1895



Események

Határozott dátumú események 
 január 5. – Alfred Dreyfust – az előző év decemberében hozott hadbírósági ítélettel összhangban – a Marsmezőn lévő Ecole Militaire udvarán, nyilvánosan lefokozzák.
 január 15. – Wekerle Sándor miniszterelnök lemondása után megalakul a Bánffy-kormány.
 január 28. – Zichy Nándor gróf vezetésével megalakul a Katolikus Néppárt.
 február 21. – Alfred Dreyfus – a St. Nazaire fedélzetén – megkezdi hosszú hajóútját deportálása helyszíne, a guyanai Ördög-sziget felé.
 május 25. – Egy angol bíróság Oscar Wilde-ot bűnösnek találja többrendbeli fajtalankodás vádjában és a maximálisan kiróható, kétévnyi kényszermunkára ítéli. (1897 májusában szabadult.)
 május 29.-október 21. – Tajvan japán megszállása
 június 11. – Az angolok elfoglalják Togót.
 június 21. – Megnyílik a Kieli-csatorna.
Szeptember 28. – Átadják a Mária Valéria hidat Esztergom és Párkány között.
 október 1.
 Örményellenes pogrom Konstantinápolyban.
 Magyarországon bevezetik az állami anyakönyvezést.
 december 14. –  Budapesten a Magyar Békeegyesület megalapítása.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Egyesítik Esztergom, Szenttamás, Víziváros és Szentgyörgymező településeket.
Vaszary Kolos prímás 50 ezer koronás adományából megkezdik a Vaszary Kolos Kórház építését.
Japán és Kína háborúja.
Ivanóczy Ferenc létrehozza a Szlovén Néppártot.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1895-ben

1895 a filmművészetben 
 február 13. – A Lumière testvérek Párizsban szabadalmaztatják a kinematográfot. A készülék lehetővé teszi élőképek bemutatását nagyobb közönség előtt.
 március 19. – Louis Lumière leforgatja első filmjét, amely a lyoni Lumière gyár munkásainak munka befejezését ábrázolja. Ezt mutatja be március 22-én Párizsban a Nemzeti Iparpártoló Társaságnak.
 november 11. – Filoteo Albertini olasz feltaláló szabadalmaztatja kinetografónak nevezett, mozgóképet bemutató készülékét.
 december 28. Lumiére-testvérek első nyilvános mozielőadása Párizsban a Grand Caféban.

1895 az irodalomban
 Megjelenik Komjáthy Jenő az A homályból című verseskötete.

1895 a zenében 
 november 5. – Kölnben bemutatják Richard Strauss „Till Eulenspiegel” c. művét.

1895 a tudományban 
 november 8. – Wilhelm Conrad Röntgen felfedezi a később róla elnevezett röntgensugarat.
 november 27. – Alfred Nobel végrendelete; a Nobel-díj megalapítása
 Guglielmo Marconi megalkotja a rádiót.
 Ferdinand von Zeppelin szabadalmat kap léghajó terveire.

1895 a vasúti közlekedésben 
 Átadják az Óbuda–Esztergom vasútvonalat.
 május 21. – Megnyílik a Baranyaszentlőrinc (ma Szentlőrinc) és Sellye közötti vasútvonal.
 december 31. – Megindul a forgalom a Dombóvár–Lepsény-vasútvonalon.

1895 a sportban 
 december 19. – A világ nemzeti olimpiai bizottságai közül ötödikként, Berzeviczy Albert elnökletével megalakul a Magyar Olimpiai Bizottság 
 A budapesti Műkorcsolya Európa-bajnokságon Földváry Tibor megszerzi a magyar sport első Európa-bajnoki címét

