alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Europa de Nord

Europa de Nord este o regiune în Europa care include următoarele țări:

 Danemarca
 Finlanda
 Islanda
 Norvegia
 Suedia
 Estonia
 Letonia
 Lituania

Specificul geografic 

Relieful. Peninsula Scandinavă este străbătută de Munții Scandinaviei care culminează la aproape 2500 m. și de o serie de platouri și câmpii erodate de ghețari. Țărmurile acestei zone sunt foarte crestate, în special în nord și vest, și sunt însoțite de numeroase insule. Cele mai mari insule se află ,însă, în afara acestei zone: Islanda și Groenlanda.În peisajul Europei Nordice se impun fiordurile, lacurile glaciare și în Islanda ghețarii.

Clima acestei regiuni este temperată în est, ușor moderată de curentul cald Gulf Stream (Curentul Atlanticului de Nord) și rece în nord. Precipitațiile sunt bogate în cea mai mare parte a Europei de Nord.

Rețeaua hidrografică este foarte bogată fiind formată dintr-o rețea de râuri scurte, cu un ridicat potențial energetic și din numeroase lacuri (cea mai mare concentrare din Europa). Râurile formează cascade datorită văilor glaciare aici aflându-se cele mai mari căderi de apă din Europa.

Vegetația. Elementul caracteristic al acesteia îl constituie pădurea (îndeosebi de conifere) cu excepția Islandei în care pădurile sunt aproape absente.

Populația și așezările omenești. Europa Nordică este cea mai puțin populată regiune a Europei; deși ocupă o întindere considerabilă, concentrează o populație redusă. În toate țările din această regiune ponderea populației urbane este peste media continentului depășind în unele locuri 85% din totalul populației (în Islanda, Danemarca și Suedia).

Resurse naturale și industria 

Europa Nordică dispune de unele zăcăminte de subsol, îndeosebi în Peninsula Scandinavă: petrol și gaze naturale (în principal în Norvegia), minereu de fier (în Suedia), minereuri neferoase (crom, nichel, cobalt ș.a.) în Finlanda. Dintre resursele de suprafață se remarcă pădurile de conifere, pășunile, potențialul hidroenergetic și spre deosebire în Islanda gheizerele și izvoarele termale.

Industria este în ansamblu bine dezvoltată. Toate țările din regiune au o producție însemnată de energie electrică, iar Norvegia se remarcă în domeniul exploatării și prelucrării hidrocarburilor. În această zonă predomină creșterea animalelor pentru carne (bovine, porcine), lapte (bovine, ovine) ori pentru pielicele (vizoni, lupi, etc.). În unele țări (Republicile Baltice, Suedia, Finlanda) se cultivă plante caracteristice regiunilor reci: cereale (orz, ovăz, secară), cartofi, sfeclă de zahăr.

Transporturile și turismul 

Deși există toate tipurile de transporturi, cele mai dezvoltate sunt cele maritime urmate de cele rutiere. Islanda este una dintre puținele țări europene care este lipsită de căi ferate. Unele aeroporturi precum cele din Copenhaga și Reykjavik, sunt importante pentru rutele transarctice.

Deși în ansamblu Europa Nordică este mai puțin vizitată decat alte regiuni ale continentului, dispune de o serie de atracții turistice: monumente istorice, arhitectonice și de artă, stațiuni de sporturi de iarnă și balneoclimaterice.
Listă de domenii de internet

Aceasta este o listă de domenii de nivel superior în internet, include note u TLD-uri care nu se bazează pe ISO 3166-1.

Domenii
Călărași (dezambiguizare)

Cuvântul Călărași (< căláre < ) se poate referi la:

România
 Călărași, reședința județului cu același nume
 Călărași, Botoșani, reședința comunei cu același nume
 Călărași, colocvial: Hărăstaș, alternativ: Hărastăș ( (<  "stejar"), ), reședința comunei cu același nume
 Călărași, Dolj, reședința comunei cu același nume
 Județul Călărași

Republica Moldova
 Călărași, Moldova 
 Raionul Călărași (Moldova)

trupe militare
 Călărași (cavalerie ușoară)

Vezi și 
 "călăráș" (dexonline.ro)
 Călărașu
 Ștefan Călărășanu

Toponime românești
Bydgoszcz

Bydgoszcz (← poloneză, poloneză veche Bydgozyca, , ) este un municipiu în Polonia, capitala voievodatului Cujavie-Pomerania. Are o populație de 366 074 locuitori (area urbană: 460 800) și suprafață de 174,57 km².

