alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Magyaralmás

Magyaralmás község Fejér vármegyében, a Móri járásban.

Fekvése 
A község a Móri-árokban található, Székesfehérvár és Mór között.

Története 
A falu az Árpád korban már lakott település volt. Első írásos említése egy 1193-as oklevélben található, ebben Almas néven szerepel. Legközelebb 1304-ben “almas” alakban bukkan fel egy oklevélben. “Magyar-Almás” formában 1851-ben, a jelenlegi Magyaralmás elnevezést – nem hivatalosan – 1897-ben olvashatjuk. Ezt a névalakot 1903 óta tekinthetjük hivatalosnak.

A hagyomány úgy tudja, hogy Árpád vezér után nyerte ez a völgy a nevét, amely déli irányban húzódik Almástól, s valaha itt lehetett egy település, esetleg egy nomád hagyományoknak megfelelő nyári szálláshely.
Tény, hogy a falu eredetileg királyi birtok volt, lévén Fejér vármegye területe a fejedelmi törzs szálláshelye volt, s később, ajándékozás útján került ki a királyi család kezéből.

Magyaralmás a magyar hadtörténelemben több ízben is szerephez jut, így a török korban 1593-ban, majd 1601-ben és 1602-ben. Wathay Ferenc fehérvári várkapitány is megemlékezik a településről históriás énekében.
Az 1593-as ütközet, amely a török és a keresztény hadak között zajlott a városért, Almás és Zámoly között dúlt, s korábban – tévesen – pákozdi csataként emlegették.

A második világháború magyarországi eseményei során, az utolsó hónapokban, 1944 karácsonya és 1945. március 18. között igen súlyos harcok dúltak a faluban illetve annak határában.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Sántha Elek (független)
 1994–1998: Sántha Elek (független)
 1998–2001: Sántha Elek (Fidesz-FKgP-MDF-MKDSZ)
 2001–2002: Szilassy László (Fidesz)
 2002–2006: Szilassy László (Fidesz)
 2006–2010: Vas Istvánné (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Vas Istvánné (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Vas Istvánné (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Pap Tibor (független)

A településen 2001. december 2-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,8%-a magyarnak, 1,4% németnek, 0,3% románnak mondta magát (10% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,5%, református 23,7%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 16,8% (19,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 A római katolikus templom, amely provinciális barokk stílusban épült 1787 és 1791 között. (Műemléki védelem alatt áll.) A templomot Áron Nagy Lajos festőművész 1940-41-ben készített alkotásai díszítették, azonban ezek a front alatt aknatalálat következtében megsemmisültek. A település legrégebbi épülete a katolikus paplak, nagy valószínűséggel 1760-ban már létezett. A "kastélyként" emlegetett bérlőlak 1910-12 között épült.
 Bronzkori leletek

Ismert lakói 
 Itt született és egész életében itt is élt Auszmann György (1894–1969) magyarországi német származású gazdálkodó, kommunista párti országgyűlési képviselő.
 Itt született Schmidt Gábor (1944–2014) kertészmérnök, dendrológus, növénynemesítő, egyetemi tanár.

Jegyzetek

További információk 

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései
Lendvadedes

Lendvadedes község Zala vármegyében, a Lenti járásban. Közigazgatásilag a falu a rédicsi körjegyzőséghez tartozik. Lakossága kevesebb, mint 50 fő, Magyarország tizenhatodik legkisebb települése.

Fekvése 
A község a Zalai-dombságban, Hetés tájegységben helyezkedik el. A legközelebbi város, Lenti 7 kilométerre fekszik.

Nevének eredete
Lendva előtagját a Lendva folyóról, míg az 1898-ban felvett "dedes" utótagja feltehetőleg egy személynévből származik.

Története 
Első írásos említése 1291-ből származik (Dedusfolwa); egy 1379-es oklevél már Dedes néven említi, a Lendvadedes nevet 1898-ban vette fel.

A település egykori földesurai a környék falvaihoz hasonlóan az alsólendvai Bánffy család, Esterházy család és a Szapáry családok tagjai voltak.

A falu zsáktelepülés jellege és a határ közelsége miatt elszigetelődött, kevéssé tudott fejlődni.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Bodó Csaba (független)
 1994–1998: Özv. Tóth Lászlóné (független)
 1998–2002: Tóth Lászlóné (független)
 2002–2006: Lőrincz Jenő (független)
 2006–2010: Szabadi Tamás (független)
 2010–2014: Szabadi Tamás (független)
 2014–2019: Szabadi Tamás (független)
 2019-től: Kovács Ferenc (független)

A településen az 1994-es polgármester-választás országos szinten is különleges volt, abban az értelemben, hogy a választás mindkét jelöltje azonos asszonynéven indult, a szavazólapon csak az előnevükben különböztek (a választás győztese, özv. Tóth Lászlóné az id. Tóth Lászlónét győzte le).

Nevezetességei 
Horgásztó
Harangláb két különböző méretű haranggal
Régi présházak

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Zala vármegye települései
Pári

Pári (németül Paar) község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
Tamásitól 6 km-re délre, a Koppány völgyében található.

Története 
Pári 1984 és 2006 között Tamási része volt. A köztársasági elnök 2003-ban hozott határozata alapján 2006. október elsejétől ismét önálló község.

A településről már a 14. században említést tesznek pápai adókönyvek, de nevét feltehetően a 16. század közepén itt élt nemesek, Johann és Simon Paari után kapta.

Az 1600-as évektől a török elől északra húzódó rácok (szerbek) éltek a mai falu közepén, melynek bizonyítékai a később meglelt épületmaradványok és az ún. rác temető.

A település melletti Koppány folyó évszázadokon át a helyi vízimalom működtetését szolgálta. Egykor igen gazdag volt halban, de a feljegyzések megemlítik az itt élő nagyszámú vadkacsa-, sőt vidra állományt is.

Egy 1865-ös jegyzői leírás említést tesz arról, hogy a falut délnyugatról körülölelő dombokon egykori földvár nyomait fedezzék fel.

A török uralom után elnéptelenedett Páriba is németek települtek 1726-ban a Fekete-erdő és Baden-Würtenberg területéről, akik kitartó szorgalommal és kemény munkával tették megélhetővé az elhanyagolt területeket. A mezőgazdaság és kézművesség egészen a kitelepítésig virágzott. Pári és a környező erdő az Esteházyak tulajdonában volt a 17. század végétől.

Már ekkor is nevezetes vadaskertjéről, amely számos szarvas, dám, őz és vaddisznó élőhelye.

Az I. és II. világháború során komoly veszteségek érték a Páriban élő családokat is. Az 1945-ben kényszermunkára hurcolt, illetve a három évvel később kitelepített németajkúak többsége soha nem térhetett vissza szeretett szülőfalujába. Házaikba felvidéki magyar családokat telepítettek.

1984-től Párit a szomszédos Tamási városhoz csatolták, önállóságát a helyi lakosság kezdeményezésére 2006-ban nyerte vissza.

Közélete

Polgármesterei
 2006–2010: Gere Zoltán (független)
 2010–2013: Gere Zoltán (független)
 2013–2014: Farkas Jánosné (független)
 2014–2019: Farkas Jánosné (független)
 2019-től: Glück Róbert (független)

A településen 2013. július 7-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,8%-a magyarnak, 27,6% cigánynak, 27,6% németnek mondta magát (6,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 77,1%, református 1,2%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 9% (12,5% nem nyilatkozott).

