alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Proteáz

A proteázok (v. peptidázok) fehérjebontó enzimek. A hidrolázok csoportjába tartoznak. Minden élő sejt számára létfontosságúak, ezért a növényekben éppúgy megtalálhatók, mint az állati szervezetekben.

A proteázok a fehérjékben található peptidkötések hidrolízise révén bontják le a fehérjéket kisebb peptidekre, majd aminosavakra. Az egyes proteázok jól definiált szekvenciát felismerve hasítanak. Az élő szervezetekben a különböző specificitású enzimek működése jól kiegészíti egymást.

A legfontosabb proteázok az emésztőenzimek csoportjába tartoznak. Ilyen a gyomorban termelődő, savas közegben működő pepszin, illetve a hasnyálmirigyben termelődő és a bélrendszerben, enyhén bázikus közegben működő tripszin.

A növényi proteázok közül a legismertebb a papaya (trópusi dinnyefa) gyümölcséből nyerhető papain, amit húsok érlelésére és húspuhító sók készítésére használnak. Hasonló hatással bír az ananászban található bromelin.

A proteázoknak jelentős szerep jut ugyanakkor a rákos áttétek kialakulásában is (különösen a karcinómák esetében). A daganat tovaterjedésének gátat szabhatnak fehérjemembránok, azonban a ráksejtek egy része képessé válik arra, hogy a proteázok termelésének szabályozását kiiktassa, és nagy mennyiségben juttassa azokat a környezetébe, ily módon felszámolva az akadályt jelentő membránt.

Azokat a proteázokat, amelyek a fehérjelánc belsejét kezdik el bontani, endoproteázoknak nevezzük, míg a lánc végén bontókat exoproteázoknak. Léteznek dipeptidázok is, amelyek csak a dipeptidekre hatnak.

Források 
 Robert A. Weinberg: Ha egy sejt megkergül – Hogyan alakul ki a rák; Vince Kiadó, 1999
 Szekeres László: Szerves kémia; Mezőgazdasági Kiadó, 1967
 Csapó János, Csapóné Kiss Zsuzsanna: Élelmiszer-kémia; Mezőgazda Kiadó, 2003
 Biokémiai alapismeretek, Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem, Kertészeti Kar Távoktatási tagozat. Szerk.: Stefanovitsné Bányai Éva, Budapest, 1996.

Enzimek
Anchorage

Anchorage Alaszka legnépesebb városa (az állam lakosságának közel fele itt él), egyben önálló közigazgatási egység. Északon a Matanuska-Susitna kerülettel, délen a Kenai Peninsula kerülettel, keleten a Valdez-Cordova kerülettel szomszédos.

Egy háromszög alakú félszigeten helyezkedik el, melyet a Cook Inlet (a Csendes-óceánnak a Seward-félsziget és a szárazföld közötti keskeny öble) két nyúlványa határol: a Knik Arm (északnyugatról) és a Turnagain Arm (délnyugatról); a szárazföld felől pedig a Chugach-hegység (keletről). Valódi tengerpartja azonban nincs, az összegyűlt hordalék ugyanis szabályos sármezőket alkot. A városon kívül az önkormányzat irányítása alatt áll egy 5063 km²-nyi földterület, melynek nagy részét a Chugach-hegység teszi ki.

Éghajlata

Története 
1914-ben alapították az alaszkai vasút építését szolgáló kikötőként (nevének jelentése 'horgonyzóhely'), az első házhelyet 1915. július 9-én adták el,  utcahálózatának nagy részén látható, hogy tervezőasztalon készült. A következő évben már telkeket lehetett itt venni, majd 1920-ban az USA kormánya lemondott a település irányításáról, és megtartották az első helyi választásokat. Önálló kerületté 1938. augusztus 15-én vált. Az 1940-es években a két katonai támaszpont építése komoly fejlődést jelentett.

Az 1964. március 27-én kitört nagypénteki földrengés kilenc áldozatot követelt, és jelentős anyagi károkat okozott, főleg a városközpontban, illetve az agyagos talajú vagy hegyoldalak alatt fekvő területeken. A földmozgás nyomán elinduló szökőár nem ért el a városig. Az állandó földrengésveszély miatt a házak nem lehetnek 21 emeletnél magasabbak.

Az 1980-as években a Transzalaszkai Csővezeték bevételeinek köszönhetően más városok mellett Anchorage-ban is emelkedett az életszínvonal, bővült az infrastruktúra. Az 1990-es évektől a gazdaság húzóágazata a turizmus (különösen a síturizmus).

Gazdaság, infrastruktúra 
Alaszka legfontosabb kikötője: az államba érkező áruk több mint 95%-a halad át rajta. Az alaszkai vasút- és közúthálózat egyik csomópontja. Nemzetközi repülőtere a Ted Stevens International Airport. A legtöbb munkahelyet a turizmus, az olajipar, valamint kormányzati-katonai létesítmények adják. Anchorage-től északra két fontos katonai támaszpont van, az Elmendorf Air Force Base és a Fort Richardson.

Kultúra 
Alaszkai Repüléstörténeti Múzeum

Panoráma

Jegyzetek

További információk 

 The Anchorage Convention and Visitors Bureau 
 The Alaska Visitors Center 
 The Municipality of Anchorage 
 Virtuális túra 
 Anchorage Daily News (napilap) 
 A US Census Bureau adatai 

Alaszka települései
VI. Mikhaél bizánci császár

VI. Mikhaél Sztratiótikosz, magyarosan VI. Mihály (, ), eredeti nevén Mikhaél Bringasz (, 995 körül – Konstantinápoly, 1059) a Bizánci Birodalom császára (uralkodott 1056 szeptemberétől 1057. szeptember 1-jéig), Theodóra adoptált fia és örököse volt.

Élete 
A halálos beteg Theodóra röviddel halála előtt fogadta örökbe Mikhaél Bringaszt, a hadsereg kifizetéseit felügyelő logothetészt, akit kortársai az „Öreg” és a „Sztratiótikosz” ragadványnévvel ruháztak fel. A hatvanas éveiben járó Mikhaél minden tekintetben az 1028 óta kormányzatot irányító konstantinápolyi hivatali arisztokrácia jelöltje és híve volt, számos adományban részesítve a fent említett réteget. A katonai előkelőségekkel szemben viszont elutasító és ellenséges politikát képviselt, ami rövidesen összeesküvéshez és lázadáshoz vezetett.