Orașul Bydgoszcz se dezvoltă mai proeminent în secolul al XIX-lea, datorită revoluției industriale, garnizoanei considerabile și Canalului Bydgoszcz (în poloneză Kanał Bydgoski), care s-a deschis în 1774, oferind o verigă lipsă între traseele de apă din Europa de Est și Europa de Vest. Chiar și acum pentru a naviga din Belarus în Franța singura cale ar fi prin Bydgoszcz. 
 
În Bydgoszcz există tramvai pe apă care leagă, în mod convenabil, un centru comercial din est cu o arenă de sport în vest prin orașul vechi din luna mai pînă în octombrie. Arhitectura contemporană excelentă se observă pe malul rîului Brda unde se află sediul Băncii BRE, finalizată în 1998, și pe o insulă verde (în poloneză Wyspa Młyńska), unde se situează un parc care este precum o oază în timpul cald al anului. Din vecinătate, ai parte de o vedere deosebită spre canal, astfel Bydgoszcz ajunge să fie numit Venetia Nordului.

Filharmonica ”Pomorska” 
Orașul este vestit prin sălile sale muzicale. Chiar dacă a fost construit în urmă cu vreo șaizeci de ani Filarmonica ”Pomorska” (în poloneză Filharmonia Pomorska im. Ignacego Jana Paderewskiego) este, în continuare, considerată a avea cea mai bună acustică din țară. Recent Bydgoszcz a finalizat o Sală de Operă începută în 1974. O carcasă din beton a clădirii neterminate se ivi deasupra orașului de zeci de ani, ca un testament pentru ineficiența statului comunist și iluziei de grandoare ale aparatului local. Deschisă în 2006,  Opera Nova, cu 860 de locuri este o sursă de mândrie civică. De asemenea, servește drept centru de convenții și în luna decembrie a anului 2010 a devenit sediu al Festivalului Internațional de Cinematografie - Camerimage. Acesta e cu adevărat o onoare bine meritată pentru unul dintre orașele atît de puțin cunocute din Polonia.

Galerie de imagini

Orașe înfrățite

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Polonia
 Pan Twardowski

Legături externe 
 Pagina oficială 

Capitalele voievodatelor Poloniei
Municipiile voievodatului Cuiavia și Pomerania
Bydgoszcz
Sauca, Ocnița

Sauca este un sat din raionul Ocnița, Republica Moldova.

Este situat la 21 km de centrul raional Ocnița și la 10 km de orașul Otaci. Are 1.750 locuitori.

La Sauca s-a născut poetul Petru Zadnipru, aici aflîndu-se un muzeu memorial al acestuia, precum și .

Demografie

Structura etnică
Structura etnică a satului conform recensământului populației din 2004:

Note

Legături externe

Localități din raionul Ocnița
Raionul Basarabeasca

Raionul Basarabeasca este un raion în partea sudică a Republicii Moldova. Capitala sa este Basarabeasca.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 236 (8.2 la 1000 locuitori) - cea mai scăzută rată din Republica Moldova
 Mortalitatea: 340 (11.8 la 1000 locuitori)
 Spor natural: -104

Structura etnică

Aceste date sunt cele ale nomenclaturii etnice din Republica Moldova, conformă Constituției republicane care potrivit definiției sovietice, deosebește Moldovenii din fosta URSS de cei din România (Moldova românească) și de ceilalți români ; persoanele care totuși se declară români în Republica Moldova (cum au putut s-o facă la recesământul din 5-12 octombrie 2004) sunt de fapt tot cetățeni ai Republicii, deoarece Românii de cetățenie română rezidând în Republică, nu sunt numărați în recensământ.

Conform datelor recensământului din 2014, populația raionului este de  locuitori ..

Diviziuni administrative 

Raionul Basarabeasca are 10 localități: 1 oraș, 6 comune și 3 sate.

Administrație și politică 
Președintele raionului Basarabeasca este Piotr Pușcari (PSRM), ales în octombrie 2015 (coaliția PLDM-PSRM-PCRM).

Componența Consiliului Raional Basarabeasca (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Note

Legături externe 
 Pagina oficială a Raionului Basarabeasca 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Cahul

Raionul Cahul este un raion în sudul Republicii Moldova, situat la frontieră cu România (județul Galați) și Ucraina (regiunea Odesa). Centrul administrativ este orașul Cahul. 