Látnivalók

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Pári honlapja

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései
Balambér

A Balambér férfikeresztnév, egy hun uralkodó neve, amely valószínűleg a germán Baldemar névből származik, és a jelentése: merész + híres.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 26.
 február 23.
 február 27.

Híres Balambérok
Balambér hun király

Jegyzetek

Balamber
Férfikeresztnevek (B)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Balár

A Balár régi magyar személynév, ami valószínűleg az ótörök bala szó származéka, aminek a jelentése jelentése: kicsiny fióka.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Híres Balárok

Névnapok
 január 24.

Jegyzetek

Balar
Férfikeresztnevek (B)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Baldvin

A Baldvin germán eredetű név, jelentése: merész + barát.


Idegen nyelvi változatok
 Balduin

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 12.
 július 15.
 augusztus 21.
 október 26.

Híres Baldvinok
 I. Baldvin belga király (1930–1993)
 I. Balduin flamand gróf (837/840–879)
 I. Balduin jeruzsálemi király (1058?–1118)
 I. Balduin latin császár (1172–1205)
 II. Balduin flamand gróf
 II. Balduin hainaut-i gróf
 II. Balduin jeruzsálemi király
 II. Balduin latin császár (1218–1273)
 III. Balduin flamand gróf
 III. Balduin hainaut-i gróf
 III. Balduin jeruzsálemi király
 IV. Balduin flamand gróf
 IV. Balduin hainaut-i gróf
 IV. Balduin jeruzsálemi király
 V. Balduin flamand gróf
 V. Balduin hainaut-i gróf
 V. Balduin jeruzsálemi király
 VI. Balduin flamand gróf
 VII. Balduin flamand gróf
 Boudewijn Zenden, holland labdarúgó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Magnetár

A magnetár olyan neutroncsillag, melynek rendkívül erős a mágneses tere, ez a tér hozza létre az óriási mennyiségű elektromágneses sugárzást, mely részben röntgen-, részben gamma tartományba esik. Ezeknek az égitesteknek az elméletét Robert Duncan és Christopher Thompson alkotta meg 1992-ben. A következő évtizedben a magnetár-hipotézis széles körben elfogadottá vált, mint a lágy gamma-ismétlők és az anomális röntgen-pulzárok lehetséges fizikai magyarázata.

Tulajdonságok 
A magnetárokról egyelőre hiányosak az ismereteink, ennek többek között a megfigyelés hiánya az oka, hiszen nincs a közelünkben egy sem. A magnetárok átmérője 20 km körüli, ennek ellenére a tömegük meghaladja a Napét. A rendkívüli tömeg és a viszonylag kis térfogat eredménye az egyedülálló sűrűség, amely a neutroncsillagokra egyöntetűen jellemző, egy teáskanálnyi is több milliárd tonnát nyomna. Jellemző továbbá rájuk a gyors forgás, periódusidejük 2–10 s közötti. Aktív életük nem tekinthető túl hosszúnak, a hihetetlenül erős mágneses tér mintegy 10 ezer év elmúltával elkezd gyengülni. Becslések szerint a ma megfigyelhető csökkent vagy megszűnt aktivitású magnetárok száma a Tejútban 30 millió körüli.

Véletlenszerű időpontokban a szokásos sugárzás 10-100-szorosa is felléphet rövid időre, ezt a feltételezések szerint extrém, 1010-1011 tesla erősségű mágneses tér hozza létre. A jelenség pontos mechanizmusa vita tárgya.

Mágneses mező 
A magnetárok ismertetőjele az őket körülölelő rendkívül erős mágneses tér, amely elérheti a 10 gigateslát is. Ezen érték az ember által mesterségesen előállított mágneses térnél több nagyságrenddel nagyobb, és a Földet övező mágneses mező is eltörpül mellette. Ennek köszönhetően a magnetárok joggal viselik az eddig detektált legnagyobb mágneses mezővel rendelkező objektumok címet. Annyira erős mezővel rendelkeznek, hogy 1000 kilométeres távolságból is halálos lenne, továbbá a Föld-Hold távolság (384 403 km) felétől képes lenne letörölni az információkat egy bankkártyáról.

Kialakulásuk 
A Napnál nagyobb tömegű csillagok életük végső stádiumában látványos robbanással (szupernóva) alakulnak át a kezdeti mag tömegének függvényében neutroncsillaggá, fekete lyukká vagy magnetárrá.

Robert Ducan és Christopher Thompson kiszámolta, hogy egy neutroncsillag mágneses mezeje alaphelyzetben is hatalmas, 108 tesla nagyságú, azonban egyes fizikai jelenségek lehetővé teszik, hogy ez az érték 1011 tesla értéket is felvehessen.

Ismert magnetárok 
 SGR 1806-20, 50 ezer fényévre található a Sagittarius (Nyilas) csillagképben
 SGR 1900+14, az Aquila (Sas) csillagképben található, 20 ezer fényév távolságra
 1E 1048.1-5937, eredeti csillaga 30-40-szer nagyobb tömegű volt, mint a mi Napunk. A helyén található magnetár a Carina csillagképben lelhető fel 9 ezer fényév távolságra.
 SGR 1627-41, forgási periódusa 2,6 másodperc
 1E 1547.0-5408 - anomális röntgen-pulzár, forgási periódusa 2 másodperc

Az ismert magnetárok mindegyike a Tejútrendszerben található.

Kapcsolódó szócikkek 
 neutroncsillag
 fekete lyuk
 szupernóva
 csillag
 Nap

Külső hivatkozások 

 Jéki László: Magnetárok – mágneses csillagok - Hetedhéthatár

Jegyzetek 

Égitestek
Andrew Lesnie

Andrew Lesnie (Sydney, Új-Dél-Wales, 1956. január 1. – Sydney, Új-Dél-Wales, 2015. április 27.) ausztrál operatőr. Legismertebb munkái a Gyűrűk ura és a Hobbit című filmsorozatok, melyek epizódjai közül a Gyűrűk Ura: A Gyűrű Szövetsége című filmért 2002-ben megkapta a legjobb operatőrnek járó Oscar-, valamint a Gyűrűk Ura: A király visszatér című filmért 2004-ben a legjobb operatőrnek járó BAFTA-díjat.

Pályafutása 
Pályáját segédoperatőrként és világosítóként kezdte, a 80-as évek közepétől pedig már vezető operatőrként is helyt állt; könnyedebb filmekben és fajsúlyosabb darabokban egyaránt bizonyította kvalitásait. A Babe után az igazán komoly szakmai kihívást A A Gyűrűk Ura: A Gyűrű Szövetsége jelentette Lesnie számára, melyet olyan sikeresen abszolvált, hogy munkájáért Oscar-díjjal jutalmazta az Amerikai Filmakadémia: az operatőr a díjat az időközben elhalálozott fővilágosítónak, Brian Bansgrove-nak ajánlotta.

