus 19. – Samuel Richardson, angol író († 1761)
 december 23. – Joseph Bodin de Boismortier francia zeneszerző († 1755)

Halálozások 
 augusztus 12. – XI. Ince pápa (* 1611)

Jegyzetek 

 
17. század
Metis

A Metis (görögül Μήτις), vagy Jupiter XVI a Jupiter apró belső holdjainak legbelső tagja.

A holdat 1979-ben fedezte fel a Voyager 1 szonda, ekkor még S/1979 J 3-nek nevezték. Hivatalos nevét 1983-ban kapta meg, a görög mitológiában az értelem istennője, Métisz után, aki egy titanisz volt, Zeusz első felesége, így Pallasz Athéné nevelőanyja. Neve „megfontoltságot" jelent.

A Metis az Adrasteával együtt a Jupiter fő gyűrűjében helyezkedik el, ezek a holdak lehetnek a gyűrű anyagának forrásai.

A holdat nem szabad összetéveszteni a 9 Metis aszteroidával.

Jupiter-holdak
1548



Események

Határozott dátumú események 
 február 22. – Ferdinánd szentesíti az 1547. évi pozsonyi országgyűlés törvényeit, melyek egyebek  mellett a végvárak fenntartásáról, s a jobbágyok adózásáról, költözéséről rendelkeznek.
 április 1. – Zsigmond Ágost apja – Öreg Zsigmond – halálát követően elfoglalja a lengyel királyi és a litván nagyfejedelmi trónt.
 október 18.–november 22. – Pozsonyi országgyűlés, mely egyebek  mellett rendelkezik a katolikus egyház megerősítésére.

Határozatlan dátumú események 
 június – Eger az bécsi udvari kamara fennhatósága alá kerül.
 az év folyamán –
 A spanyolok megszervezik a perui alkirályságot
 Dobó Istvánt kinevezik várkapitánnyá Egerben. 
 A Német Birodalom protestáns rendjeinek zsinatja kimondja a papi házasság engedélyezését.
 Rómában menhely épül a szegényeknek és az elmebetegeknek.
 Perényi Gábor a reformáció szellemében átszervezi a sárospataki városi iskolát.

Az év témái

1548 a tudományban

1548 az irodalomban

Születések 
 Giordano Bruno olasz humanista († 1600)
 Gonzalo Argote de Molina spanyol író, genealógus, történész († 1596)

Halálozások 
 február 26. – Lorenzaccio de’ Medici, a Medici-család tagja (* 1514)
 április 1. – I. Zsigmond lengyel király (* 1467)
 szeptember 5. – Parr Katalin, VIII. Henrik angol király  özvegye (* 1512 körül)
 Perényi Péter koronaőr, erdélyi vajda (* 1502 körül)

Jegyzetek 

16. század
1549



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 8. –  Nyírbátori szerződés: hosszas egyeztetés után Nyírbátorban titkos megállapodás születik I. Ferdinánd biztosai (ecsedi Báthory András, Niklas von Salm és Sigmund von Herberstein) illetve György barát között, melynek értelmében Erdély és a Partium Ferdinándra száll, Izabella királyné és János Zsigmond 100 000 forint kárpótlást és két sziléziai hercegséget kap.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A portugálok megszervezik a brazil főkormányzóságot.
 I. Ferdinánd szabályozza a magyarországi Helytartótanács működését. 
 III. Gyula lesz a pápa.
 Elkészül a Confessio Pentapolitana (Ötvárosi hitvallás), amelyben Kassa, Lőcse, Bártfa, Eperjes és Kisszeben városok a lutheri tanok szellemében foglalják össze hitelveiket. 
 Joachim du Bellay francia költő kiadja A francia nyelv védelme és gazdagítása című írását. Célja, hogy a francia nyelvet a görög és a latin rangjára emelje, és irodalmi nyelvvé nemesítse. 
 Palaldio, Vicenza város építésze megkezdi a Basilica Palladiana építését.
 Lőcsén építeni kezdik a reneszánsz stílusú városházát.
 Megkezdik az egri vár korszerűsítési munkáit. 
 Krakkóban megjelenik Dévai Mátyás „Ortographia ungarica” című műve.
 IV. Iván orosz cár megalapítja a diplomáciai ügyintézésre kialakított központi hivatalt, a Követi Kormányszéket (Posoljszkij prikaz).