Conform recensământului din 2014, majoritatea populației (71,3 %) sunt moldoveni, români (11,6%), ucraineni (4,9%), ruși (4,6%), bulgari (4,1%) sau găgăuzi (2,7%), și alții. De asemenea, în raionul Cahul se află și extremitatea sudică a Republicii Moldova (comuna Giurgiulești).

Geografie 
Raionul Cahul este situat în partea sud-vestică a Republicii Moldova, la o distanță de 168 km față de capitala Chișinău, la 45° 50’ grade latitudine nordică și 28° 11’ grade longitudine estică. Raionul este așezat pe câmpia Prutului Inferior, la o altitudine de 119 m deasupra nivelului mării.. Este învecinat la vest cu România (pe linia râului Prut), la sud cu Ucraina, la nord cu Raionul Cantemir, la nord-est cu Găgăuzia iar la est cu Raionul Taraclia.

Relieful coboară în trepte de la nord spre sud și cuprinde, la nord, Colinelor Tigheciului, în centru Câmpia Cahulului iar la est depresiunile râurilor Cahul, Salcia și Ialpug. Clima este caracteristică zonei climaterice sud, regiunea fiind considerată cea mai aridă și caldă din țară, temperaturile fiind cu 2-3 grade mai ridicate față de celelalte regiuni. Cantitatea de precipitații este uniformă, deseori survenind secete.

Demografie

Statistici vitale 
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1,420 (11.4 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1,258 (10.1 la 1000 locuitori)
 Spor natural: +162

Structura etnică

Dinamică 
La recensământul de la data de 1 ianuarie 2008 populația stabilă a raionului era de 123808 locuitori dintre care 31,5 % (39004 loc.) reprezintă populația urbană iar 68,5 % (84804 loc.) populația rurală, densitatea fiind de 80,6 loc/km2. În ceea ce privește împărțirea populației pe sexe, 59636 (48,2%) din totalul locuitorilor o reprezintă bărbații iar restul de 64172 (51,8%) femeile.

Administrație și politică 
Președintele raionului Cahul este Ion Groza (PLDM), ales în 10 iulie 2015 (coaliția PLDM-PDM-PL).

Componența Consiliului Raional Cahul (35 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative  

Raionul Cahul are 56 localități: 1 oraș, 37 comune și 18 sate.

Personalități 
Raionul Cahul a dat culturii mai multe personalități care au contribuit la promovarea valorilor naționale din Moldova. Dintre acestea se pot număra: Nicolae Botgros, cunoscut dirijor din Republica Moldova, Nicolae Sulac, cântăreț de muzică populară din Republica Moldova, Gheorghe Vodă poet, scenarist și regizor de filme, Alexandru Grecu, regizor, actor, director al teatrului Național Satiricus I.L. Caragiale, președinte al Uniunii Teatrale din Moldova, Nicolae Leahu, critic literar, profesor și scriitor, Boris Zahoder, poetul și autorul poveștilor pentru copii .....

Atracții turistice 
 Stațiunea balneoclimaterică „Nufărul Alb”

Galerie

Legături externe 
 Consiliul raional Cahul

Note 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Cantemir

Raionul Cantemir este un raion în Republica Moldova. Capitala raionului este orașul Cantemir.

Geografie 
Raionul este situat în sud-vestul țării, la graniță cu România, de-a lungul râului Prut. Se învecinează cu raionul Leova la nord, Unitatea Teritorială Autonomă Găgăuzia la est și Cahul la sud. Se află la 120 de km distanță față de capitala Chișinău. Raionul are în componență 51 de localități (orașul Cantemir și 50 de sate), structura teritorial-administrativă fiind formată din 27 de comune.

Istoric 
Raionul Cantemir a fost înființat în 2003. Până în februarie 2003, zona era parte comuna din fostul județ Cahul, și raioanele de astăzi Cahul și Taraclia.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 746 (12.0 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 657 (10.5 la 1000 locuitori)
 Spor natural: +89

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Cantemir este Andrei Ciobanu (PDM), ales în 23 iulie 2015.

Componența Consiliului Raional Cantemir (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Cantemir are 51 localități: 1 oraș, 26 comune și 24 sate.

Note

Legături externe 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Cimișlia

Raionul Cimișlia este un raion în sudul Republicii Moldova. Capitala sa este orașul Cimișlia.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 560 (9,2 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 650 (10,7 la 1000 locuitori)
 Spor natural: -90

Structura etnică

Administrație și politică 

Președintele raionului Cimișlia este Mihai Olărescu (PPEM), ales în 21 iulie 2015 (guvernarea PPEM-PDM).