Munkamódszere 
Lesnie elmondása szerint maximalista, számára a film soha nincs igazából készen, legfeljebb befejezik, vagy azért, mert a forgatásra szánt összeg elfogyott, vagy, mert szorít a határidő. Lesnie szakmailag a terepmunkát nehezebb feladatnak tekinti, mint a stúdióban elkészítendő felvételeket, és úgy gondolja, hogy mindig akad mit javítani egy film színeinek tónusán és minőségén.

Főbb munkái 
 Vadászat (1986)
 A krokodilvadász (1987)
 A szerelem menekültjei (1989)
 Lóvá tett milliomos (1991)
 Babe (1995)
 Képtelen képrablás (1996)
 Babe 2. - Kismalac a nagyvárosban (1998)
 A Gyűrűk Ura: A Gyűrű Szövetsége (2001)
 A Gyűrűk Ura: A két torony (2002)
 A Gyűrűk Ura: A király visszatér (2003)
 Hamis szerelem (2004)
 King Kong (2005)
 Legenda vagyok (2007)
 Komfortos mennyország (2009)
 Az utolsó léghajlító (2010)
 A majmok bolygója: Lázadás (2011)
 A hobbit: Váratlan utazás (2012)
 A hobbit: Smaug pusztasága 2013
 A hobbit: Az öt sereg csatája (2014)
 A Forráskutató (2014)

Hivatkozások

Források
 http://www.port.hu/pls/pe/person.person?i_pers_id=760&i_direction=2&i_city_id=3372&i_county_id=-1

További információk 

Ausztrál operatőrök
1956-ban született személyek
2015-ben elhunyt személyek
Balzsam (keresztnév)

A Balzsam latin eredetű régi magyar női név.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Balzsam sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
április 6.

Híres Balzsamok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Bán (keresztnév)

A Bán magyar eredetű férfinév, egykori méltóságnév.


Képzett nevek

 Bános: régi magyar személynév, a Bán kicsinyítőképzős származéka

Bánk

Gyakorisága
Az 1990-es években a Bán és Bános egyaránt szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 Bán: február 12., június 5., augusztus 28.
 Bános: január 24., április 16.

Híres Bánok,  Bánosok

Jegyzetek

Ban
Férfikeresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Barabás (keresztnév)

A Barabás arámi eredetű férfinév, jelentése: Abbasz fia, az atya fia.


Képzett nevek 
 Borbás: a név régi magyar alakváltozata
 Baracs: feltehetően a Barabás kicsinyítőképzős alakja, de van olyan feltevés is, hogy az ótörök bar- szótő származéka. Ennek jelentése: megy, jár.

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványosan fordultak elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
 Barabás: június 11.
 Borbás: február 19.
 Baracs: március 29.

Híres Barabások, Borbások, Baracsok

Jegyzetek

Barabas
Férfikeresztnevek (B)
Arámi eredetű magyar férfikeresztnevek
Barakony (keresztnév)

A Barakony magyar eredetű férfinév, jelentése tisztázatlan.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 augusztus 13.
 augusztus 22.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Baranka (keresztnév)

A Baranka női név az Ágnes magyar becenevéből önállósult, jelentése: szűzies, tiszta, szemérmes.


Rokon nevek 
Agnabella, Ági, Agnéta, Ágnes, Aglent, Bara, Inez

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Baranka sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
január 21.,

Híres Barankák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Bardó (keresztnév)

A Bardó német eredetű férfinév, a germán Bardolf név rövidülése, jelentése: csatabárd + farkas.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 10.

Híres Bardók

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Barlám

A Barlám görög eredetű férfinév, mely középkori regényhős nevéből származik.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 november 19.

Híres Barlámok

Jegyzetek

Barlam
Barlam
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Barót (keresztnév)

A Barót bizonytalan eredetű régi magyar személynév, ami valószínűleg a germán Barold névből ered, aminek a jelentése: medve + parancsoló úr.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 15.
 július 16.

Híres Barótok

Jegyzetek

Barot
Férfikeresztnevek (B)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Barsz

A Barsz török eredetű férfinév, jelentése: párduc.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 30.
 július 28.

Híres Barszok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Bársonyka

A Bársonyka magyar eredetű női név, jelentése: bársony.


Rokon nevek
Bársony

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Bársonyka sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
május 25., június 27.

Híres Bársonykák

Jegyzetek

Barsonyka
Női keresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Barton (keresztnév)

A Barton angol eredetű férfinév, jelentése: földműves, gazda.


Alakváltozatok

Névnapok
 augusztus 24.

Híres Bartonok

Jegyzetek

További információk
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Angol eredetű magyar férfikeresztnevek
Bekény

A Bekény a Beke név származéka, más feltevések szerint török → magyar eredetű férfinév, jelentése: meddő, terméketlen.

Más források szerint, sűrű cserjével benőtt dombvidék. E jelentést őrzi mind a mai napig a Bükk-vidék területén található Bekény puszta nevezetű hely. Megjelenik a magyarok őstörténelmében a Fekete tengernél töltött időszakban mint fejedelmi tulajdonnév, illetve később a törökvész idején, a Bekények voltak a zászlóaljparancsnokok.


Képzett nevek
 Beke: a név eredeti alakja, az ismeretlen eredetű Bek név származéka, vagy a Be- kezdetű nevek -ke kicsinyítőképzős alakja.
 Bekes: szintén lehet a Bek kicsinyítőképzős alakja, de valószínűbb, hogy a béke szóból származik, és azonos a Békés személy és helynévvel, mivel a régi magyar írásokban az é betűt is e betűvel jelölték.
 Bekő: a Bek név -ő kicsinyítőképzős származéka, vagy a Be- kezdetű nevek beceneve

Gyakorisága
Az 1990-es években a Bekény, Beke, Bekes és Bekő egyaránt szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 Bekény, Beke, Bekes: május 14., július 10., október 7.
 Bekő: március 21., december 29.

Híres Bekények, Bekék, Bekesek és Bekők

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Ismeretlen eredetű magyar férfikeresztnevek
Stephen Hopkins

Stephen Hopkins (Jamaica, 1958–) brit filmrendező, producer.

Angliában és Ausztráliában nevelkedett. Albumborító-tervezőként kezdte, majd megismerkedett egy ausztrál rendezővel, Russell Mulcahy-val, aki akkor zenés videókat rendezett. Történetszerkesztőként dolgozott nála, majd ő tervezte meg a videókat is. Elkezdett videókat rendezni, és hirdette magát, de végül visszakerült Ausztráliába ahol másodrendezőként dolgozott Mulcahy Hegylakójában. Ez vezetett a sikereihez, majd 1987-ben a Dangerous Game-mel debütált. A Peter Sellers élete és halálát a 2004-es cannes-i fesztiválon Arany Pálmára jelölték. A filmek mellett a 24 című tévésorozattal is nagy sikert ért el.

