Huși

Huși (idiș: הוש‎ Huș, maghiară: Huszváros, germană: Hussburg) este un municipiu în județul Vaslui, Moldova, România. Se află aproape de frontiera de est a țării. Este format dintr-o singură localitate de rang III, cu o populație de  de locuitori (2011).

Geografie 
Municipiul Huși se situează în depresiunea omonimă, la o altitudine de 70–120 m, la 45 km est-nord-est de municipiul Vaslui. Este străbătut de pârâul Huși și este înconjurat de dealuri ocupate cu podgorii.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Huși se ridică la 25.045 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 26.266 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (80,64%), cu o minoritate de romi (1,1%), iar pentru 18,19% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (68,88%), cu o minoritate de romano-catolici (11,72%), iar pentru 18,87% nu se cunoaște apartenența confesională.

Comunități etnice istorice 
Până la Al Doilea Război Mondial, evreii alcătuiau aproximativ 30% din populația orașului Huși.

În secolele XV-XVII a existat o comunitate maghiară de ceangăi, la 1648 fiind în număr de 682 de oameni, la acel moment puțin mai numeroși decât românii.

Conform unor istorici, catolicii din regiunea Moldova sunt descendenți ai maghiarilor din Transilvania, însă pe parcursul secolelor aceștia au trecut printr-un proces de românizare, păstrându-și credința catolică și modificându-și numele de familie (Gașpar, Ferenț, Pal, Farcaș, Feher etc.). Potrivit lui Vilmos Tánczos „ca urmare a proceselor de asimilare, majoritatea catolicilor moldoveni acum nu cunosc deloc limba maternă a strămoșilor lor și se consideră români.”

Istorie 
Localitatea Huși este atestată documentar la sfârșitul secolului al XV-lea, mai precis la 1494, într-un document care amintește drumul „ce merge de la Vaslui la Huși”. Un alt document din 1497 amintește de Huși „ce iaste pe Drâslivțe”. Acestea sunt doar două documente ce amintesc de Huși, însă au mai existat și altele. În 1495, Ștefan cel Mare a construit aici o biserică cu hramul „Sfinții Apostoli Petru și Pavel”. Un secol mai târziu, în 1598, domnitorul Ieremia Movilă a înființat Episcopia Hușilor, iar Biserica „Sf. Apostoli Petru și Pavel” a devenit catedrală episcopală.

În jurul anilor 1590 – 1600 au ajuns la Huși negustori evrei sefarzi veniți din Imperiul Otoman, care îi primise după ce fuseseră evacuați din Spania, prin 1452 – 1457. De la ei au rămas un cimitir și o sinagogă. Alt val de evrei, de data asta așkenazi, veniți din Galiția și din Podolia, s-a stabilit la Huși în secolele al XVIII-lea și al XIX-lea.

Cu privire la originea Hușilor s-au emis mai multe ipoteze. Primul care a incercat să identifice originea orașului a fost episcopul Melchisedec Ștefănescu, care a realizat o cronică a Episcopiei Hușilor mergând cu evenimentele până la jumătatea secolului al XIX-lea. Acestuia i s-au alăturat și alți istorici cum ar fi Nicolae Iorga, Ioan Bogdan, Gheorghe Ghibănescu ș.a. Este o problemă încă deschisă, cu toate că varianta cea mai plauzibilă descoperită de ei este aceea că numele de Huși ar veni de la un boier Husul (Husea), care a avut moșii de o parte și de alta a Prutului. Acest proprietar ar fi întemeiat așezarea. O altă ipoteză privind originea este legată de primirea în această localitate, de către Alexandru cel Bun, a husiților, adepți ai teoriilor lui Jan Huss, alungați din Regatul Ungariei după ce mentorul lor a fost condamnat și executat prin ardere pe rug de către Conciliul de la Konstanz. Conform istoricului Gheorghe I. Năstase, o populație maghiară (ceangăi) s-a stabilit în Huși în jurul anului 1460, la acel moment aparținând religiei husite. După misionarul Marco Bandini, la 1648 existau în târg atât români cât și maghiari, însă cei din urmă puțin mai numeroși, în număr de 682 de oameni. Importanța la acea vreme a elementului maghiar era mare, astfel, un jude într-un an era român, în următorul an era maghiar. Tot Bandini a consemnat tradiția întemeierii localității de către maghiarii husiți alungați de lângă hotarele Regatului Ungariei la 1460. Aceștia încă păstraseră, după Bandini, tradiția husită a oficierii serviciului religios în limba maghiară.

O dezvoltare intensă cunoaște localitatea Huși după anul 1832, când, prin aplicarea Regulamentului organic , i se atribuie titlul de oraș, iar în anul 1834 devine capitală de ținut cu isprăvnicie, judecătorie, eforie și o școală primară.