Miután egy audiencián durván elutasított egy tábornoki küldöttséget, Niképhorosz Brüenniosz hadvezért pedig elrettentésül megvakíttatta, a küldöttséget vezető Katakalon Kekaumenosz és Iszaakiosz Komnénosz anatóliai parancsnokok szervezkedni kezdtek, végül 1057. június 8-án Paphlagonia területén Iszaakioszt császárrá kiáltották ki. A kis-ázsiai katonaság zömét irányító lázadók rövidesen Nikaia városába vonultak (kihasználva elvonulásukat a szeldzsukok Meliténé mélységéig törtek be a keleti határon), ahol Mikhaél sebtében toborzott hadereje súlyos vereséget szenvedett tőlük. A császár ezután tárgyalásokba kezdett Mikhaél Pszellosz, Kónsztantinosz Leikhudész és León Aloposz közvetítésével, és felajánlotta Komnénosznak a kaiszari címmel járó társcsászári rangot és az öröklés jogát. A lázadók nem fogadták el a javaslatot, amely Mikhaél táborát is felháborította. A császár ellen foglalt állást a konstantinápolyi pátriárka, Mikhaél Kérullariosz is, aki végül meggyőzte Mikhaélt a békés hatalomátadásról. Mikhaél így szerzetesi fogadalmat tett, Iszaakiosz Komnénosz pedig bevonult Konstantinápolyba, ahol szeptember 1-jén császárrá koronázták. Mikhaél két évvel ezután visszavonultan halt meg.

Források 

 Magyar István Lénárd: Bizánc a makedón dinasztia idején. In: Európa ezer éve: a középkor. (I. kötet) Szerk.: Klaniczay Gábor. Budapest, Osiris, 2005. pp. 282–288

Középkori bizánci császárok
A 990-es években született személyek
1059-ben elhunyt személyek
Eudokia Makrembolitissza bizánci császárnő

Eudokia Makrembolitissza (1021–1096) Ióannész Makrembolitész leánya, X. Kónsztantinosz, majd IV. Rómanosz bizánci császár felesége volt.

Első férje halálos ágyánál, 1067-ben megesküdött, hogy többé nem megy férjhez, és még a gyaníthatóan trónra pályázó Rómanoszt is elfogatta és száműzette. A trónt öröklő VII. Mihály azonban még fiatal volt, hogy a birodalmat fenyegető külső veszedelmekkel szemben helytálljon, és Eudokia sem érezte magát erre képesnek. Ezért aztán visszavonta esküjét, és feleségül ment Rómanoszhoz, aki valóban elhárította az idegen támadásokat. Házassága nem volt boldog akaratos, folyton háborúskodó férjével. Miután Rómanosz a manzikerti csata (1071) után fogságba esett, Eudokiát lemondatták a trónról fia javára, és zárdába száműzték. 75 éves korában itt is halt meg.

Bizánci politikusok
Bizánci császárnék
Középkori bizánci császárok
1021-ben született személyek
1096-ban elhunyt személyek
Bizánci császárnők
I. Leó (egyértelműsítő lap)

I. Leó pápa (390 k. – 461, uralk. 440–461)
 I. Leó bizánci császár (401–474, uralk. 457–474)
 I. Leó örmény király (1150–1219, uralk. 1199–1219)
II. Leó (egyértelműsítő lap)

II. Leó bizánci császár (467–474, uralk.: 474)
 II. Leó pápa (611–683, uralk.: 682–683)
 II. Leó örmény fejedelem, „a Hegyek ura” (1150–1219, uralk.: 1187–1199), I. Leó néven 1199-től örmény király
 II. Leó örmény király (1236–1289, uralk.: 1269–1289)
III. Leó (egyértelműsítő lap)

A III. Leó név több történelmi személyiségre is utalhat:

 III. León bizánci császár (uralkodott 717–741 között)
 III. (Szent) Leó pápa (uralkodott 795–816 között)
 III. Leó örmény király (uralkodott 1301–1307 között)
I. Mihály (egyértelműsítő lap)

I. Mihály, bizánci császár (?-844)
 I. Mihály Aszen bolgár cár (?-1256)
 I. Mihály, epiruszi despota (uralkodott 1204–1214)
 I. Apafi Mihály, erdélyi fejedelem
 I. Mihail havasalföldi fejedelem (uralkodott 1419–1420)
 I. Mihály orosz cár (1596–1645)
 I. Mihály trapezunti császár
 I. Mihály portugál király (1802–1866)
 I. Mihály szerb fejedelem (1823–1868)
 I. Mihály román király (1921–2017)
V. Leó (egyértelműsítő lap)

V. Leó bizánci császár (775–820, uralk. 813–820)
V. Leó pápa (uralk. 903–904)
V. Leó örmény király (1342–1393, uralk. 1374–1375)
II. Mihály (egyértelműsítő lap)

II. Mihály, bizánci császár
 II. Mihály, epiruszi despota
 II. Mihály, kijevi nagyfejedelem
 II. Apafi Mihály, erdélyi fejedelem
 II. (Vitéz) Mihály havasalföldi fejedelem
I. János (egyértelműsítő lap)

Szapolyai János magyar király
I. „Földnélküli” János angol király
I. János bizánci császár
I. János kasztíliai király (1358 – 1390)
I. (Vadász) János (1350–1396) aragóniai király
I. János konstantinápolyi latin császár és jeruzsálemi király
I. János pápa
I. János portugál király
I. János trapezunti császár
I. János híjari báró (1384 (körül)–1454 után)
I. János ciprusi király
I. János lengyel király
I. János trapezunti császár
I. János montferrati őrgróf
I. János hainaut-i gróf
I. János svéd király
Antall-kormány

Az Antall-kormány a rendszerváltás utáni első magyar szabadon választott kormány, ami teljes ciklusát a rendszerváltás utáni Magyarországon töltötte ki (az első rendszerváltáshoz köthető kormány a Németh-kormány volt, amelynek ciklusa során történtek a rendszerváltás legfontosabb lépései, előkészületei). A kormány egy hárompárti koalícióból állt: az MDF, a KDNP és az FKgP vettek részt benne. A kormány 1990. május 23-án alakult meg. 1991-ben kisebb kormányválság alakult ki, amikor az FKgP Torgyán József pártelnök vezette része kivált a koalícióból és a párt két részre szakadt. Az egyik rész maradt FKgP néven, a másik az Országgyűlésben előbb 36-ok néven működött, majd 1993-ban felvette az EKgP nevet, amely a koalíció tagja maradt. Antall József 1993. december 12-ei halála után Boross Péter vette át a miniszterelnöki tisztséget.

A kormány tagjai

Kapcsolódó szócikkek 
 A rendszerváltás utáni magyar kormányok tagjainak listája

További információk 
 Kormánylista a vokscentrum.hu honlapján
 

Magyarország kormányai
Magyar Demokrata Fórum
Rendszerváltás Magyarországon
Bocska

Bocska Zala vármegyei község, Nagykanizsától 14 kilométerre északra a Nagykanizsai járásban, a Zalai-dombságban, az Egerszeg–Letenyei-dombság területén.

Fekvése

Megközelítése 

A települést észak-déli irányban a 74-es főút szeli át, amely összeköttetést jelent a vármegye két legfontosabb városával: Zalaegerszeggel és a közeli (15 km) Nagykanizsával. Erre az útra merőlegesen áll a falu egy másik főútja, amely egészen a Szőlőhegyig tart.