Filmográfia 
 Traffic: The Miniseries (2004)
 Peter Sellers élete és halála (2004)
 Meggyanúsítva (2000)
 (Tube Tales) (1999)
 Lost in Space – Elveszve az űrben (1998)
 Ragadozók (1996)
 Időzített bomba (1994)
 Az ítélet éjszakája (1993)
 Ragadozó 2. (1990)
 Mesék a kriptából (1989)
 Rémálom az Elm utcában 5. – Az álomgyerek (1989)

Jegyzetek

További információk 

 movies.msn.com
 aussieshortfilms.com.au
 hollywood.com
 allmovie.com
 ozcinema.com
 Interjú a Peter Sellers élete és haláláról

Brit filmrendezők
1958-ban született személyek
Élő személyek
Brit filmproducerek
Homérosz

Homérosz (görögül , latinul Homeros, Homerus, régiesen Homér; i. e. 8. század?) görög költő. A Homérosznak tulajdonított két nevezetes költemény, az Iliasz és az Odüsszeia az i. e. 8. században keletkezhetett. 

Az ókori görög közvélekedés szerint a  görög mitológiát Homérosz és a nála két évtizeddel fiatalabb Hésziodosz teremtette meg a nép emlékezetében élő mondák alapján. A trójai mondakör Homéroszig például legalább négy-öt évszázadon át élt a népi hagyományokban. Homérosztól maradt fenn ezek első írásos változata. A homéroszi eposzok az ógörög nyelv epikus dialektusának első képviselői.

Homérosz életéről nem maradtak fenn megbízható források, az sem bizonyos teljességgel, hogy valós személyként létezett-e. Számos fennmaradt életrajza ellentmondásos, regényes.

A spártaiak nem sokra becsülték a műveltséget. Viszont Homérosz költeményeit mégis fontosnak tartották, mert a háborúkról szóltak.

Eposzai

Iliasz 

A mondakör hagyományos időrendjével szemben az eposz Homérosznak tulajdonított indítása meglehetősen eredeti. A háború utolsó évét és annak is csupán egyetlen eseményét – Akhilleusz haragját – énekli meg 24 fejezetre tagolódó , az előzményeket csak utalásokban érzékeltetve. A nyilvánvalóan egyéni koncepciót jelző in medias res (a dolgok közepébe vágva) technikát már Horatius is dicsérte az „Ars poetica” című művében.

Odüsszeia 

Az Odüsszeia egy szintén 24 fejezetre tagolt, 12110 hexameterből álló eposz, az Iliasz folytatása. A műben a háború következményei és a pusztítás utóhatásai bontakoznak ki az Iliaszban még nem hangsúlyos szerepű Odüsszeusz személyes sorsában.

Az eposzok hagyományozása 
Mindkét eposz eleinte szájhagyomány útján terjedt, Homérosznak általában csak azok első írásba foglalását tulajdonítják. A két eposz között jelentős filológiai különbségek vannak. A Homérosz-kutatás egyik legvitatottabb kérdése az, hogy létezett-e egyáltalán Homérosz mint egyetlen történelmi személy, vagy pedig csak legenda, valamint, hogy miképpen rögzítették írásba a két mondát, és mennyire hitelesek a szövegek.

Hatása a világirodalomra 

Homérosz vagy a Homérosznak tulajdonított művek – hiszen az Odüsszeiát a mai irodalomtörténet egy Iliászt jól ismerő költő művének tartja – hatással voltak az egész görög kultúrára, illetve a latin nyelvű irodalmon keresztül a világirodalomra.

Jegyzetek

Források

Szakirodalom 
 
 
 
 
 
 
 Magyarul: 
 
 
 
 
Thomas A. Szlezák: Homérosz: A nyugati irodalom születése ( ford. Tatár Sándor), Budapest, Atlantisz Könyvkiadó, 2016 (A kútnál),

További információk 

 Iliasz (teljes szöveg)
 Iliasz (hangoskönyv)
 Odüsszeia (teljes szöveg)
 Odüsszeia (hangoskönyv)
 Fazekas. hu, Homérosz
 Literatura.hu, Homérosz
 Collection of Homer-related links
 Greek lessons based on Homer 
 Clyde Pharr, Homer and the study of Greek 
 A szerző adatlapja a Molyon
 Homérosz Iliásza (MTA, 1901)
 Homer Odysseája (Kilián, 1846)

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori görög irodalom

Ókori görög eposzköltők
Az i. e. 8. században született személyek
Az i. e. 8. században elhunyt személyek
Jack N. Green

Jack N. Green (John Newton Green) (San Francisco, Kalifornia, 1946. november 18.) amerikai operatőr.

Élete 
Segéd kamerásként kezdte San Franciscoban. 1968-ban Hollywoodba költözött. 1971-ben Joe Dieves segédje lett. Kamera segéd volt 7 éven át Donald Morgan-nél. 1975-ben lett operatőr, és együtt dolgozott egyebek közt William Fraker-rel, Ric Waite-tel, Harry Stradling Jr.-ral. A ’The Gauntlet’ forgatása közben megismerkedett Clint Eastwood-dal. 1992 szeptemberében tagja lett az Amerikai Filmipar Egyesületnek (ASC).

Filmek 
 A spanom csaja (2008)
 Tor-túra 2. (2007)
 Serenity (2005)
 A 40 éves szűz (2005)
 Sarokba szorítva (2004)
 Az 50 első randi (2004)
 Túl mindenen (2003)
 Űrcowboyok (2000)
 Észvesztő (1999)
 Az igazság napja (1999)
 Államérdek (1997)
 Féktelenül 2. – Teljes gőzzel (1997)
 Éjfél a jó és a rossz kertjében (1996)
 Twister (1996)
 A hálózat csapdájában (1995)
 Panda kaland Kínában (1995)
 Rossz társaság (1995)
 A szív hídjai (1995)
 A paradicsom foglyai (1994)
 Tökéletes világ (1993)
 Vadnyugati fejvadász (1993)
 Nincs bocsánat (1992)
 Megcsalatva (1991)
 Az elefántvadász (1990)
 A zöldfülű (1990)
 (Race for Glory) (1989)
 Bird – Charlie Parker élete (1988)
 Holtbiztos tipp (1988)
 Apja fia (1987)
 Halálhágó (1986)

Díjak 
 Oscar és BAFTA jelölés 1993-ban a ’ 'Nincs bocsánat (Unforgiven)'-ért
 ASC jelölés 1996-ban a 'The Bridges of Madison County'-ért
 A 2003-as Big Bear Lake International Film Festival-on Lifetime Achievement Díjat kapott.

Jegyzetek

További információk 
 https://web.archive.org/web/20010710160154/http://www.hollywood.com/celebs/detail/celeb/192006
 http://www.cinematographers.nl/PaginasDoPh/green.htm 
 https://web.archive.org/web/20071116034805/http://movies.msn.com/celebs/celeb.aspx?c=315410

Amerikai operatőrök
1946-ban született személyek
Élő személyek
Bátony (keresztnév)

A Bátony magyar eredetű férfinév, jelentése nem tisztázott.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 26.
 június 15.

Híres Bátonyok

Jegyzetek

Batony
Férfikeresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Baucisz

A Baucisz görög → latin eredetű, mitológiai női név. Jelentés: duhaj nő.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Baucisz sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
december 4.

Híres Bauciszok
Philémón és Baukisz mitológiai házaspár női tagja

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Bedő (keresztnév)

A Bedő magyar eredetű férfinév, az ismeretlen eredetű Bed név származéka, esetleg a Benedek névből származik.


Képzett nevek
 Bedecs: szintén a Bed név kicsinyítőképzős változata

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordultak elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Bedő, Bedecs:
 május 25.
 október 16.

