Droga

Psihoaktivne droge ili psihotropne supstance (često nazivani i narkotici) su kemijske tvari, izrazitog fiziološkog učinka, koje mijenjaju moždanu funkciju, što rezultira s privremenom promjenom percepcije, raspoloženja, svijesti ili ponašanja. Ovakve droge se često koriste u rekreativnoj zlouporabi i kao poticaj u spiritualne svrhe, kao i lijek, posebice u liječenju neuroloških i psihičkih bolesti.

Mnoge od ovih supstanci, (posebice stimulansi i depresori) mogu stvarati naviku, što rezultira fizičkom ovisnošću.

Shema psihoaktivnih droga 
Sljedeći Vennov dijagram je pokušaj organizacije i pružanja osnovnog prikaza najčešćih psihoaktivnih droga u preklapajućim grupama i podgrupama bazirano na farmakološkoj klasifikaciji mehanizama djelovanja.
Predmeti u svakoj od podgrupa su približno bliski onima sa sličnim djelovanjem, te također prate ukupni smještaj sukladno legendi ispod dijagrama. Primarna preklapanja prikazana su mješanjem boja.

STIMULANSI 

Simpatomimetički amini
Psihomotorni Stimulansi
Amfetamini
Katinoni (Khat)
Metilfenindat
Kokain

Amino ketoni
Bupropion
Diethylpropion

Efedrin
Pseudoefedrin

Metilksantini
Kofein
Teofilin
Teobromin

ANTIPSIHOTICI
Atipični antipsihotici
Kvetiapin
Olanzapin

Tipični antipsihotici
Haloperidol
Klorpromazin

CBD

SSRI
Paroksetin
Fluoksetin
Sertralin

Kolinergici
Nikotin
Muškatni orah
Muskrin

DEPRESANTI

Sedativi i Hipnotici
Alkohol
Eter
Barbiturati
Kloroform
Kloral hidrat
Metakalon
GHB

Benzodijazepini
Lorazepam
Alprazolam
Flunitrazepam
Diazepam

Narkotički Analgetici
Opijum
Kodein
Morfin
Heroin
Fentanil

Kanabis
(THC)
Psihodelici
MDMA   MDA
MDEA
Meskalin
DOM
LSD
Psilocibin
AMT
DMT
Ibogain

Disocijativi
Ketamin
DXM
PCP
Dušik (I)oksid
Salvinorin A
Ibotenska kiselina   Muscimol

Delirianti
Dimenhidrinat
Difenhidramin
Skopolamin
Atropin
HALUCINOGENI

Legenda 
 Plavo: Stimulanti uobičajeno povečavaju u potencijalu prema gore lijevo.
 Crveno: Depresanti uobičajeno povečavaju potencijal prema dolje desno.
 Zeleno: "Halucinogeni" su psihodelični prema lijevo, disocijativi prema desno, uobičajeno manje predvidljivi prema dolje desno, uobičajeno manje potentni prema dnu.
 Pink bljedo: Takozvani "antipsihotici". Novi kontroverzni dodatak grafikonu.

Podsekcije 
 Bijelo: Preklapanje svih tri glavnih sekcija (Stimulanti, Depresanti i Halucinogeni) — Primjer: kanabis ima efekte iz sve tri sekcije.
 Magenta (purpurno): Preklapanje Stimulanta (Plavo) i Depresanta (Crveno) — Primjer: nikotin ima efekte oba.
 Cijan (svjetlo plavo): Preklapanje stimulanta (Plavo) i psihodelika (Zeleno) — Glavni psihodelici imaju i stimulirajući učinak
 Žuto : Preklapanje Depresanta (Crveno) i disocijativa (Zeleno) — Glavni disocijativi imaju depresivni efekt

Kratka povijest uporabe droga 
Upotreba psihoaktivnih droga nije nov fenomen. Arheološki dokazi ukazuju na to da uporaba psihoaktivnih supstanca datira unazad bar 10,000 godina, a povijesni dokazi uporabe u okviru kultura kroz zadnjih 5,000 godina.