Az év témái

1549 a tudományban

1549 az irodalomban

Születések 
 július 30. – I. Ferdinánd toszkánai nagyherceg († 1609)

Halálozások 
 november 6. – Antonio Abbondi olasz építész, kőfaragó (* 1505 körül)
 november 10. – III. Pál pápa (* 1468)
 december 21. – Angoulême-i Margit navarrai királyné (* 1492)

Jegyzetek 

16. század
1544



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 1. – A tordai országgyűlésen először vesznek részt a Partium küldöttei. (Ettől az időponttól számolják a tiszántúli megyék Erdélyhez csatolásának kezdetét.)

Határozatlan dátumú események 
 az év eleje – A budai pasa elfoglalja Ozorát, Simontornyát és Tamásit.
 tavasz –
 Mehmed budai pasa elfoglalja Visegrádot, Nógrádot és Hatvant.
 Angliában kibocsátják a VIII. Henrik angol király uralkodása alatti harmadik Trónutódlási Törvényt. (A „törvénytelen” hercegnők, Mária és Erzsébet visszakapják helyüket a trónutódlás rendjében.)
 a nyár folyamán – Ulima boszniai pasa elfoglalja Velikét.
 az év folyamán –
 Zsigmond Ágost kormányozza a Litván Nagyfejedelemséget.
 Török kézre kerül a szlavóniai Fejérkő, Pekrec, Velike és Kristallóc.
 I. Albert porosz herceg egyetemet alapít Königsbergben (Collegium Albertinum), mint „tisztán lutheránus” oktatási intézményt. (Az egyetem a szovjet hatalomátvétellel megszűnt, jogutódja az Immanuel Kant Egyetem.)

Az év témái

1544 a tudományban

1544 az irodalomban

Születések 
 január 24. – Gillis van Coninxloo flamand tájképfestő († 1607)
 március 11. – Torquato Tasso itáliai barokk költő († 1595)
 Eszmehán szultána, II. Szelim oszmán szultán lánya
 Gevherhán szultána, II. Szelim oszmán szultán lánya
 Sah szultána II. Szelim szultán lánya

Halálozások

Jegyzetek 

16. század
1539



Események

Határozott dátumú események 
 február 23. – Szapolyai János házasságot köt Jagelló Izabellával.
 március 2. – Izabella megkoronázása Székesfehérváron. (Utoljára koronáznak királynét a székesfehérvári prépostsági templomban.)

Határozatlan dátumú események 
 Izland államvallása az evangélikus kereszténység lesz.
 Franciaországban I. Ferenc hivatalossá nyilvánítja a francia nyelvet. (Villers-Cotterêts-i rendelet - L’Édit de Villers-Cotteret)

Az év témái

1539 a tudományban

1539 az irodalomban

Születések

Halálozások 
 július 25. – Laurentio de Campeggio, olasz bíboros és diplomata, a pápa egyik magyarországi követe (* 1471 és 1474 között)
 október 27. – Johann von Katzianer, I. Ferdinánd egykori szlovén származású parancsnoka (* 1491)
 november 7. – Brodarics István váci püspök, II. Lajos király kancellárja, a mohácsi csata történetének krónikása (* 1490 körül)

Jegyzetek 

16. század
1538



Események 
 február 24. – Váradon I. János király Habsburg Ferdinánddal békét köt (váradi béke).
 július 18. – Aigues Mortesban V. Károly német-római császár és I. Ferenc francia király békét köt egymással.
 november – Segesvárott I. János magyar király megrendezi az első nyilvános magyarországi hitvitát.
 Második török–portugál háború (1538–57) az Indiai-óceánon.
 VIII. Henrik angol király feloszlatja a kolostorokat.
 Megnyitja kapuit a Debreceni Református Kollégium

Az év témái

1538 a tudományban

1538 az irodalomban

Születések 
 december 8. – Istvánffy Miklós politikus, költő, humanista történetíró, alnádor († 1615)

Halálozások
 október 15. – Foix Germána aragón, szicíliai és nápolyi királyné (* 1488/90/92)
 december 23. – Andrea Gritti velencei dózse (* 1455)

16. század