Componența Consiliului Raional Cimișlia (33 de consilieri) ales în 14 iunie 2015 este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Cimișlia are 39 localități: 1 oraș, 22 comune și 16 sate.

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Dondușeni

Raionul Dondușeni este un raion din nordul Republicii Moldova cu reședința la Dondușeni.

Istorie 
 unde se stabilesc pe o periodă îndelungată. Puțin este cunoscut câți dintre maghiari au rămas în această regiune,  De asemenea, la recensământul din 1930, în raionul Dondușeni mai rămăsese un maghiar declarat în Tîrnova, restul maghiarilor pierzându-și cel mai probabil identitatea etnică și uitându-și limba maternă. Se poate spune cu siguranță că numărul celor ce erau de origine maghiară era destul de mic.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 440 (10.0 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 732 (16.6 la 1000 locuitori) - cea mai înaltă rată din Republica Moldova
 Spor natural: -292

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Dondușeni este Victor Chiriac (PDM), ales în 8 iulie 2015.

Componența Consiliului Raional Dondușeni (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Dondușeni are 30 localități: 1 oraș, 21 comune și 8 sate.

Atracții turistice 
Pe teritoriul raionului, în satul Țaul se află cel mai mare parc dendrologic de pe teritoril Republicii Moldova, cu o bogată colecție de arbori și arbuști. Pe teritoriul parcului se află cîteva edificii, care datează cu începutul secolului XX. La marginea parcului din Țaul, în partea sa de est se află Colegiul Agricol din Țaul, cu o istorie care începe din 1963. Este una din cele mai vechi colegii din republică, și singurul din nordul Moldovei, care pregătește agronomi, Marketolog și alți specialiști pentru economia națională. Peisajele pitorești din parcul Țaul precum și cele din împrejurimi fac ca cei care vizitează localitatea să aibă amintiri frumoase despre satul Țaul. La Țaul este frumos oricînd:fie vara, iarna, toamna sau primăvara.

Personalități 
Academicienii Boris Melnic și Ion Dediu,fizicianul Constantin Gudima, pictorul Igor Vieru, scriitorii Ion Druță, Petru Zadnipru, Vladimir Rusu, cântărețul Teodor Negară, Nicolae Roibu, Igor Rusu (Scăieni) și Vasile Căpățină, scriitoarea Eliza Botezatu, actorii Vitalie Rusu, Ion-Gheorghe Șvitchi, Elena Strambeanu, medicii Aurel Dănilă, Petru Belous, ex-ministrul Valeriu Chițan, deputatul parlamentar Adriana Chiriac, economistul Ion Prisăcaru (s. Baraboi), economistul Vlad Ciumac, jurnalistul Arcadie Gherasim, poetul si traducătorul israelian  K.A.Bertini și fiul său, compozitorul și dirijorul israelian Gary Bertini sunt originari de pe meleagurile raionului Dondușeni.

Legături externe

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Florești

Raionul Florești este un raion din nord-estul Republicii Moldova. Reședința de raion se află în orașul Florești (12 mii de locuitori). Alte orașe din raion sunt Ghindești, cu o populație de 1.649 de locuitori, și Mărculești, cu o populație de 1.396 de locuitori.

Istorie 
În perioada interbelică teritoriul Raionului Florești făcea parte din județul interbelic Soroca, unitate administrativă în Regatul României cu reședința în orașul Soroca. Începând din 1944 și până la 1991 a făcut parte din Moldova sovietică.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 940 (10.6 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1188 (13.4 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -248

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Florești este Ștefan Paniș (PDM), ales în 10 iulie 2015 (coaliția PDM-PCRM-PL-PPEM).

Componența Consiliului Raional Florești (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Florești are 74 localități: 3 orașe, 37 comune și 34 sate.

Personalități 
Pe meleagurile raionului Florești s-au născut și au copilărit următoarele personalități de talie națională și internațională: ex-președinții Republicii Moldova Mircea Snegur și Petru Lucinschi; ex-ministrul Arcadie Capcelea; primul decan al facultății de fizică a Universității de Stat din Chișinău Anatol Sîrghi; savantul imunolog Andrei Olinescu; laureatul premiului european pentru știință "Scientia Europaea" Sergiu Palii; regizorul de teatru Andrei Băleanu; scriitorii Constantin Stere, Ariel Koprov și Nicolae Vieru; redactorul-șef al revistei "Femeia Moldovei" Maria Bulat-Saharneanu; publicistul Vlad Pohilă; folclorista Tatiana Gălușcă; jurnalist și prezentator de televiziune Adrian Prodan.