Híres Bedők, Bedecsek

Jegyzetek

Bedo
Férfikeresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Begónia (keresztnév)

A Begónia latin → magyar eredetű női név, jelentése: begónia (növénynemzetség).


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Begónia sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
szeptember 7.,  december 17.

Híres Begóniák

Jegyzetek

Begonia
Női keresztnevek (B)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Béke (keresztnév)

A Béke magyar eredetű női név, jelentése: béke.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Béke sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 június 5.

Híres Békék

Jegyzetek

Beke
Női keresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Belián


A Belián szláv → magyar eredetű férfinév, jelentése: fehér.

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 május 13.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Taşlı Yar

Taşlı Yar – Mamadış yanında urnaşılğan ber awıl.

İsemennän küräbez, ul yılğa yarında urnaşılğan, häm ul çınlap ta taşlı. Yılğanıñ iseme – Şía. Urıslar awılğa «Novoe Motçalkino» isemen quşqannar, ämma anda yäşän Keräşen Tatarları anı barıber iskeçä yäğni «Taşlı Yar» dip atílar. Sovet çorında urıslar awıl yanında duñğız férmısın yasarğa ämer birgännär, häm şunnan soñ ğına awılda torğan Keräşen Tatarları duñğıznı asrí başladı. Moña xätle alar duñğızlarnı asramağannar.
İslam ädäbe

Ädäp – Ğäräp süze, ğädätne añlata, moña tärbiä, yaxşı xolıq, üz-üzeñne tota belüçänlek, keşelär belän aralaşa belü töşençäläle kerä.

İslam qabul itelgän soñ ütkän ike ğasır dawamında «ädäp» süze ictimağıy ähämiätkä iä bula. Süzneñ tamırı ğäcäyep närsäne yäki bäyrämne añlata. Bu mäğnädä «ädäp», bädäwilärneñ tomanalıqlarına qapma-qarşı bularaq, totnaqlılıq, xörmät itü, näzäqätlelekne añlatqan «urbanitas» digän Latin süzenä yaqın. Şulay itep, ädäp qaywaqıt yaxşı ğädätlärne añlata. Ädäp süze küplek mäğnäsendä alına. Şunlıqtan İslam ädäbe İslamda bulğan, anıñ öyrätülärennän häm kürsätmälärennän çığuçı yaxşı sıyfatlarnı belderä.

İslam ädäbeneñ bülekläre 

 Çığanaqlar
 Maqsatlar
 İgeleklelek wä Yomşaqlıq
 Başqalarnı xörmät itü
 İctimağıy mönäsäbät
 Dini taba
 Ruxıy taba
 Sixät wä Pöxtälek tabaları
 Milli iqtisadqa bulışu
 Öylänü wä ğäilä
 Censi mönäsäbät
 Xatın-qıznıñ xäle
 Tärtip
 Keşeneñ iminlege turında
 Möselmannarnıñ berdämlegen saqlaw
 Çit ğädätlärenä mönäsäbäte
 Üz-üzeñne totu

Täfsirle büleklär 

 Tänneñ wazıyfaları
 Saflıq wä Pöxtälek
 Östäl yanında
 Kiem-salım
 Öy cihazları
 Ğäilädä üz-üzeñne totu
 Qör'änne öyränü häm yattan uqu
 Mäçet
 Comğa kön tärtipläre
 Möselman bäyrämnäre
 Öylänü
 Bala tuu
 İsem quşu
 İctimağıy tormış
 Törle xällärdä üz-üzeñne totu
 Mäyet kümü
 Ziratlarnın tözeleşe
 Säyäxät itü
 Sport
 Xaywannarğa mönäsäbät

Ислам
Идел

Идел, Итил яки Әтил елгасы (борынгы исеме Ра йəки Рау; Урта гасырларда: Итил; , , , , , , , .) Россиянең Европа өлешендə иң зур елга.

Озынлыгы 3530 км (Татарстан чиклəрендə – 180 км), бассейнының мəйданы 1360 мең км2 (Татарстан чиклəрендə — 30 км2).

Кыскача  
Валдай калкулыгында башлана, Казанга кадəр географик киңлектə, аннары меридиональ юнəлешкə күчеп ага, Каспий диңгезенə коя. Татарстан территориясендә Иделнең урта агымы, аңа Кама, Зөя, Казансу һəм башка елгалар коя.

Иделдә гидроэлектростанция каскадлары һəм сусаклагычлар корылу сəбəпле, суның агыш режимы нык үзгəрə. Казан янында уртача еллык су чыгымы 3510 м3/с, Зывыздан түбəндəрəк 6900 м3/с чамасы. Су ɵсте тигезлегенең уртача еллык тирбəлешлəре 6 м га кадəр җитə. Казан янында Иделгә 8 млн. т каты, 15 млн т сыек матдəлəр агып тɵшə. Суы гидрокарбонатлы, сульфатлы-кальцийлы, суның иң аз вакыттагы минеральлəшүе 250-750 мг/л.

Кораблар йɵрешле.

Идел — дөнья океанына кушылмаган елгалардан иң зурысы. Идел бассейнының елга системасы үзенә 151 мең су агымын кертә, һәм аның 200 чамасы кушылдыгы бар.

 Этимология 
Безнең дәврнең кадим язарлары Иделне Ра дип атап йөрткәннәр().Бу атама Иран телләреннән килеп чыкты.

Урта гасырларда Итил яки Әтил''' исеме белән танылган (, , , ). Борынгы төрки "Этил/Эртил" сүзеннән килеп чыккан. Беренел мәгънәсе һәм тамыры ачык түгел. Ихтимал Иртеш гидронимы белән бердәйдер.

«Волга» аталышы праславян Vьlga'' сүзеннән килгәндер дип барыла, шулай ук Болгар елга = Болга сүз тезмәсеннән килеп чыккан дип фаразы бар.
Әтил суы ака торур, 
Кыйа төби кака торур, 
Балык тәлим бака торур, 
Күлең тәкый күшәрүр (Халык җыры)

Идел — Россиянең үзәк су артериясе 
Идел  түбәндәге Россия субъектлары аша ага: Тверь өлкәсе, Мәскәү өлкәсе, Ярославль өлкәсе, Кострома өлкәсе, Иваново өлкәсе, Түбән Новгород өлкәсе, Чуашстан, Мари Ил, Татарстан, Сембер өлкәсе, Самар өлкәсе, Сарытау өлкәсе, Волгоград өлкәсе, Әстерхан өлкәсе, Калмыкия.

Идел бассейнында өлешчә яки тулысынча Әстерхан, Волгоград, Сарытау, Самар, Сембер, Түбән Новгород, Ярославль, Иваново, Кострома, Мәскәү, Смоленск, Тверь, Владимир, Калуга, Орөл, Рязань, Вологда, Киров, Пенза, Тамбов, Тула өлкәләре, Пермь крае, Удмуртия, Мари Ил, Мордовия, Чуашстан, Татарстан, Башкортстан, Калмыкия, Коми Җөмһүрияте, Мәскәү һәм Казакъстанның Атырау өлкәсе урнашалар.

