Sjeverna Osetija-Alanija

Sjeverna Osetija (osetinski: Цæгат Ирыстон, ruski: Северная Осетия) ili Alanija (osetinski: Алани, ruski: Alaniя), zvanično Republika Sjeverna Osetija-Alanija (osetinski: Республикӕ Цӕгат Ирыстон-Алани, ruski: Респу́блика Се́верная Осе́тия-Ала́ния), je federalni subjekt u Rusiji.

Historija

Geografija 
Republika se nalazi na sjevernom Kavkazu. Sjeverni dijel republike se nalazi u Stavropoljskoj ravnici. Postotno, 22% ozemlja ove republike je pod šumama.
 Površina: 8.000 km²
 Granice:
 unutarnje: Kabardino-Balkarska (Z/SZ/S), Stavropoljski kraj (S), Čečenija (SI/I), Inguška (I/SI)
 međunarodne: Gruzija (uključujući Južnu Osetiju) (SE/S/SW)
 Najviši vrh: Džimara, 4.780 m
 Najveća udaljenost sjever-jug: 130 km.
 Najveća udaljenost istok-zapad: 120 km.

Rijeke 
Sve rijeke u ovoj republici su u porječju rijeke Tereka. Najveće rijeke su:
 Terek (~600 km)
 Uruh (104 km)
 Ardon (101 km)
 Kambilejevka (99 km)
 Gizeldon (81 km)
 Fiagdon
 Sunža

Jezera

Planine 

Svo gorje u ovoj ruskoj republici su dijelom Kavkaza. Najviši vrhovi su Džimara (4.780 m) i Ulipata (4.638 m).

Prirodna bogatstva 
Od prirodnih bogatstava, u Sjevernoj Osetiji-Alaniji postoje nalazišta bakra, cinka, mineralnih voda, nedirnute zalihe nafte i zemnog plina. Republika je bogata i šumskim bogatstvima, odnosno drvom, a od energetskih izvora valja spomenuti hidroenergiju.

Klima 
Klima je umjereno kontinentalna.
 Prosječna siječanjska temperatura: -5 °C
 Prosječna srpanjska temperatura: +24 °C
 Prosječna godišnja količina padalina: 400-700 mm u nizinskom dijelu, preko 1.000 mm u gorju

Upravna podjela

Stanovništvo 
Oseti u Sjevernoj Osetiji su većinom kršćani, uz manju muslimansku manjinu. Govre osetskim i ruskim jezikom.

U Sjevernoj Osetiji-Alaniji živi velika zajednica neizvornih Inguša i Armenaca.

Dijel Inguša je odselio u Ingušku raspadom SSSR-a i izbijanjem međunacionalnih sukoba u ovim prostorima. U isto vrijeme, izbjeglice iz susjednih republika, većinom Južne Osetije su se preselile u Sjevernu Osetiju.

Sve skupa, preko 90 različitih naroda živi u Alaniji, a pored četiri najveće zajednice, Oseta, Rusa, Inguša i Armenaca, živu i Gruzijci, Židovi, Azeri, Asirci, Grci, dagestanski narodi, Nijemci , Tatari i ini. Udjeli su idući: 

 Oseti 53% 
 Rusi 30%
 Inguši 5%
 Armenci 2%
 ostali 10%

 Broj stanovnika: 710.275 (2002.)
 gradsko: 464.875 (65,5%)
 selsko: 245.400 (34,5%)
 muškaraca: 336.035 (47,3%)
 žena: 374.240 (52,7%)
 žena na 1000 muškaraca: 1.114
 Prosječna dob: 33,8 g.
 u gradu: 34,2 g.
 na selu: 32,9 g.
 muška: 30,4 g.
 ženska: 36,9 g.
 Broj domaćinstava: 200.191 (sa 690.806 st.)
 gradskih: 143.397 (sa 447.884 st.)
 selskih: 56.794 (sa 242.922 st.)
 Prosječna očekivana životna dob: nema podataka

Vjera 
Najviše pripadnika imaju pravoslavni kršćani i Islam.

Najveći gradovi 

 Vladikavkaz 314.500
 Mozdok 41.800
 Beslan 35.600
 Alagir 20.500
 Ardon 17.000

Politika 
Predsjednik Vlade je u Alaniji je i predsjednik republike.

Od 2005., predsjednik je Taimuraz Dzambekovič Mamsurov. Mamsurov je naslijedio Aleksandra Sergejeviča Dzasohova, koji je dragovoljno napustio svoj položaj 31. svibnja 2005. godine.

Kultura 
Postoji šest profesionalnih kazališta.

Znanost i prosvjeta 
Najvažnije visokoškolske i akademske ustanove su:
 Sjevernokavkasko državno tehnološko sveučilište
 Sjevernokavkasko državno sveučilište
 Sjevernokavkaska državna medicinska akademija
 Gorsko državno poljodjelsko sveučilište

Sve se nalaze u Vladikavkazu.

Privreda 
Usprkos neizbježnog gospodarskog tereta brojnih izbjeglica, Sjeverna Osetija je najbolje stojeća republika na sjevernom Kavkazu. Najurbaniziranija je, sa brojnim tvornicama za proizvodnju kovina (olovo, cink, volfram i t.d.), elektrotehnička , kemijska] i prehrambena industrija (prerada hrane).

Domaće poljodjelstvo je usredotočeno na stočarstvo, prvenstveno ovčarstvo i kozarstvo, a od ratarstva, uzgoj žitarica, voća i pamuka.

Promet 
Postoji zračna luka u Vladikavkazu. Prometna podgradnja je dobro razvijena, a željezničke pruge i ceste su glavne prometnice.

Poznata Gruzijska ratna cesta spaja Vladikavkaz sa Prekokavkazjem.

Turizam 

Republika je važan objekt i unutar republičkog i Saveznog turizma. Interes za atrakcije Osetije pokazuju i stanovnici regije, od kojih je značajan dio izravno ili neizravno uključen u njezinu turističku industriju. Turizam ima veliki potencijal, zahvaljujući netaknutim kutovima prirode u kombinaciji s povijesnim spomenicima Vladikavkaza i cijele Osetije-Alanije.

Razno

Vidi još 
 osetski jezik
 osetska glazba
 beslanska kriza

Vanjske poveznice

Opće 
 Službene stranice Predsjednika Republike .
 Službene stranice Parlamenta Sjeverne Osetije-Alanije .
 Osetija—povijest, kultura, politika, novosti.
 Svjetlopisi iz Sjeverne Osetije-Alanije (na esperantu).
 Dobrodošli u Sjevernu Osetiju (autorice Tome Kulajeve) (na osetskom).

Prosvjeta 
 Sjevernoosetsko državno sveučilište .
 Sjevernoosetska državna medicinska akademija .
 Visoki institut za menedžment .
 Civilizacijski institut.

Masmediji 
 Elektronska inačica sjevernoosetskog dnevnika Severnaya Osetija .
 Info o Sjevernoj Osetiji - portal 15. regija(15y Region'').

Izvori 

 
Ruske republike
Južni federalni okrug
Kavkaz
Osetija
Istočna Evropa