Legături externe
Consiliul raional Florești

Referințe 

 
! Florești
Raioane din Republica Moldova
Raionul Glodeni

Raionul Glodeni este un raion în partea central-vestică a Republicii Moldova. Centrul lui administrativ este orașul Glodeni.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 637 (10.5 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 823 (13.6 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -186

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Glodeni este Ion Lencă (PDM), ales în 10 iulie 2015 (coaliția PDM-PLDM-PL).

Componența Consiliului Raional Glodeni (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Glodeni are 35 localități: 1 oraș, 18 comune și 16 sate.

Codurile poștale 
 Balatina 	MD-4911,
 Bisericani	MD-4912,
 Brinzeni	MD-4915,
 Butesti	MD-4913,
 Cajba 	MD-4914,
 Camenca 	MD-4915,
 Camencuta	MD-4920,
 Ciuciulea 	MD-4916,
 Clococenii Vechi	MD-4911,
 Cobani 	MD-4918,
 Cot	        MD-4912,
 Cuhnesti 	MD-4919,
 Danu 	        MD-4920,
 Dușmani 	MD-4921,
 Fundurii Noi 	MD-4922,
 Fundurii Vechi 	MD-4923,
 Glodeni (or.)	MD-4901,
 Hijdieni 	MD-4924,
 Iabloana 	MD-4925,
 Limbenii Noi 	MD-4926,
 Limbenii Vechi 	MD-4927,
 Lipovat	MD-4911,
 Moara Domneasca	MD-4933,
 Molesti	MD-4913,
 Movileni 	MD-4919,
 Nicolaevca	MD-4928,
 Petrunea 	MD-4929,
 Serghieni	MD-4912,
 Soroca	MD-4901,
 Stircea	MD-4901,
 Sturzovca 	MD-4931,
 Tomestii Noi	MD-4934,
 Tomestii Vechi	MD-4912,
 Ustia 	MD-4932,
 Viisoara 	MD-4933.

Atracții turistice 

În Raionul Glodeni, satul Moara Domnească se află rezervația științifică Pădurea Domnească unde au fost aduși câțiva zimbri care au fost dăruiți de Polonia în 2006.

Personalități  
Câmpia Glodenilor se mândrește cu vrednicii feciori și fecioare care au dus faima ținutului natal departe de hotarele lui. Printre aceste personalități de vaza se numără:

 Criticul literar, doctor în filosofie și scriitorul Vasile Coroban (Camenca) a cărui nume îl poarta Biblioteca publică din Glodeni;
 Scriitorii Alexandru Tambur și Vitalie Filip;
 Doctorul Abilitat în chimie Dumitru Batir;
 Doctorul abilitat în medicină Aurel Saulea (Cobani);
 Doctorul în drept Mihai Corj (Movileni);
 Traumatologul Vitalie Betișor din Cuhnesti;
Traumatologul Popa Mihai din Balatina;
 Doctorul în pedagogie Victor Buzatu;
 Vestitele interprete de muzică populară Valentina Cojocaru (Ciuciulea) și Larisa Ungureanu (Iabloana);
 Dirijorul Corului Academic pentru copii "Lia-Ciocirlia" Eugen Mamot (Clococenii Vechi);
 Publicistul si juristul Gheorghe Gore
 Istoricul Alexandru Gonta (Glodeni);
 Vestitul interpret de muzică populară, compozitorul Mihai Matieșu.
 Ambasadorul Republicii Moldova în Lituania Igor Klipii (Fundurii Vechi)
 Cintareata de opera (soprana)Valentina Naforniță (Cuhnesti)
 Alex Calancea Band (producer, bass-chitarist)- Cuhnești

Referințe

Legături externe 
 www.glodeni.md - Situl oficial al Consiliul Raional Glodeni
 WWW.GLODENI.COM 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Hîncești

Raionul Hîncești este un raion din partea centrală a Republicii Moldova în zona Codrilor. Centrul rezidențial este municipiul Hîncești, situat la o distanță de 35 km de capitală și 120 km de municipiul Iași, România.

La vest, raionul este mărginit de România, la nord - de raioanele Nisporeni și Strășeni, la est - Ialoveni, la sud - Cimișlia. Raionul Hîncești este traversat de importante căi de acces spre România și Ucraina ( autostrăzi naționale și internaționale ).