Идел Балтыйк диңгезе белән Идел-Балтыйк су юлы, Югары Волочёк һәм Тихвин системалары аша тоташкан; Ак диңгез белән Северодвинск системасы һәм Ак диңгез-Балтыйк каналы аша тоташкан; Азак һәм Кара диңгезләре белән Идел-Тын каналы аша тоташкан.

Югары Идел бассейнында эре урман массивлары, Урта һәм өлешчә Түбән Идел буендагы мәйданнарны техник культураларның һәм бөртеклеләр чәчүлекләре биләп торалар. Бахчачылык һәм бакчачылык киң таралган.

Идел-Урал районында — эре нефть һәм газ чыганаклары, Саликам тирәсендә — калий тозлары ятмалары бар. Түбән Иделдә (Баскынчак, Эльтон күлләрендә) — аш тозы табыла.

Галерея

Искәрмәләр

Әдәбият

Сылтамалар

Моны да карагыз 

Идел
İdel-Ural Ştatı

İdel-Ural berlege (İdel-Ural ştatı)  1917-1919 yıllarda Könçığış Awrupada xäzerge öç Törki-Tatar (Tatarstan, Başqortstan, Çuaşstan) häm öç Fin-Uğır (Mari İl, Mordoviä häm Udmurtiä) cömhüriätlären berläştergän. Millät Mäclesendä täqdim itelä (1918). Bulaçaq däwlät çikläre Ğälimcan Şäräf citäklägän kämisiä tarafınnan eşlänä. Territoriäsenä Qazan häm Öfä gubernaları, Wätke, Irınbur, Pirem, Samar häm Sember gubernalarınıñ törki-tatarlar küpläp yäşägän töbäkläre kerergä tieş bula. Yaña milli cömhüriätne oyıştıru eşlären başqaru öçen İdel-Ural Ştatın ğämälgä kertü häy'äte tözelä.

Tarix 

1917 yılnıñ iyül ayında Törki-Tatarlar İdel-Ural däwläteneñ nigeze salına. Waqıtlı Milli İdärä yasala, ul öç näzärättän tora:
 Mäğärif näzäräte 
 Mäliä näzäräte
 Diniä näzäräte

Milli Xäzinä oyıştırıla, anda 1 million sum çaması aqça cıyıla.

1917 yılnıñ 20 noyäberendä Sadri Maqsudi Millät Mäcleseneñ utırışın uzdıra. İdel-Ural Ştatınıñ yasaluı iğlan itelä, ul Qazan xanlığınıñ däwamı bulırğa tieş.

Millät Mäclese Sadri Maqsudinı İdel-Uralnıñ berençe prezidentı itep saylap quya.

1918 yılnıñ 5 ğinwarında Sadri Maqsudi Milli İdäräneñ räise bulıp saylana.

1918 yılnıñ 10 ğinwarında Xärbi İdäräneñ 3000 ğäskäre Ufa uramnarında, «İdel-Ural!» şiğären qıçqırıp, milli tantanalı çığış yasıylar wä Milli İdäräneñ räise Sadri Maqsudi bu tantananı qabul itä.

1918 yılnıñ 14 ğinwarında Xärbi İdäräneñ 2 cıyılışınıñ 14 utırışında Sadri Maqsudi cämğiätne, berläşkän millät bulırğa häm milli mänfäğätlärne onıtmasqa, çaqırğan.

Millät Mäclese wäkilläre Sovet xäkimiäte belän söyläşü alıpbaruınnan baş tartıp, Milli İdäräseneñ cirle büleklärne yasawın däwam itälär: alar salımnarnı cıyalar.

Ştatnıñ ğämälgä kerüen räsmi iğlan itü Bötenrusiä möselman ğäskäriläreneñ ikençe qorıltayınıñ 1918 yılnıñ 1 nçe martına bilgelängän utırışına yöklängän bula. Säwit xakimiäte qarşı bulu säbäple, proyekt ğämälgä aşmıy qala.

Miras 

Xäzerge waqıtta qayber Tatarstan, Başqortstan, Çuaşstan h.b. - İdel buyı Bolğarı milli köçläre İdel-Ural bayrağın qullanalar.

Monı da qara 
 Bolaq artı respublikası
 Tatar-Başqort Sävit Cömhüriäte
 Sadri Maqsudi
 Möhämmäd Ğayaz İsxaqıy
 İsmäğil Gaspıralı

Päräwezdä 
 Azatlıq.org: İdel-Ural'dan yañalıqlar
 Dmoz.org: İdel-Ural'ğa bağışlanğan belem 

Татарстан тарихы
Yunıs Mirğäziän

Yunıs Mirğäziän (Mirğäziän Zakır ulı Yunısov, 1927-2014) — dönyanıñ törle qıytğalarında, okeannarında, diñgezlärendä bulğan, yözlägän danlı qalalarnı üz küze belän kürgän ädip.
 
Mirğäziän Yunıs tatar uquçısın bötenläy yaña dönyağa alıp kerde. Anıñ äsärlären uqığan keşe üzen bütän dönya keşese dıp xis itä kebek. Bu äsärlärdän tuğan telne, tuğan ilne-cirne sağınu, yaratu xise börkelep tora.

M. Yunıs 1927 yılda Tatarstannıñ Bawlı yağında tua. 1944. yılda armiägä alına häm xärbi aviatiä mäktäbendä uqıy, annarı eskadriliada xezmät itä. 1955. yılda xärbi xezmättän azat itelä häm Mäskäw Universitätenä uqırğa kerä. Ul çittän torıp tel beleme bülegendä uqí. Şul uq yıllarda Qara diñgez paraxodçılığında, säwdä qorablarında kapitan yärdämçese bulıp eşli. 1968–1977. yıllarda Mäskäwdäge diñgez transportı fänni-tikşerenü institutında ğilmi xezmätkär, "Наука и религия (Nauka i religiya)" jurnalında bülek mödire bulıp eşli. Läkin diñgez anı üzenä haman çaqırıp tora: 1977. yılda yañadan säwdä qorablarında yözä başlí. 

Dönya kürü, yaña tä'sirlär, tormış üze anı ädäbi dönyağa alıp kerä: ul ber-ber artlı povestlär yaza ("Tozlı cil", "Teläp alğan dawıl", "Tañda Bospor aşa"). Äsärläreneñ isemnäre ük mawıqtırğıç: "Timer fil", "Zanzibar zäñgär bolıtlar artında"... 

Yazuçınıñ "Tabu häm yuğaltu", "Şämdällärdä genä utlar yana", "Yulda uylawlar" kebek äsärläre – oçuçı, diñgezçe xezmäte turında. 

Mirğäziän Yunıs sınlı sänğät belän dä mawığa. Anıñ sınnarı ("Bezneñ yıraq babalarıbız", "İrdäwkä", "Diñgezçe cirsüe" h.b.) tamaşaçını uylandıra, yıraq taríxıbıznı iskä töşerä.

Päräwezdä
 Kitapxänädä äsärlär

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Zölfät

Zölfät (Ðölfät Malik'ov) 1947. yılnıñ Ğínwarında Tatarstannıñ Möslim yağında tuğan. Üniversitättä uqığan, "Yäş Lenin'çı" gäzetendä, Yazuçılar berlegendä eşlägän. Bügenge köndä «Çayan» jurnalında eşli.

Anıñ böten ícatı tuğan yağına bäyle. Ni turında yazsa da, xisläreneñ tamırı – tuğan yağında – Möslimdä.