A községet sok autóbuszjárat érinti. Elsősorban a Zalaegerszeg és Nagykanizsa közötti helyközi járatok állnak meg a településen, de távolsági járatok is szép számban érintik a községet. Összeköttetésben áll Kaposvárral, Péccsel, Sopronnal, Szegeddel és Szombathellyel is.

Története 

A település első említése 1459-ből való Bocsita néven. 1600 után, Kanizsa várának elfoglalását követően a település a török határra került, ami egyet jelentett a megszűnéssel. A település 1687-ben lett ismét magyar kézen. 1720-ban már mint Bocska ismeretes a falu.

A 19. század nagy vasútépítési láza elkerülte a települést, Magyarszerdahelyen épült meg egy vasúti fővonal 1865-ben. A település életében az első lökést a 74-es út kiépülése jelentette, amely Hosszúvölgynél nyugatra fordul, így érintheti a községet. A jó infrastruktúra azonban csak az 1990-es évek végén éreztette a hatását, amikor is a település kisebb fejlődésbe kezdett.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Bánhidi Mária (független)
 1994-1998: ifj. Pintér Péter (független)
 1998-2002: Pintér Péter (független)
 2002-2006: Pintér Péter (független)
 2006-2010: Pintér Péter (független)
 2010-2014: Csák Szilvia (független)
 2014-2019: Csák Szilvia (független)
 2019-től: Csák Szilvia (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 95,8%, cigány 3,45%. A lakosok 86,4%-a római katolikusnak vallotta magát (12,9% nem nyilatkozott).

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Tiki, Niki és Viki

Tiki, Niki és Viki Kacsa (angolul Huey, Dewey, Louie) kitalált szereplők a Donald Kacsa-univerzumban, Donald kacsa három, külsejükben és viselkedésükben szinte egyforma unokaöccse (csak a ruhájuk színe – zöld, piros, kék – alapján lehet megkülönböztetni őket). Ted Osborne és Al Taliaferro találta ki őket és először 1937. október 17-én jelentek meg nyomtatásban. Képernyőn először a Donald unokaöccseiben jelentek meg 1938. április 15-én.  

A történetben Donald Kacsa nővérének, Della Kacsának és Dézi Kacsa egyik fivérének gyerekei. Átmenetileg Donaldra bízzák őket, miután az egyik tréfájuk kórházba juttatta az apjukat (petárdákat raktak a székére). A szüleikről nem is hallunk többet és Donald hivatalosan is örökbefogadta őket 1942-ben. Rendszerint elkísérik a nagybátyjukat és a nagy-nagybátyjukat, Dagobert bácsit a kalandjaik során.

Mindhárom kiskacsa sokcsillagos tábornok az Ifjú Mormoták cserkészcsapatban.

Időnként előfordul, hogy egy negyedik unokaöcs (rendszerint sárga ruhában) is becsúszik a rajzoló hibájából. Bob Foster szerkesztő a „Ciki” (eredeti nyelven Phooey) nevet adta a figurának, és az egyik Egmont-képregényben („Sok hűhó cikiért”, Donald Kacsa magazin) meg is magyarázza a jelenséget (mint egy különleges természetfeletti hatást).

A 2017-ben indult Kacsamesék sorozatban, amely a korábbi, azonos című sorozat újragondolása, Tiki, Niki és Viki karakterei sokkal összetettebb személyiségek, egyedi jellemvonásokkal. Emellett öltözködésük is különbözik (csak Niki hord sapkát, Tiki zöld kapucnis pulóvert, Viki pedig két, egy rövid-ujjú, illetve hosszú-ujjú pólót visel). Továbbá komolyabb szerepet kap a történetben édesanyjuk, Della Kacsa is, akinek nyoma veszett, mielőtt a kiskacsák kikeltek a tojásaikból. Innentől kezdve Donald neveli őket. 

Disney-figurák
Kitalált madarak
Keresztény Múzeum

Az esztergomi Keresztény Múzeum Magyarország leggazdagabb egyházi gyűjteménye, országos múzeum, amely a Prímási palota második emeletén tekinthető meg. A Keresztény Múzeum működteti a bazilikában található Mindszenty-emlékhelyet, és kiállítóhelyei vannak az Ószeminárium emeletén, ahol a modern műalkotások állandó kiállítását tervezik.

Története 

A múzeumot Simor János (1813–1891) esztergomi érsek, hercegprímás alapította, amikor a prímási palotában lévő magángyűjteményét intézményesítette, és azt nem a mindenkori érsekre, hanem a főszékesegyházra hagyta. Célja az volt, hogy Esztergomot gazdag kulturális központtá tegye. Figyelemmel kísérte a külföldi árveréseket, művészeknél megrendeléseket tett. A létrejött hatalmas magángyűjteményből 1875. október 12-én nyílt meg a Prímási Kép- és Metszvénytár 206 középkori és 19. századi festménnyel. Ez az ország harmadik nyilvános múzeuma. Simor 1878-ban 42 000 líráért megvásárolta a 60 darabból álló Bertinelli-gyűjteményt. Jelenlegi helyére 1882-ben került a tárlat. A Keresztény Múzeum nevet akkor vette fel, amikor Simor 1887-ben intézményesítette.

Simor halála után a Főszékesegyházra szálltak a műkincsek. A gyűjtemény Csernoch János prímássága alatt jelentősen bővült. Az 1918 decemberében, 1919 januárjában került került Esztergomba az Ipolyi-gyűjtemény Nagyváradról, e mellett adományokból is gyarapodott a múzeum. A II. világháború után a múzeumot nem államosították, de a Balassa Bálint Múzeum igazgatása alá helyezték 1952-ben. A kiállítást 1954-ben újrarendezték, Időszakos kiállítások 1955 óta láthatók. 1982-ben pedig Lékai László bíboros a palota földszintjén három újabb termet rendezett be az időszakos tárlatok számára.

A gyűjtemény 
A múzeum gyűjteménye a 13. századtól a 19. századig terjedő időszakból őriz európai és magyarországi műkincseket. Magyar, olasz, németalföldi, német és osztrák festményei révén az ország harmadik legjelentősebb képtára. A késő középkori és reneszánsz művészet itt őrzött alkotásai mellett – köztük Kolozsvári Tamás Kálvária-oltára, a garamszentbenedeki úrkoporsó és M.S. mester passióképei – jelentős az újkori festészeti gyűjtemény, valamint a gazdag iparművészeti és a több mint 5000 lapot számláló grafikai gyűjtemény is.