Hușiul este numit uneori „orașul dintre vii”, fiind înconjurat în vechime din toate părțile de podgorii; în „Descrierea Moldovei”, Dimitrie Cantemir a plasat vinul de Huși pe locul al doilea după cel de Cotnari.

După ocuparea sovietică a Basarabiei din iunie 1940, cea mai mare parte a materialelor de rezervă, personalul și arhiva postului Radio Basarabia au fost retrase de la Chișinău la Huși.

Orașul Huși a obținut statutul de municipiu în 1995.

Economie 
Localizarea municipiului în centrul unei zone viticole face din Huși un important centru de vinificație. Industriile principale dezvoltate în Huși sunt cea constructoare de mașini-unelte și de utilaje pentru industria alimentară, industria pielăriei și încălțămintei, industria alimentară (băuturi alcoolice, conserve de legume și fructe, preparate din lapte, băuturi răcoritoare, preparate de panificație etc.), industria prelucrătoare a lemnului (fabrici de mobilă), jucării din lemn, materiale de construcții (cărămizi, teracotă) etc.

Politică și administrație 
Municipiul Huși este administrat de un primar și un consiliu local compus din 19 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Orașe înfrățite 
  Cimișlia (Republica Moldova)
  Sîngera (Republica Moldova)

Turism 
Orașul are potențial turistic ecumenic, sediul Episcopiei Hușilor cuprinzând catedrala episcopală ortodoxă cu hramul „Sfinții Apostoli Petru și Pavel”. Biserica Episcopiei a fost construită de domnitorul Ștefan cel Mare (1457-1504) în anul 1495, fiind refăcută din temelie de către Episcopul Inochentie al Hușilor în perioada 1753-1756. Între anii 1598-1949 a îndeplinit rolul de catedrală episcopală a Hușilor, iar după reînființarea Episcopiei Hușilor în 1996 și-a reluat acest rol. Palatul Episcopal a fost construit între 1782-1792. Episcopia are un muzeu eparhial reconstruit în perioada 1998-2003. Episcopul Hușilor este Preasfințitul Părinte Ignatie Trif,  ales pe data de 5 octombrie 2017de Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe Române ca Episcop al Hușilor și întronizat în data de 22 octombrie același an.

Muzeul Municipal, înființat în 1957 este în prezent desființat și în ruine, fiind situat în centrul orașului. Muzeul Viticulturii este organizat și administrat de Liceul Agricol Dimitrie Cantemir fiind o destinație interesantă pentru turiștii pasionați de enologie.  Muzeul Eparhial nu este vizitabil, fiind în conservare.

Cultură 
Bibilioteca orașului poartă numele fostului om politic Mihai Ralea și este situată în centrul orașului. În oraș există Cinematograf public aflat în stare de renovare. Orașul dispune de mai multe parcuri de agrement și de joacă pentru copii.

Obiective turistice

Biserici 
 Catedrala Episcopală a Hușilor (VS-II-a-A-06839) - a fost construită de domnitorul Ștefan cel Mare (1457-1504) în anul 1495, fiind refăcută din temelie de către episcopul Inochentie al Hușilor în perioada 1753-1756; se află pe strada Mihail Kogălniceanu nr. 19
 Biserica „Sf. Voievozi” (VS-II-a-B-06832) - construită între anii 1849-1855 de către breasla negustorilor bogasieri; se află pe strada Eroilor nr. 10
 Biserica „Sf. Dumitru” - construită între anii 1834-1836; se află pe strada Ștefan cel Mare nr. 143

Clădiri istorice 
 Banca Raiffeisen Bank (VS-II-m-B-06849) - clădire construită în perioada 1938-1940 și aflată pe strada General Teleman nr. 1
 Casa Adam Mitache, azi Muzeul municipal (VS-II-m-A-06845) - clădire construită la începutul sec. al XIX-lea și aflată pe strada General Teleman nr. 8
 Tribunalul fostului județ Fălciu, azi Casa de cultură "Alexandru Giugaru" (VS-II-m-B-06835) - clădire construită în anul 1892, reparată capital în anii 1988-1999 și aflată pe strada Alexandru Giugaru nr. 1
 Liceul Teoretic "Cuza Vodă” (VS-II-m-B-06838) - clădire construită în 1913 și aflată pe strada Mihail Kogălniceanu nr. 15