Basılğan cíıntıqlarınnan "Yazmışlar yarında", "Utlı bozlar", "Adaşqan bolıt", "İke urman arası" isemle şiğer kitapların kürsätergä mömkin. Urıs telendä basılğan kitapları "Osennie kostrı (Közge uçaqlar)", "Sozvezdie Súyumbike (Söyembikä yoldızlığı)" dip atala.

"İke urman arası" häm "Yörägemne bılbıl çaqtı" şiğer kitapları öçen Zölfät Tatarstannıñ Ğabdulla Tuqay isemendäge Däwlät bülägenä layıq buldı.

Zölfätneñ küp kenä lirik şiğerlärenä cırlar yazılğan:
"Haman yaratam" (F. Xatíp'ov köye)
"Sağınuğa däwa yuq" (Z. Ğíbadulla'in köye) kebek cırların xalıq yaratıp tıñlí.

Zölfät ädäbiät, sänğät söyüçelärgä tärcemäçe bularaq ta tanış.

Päräwezdä
Kitapxänädä äsärlär

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Mödärris Äğlämov



(1946. yılda tuğan) 

Mödärris Äğläm'ov 1946 yılnıñ 13 oktäberendä Tatarstannıñ Zäy yaqlarında awıl eşçese ğäiläsendä tuğan.

Urta mäktäpne tämamlağannan soñ Qazan Däwlät Universitäteneñ «Tatar tele häm Ädäbiäte» bülegendä uqí. 1968-1973. yıllarda – taríx uqıtuçısı, annarı Çallı şähäredäge Xalıq Theaterında rejissór yärdämçese bulıp eşli. 1974. yıldan Qazanda yäşi, ädäbi icat eşe belän şöğellänä.

M. Äğläm'ovnıñ berençe şiğerläre 1959. yılda basılıp çığa. Şiğer söyüçelärneñ íğtíbarın M. Äğläm'ov "Yıraqqa kitep qara" isemle cíıntığı belän cälep itä. 1970. yılda "Qıñğıraw" isemle kitabı dönya kürä. Xäzer M. Äğläm'ov – unar şiğri kitap yazuçısı.

Mödärris Äğläm'ov "Onıtma, Awrupa!..", "Tuqaydan xatlar" h. b. poémalar autorı bularaq ta tanıldı.

"Kiläçäkkä qaytu" (1989), "Min äytem" (1991) isemle şiğri tuplamaları öçen ul 1992. yılda Tatarstannıñ Ğabdulla Tuqay isemendäge Däwlät bülägenä layıq buldı.

Päräwezdä
Kitapxänädä äsärlär

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Ğömär Bäşirov



(1901 – 1999) 

Ğömär 1901. yılnıñ 7. Ğínwarında xäzerge Tatarstannıñ Arça yaqlarında tua. Awıl mädräsäsendä belem alıp, ul uqutuçı bulıp eşli. Annan soñ Grajdannar Suğışına kitä. Şuğıştan soñ xalıq qazísı bula.

1930. yıllardan başlap Ğömär Bäşir törle gäzet-jurnalarda, kitap näşriätendä eşli häm böten ğömeren ädäbiätkä bağışlí.

Ädip ícat itkän äsärlär – "Siwaş", "Namus", "Cidegän çişmä" romannarı, "Tuğan yağım - yäşel bişek" autobiografílı äsär, "Tuqsan tuğız mäzäk", "Meñ dä ber mäzäk" cíıntıqları, küpsanlı xikäyälär, publiçistik mäqälälär.

Ğömär Bäşir'ovnıñ "Namus" romanı küp tellärgä tärcemä itelgän. Şuşı äsärgä nigezlänep tanılğan tatar kompozitorı Näcip Cihan'ov "Namus" operasın ícat itkän. Anıñ librettosın Äxmät İsxaq yazğan.

"Namus" romanı öçen Ğömär Bäşir'ovqa SSSR'nıñ Däwlät premise birelä.

Yazuçınıñ ícadí eşçänlege yuğarı bäyälänä, häm aña xökümät tarafınnan ordén, kükräk bilgeläre tapşırıla.

Ğömär Bäşir'ov – Tatarstannıñ xalıq yazuçısı.

Päräwezdä
[Kitapxänädä äsärlär]

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Näcip Cihanov

Näcip Ğayaz ulı Cihanov (1911-1988), kompozitor, pädagog, cämäğät eşleklese. Sovet Berlegeneñ xalıq artistı (1957), Sosialistik Xezmät Batırı (1981).

1941-1943. yıllarda Tatar Opera häm Balet Teatrınıñ sänğät citäkçese, 1939-1977dä Tatarstan Kompozitorlar berlegeneñ idarä räise; 1945-1988. yıllarda Qazan däwlät konservatoriäse rektorı, prafisır (1953).

Äsärläre: 8 opera (ş.i. Altınçäç häm Cälil), 3 balet, 17 simfoniä, simfonik poemalar, uvertüralär, süitlär, ş.i. Qırlay poema-äkiäte, Tatar temalarına süita, Näfisä uvertüra-poeması, Simfonik novellalar, Simfonik cırlar, kamera-instrumental äsärlär, romanslar, cırlar.

Sovet Berlegeneñ Däwlät (1948, 1950, 1970), TASSRnıñ Ğabdulla Tuqay Däwlät büläkläre (1958) laureatı.

RSFSR (1951-1959, TASSR (1963-1967, 1917-1988), Sovet Berlege (1966-1970) Yuğari Şuraları deputatı.

2000. yıldan Qazan däwlät konservatoriäse anıñ isemen yörtä.

ССРБ композиторлары
Татар композиторлары
Trolleybus

Trolleybus, relssez yöri torğan şähär elektr transportı. Dvigatellärne eşlätä torğan daimi ağımlı kontakt çeltärennän sirtmäle (prujınlı) trolleylär aşa kilä. Tramway häm avtobusnıñ uñay yaqların üzendä berläşterä. Dvigatel köçe 170 kW, yörü tizlege 70 km/säğ.

Tatarstanda trolleybus xäräkäte 1948. yılda Qazanda, 1976. yılda Älmättä açıla. Trolleybus sızıqlarınıň ozınlığı ike yänäşä yulnı quşıp sanağanda 95,9 km. 2001. yılda 161,9 mln keşe yörtelä. Trolleybuslar sanı – 333.

Транспорт чаралары
Электр транспорты
Җәмәгать транспорты
Möxämmät Mähdiev

Möxämmät Mähdiev (1930-1995) - Tatar xalqınıñ iñ yaratqan yazuçılarınıñ berse.

Möxämmät Mähdiev 1930. yılnıñ 1. Dekäberendä Arça yaqlarında tua.

Arçada mäğärif buyınça hönäri mäktäben tämamlağaç, dingezdä xärbi xezmät itä. Annan soñ un yılğa yaqın tarix uqutuçısı bulıp eşli.