Állandó kiállításai 
 magyar, német és osztrák késő gótikus festészet és szobrászat (15.–16. század)
 olasz reneszánsz és barokk festészet (13.–18. század)
 magyar, osztrák és német barokk festészet (17.–18. század)
 németalföldi festészet (15.–16. század)
 falikárpitok (15.–20. század)
 ikongyűjtemény és ortodox fémművesség (16.–20. század)
 az iparművészeti gyűjtemény legszebb darabjai: ötvösművek, elefántcsont-faragványok, órák, szelencék, kerámiák, üvegfestmények, keleti csomózott szőnyegek (12.–20. század)
 Mindszenty-emlékhely

Kapcsolódó szócikkek 

 Főszékesegyházi Kincstár (Esztergom)
 Esztergom
 Garamszentbenedek
 Prímási Levéltár
 Prímási palota (Esztergom)

További információk 
Keresztény Múzeum

Jegyzetek
Egyenlítő

Az Egyenlítő a Föld leghosszabb szélességi köre (0°), a Föld forgástengelyére merőleges legnagyobb gömbi kör. Hossza körülbelül 40 075 km. (1 gömbi lépés = kb. 111 km.) A Földet két egyenlő félgömbre, az északi és a déli féltekére osztja. Szerepel más földrajzi nevekben is, mint például Egyenlítői-Guinea illetve Ecuador, amely spanyolul Egyenlítőt jelent.

Egyenlítője nem csak a Földnek van; egyenlítőnek nevezzük tetszőleges égitest forgástengelyére merőleges gömbi főkörét, mely általában a fokhálózat alapköre. Ennek a körnek a középpontja egybeesik az égitest középpontjával.

Az Egyenlítőn fekvő országok
Az Egyenlítő tizennégy állam területén és/vagy felségvizein halad át. A kezdő hosszúsági körtől kelet felé haladva ezek a következők:

Neve ellenére a kis afrikai állam, Egyenlítői-Guinea területén nem halad át az Egyenlítő. A kontinensen fekvő területének (Río Muni) déli határa nagyrészt az é. sz. 1°-át követi (egy kis része valamivel délebbre nyúlik), Bioko szigete ennél is északabbra található, Annobón szigete pedig 155 km-rel az Egyenlítőtől délre fekszik. A két sziget között São Tomé és Príncipe felségvizein fut az Egyenlítő.

Jegyzetek 

Térképészet
Földrajzi helymeghatározás
Trópusok
Jobba Gabi

Jobba Gabi (Jobba Gabriella) (Szeged, 1947. március 27. – Budapest, 1983. augusztus 29.) magyar színésznő, énekesnő.

Élete 

A szegedi Ságvári Endre Gimnáziumban érettségizett 1964-ben. A Színház- és Filmművészeti Főiskolán 1969-ben szerzett oklevelet, és a kecskeméti pályakezdés után a 25. Színházhoz szerződött, s tagja maradt Népszínházzá történt átszervezéséig (1977), majd annak tagjaként folytatta működését. Közben játszott a Mikroszkóp Színpadon, Debrecenben, Szegeden, a Szentendrei Nyári Játékokon, a Várszínházban, az Egyetemi Színpadon és a Gyulai Várjátékokon.

Különös, fanyar egyéniségű színésznő volt, a tragikus szerepek álltak legközelebb egyéniségéhez. Ismert versmondó volt. Több sikeres önálló estet tartott: Petőfi centenárium (1972); Buta Auguszt (1978); Nosztalgia (1979); Karády-est (1981); Egy este Lady L.-nél (1981). 1982-ben a Nemzeti Színház szerződtette.

Énekesnőként is ismert volt: 1967-ben indult a Táncdalfesztiválon: Mary Zsuzsival énekelt közös duettet, Csakis nekem címmel. A siker azonban csak a hetvenes években köszöntött rá az énekesi pályán: ekkor Karády-dalok éneklésével szerzett országos hírnevet. 1983-ban az itthon megrendezett Eszperantó Világkongresszuson előadták a Csendesek a hajnalok című Vasziljev-darabot, eszperantóul. Jobba Gabi a női főszerepet játszotta, emiatt megtanulta a nyelvet. 

1983. augusztus 29-én öngyilkos lett. Kétségbeesett tettének oka homályban maradt. Egy búcsúlevelet hagyott a lakásában.

Főbb szerepei 
 Csang Haj-tang: Kuan Han-Csing: Tou O igaztalan halála; 1971. 25. Színház
 Krizothemisz: (Gyurkó László: Szerelmem, Elektra)
 A lantos: (Gyurkó László: A búsképű lovag)
 Cordelia: (William Shakespeare: Lear király)
 Viktória: (Hernádi Gyula: Hasfelmetsző Jack)
 Livia: (Mortimer: Én, Claudius)
 Cserepes Margit: (Fejes Endre: Cserepes Margit házassága)

Filmjei

Játékfilmek 
 Szerelmes biciklisták (1965)
 Krebsz, az isten (1969)
 Érik a fény (1970)
 Szerelmem, Elektra (1974)

Tévéfilmek 
 Hazai történetek (1971)
Rózsa Sándor (1971)
 Öt nap háború nélkül (1975)
 Rettegés és ínség a Harmadik Birodalomban (1980)
 Nápolyi mulatságok (1982)
 Asszonyok mesélik  (1971)
 A visszaeső bűnös (1971)

Díjai, elismerései 
 Jászai Mari-díj (1973)

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 Filmtörténet online
 Jobba Gabi sírja

Magyar színésznők
Öngyilkos színészek, színésznők
Jászai Mari-díjasok
Szegediek
1947-ben született személyek
1983-ban elhunyt személyek
Megemlékezés

A megemlékezés közösségi esemény, amelynek során egy csoport tagjai összetartozásuk kifejezéseként elhunyt személyek vagy megtörtént események felidézése céljából összegyűlnek és az alkalomhoz rendezett külsőségek között kinyilvánítják tiszteletüket.

Nemzeti megemlékezést az egyes országokban sorsfordító események, forradalmak, háborúk, nagy nemzeti katasztrófák, tragédiák évfordulóin, vagy köztiszteletben álló személyek halálának évfordulóin szoktak tartani.

Szociológia
Halál
Agnosztikus ateizmus

Az agnosztikus ateizmus olyan filozófia, amely az agnoszticizmust és ateizmust magában foglalja. Ellentettje a gnosztikus ateizmus. A változatos definíciók szerint az agnosztikus ateista nem hisz istenben, és emellett az alábbiak közül legalább egyet állít:

 Az istenek léte vagy nemléte nem tudható.
 Az istenek létéről való tudás irreleváns vagy nem fontos.
 Az istenek létéről vagy nemlétéről való állításoktól való tartózkodás optimális.

Miközben az agnosztikus és ateista fogalma sokszor fedi egymást, nem ugyanazok, mivel az ateizmus definíciója az, hogy „istenben való hittől mentesség”, míg az agnoszticizmus definíciója „az istenről való tudástól mentesség”. Emiatt egy agnosztikus ember lehet ateista, teista (azaz istenhívő), vagy egyik sem.

Tehát létezik agnosztikus teizmus is, amelyben valaki tagadja az istenről való tudást, de az istenben való hitet választja mégis, más okokból.