Medicinska uporaba igra veliku ulogu, no potreba mijenjanja nečije svijesti primarno je usmjerena na zadovoljavanje poriva žeđi, gladi i seksualne žudnje.

Upućuju se kritike marketingu, dostupnosti i pritisku modernog života kao razlogu zašto je današnje društvo u toj mjeri preplavljeno gutanjem tableta, srkanjem kave, pijuckanjem piva, ali može se pogledati unazad u povijest, ili na dijete s njegovom željom for spinning, swinging, sliding više nego drugi aktivnosti da bi se vidjelo da poriv da se promjeni stanje svijest univerzalan.

Ova povezanost nije ograničena na ljude. Začudan broj životinja konzumira različite psihoaktivne biljke i životinje, plodove pa čak i fermentirano voće, te jasno postaju intoksicirane. Tradicionalne legende o svetim biljkama često sadrže reference o životinjama koje su upoznale ljude o tome kako se koriste. 

Biologija sugerira evolucionu povezanost između psihoaktivnih biljki i životinja, kao i zašto ove kemikalije i njihovi receptori postoje u živčanom sustavu.

Druge psihoaktivne droge 
 Afrodizijaci
 PT-141
 U širem smislu takođe:
 Antiemetici
 Analgetici 
 Antiepileptici

Način na koji psihoaktivne droge utiču na mozak 
Postoje brojni načini na koji psihoaktivne droge mogu djelovati na mozak. Neke droge djeluju na neurone presinaptički, druge djeluju postsinaptički dok neke ne djeluju na sinapsu, već utiču na akson. Slijedi pregled mehanizama djelovanja droga:

 Spriječavanje akcijskog potencijala od početka
 Lidokain, TTX (povezuju se s naponsko-povezanskim natrijevim kanalima, tako da akcijski potencijal ne putuje pri stvaranju minimalnog praga potencijala)
 Neurotransmiterska sinteza
 Povećanje - L-Dopa, triptofan, kolin (prekursori)
 Smanjenje - PCPA (inhibira sintezu 5HT)
 Uzrokuje povečanje senzitivnosti pet osjeta, usljed povećanog broja signala koji se šalju u mozak.
 Neurotransmitersko pakiranje 
 Povećanje - MAO Inhibitori
 Smanjenje - Resperin (strara praznine u sinaptičkim vezikulama kateholamina)
 Neurotransmitersko otpuštanje
 Povećanje - Pauk crna udovica (Ach)
 Smanjenje - toksin botulin (Ach), tetanus (GABA - gama aminomaslačna kiselina)
 Agonisti - Mimikrija originalnih NT i aktivacija receptora
 Muskurain, Nikotin (Ach)
 AMDA, NMDA (Glu)
 Alkohol, Benzodijazepini (GABA)
 Antagonisti - Vezanje na receptor i blokiranje aktivacije
 Atropin, Kurare (Ach)
 PCP (Glu)
 Prevent Ach Breakdown - 
 Insekticidi, Nervni plin
 Spriječavanje ponovne pohrane
 Kokain (DA), Amfetamini (E)
 Triciklici, SSRI

- na osnovu predavanja u NSC 201, Vanderbilt University (opaska: predavanje na nižem nivou dodiplomske nastave nije dovoljni citat)

Izvori 
 
 
 Ibid.
 
 
 Information on Drugs of Abuse. Commonly Abused Drug Chart (zadnji pristup 27. prosinac 2005.)

Poveznice 
 Stimulansi
 Depresanti
 Halucinogeni
 Medikacija
 Rekreativna zlouporaba droga
 Ovisnost
 Politoksikomanija

Vanjske veze 

 Ovisnosti - časopis
 Podjela droga 
 Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga 

 
Farmakologija
Lijekovi

ar:مخدر
cs:Návyková látka
hu:Farmakon
sl:Mamilo