1895 a jogalkotásban

Születések 
 január 1. – John Edgar Hoover, FBI igazgató († 1972)
 január 8. – Zsolt Béla, író, polgári radikális újságíró († 1949)
 január 17. – Mécs László, költő († 1978)
 február 6. – Dési Huber István, grafikus és festőművész († 1944)
 február 10. – Habsburg–Tescheni Vilmos Ferenc József főherceg, Sztálin börtönében halt meg († 1948)
 február 12. – Ivaszaki Takizó japán üzletember († 1965)
 február 23. – Csanády György költő, újságíró, rádiórendező († 1952)
 február 26. – Lakatos István, zenetörténész († 1989)
 február 28. – Marcel Pagnol, francia író, filmrendező († 1974)
 március 2. – Almár György építész, iparművész, festő, grafikus († 1974)
 március 20. – Dudich Endre, Kossuth-díjas egyetemi tanár, akadémikus († 1971)
 március 22. – Illés Béla, író, újságíró († 1974)
 március 23. – Gustav Bayer olimpiai ezüstérmes norvég tornász († 1977)
 március 26. – Kövér János földbirtokos, országgyűlési képviselő († 1960)
 április 8. – vitéz gróf Hunyady Ferenc földbirtokos, író, sportvezető, országgyűlési képviselő († 1966)
 április 21. – Somogyváry Gyula, író († 1953)
 május 2. – Wilm Hosenfeld aki megmentette a lengyel zongorista és zeneszerző Władysław Szpilman életét, amikor Varsó már romokban hevert († 1952)
 május 9. – Lucian Blaga román író, költő, filozófus († 1961)
 június 2. – Radó Tibor matematikus († 1965)
 június 4. – Dino Grandi, fasiszta külügyminiszter, diplomata († 1988)
 június 8. – Torkos Béla magyar ügyvéd, országgyűlési képviselő († 1971)
 július 6. – Brandt Jakab magyarországi német kisbirtokos, országgyűlési képviselő († ?)
 július 12. – Jaromír Korčák cseh geográfus, demográfus és statisztikus († 1989)
 július 20. – Moholy-Nagy László, magyar fotográfus, konstruktivista festő, designer, a Bauhaus iskola kiemelkedő tanára, a kísérleti filmek egyik magyar úttörője († 1946)
 július 22. – Pavel Oszipovics Szuhoj, szovjet mérnök, repülőgép-tervező († 1975)
 augusztus 1. – Andreánszky Gábor botanikus, paleobotanikus, az MTA tagja († 1967)
 augusztus 13. – Barta István, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1948)
 augusztus 22. – Almásy László, Afrika-kutató († 1951)
 augusztus 30. – Zsák Károly, labdarúgó, kapus († 1944)
 október 7. – Ferdinand Čatloš, szlovák katonatiszt, vezérkari főnök († 1972)
 október 8. – Juan Domingo Perón, argentin katonatiszt, politikus († 1974)
 október 8. – I. Zogu, albán király († 1961)
 október 10. – Lin Jü-tang, kínai író, akinek eredeti művei és az általa készített klasszikus kínai szövegfordítások nagyon népszerűek lettek nyugaton († 1976)
 október 15. – Faragó Ede magyar népművelő, cserkészvezető, országgyűlési képviselő († 1973)
 október 16. – Kalamár József magyar munkásmozgalmi politikus, csepeli városvezető. († 1956)
 november 4. – Olcsai-Kiss Zoltán, Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas magyar szobrász, érdemes művész († 1981)
 november 5. – Walter Gieseking, francia zongoraművész, karmester († 1956)
 november 9. – Uray Tivadar, Kossuth-díjas magyar színész († 1962)
 november 10. – Öveges József, Kossuth-díjas fizikus, egyetemi tanár († 1979)
 november 10. – John Knudsen Northrop, amerikai repülőgéptervező (Northrop Air) († 1981)
 november 13. – Bernáth Aurél, Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas magyar festő († 1982)
 november 15. – Olga Nyikolajevna Romanova orosz nagyhercegnő († 1918)
 november 16. – Paul Hindemith, német zeneszerző († 1963)
 november 25. – Anasztasz Ivanovics Mikojan, (er. Anasztasz Hovhanneszi Mikojan), örmény születésű bolsevik forradalmár, szovjet politikus, az SZKP PB tagja, miniszterelnök-helyettes, államfő († 1978)
 december 10. – Török Sophie, született Tanner Ilona író, költő, Babits Mihály felesége († 1955)
 december 14. – VI. György, angol uralkodó († 1952)
 december 24. – Noel Streatfeild brit írónő († 1986)

Halálozások 
 január 26. – Komjáthy Jenő költő (* 1858)
 január – Gvangul N, Zauditu etióp császárnő idősebb lánya (* 1891) 
 február 7. – Friedrich Ferenc vívómester (* 1816)
 február 18.. – Habsburg–Tescheni Albert főherceg osztrák főherceg, Teschen második hercege, tábornagy, eredményes katonai vezető, főhadparancsnok, nagybirtokos, nagyiparos (* 1817)
 május 19. – José Martí kubai író, költő, szabadságharcos (* 1853)
 június 29. – Thomas Henry Huxley angol biológus (* 1825)
 augusztus 5. – Kovács Ferenc politikus, az MTA tagja, Hódmezővásárhely korabeli közéletének jeles alakja (* 1823)
 augusztus 5. – Rozsnyay Mátyás gyógyszerész, kémikus. Ő honosította meg Magyarországon a kőolaj szakaszos lepárlását (* 1833)
 szeptember 28. – Veres Pálné (sz. Beniczky Hermin), a magyar nőnevelésügy harcosa, az első Nőképző Egylet alapítója (* 1815).
 október 12. – Szarvas Gábor nyelvész, a magyar nyelvművelés megteremtője (* 1832)
 november 27. – ifj. Alexandre Dumas francia regényíró, Id. Alexandre Dumas fia (* 1824)
 november 27. – Ludwig Reissenberger erdélyi szász történész (* 1819)
 december 13. – Jedlik Ányos természettudós, bencés szerzetes, a dinamó és a szódavíz feltalálója (* 1800)
 december 17. – Irinyi János, a gyufa feltalálója (* 1817)

Jegyzetek

Források 
  

 
19. század