Források
Szincerus ateizmus 
Magyar ateizmus honlap 

Agnoszticizmus
Ateizmus
Racionalizmus
Nemzeti ünnep

A nemzeti ünnep olyan kitüntetett napot jelöl, amelyen egy ország vagy egy nép nemzeti összetartozását ünnepli. Nem egyezik meg a nemzeti emléknappal. A legtöbb országnak egy nemzeti ünnepe van egy évben, más országoknak több is. A nemzeti ünnep legtöbbször azon a napon van, amikor az adott állam vagy tartomány elnyerte függetlenségét. Más esetekben az ország védőszentjének napja vagy kiemelkedő történelmi esemény válhat nemzeti ünnepnappá. Az állami élet szempontjából kiemelkedő nemzeti ünnepüket az egyes országok törvényben lefektetett állami ünnepként ünneplik meg.

A nemzeti ünnep fontossága és az ünneplés mértéke országonként eltérő. Franciaországban például a nemzeti ünnepen, július 14-én (a Bastille lerombolásának napján) az egész országban kitűzik a trikolórt és ünnepelnek, az elnök a párizsi Champs-Élysées-n személyesen is megjelenik. Az Egyesült Királyságban az egyes tagországok nemzeti ünnepei visszafogott események zászlók nélkül. Az Egyesült Királyság közös nemzeti ünnepét a Trooping the Colour nevű zászlós díszszemle jelenti, amelyet általában június második szombatján tartanak. Az Egyesült Államokban a július 4-i ünnepséget tűzijátékkal és barbecue-val ünneplik az emberek.

A legtöbb országnak rögzített nemzeti ünnepe van, másoknak változó. Jamaica például augusztus első hétfőjén tartja a nemzeti ünnepét, ami a Brit Birodalomtól való függetlenné válás 1962. augusztus 6-i, hétfői napjáról való megemlékezés.

Magyarország nemzeti ünnepei 
Magyarország alaptörvénye az alábbi nemzeti ünnepeket sorolja fel:
 március 15., az 1848-49. évi forradalom és szabadságharc emlékére
 augusztus 20., az államalapítás és az államalapító Szent István király emlékére, Magyarország állami ünnepe
 október 23., az 1956. évi forradalom és szabadságharc emlékére

Állami ünnepnek számító nemzeti ünnepek

Nemzetiségek, régiók nemzeti ünnepe 
 Andalúzia (Spanyolország): február 28. 
 Katalónia (Spanyolország): szeptember 11.
 Quebec (Kanada), június 24.

Kapcsolódó szócikkek 
 Ünnepek és emléknapok listája
 Nemzeti emléknap

Jegyzetek

További információk 
 Nemzeti ünnep.lap.hu - linkgyűjtemény

Ünnepek
Szolyva

Szolyva (, , ) város Ukrajna Kárpátaljai területén, a Munkácsi járásban.

Fekvése 
A város Munkácstól 30 km-re északkeletre, a Latorca bal partján a Sztrij-hegy lábánál fekszik, ott ahol a Szolyva-patak a Latorcába ömlik.

Nevének eredete 
Neve a szláv szoly (= só) főnévből való.

Története 

1263-ban Zoloa néven említik először. Már az őskorban lakott hely volt, ahol bronzkori leleteket találtak, Tövisfalva felé pedig honfoglalás kori sírt tártak fel. Rákóczi Lengyelországból jövet itt találkozott a népfelkelők küldötteivel. 1728-ban lett a Schönborn család birtoka, ettől kezdve indult fejlődésnek. 1798-ban kapott vásártartási jogot. 1888-ban egyesítették Nagybisztrával.

1944–45-ben a helységben szovjet gyűjtőtábor volt, ahol több mint tízezren haltak meg; a város határában levő tömegsírjuk jeltelen. E táborba vitték azokat, akiket a Kárpátalját megszálló 4. Ukrán Front parancsnokságának 0036-os számú parancsa szerint november 16-ig összegyűjtöttek a szokásosan háromnaposnak hazudott munkavégzés céljából (a Városparancsnokságon minden 18 és 50 év közötti német és magyar nemzetiségű hadköteles férfinek jelentkeznie kellett a rendelet szerint). Az összegyűjtött áldozatok többsége a szovjet gulag poklában halt meg, vagy tűnt el.

1910-ben 3802 lakosából 1698 ruszin, 1115 német, 735 magyar és 195 szlovák volt. A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Szolyvai járásának székhelye volt. Ma 14 800 lakosából 800 (5,4%) magyar.

2020-ig a Szolyvai járás székhelye volt; Nagybisztra és Újtövisfalva tartozott hozzá.

Testvértelepülések 
Balassagyarmat (Magyarország)
Nagykapos (Szlovákia)
Ólubló (Szlovákia)
Nyírmihálydi (Magyarország)
Židlochovice (Csehország)

Látnivalók 
Gyógyhatású savanyúvízforrásai évszázadok óta ismertek.
Görögkatolikus temploma, amely 1758-ban épült
Szolyvai Emlékpark
Honfoglalás kori magyar harcos sírhelye – Szolyva határában, a városba Munkács felől bevezető út mentén található sírt Lehoczky Tivadar tárta fel az 1870-es években. A sírban egy honfoglalás kori magyar harcos és lova maradványai találhatók, a csontok mellett egy tarsolylemez is előkerült. A sírhelyre egy kereszt, később kápolna került, ezek azonban a szovjet időkben megsemmisültek. A  fölötte ma is látható emlékművet 2000-ben állították.

Híres emberek 
 Mág Bertalan (1911-2001) rendőrtiszt, író itt született
Itt született 1926-ban Viktor Borodovčák szlovák levéltáros, történész.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Jegyzetek

Galéria

A Munkácsi járás települései
Bereg vármegye települései
Szőlősvégardó

Szőlősvégardó (ruszinul Ардовиць/Ардув (Ardovéc / Ardüv), ukránul Підвиноградів (Pidvinohragyiv / Pidvynohradiv), oroszul Подвиноградов (Podvinogradov), szlovákul Ardovec) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 5 km-re nyugatra fekszik.

Története
1295-ben Ordov néven említik először. Királyi erdőóvók alapították a 13. században. Református temploma a 15. században épült, a romos templomot 1912-ben még helyreállították, de az 50-es években lebontották. 1910-ben 1141, többségben magyar lakosa volt, jelentős ruszin kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszáninneni járásához tartozott. Ma 3500 lakosa van.

2020-ig Csonkás, Mátyfalva és Oroszvölgy tartozott hozzá.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Szuhabaranka

Szuhabaranka (1899-ig Szuha-Bronyka, , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése 
Nagyszőlőstől 50 km-re északkeletre, Dolhától 7 km-re északra, a Bronyka patak és a Borzsa folyó összefolyásánál fekszik.

Története 
A falut Bronica néven 1454-ben említette először oklevél. 1463-ban  Bronyka, 1555-ben Boronka néven írták.