Qazan Däwlät Mäğärif İnstitutında uqıy, Qazan Däwlät Universitetında aspiranturnı tämamlıy. Şunnan soñ ozaq yıllar Universitetta tatar ädäbiätennän leksiälar uqıy, tatar ädipläre turında fänni xezmätlär yaza. Tatar ädäbiätendä ul "Bez – qırıq berençe yıl balaları", "Frontoviklar", "Qaz qanatları" romannarı, "Keşe kitä – cırı qala", "Tornalar töşkän cirdä", "İsänme, Käşfi abıy!", "Bäxilläşü" äsärläre belän tanıldı.

"Mäñgelek yaz", "Bäxilläşü" äsärläre öçen Möxämmät Mähdievkä Tatarstannıñ Ğabdulla Tuqay isemendäge Däwlät bülege birelde.

Anıñ här äsäre – tormış turında zur açış. Ul xalıq tormışın, könküreşen yaxçı belä, anı sänğätçe tögel, açıq küreneşlär, detällär aşa taswirlıy.

Uqıtuçı, ğälim, Tatarstannıñ xalıq yazuçısı Möxämmät Mähdiev – zur sälät iäse, qızıqlı şäxes bularaq küpsanlı uquçılarnıñ yörägendä tirän ez qaldırdı.

Tuğan awılda Göberçäktä ädipneñ muzeyı açıldı.

Päräwezdä
[Kitapxänädä äsärlär]

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Arça

Arça şähäre. Arça Rayonınıñ üzäge. Tatarstannıñ tönyaq-könbatış töbägendä (Qazannan 65 km), Qazansu yılğası buyında urnaşqan. Qazan-ägerçe timer yulında stansiä.

Borınğı tarixı 
13. yözdä nigez salına. 13.-16. yözlärdä Bolğar-Tatar qalası, Qazansunıñ uñ yarındağı ürdä urnaşqan. 15.-16. yözlärdä Arça Daruğası bilämäse üzäge. Qazan Xanlığı säyäsätendä Arça yağı bäkläre bilgele ber röl' uynağan. Rus ğäskärläre Qazannı yawlağan waqıtta Yapança bäkneñ atlı ğäskäre tuplanğan urınnarnıñ berse. 1552. yılnıñ Sentäberendä Rus kenäze Andrey Kurbskiy ğäskäre tarafınnan yandırıla. Anıñ arxeologik qaldıqları xäzerge Arça urınında.

Yaña Tarixı 
1781.-96. yıllardan öyäz şähäre, 1920.-30. yıllarda kanton , 1930. yıldan rayon üzäge, 1938-2003 yıllarda şähär tibındağı bistä.

İxsa 
Xalqı – 1989. yılda 13,9 meñ keşe (Tatarlar – 83,7%, Ruslar 15%), 200 yılda 16,2 meñ keşe. Ciñel sänäğät (Arça Milli Ayaq Kiemnäre Citeşterü Berläşmäse, mex eşkärtü fabrikası)., azıq-tölek sänäğäte (söt kombinatı, kraxmal zavodı, elevator) şikärtläre, kirpeç suğu zavodı, tözü materialları kombinatı, remont-mexanik zavodı. 3 urta mäktäp, 1 tulı bulğan urta mäktäp, 1 başlanğıç mäktäp, gimnaziya, pädogojik kölliät (kolledj), hönär mäktäbe. 2 mädäniät yortı. Klub. Rayon üzäk xastaxanasä. Mäçet. Voskresenie, Poqraw çirkäwläre – 19. yözneñ 2. yartısı miğmariät istälege.
Robert Miñnullin

Balalar şağire 'Robért Miñnullin 1948 yılnıñ 1 avgustında Başqortstannıñ İleş yağında tua. Urta mäktäpne tämamlağaç, cirle gäcit redaktsiäsendä eşli.

1973 yılda Qazan Däwlät Universitäteneñ «Tarix wä tel» bülegen tämamlıy. Annan soñ "Yäş Lenin'çı" gäcite, "Qazan utları" jurnalı redaktsiälärendä,  televideniyesendä eşli. Ozaq yıllar "Sabantuy" gäzete baş möxärrire bula.

Robert Miñnullinıñ "Bäxetle bulığız!" isemle berençe şiğer 1976 yılda dönya kürä. Bügenge köndä isä anıñ ike distädän artıq kitabı basılıp çıqqan. Şäğirneñ äsärläre şulay uq rus, başqort, udmurt, ukrain, eston, belarus häm başqa tellärdä dä basıla.

Ädäbi eşçänlege öçen Robert Miñnullin birelgän:
Tatarstannıñ Musa Cälil isemendäge premise;
Hans Xristian Andersen isemendäge xalıqara maqtaw diplomı;
A. Aliş isemendäge premilärgä layıq buldı. 
1998 yılda "Küçtänäç" digen şiğerlär kitabı öçen şağirgä Tatarstannıñ Ğabdulla Tuqay Däwlät büläge birelde.

Bolardan tış R. Miñnullin ul populär cırlar autorı da:
"Änkäy" – S. Sadıyqova köye
"Bäxetle bulığız!" – R. Äxyarova köye
"Änkäyneñ doğaları" – İ. Zakirov köye
h.b.

Päräwezdä
Kitapxänädä äsärlär

Татар язучылары
Татар шәхесләре
Tatarstan rayonnarı

Tatarstan 45 rayonğa 1927.neñ 27. Febräldän bülänä. Soñraq rayon sanı  70kä citä, 1963.tä 17gä qala. Xäzer Tatarstanda 43 administrativ rayon. Qazanda  7 şähär rayonı ğämäldä.

Tatarstan rayonnarı:



A 
Alabuğa rayonı – Alekseyevski rayonı – Apas rayonı – Aqsubay rayonı – Aqtanış rayonı – Arça rayonı

Ä 
Ägerce rayonı – Älki rayonı – Älmät rayonı – Ätnä rayonı

B 
Baltaç rayonı – Balıq Bistäse rayonı – Bawlı rayonı – Biektaw rayonı – Bögelmä rayonı – Bua rayonı

Ç 
Çirmeşän rayonı – Çístay rayonı – Çüpräle rayonı

K 
Kama Tamağı rayonı - Kukmara rayonı

L 
Layış rayonı – Leninogorsk rayonı

M 
Mamadış rayonı – Mendeleyev rayonı – Minzälä rayonı – Möslim rayonı

N 
Nurlat rayonı (1997.gä qädär Öktäber)

P 
Piträç rayonı

Q 
Quqmara rayonı – Qaybıç rayonı

S 
Saba rayonı – Sarman rayonı – Spassk rayonı (1991. qädär Kuybışev)

T 
Täteş rayonı – Teläçe rayonı - Tuqay rayonı – Tübän Kama rayonı

Y 
Yaña Çişmä rayonı – Yäşel Üzän rayonı – Yuğarı Oslan rayonı – Yutazı rayonı

Z 
Zäy rayonı

Réspublika qaramağında şähärlär: 
 Alabuğa
 Aznaqay
 Älmät
 Bawlı
 Bögelmä
 Bua
 Çallı
 Çístay
 Leninogorsk
 Nurlat
 Qazan - Tatarstannıñ başqalası
 Tübän Kama
 Yäşel Üzän
 Zäy

Qazan rayonnarı 
 Aviatözeleş rayonı
 İdel buyı rayonı
 Kirov rayonı
 Mäskäw rayonı
 Soviet rayonı
 Yaña Savin rayonı
 Waxitov rayonı

Татарстан