Hargita megye

Hargita megye (románul Județul Harghita) Erdély keleti részén helyezkedik el. Székhelye Csíkszereda. Szomszédos megyéi: Maros megye nyugaton, Brassó megye és Kovászna megye délen, Bákó megye (Bacău) és Neamț megye keleten, Suceava megye északon. Az 1968-as megyerendezéssel hozták létre, a Maros–Magyar Autonóm Tartomány megszüntetésével, nagyrészt az egykori Csík vármegye és Udvarhely vármegye területéből.

Földrajz 

Hargita megye területe 6639 km². Főként a Keleti-Kárpátok hegyeiből áll, mint például a Csíki-havasok (Ciuc), a Gyergyói-havasok, a Kelemen-havasok és a Hargita (Harghita). Ezen hegységek főként vulkanikus platókból, hegylábakból, és a sűrűbben lakott folyóvölgyekből állnak.

A hegyek eredete vulkanikus, a terület pedig híres meleg forrásairól. Hargita Románia egyik leghidegebb területe, ám nyáron meglehetősen meleg is lehet. Amennyiben elég eső esik, a megye klímája tökéletes az erdei gombák számára.

A megyében ered Románia két fontos folyója, a Maros és az Olt. Ezek a folyók Marosfőnél és Csíkszentdomokosnál erednek egymástól néhány kilométerre. A Maros innen nyugat felé folyik, majd a Tiszába ömlik, míg az Olt dél felé, a Dunába ömlik. (Ezt örökíti meg A Maros és az Olt legendája.)
Hargitának sok szép természeti látványossága van, például a Szent Anna-tó, mely egy vulkáni eredetű krátertó a megye déli részén, Tusnád közelében. A Gyilkos-tó egy hegyi tó Gyergyószentmiklós közelében. A Békás-szoros egy megejtően szép, szűk hasadék, melyet a Békás-patak alakított ki.

Éghajlat 
Az éghajlat hegyközi és hegyvidéki, hosszan tartó hideg telekkel és viszonylag meleg nyarakkal. Az évi átlaghőmérséklet 4 °C a hegyeken és 5.6 °C a medencékben. A leghidegebb hónap átlagos hőmérséklete -6.8 °C a medencékben és -4 °C a hegyvidéken, nyáron az átlaghőmérséklet 16 °C ill. 12 °C. A legmagasabb hőmérsékletet (36.5 °C) 1952-ben mérték Székelyudvarhelyen, a legalacsonyabbat (-38 °C (1963. január 18.).]-ben a Gyergyói-medencében. Télen gyakoriak a hőinverziók. A fagyos napok száma az alacsonyabb részeken évi 160. Ritkán előfordulnak késői (júniusi) és korai (szeptemberi) fagyok is. Az évi csapadékmennyiség 550–1000 mm.

Népesség 

A 2002. évi népszámlálás szerint a megye összlakossága 326 222 fő volt, 2011-ben 310867 főre csökkent. Hargita megyében élnek a legmagasabb arányban magyarok egész Erdélyben. A népesség változása az utóbbi 150 évben (a megye mai területére számítva):

Nemzetiségek 

A legutóbbi népszámlálás (2011) eredményei szerint a megye főbb etnikumai a következők: magyar (82,9%), román (12,6%), cigány (1,7%)

A legnagyobb magyar csoport a székelyeké, a legtöbb település népességének többségét ők teszik ki, a románok elsősorban a megye északi részén tömörülnek, központjuk Maroshévíz (Toplița).

Vallások 
Vallások szerint a népesség a következőképpen oszlik meg: római katolikus 65%, ortodox 13%, református 13%, unitárius 7%, egyéb 2%. A székelyek javarészt katolikusok, míg a románok főként ortodox vallásúak.

Közigazgatási beosztása 
A megyében 2007. július 1-jén négy municípium ‑ Csíkszereda (Miercurea-Ciuc), Gyergyószentmiklós (Gheorgheni), Maroshévíz (Toplița) és Székelyudvarhely (Odorheiu Secuiesc) ‑, öt további város ‑ Balánbánya (Bălan), Borszék (Borsec), Székelykeresztúr (Cristuru Secuiesc), Szentegyházasfalu (Vlăhița) és Tusnádfürdő (Băile Tușnad) ‑ és 58 község van, melyekhez összesen 264 település tartozik.

A megyei tanács 
A megyei tanácsot 31 tanácsos – köztük a tanács elnöke – alkotja, akiket legutóbb 2020-ban választott meg a megye lakossága. A tanács jelenlegi elnöke Borboly Csaba, aki az RMDSZ színeiben nyert tisztséget.

Főbb települések 
{| width=100%
|width="50%"|
Megyei jogú városok
 Csíkszereda
 Gyergyószentmiklós
 Maroshévíz
 Székelyudvarhely
|width="50%"|
Városok
 Balánbánya
 Borszék
 Székelykeresztúr
 Szentegyháza
 Tusnádfürdő
|}

Hargita megye híres szülöttei 

 Ábrahám Ambrus Andor biológus
 Bene József festőművész
 Cseres Tibor író
 Csiky András színművész
 Domokos Pál Péter néprajztudós
 Eötvös Péter zeneszerző
 Fodor Sándor író
 Gaál András festő
 Gál Sándor, az 1848–49-es szabadságharc tábornoka
 Kájoni János tudós szerzetes
 Kányádi Sándor költő
 Köllő Miklós szobrászművész
 Kurkó Gyárfás író
 Márkos András grafikus, festő
 Márton Áron püspök
 Márton Árpád festő
 Márton Ferenc festő
 Márton Gyárfás matematikus
 Márton János színész és rendező
 Mátyás József festő
 Nagy Imre festő
 Nagy István festő
 Orbán Balázs néprajztudós
 Palló Imre operaénekes
 Gelu Păteanu író
 Rácz Albert újságíró, helytörténész
 Salamon Ernő költő
 Sövér Elek festő
 Sükösd Ferenc festő
 Szabó Gyula író
 Szász Endre festő
 Székely Mózes fejedelem
 Szopos Sándor festő
 Tamási Áron író
 Tomcsa Sándor író
 Tompa László költő
 Vákár Lajos a csiki jégkorong meghonosítója
 Venczel József szociológus

Kapcsolódó szócikkek 
 Maros-Torda vármegye
 Erdély erődtemplomos falvai
 Hargita megye természetvédelmi területeinek listája

Hivatkozások

További információk 
 Utazások Hargita megyében
 Hargita megye idegenforgalmi térképe
 Wikitravel - Hargita megye