Szuhabaranka a Bronyka pataknak a Borzsába való beömlésénél keletkezett, a Dolhaiak által telepített ruszin jobbágyok által lakott település, a Dolhai uradalom tartozéka. A falu a Dolhai család birtoka volt és a 15. század közepéig Bereg vármegyéhez tartozott. V. László király a Dolhaiak kérésére csatolta Máramaros vármegyéhez.

1910-ben 1575, többségben ruszin lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Dolhai járásához tartozott.

Népesség 
A falunak ma 1700 ukrán-ruszin lakosa van.

Baranka vára 

Szuhabaranka határában, a Borzsa völgyét lezáró hegyen állt egykor Baranka vára, amely 1265 előtt épült. Nevét az oklevelek 1237-ben említették először Borynka néven.

Szerepet játszott a IV. Béla és fia István közti harcokban.

1237-1273 körül a várat a király ellenségei és kémlelők csellel foglalták el, de Csák nemzetségbeli Péter seregével visszaszerezte.

III. András Balog-Semjén nemzetséghez tartozó Ubul fia Mihályt bízta meg a vár őrzésével odaérkezéséig, és a vár sorsáról való döntéséig. Azonban úgy látszik, hogy a rablóvárak lerombolásáról hozott (1291 évi 24. §.) törvénycikk értelmében ezt is lerombolták, mert 1321-ben már csak mint birtokot említették.

1336-ban a Nagyszőllőshöz tartozó Daróc és Halászföld határjárásakor a vár már romokban állt, valószínűleg a 13. század végén rombolták le. Mára már csak csekély romjai láthatók.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Huszti járás települései
Máramaros vármegye települései
Szürte

Szürte (, korábban Струмківка [Sztrumkivka], , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.

Fekvése
Ungvártól 15 km-re délnyugatra fekszik.

Története
1281-ben Strute néven említik először. Nevét Zritte, Sratha és Strate  formákban említették az oklevelekben.

Szürte és környéke a fennmaradt okiratok bizonysága szerint azonban már 1281 előtt is lakott hely volt, valószínűleg a tatárjárás alatt elpusztult, de később újratelepült. 

A település első ismert birtokosai a Rátót nemzetség tagjai valamint a Baksa nemzetségből származó Szürtey család tagjai voltak. 1484-ben Zsigmond király címert és zászlót adományozott a településnek.

1851-ben Fényes Elek írta a településről:

1869-ben Kistéglás községet csatolták hozzá, de 2004-ben Téglás különvált. 

A trianoni békeszerződésig Ung vármegye Nagykaposi járásához tartozott. 1910-ben 1144 lakosából 1134 magyar volt. Ebből 256 római katolikus, 259 görögkatolikus, 461 református volt.

2020-ig Kistéglás tartozott hozzá.

Közlekedés 
A települést érinti a Csap–Ungvár–Szambir–Lviv-vasútvonal.

Látnivalók
 Római katolikus temploma a 14. században épült, benne a Baksa nemzetségből származó Szürthey család 15. – 16. századi sírkövei. 1730-ban átépítették.
 Református temploma 1822 és 1864 között épült, tornyai 1898--ban készültek el. Először 1983-ban újították fel, 2000-re azonban ismét fel kellett újítani. A Dorcas Aid International és a Sticgting Hulp Oost-Europa holland segélyszervezetektől kapott anyagi támogatással 2002-re fejezték be a teljes felújítást.
 Görögkatolikus temploma az egykori Téglás területén áll, elhanyagolt állapotú volt, a rendszerváltás előtt ravatalozóként használták. Ma mind görögkatolikus, mind pedig római katolikus miséket tartanak benne.

Neves személyek
Itt született:
 1948. szeptember 9-én Tóth Lajos festő.
 Kolozsváry László festőművész
 1818-ban Kovács Károly ügyvéd és földbirtokos.

Források 
 Fényes Elek: Magyarország Történeti Geográfiája

Az Ungvári járás települései
Ung vármegye települései
Ifjú Mormoták

A Walt Disney Company képzelt Donald Kacsa-univerzumában az Ifjú Mormoták világméretű cserkészcsapat, amelynek Donald kacsa unokaöccsei, Tiki, Niki és Viki és barátaik is tagjai. Carl Barks találta ki őket 1951-ben.

Minden cserkész magával hord egy példányt az "Ifjú Mormoták kézikönyvéből", ami mindig pontos és részletes tanácsokat tartalmaz bármilyen helyzetről, amibe a kacsák éppen kerülnek. (Ami zsebkönyvnyi méretét tekintve igazán figyelemre méltó.)

Jegyzetek

Források 
 The Junior Woodchucks Inducks 
 Junior Woodchucks – Ifjú Mormoták a Don Markstein's Toonopediában. Archivált 

Disney-figurák

en:Duck universe#The Junior Woodchucks
Tiszaborkút

Tiszaborkút (, ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Rahói járásban. Ma mintegy 1600 lakosa van.

Földrajz 
Rahótól 12 km-re északkeletre, a Fekete-Tisza mentén települt. A Fekete-Tisza völgyében, a Hoverla 2061 méter magasságú csúcsai közelében települt falut bükk, kőris, fenyő és mogyoró borította erdős hegyek, alpesi legelők veszik körül, erdőiben sok gomba, fekete áfonya, eper, szeder terem.

Történelem 
A ruszin lakosságú település lakói a 18. századi adatok szerint fakitermeléssel foglalkoztak. A falu az Osztrák–Magyar Monarchia idején, a 19. század közepén híres volt ásványi forrásairól.

1910-ben 1227, többségben ruszin lakosa volt, jelentős német és magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Tiszavölgyi járásához tartozott.

Népesség 
Lakóinak száma (2003): 2309 fő

Közlekedés 
A települést érinti az Ivano-Frankivszk–Deljatin–Rahó-vasútvonal.

Turizmus 
 Nevét jódos-savas és savanyú gyógyvizéről kapta. Gyógyszállóit főként gyomorbetegek keresik fel.
 Görögkatolikus fatemploma 1860-ban épült.

Források 
 dr. Tóth Imre: Kárpátalja, a rahói járás honismereti olvasókönyve. Szeged, 2000.

További információk 
 Kvaszi az Ukrán Legfelsőbb Tanács közigazgatási adatbázisában

A Rahói járás települései
Máramaros vármegye települései
Tiszafarkasfalva

Tiszafarkasfalva (ukránul Вовчанске (Vovcsanszke / Vovchanske)) Tiszabökény településrésze Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 21 km-re délnyugatra, Beregszásztól 26 km-re délkeletre a Tisza bal partján fekszik. 1971-ben Tiszabökényhez csatolták, korábban Tiszapéterfalvához tartozott.

Nevének eredete
Neve a magyar Farkas személynévből származik.

Története
A Tisza mellett fekvő Árpád-kori falut a 13. században alapította a Farkas család. Lakói nagyrészt az 1717-es tatár betörés után betelepített és a 19. században elmagyarosodott ruszinok leszármazottai, görögkatolikus magyarok és nagyrészt reformátusok. 2005-ben az egykori kurucok leszármazottai  Rákóczi-szobrot állítottak a falu központjában.  