Monumente 
 Statuia lui Ștefan cel Mare - realizată din bronz de sculptorul Gheorghe Alupoae și amplasată în 1995 în curtea Episcopiei
 Grupul statuar „Slavă eroilor români” ridicat în memoria Eroilor din Primul Război Mondial (VS-IV-m-B-06915) - realizat de sculptorul Mihai Onofrei și amplasat în 1928 în Parcul Rodina
 Bustul lui Dimitrie Cantemir - realizat din piatră albă de sculptorul Iftimie Bârleanu și amplasat în centrul civic al orașului
 Bustul lui Alexandru Ioan Cuza - realizat din piatră albă de sculptorul Vasile Aciobăniței și amplasat în 1959 în parcul din fața Liceului „Cuza Vodă”
 Bustul lui Mihail Kogălniceanu - realizat din piatră albă de sculptorul Vasile Aciobăniței și amplasat în 1959 în fața Colegiului agricol “Dimitrie Cantemir”, pe strada Mihail Kogălniceanu 
 Bustul generalului Gheorghe Teleman (VS-IV-m-B-06914) - realizat din bronz și amplasat în anul 1914 în Parcul Cuza Vodă 
 Bustul pictorului Ștefan Dimitrescu (VS-IV-m-B-06916) - dezvelit în sec. XX în incinta Muzeului municipal de pe strada General Teleman nr. 8

Personalități locale 
Aici s-au născut sau au trăit personalități  care au avut un rol important în istorie precum:
 Ion Alexandru Angheluș - profesor, poet și publicist român;
 Arhimandrit Mina Dobzeu - teolog, ieromonah român basarabean, cunoscut drept cel ce l-a botezat în detenție pe Nicolae Steinhardt
 Victor Anastasiu (1886 - 1972) - medic și psihofiziolog român;
 Gheorghe Bălțatu (1905 - 1978) - inginer agronom român;
 Aurel Bordenache - pictor, sculptor și grafician român;
 Alexandru Raicu (1888 - 1975) - Psalt și profesor al Seminarului și a Școlii de Cântăreți din Huși
 Preasfințitul Nectarie Frimu - Protopsalt și ierodiacon la Catedrala din Huși, de asemenea și profesor a Școlii de Cântăreți din Huși
 Radu Cernătescu - chimist român;
 Anton Holban (1902 - 1937) - scriitor român;
 Nicolae Dabija; - (1837- 1884) a fost un general și om politic român.
 Constantin Stamati (1786 - 1869) - scriitor, membru fondator al Societății Academice Române;
 Ștefan Dimitrescu - pictor român;
 Constantin Codrescu - actor român;
 Alexandru Giugaru - actor român;
 Nicolae Hortolomei (1885 - 1961), - medic chirurg, director al clinicii de Chirurgie și Urologie de la Spitalul Colțea din București, profesor universitar la Facultatea de Medicină, membru titular (1948) al Academiei Române;
 Nicolae Gh. Lupu (1884 - 1966) - medic român, membru titular al Academiei Române (din 1948), decan al Facultății de medicină din București, rector (1948-1953) al Universității de Medicină și Farmacie din București;
 Nicolae Malaxa - industriaș român;
 Constantin I. Negoiță (1923-1993) - medic internist, profesor la Facultatea de Medicină din Iași;
 Mihai Ralea - critic literar;
 Gheorghe Teleman (1838-1913)-a fost un general și om politic român.
 Violeta Veturia Bazarciuc-Teodoru (1945 - 2000) -  istoric și muzeograf;
 Corneliu Zelea Codreanu (1899 - 1938) - politician român, fondator al Legiunii Arhanghelul Mihail, cunoscută și sub denumirea de Garda de Fier sau Mișcarea Legionară;
 Nicolae Negură (1832 - 1884) - medic, profesor de chirurgie, fondator al Școlii de chirurgie din Iași;
Costache Olăreanu (1929 - 2000) - scriitor;
Theodor Codreanu - membru al Uniunii Scriitorilor din România, critic și istoric literar, prozator, filosof al culturii și civilizației
Cașin Popescu (n. 1921) - inginer și scriitor.
Armașu Viorel (n.1952) - Conf. univ. dr., colonel, medic militar specialist psihiatru și neurolog, Comandant al Spitalului Militar de urgență Dr. Iacob Czihac din Iași, Rector al Universității Apollonia din Iași.
Adina Cristina Botez - medic, profesor de Chirurgie plastică, estetică și microchirurgie reconstructivă, autor premiat, cu recunoaștere națională și internațională, pentru lucrarea “Emergency ligation of the radial artery”, tradusă în 28 de limbi.

Sport 
 Fotbal:
Fotbal Club Muncipal Huși 
Fotbal Pajura Huși
 Steaua Mecanica Huși
ACS Hușana
 Baschet:
CSM Huși

Imagini

Note

Lectură suplimentară 
 Hușul în presa vremii – de la Melchisedec până în zilele noastre – 1869-2006, Ion Oprea
 Cronica Hușilor și a Episcopiei cu aseminea numire, Melchisedec Ștefănescu, București 1869

Legături externe 

 Primăria Huși
 Site-ul de stiri al orasului Husi

Huși
Huși
Huși
Huși