1910-ben 187, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott. Ma 600 lakosának 90%-a magyar.

Nevezetességek
 Fogarassy család kastélya, melyben múzeumot rendeztek be.  

A kastélymúzeumban állandó néprajzi kiállítás van, amely bemutatja a tiszaháti emberek életét, a parasztélettel kapcsolatos anyagokat. 
A kastély környékén szabadtéri falumúzeum van korhű berendezésekkel és vízimalommal. 
 Református temploma a 13–14. században épült.
 Rákóczi-szobor

Hivatkozások

Források
Németh Adél: Kárpátalja (Panoráma 1991) 

Településrészek Kárpátalján
Ugocsa vármegye települései
Tiszapéterfalva

Tiszapéterfalva (ukránul Пийтерфолво [Pijterfolvo], korábban Петрове [Petrove]) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése 
Nagyszőlőstől 22 km-re (légvonalban 14 km-re) délnyugatra, Tiszabecstől 8 km-re délkeletre, a Tisza bal partján fekszik.

Története 
1220-ban Villa Petur néven említik először. Már az őskorban lakott volt, határában őskori település nyomaira bukkantak. 1717-ben a tatárok elpusztították, ezután ruszinokat telepítettek ide. 1910-ben 824, túlnyomórészt magyar lakosa van. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.  A 2001-es népszámlálás szerint 2016 lakosából 1937 (96%) magyar.

Lakatlan külterületéből mintegy 0,1 négyzetkilométernyi terület maradt a trianoni döntéssel Magyarország jelenlegi területén, ez a mai Magyarországon az egyetlen olyan földdarab, amely valaha Ugocsa vármegyéhez tartozott. Ez a csekély terület ma feltehetőleg Magosliget közigazgatási területének része.

Nevezetességek, turizmus 
 1700-as években épült református templom
 Emlékmű az 1703-1711-es Rákóczi-szabadságharc 91 falubéli kuruc katonájának
 Emlékmű a II. világháború és a sztálinizmus mártírjainak
 Szűz Mária szobor
 Péterfalvai Képtár a György Endre-kastélyban
 sportkomplexum
 vidámpark
 vendégházak
 szabadtéri színpad

Hitélete 
A település lakossága zömmel református, egyháza az 1640-ben keletkezett. Pár éve felépült a görögkatolikus templom a Jehova tanúi imaház közvetlen szomszédságában. Az ortodox felekezet kezdeményezésére felállították Szűz Mária szobrát.

Kulturális élet 
 600 fős művelődési otthon
 magyar tannyelvű óvoda, Kölcsey Ferenc Általános- és Középiskola
 Péterfalvai Művészeti Iskola, melyben hangszeres, ének, tánc, tánckoreográfia, valamint képzőművészeti képzés folyik
 hagyományőrző csoportok
 Péterfalvai Képtár, Kárpátalja festőinek alkotásaival
 Tiszaháti Munkácsy Mihály Művésztábor
 Kárpátaljai Kulturális Könnyűzenei és Tánc Fesztivál
 Kárpátaljai Magyar Történelmi Jurtatábor
 Tiszapéterfalvi Néptánc és Népzenei tábor

Társadalmi szervezetek
 Móricz Zsigmond Kulturális Egyesület
 Pro Patria Magyarságért Civilszervezet.

Híres emberek 

A településen született:
 Komáromy András (1861–1931) történész, levéltáros, az MTA tagja
 Kiss Ferenc (1928 -1987) Magyarországon elhunyt irodalomtörténész, kritikus, az MTA Irodalomtörténeti Intézetének tudományos munkatársa. Tisztelői a helyi magyar középiskola falán emléktáblát helyeztek el

Egyéb kötődés, látogatás:
 György Endre (1848–1927) Magyarország egykori földművelésügyi minisztere, közgazdasági író az MTA tagja kastélyt épített itt és nyári laknak használta azt
 A községben megfordult Móricz Zsigmond, Bartók Béla és Balogh Edgár.

A községi tanács címe
 magyarul: 90354 Nagyszőlősi járás, Tiszapéterfalva, Rákóczi u. 137.
 ukránul: 90354, с. Пийтерфолво, вул. Раковці, 137
 Polgármesteri hivatal telefonszáma: +(3803143)-3-232-2

Testvérvárosai
Tiszapéterfalva testvérvárosai a következők:

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Jegyzetek 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Tiszaszászfalu

Tiszaszászfalu (ukránul Сасове (Szaszove / Sasove), szlovákul Sásfala) falu Ukrajnában, a Beregszászi járásban, Nagyszőlőstől 10 km-re délkeletre a Tisza bal partján.

Történelem 
Valószínűleg határában az Ugocsa nevű dűlőben állott egykor Ugocsa vára, várispánság és Ugocsa vármegye első székhelye, ma nyoma sincsen.

1910-ben 1615, többségben ruszin lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Közlekedés 
A települést érinti a Nagyvárad–Székelyhíd–Érmihályfalva–Nagykároly–Szatmárnémeti–Halmi–Királyháza-vasútvonal.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Beregszászi járás települései
Ugocsa vármegye települései
Tivadarfalva

Tivadarfalva (ukránul Федорове (Fedorove)) Tiszapéterfalva településrésze Ukrajnában, Kárpátalján, a Beregszászi járásban.

Fekvése
Nagyszőlőstől 22 km-re délnyugatra a Tisza bal partján fekszik.

Története
1358-ban Thywadurfalu néven említik először. A 13. században települt falu nevét, melyet első birtokosáról kapott.

A 17. században ruszinokat telepítettek be.

1750-ben a Gödényházi család nádori adományt nyert a településre.

Az 1800-as évek elején a Gödény család tagjai: Gödény Pál, István, József és Pál voltak a település birtokosai.

1910-ben 423, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Ugocsa vármegye Tiszántúli járásához tartozott.

Ma 630 lakosa (100%) magyar nemzetiségű, Tiszapéterfalvához tartozik.

Nevezetességek
 Református temploma a 18. században épült az elpusztult római katolikus templom helyére, barokk stílusban, 1979-ben restaurálták.

Források
Szirmay Antal: Ugocsa vármegye

Ugocsa vármegye települései
Településrészek Kárpátalján
The Walt Disney Company

A The Walt Disney Company (röviden "Disney") a világ egyik legnagyobb média és szórakoztatóipari társasága. 1923. október 16-án alapította Walt Disney és a bátyja, Roy Oliver Disney Disney Brothers Cartoon Studio néven; ma a második legnagyobb médiatársaság az Amerikai Egyesült Államokban. A társaság székhelye a Kalifornia állambeli Burbank. A cég részvénye egyike annak a harminc részvényből álló kosárnak, amelyből a Dow Jones Ipari Átlagot számítják.

Egészen a 21. század elejéig a Walt Disney cég volt a világon a vezető rajzfilmgyártó. Azóta az egyeduralmát megtörték a számítógépes grafikával készült rajzfilmek, mint a Shrek, vagy a Jégkorszak, ennek ellenére még mindig versenyképes.

Divíziók 
A The Buena Vista Motion Pictures Group a Disney fő filmgyártó vállalata, amelybe beletartoznak az alábbi gyártók:
 Walt Disney Pictures
 Touchstone Pictures
 Hollywood Pictures
 Miramax (kizárólag New Yorkból irányít)

Igazgatók 
 1923–1966: Walt Disney
 1966–1971: Roy O. Disney
 1971–1980: Donn Tatum
 1980–1983: E. Cardon Walker
 1983–1984: Raymond Watson
 1984–2004: Michael Eisner
 2004–2006: George J. Mitchell
 2007–2012: John E. Pepper jr.
 2012–2020: Robert Iger
 2020- : Bob Chapek

Filmográfia 

A Disney által készített és forgalmazott filmek listája:

Disney Channel 

 

2009. szeptember 19-én elindult Magyarországon a Disney Channel. Mivel a Jetixet a The Walt Disney Company működtette, helyére a Disney Channel került. Több országból már kivezették a Jetix-et, Lengyelországban pedig Disney XD lett a neve ugyanezen a napon. (Ott van már Disney Channel.)

A Walt Disney Magyarországon 

A Walt Disney Magyarországon is működtet egy kisebb, 80-100 főt alkalmazó irodát, amely regionális eladási központ, üzemeltetést, webes tartalom- és szoftverfejlesztést végez az Európa, Közel-Kelet, Afrika régión belül.

Hivatkozások

További információk 

 Disney-mesék helyszínei a valóságban is káprázatosak
 A társaság angol honlapja
 Szeptember 19-től jön a Disney Channel!

Disney
Filmipari cégek
Az Amerikai Egyesült Államok cégei
New York-i értéktőzsdén jegyzett részvénytársaságok
Dow Jones Ipari Átlag
Toronya

Toronya (), ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése
Ökörmezőtől 25 km-re északkeletre a Toroncsak-patak és a Nagy-ág folyó összefolyásánál fekszik.

Története
Toronya nevét 1642-ben említette először oklevél. A falu kenézi telepítésű, a Lipcseiek birtokai közé tartozott.

A 19. században a galiczai határátkelőhely közelében fekvő településen harmincad hivatal működött. Egykori birtokosai a Szathmáry, Uray, s Réthy családok voltak.

1910-ben 1212, többségben ruszin lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Ökörmezői járásához tartozott. 

2020-ig Leveles tartozott hozzá.

Népesség 
Ma 1560 ruszin lakosa van

Látnivalók
 Szép, 1809-ben épült görögkatolikus fatemploma és harangtornya van. A templom 1809-ben, Szűz Mária tiszteletére épült. Hosszhajós elrendezésű, kettőzött tetőzettel, hármas tömegtagolódással. A bejárat előtt gazdagon faragott oszlopos tornác húzódik. A tetőzet folytatásában a bejárat fölött emelkedő négyzetes torony, díszes, többszörösen tagolt lámpásos hagymasisakkal zárul. A négyzetes harangtornyát sátortető fedi.

 A falutól 10 km-re van a 930 m magas Toronyai-hágó.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

A Huszti járás települései
Máramaros vármegye települései
Újterebes

Újterebes (1899-ig Tribs, lengyelül Trybsz [trɨpʃ], szlovákul Tribš [tripʃ]) falu Lengyelországban, az egykori Nowy Sącz, a mai Kis-lengyelországi vajdaságban.

Fekvése 
Nowy Targtól 12 km-re délre, a Bialka-folyó mellett, a Terebes-pataknál fekszik.

Története 

1439-ben említik először. Szent Erzsébet tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1567-ben épült, értékes korabeli belső festmények díszítik.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „TRIBS. Treibs. Tót falu Szepes Várm. földes Ura B. Palocsay Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Ófalutól 1 1/4 mértföldnyire; határja sovány, legelője tágas, fája vagyon.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Tribs, tót falu, Szepes vmegyében, közel a Bialka vizéhez: 591 kath. lak., paroch. templommal, vizimalommal. F. u. b. Palocsay. Ut. p. Késmárk.”

A fatemplom mellett 1904-ben épült fel téglából a mai plébániatemplom. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesófalui járásához tartozott.

Ma 800 lakosa van.

Híres emberek 
Itt született 1845-ben Dénes Ferenc, a Tátra jeles kutatója.

További információk 

 A helyi üdülőhely honlapja

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Szepes vármegye települései
Újtelek (Ausztria)

Újtelek (németül Neustift an der Rosalia) korábban önálló falu, ma Fraknó településrésze Ausztriában Burgenland (magyarul Felsőőrvidék) tartományban a Nagymartoni járásban.

Fekvése 
Nagymartontól 8 km-re délnyugatra Rozália-hegység lábánál fekszik.

Története 
A falut a 16. században alapította Grafaneck Kristóf.  Búcsújárótemploma a Rozália-kápolna 1670-ben épült egy korábbi fakápolna helyén a Rozália-hegység legmagasabb pontján, azon a helyen, ahova a falu lakói a pestisjárvány elől menekültek. 1961-ben restaurálták. A településnek 1910-ben 1073, túlnyomóan német lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Sopron vármegye Nagymartoni járásához tartozott.
Újteleket 1971-ben Fraknóhoz csatolták.

Burgenland települései
Sopron vármegye települései
Disney-képregények

A Disney-képregények képregényfüzetek és rövid képsorok Disney-figurák főszereplésével.

Az első Disney-képregény 1930-ban jelent meg Mickey egér főszereplésével napi újságmellékletként. A későbbikekben más figurák, mint Donald kacsa is önálló képsorra tettek szert. Saját képregényfüzetekben a 40-es években kezdtek megjelenni és főként az 50-es, 60-as években voltak népszerűek az Amerikai Egyesült Államokban.

Ma ezek a képregények Európában a legsikeresebbek; az összes zsebkönyv formátumú Disney képregény (így a Magyarországon megjelentek is) itt készül.

Magyarországon 1989-től az Egmont-Pannónia (később Egmont-Hungary) adja ki őket (valamennyi típusú történetet egy magazinban), először Miki Egér, majd Mickey Mouse, végül Donald Kacsa Magazin néven.

Fontosabb iskolák

A látszat ellenére a képregények többsége sem Amerikában készül; sokkal fontosabb az olasz és a holland iskolák. A mai legjelentősebb művészek:

Carl Barks
Luciano Bottaro
Daniel Branca
Giovan Battista Carpi
Giorgio Cavazzano
Manuel Gonzales
Floyd Gottfredson
Jan Gulbransson
Mau Heymans
Daan Jippes
Bob Karp
Freddy Milton
Paul Murry
Don Rosa
Marco Rota
Romano Scarpa
Tony Strobl
Al Taliaferro
William van Horn
Victor Arrigado Rios
Bill Walsh

Disney
Képregények