Teritoriul raionului alcătuiește 1483,4 km2, ceea ce constitue 4,6  % din suprafața Republicii Moldova.

Raionul Hîncești are în total 63 de localități, inclusiv 1 municipiu - Hîncești și 62 de sate. În structura teritorial - administrativă intră 39 de primării.

Istorie
Raionul a fost înființat la 11 noiembrie 1940, cu denumirea de „raionul Cotovschi” () și cu centrul raional în orășelul Cotovscoe (actualmente orașul Hîncești).

La 9 ianuarie 1956, în legătură cu desființarea raionului Chișinău, o parte din teritoriul acestuia a intrat în componența raionului Cotovsc.

La 25 decembrie 1962, în legătură cu desființarea raionului Cărpineni, o parte din teritoriul acestuia a intrat în componența raionului Cotovschi.

La 25 martie 1977 o parte din teritoriul raionului a fost transferată în nou-creatul raion Kutuzov.

În 1991 orașul a recăpătat denumirea istorică de Hîncești, iar raionul Cotovschi a devenit raionul Hîncești.

Între anii 1999 și 2003 raionul Hîncești intra în componența județului Lăpușna.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1315 (10.9 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1363 (11.3 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -48
Populația raionului Hîncești constitue 118 922 mii de persoane, clasânduse pe locul al treilea în Republică.

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Hîncești este  Iurie LEVINSCHI (PDM), ales în 19 noiembrie 2019.

Componența Consiliului Raional Hîncești (35 de consilieri), care activează în 4 comisii de specialitate.

 Comisia pentru buget și finanțe.
 Comisia agricultură, comerț și ecologie.
 Comisia sănătate și protecție socială.
 Comisia învățămînt, cultură și sport.

Diviziuni administrative

Galerie de imagini

Referințe

Note

Legături externe
Consiliul raional Hîncești

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Orhei

Raionul Orhei este un raion din partea centrală a Republicii Moldova. Centrul administrativ al raionului este orașul Orhei.

În raionul Orhei se află mai multe obiective turistice importante ale Republicii Moldova: complexul muzeal-arheologic Orheiul Vechi (com. Trebujeni), mănăstirea Curchi (com. Vatici), conacul Balioz cu parcul peizajer din Ivancea ș.a.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1488 (11.8 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1442 (11.5 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: +46

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Orhei este Tudor Golub (PDM), ales în 2 iulie 2015 (coaliția PDM-PL-PPEM).

Componența Consiliului Raional Orhei (35 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Orhei are 75 localități: 1 oraș, 37 comune și 37 sate.

Legături externe 
 Radio Orhei, știrile din orașul și raionul Orhei,  radioorhei.info

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Rezina

Raionul Rezina este un raion în nord-estul Republicii Moldova. Centrul său este orașul Rezina.

Demografie

Statistici vitale 
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 555 (10.7 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 616 (11.9 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -61

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Rezina este Eleonora Graur (PDM), aleasă în 7 iulie 2015 (coaliția PDM-PCRM).

Componența Consiliului Raional Rezina (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Rezina are 41 localități: 1 oraș, 24 comune și 16 sate.

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Rîșcani

Raionul Rîșcani este un raion în nordul Republicii Moldova. Centrul raional este orașul Rîșcani.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 642 (9.3 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 997 (14.5 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -355

Structura etnică

Aceste date sunt cele ale nomenclaturii etnice din Republica Moldova, conformă Constituției republicane care potrivit definiției sovietice, deosebește Moldovenii din fosta URSS de cei din România (Moldova românească) și de ceilalți români ; persoanele care totuși se declară români în Republica Moldova (cum au putut s-o facă la recesământul din 5-12 octombrie 2004) sunt de fapt tot cetățeni ai Republicii, deoarece Românii de cetățenie română rezidând în Republică, nu sunt numărați în recensământ.

Administrație și politică 

Președintele raionului Rîșcani este Iurie Urzică (PDM), ales în 24 august 2015 (coaliția PDM-PCRM-PSRM-PL).

Componența Consiliului Raional Rîșcani (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Rîșcani are 55 localități: 2 orașe, 26 comune și 27 sate.

Vezi și 
 Consiliul Raional Rîșcani
 Listă de localități în Republica Moldova
 Listă de localități în Transnistria
 Rîșcani Știri

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Sîngerei

Raionul Sîngerei este un raion din Republica Moldova, cu reședința la Sîngerei.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1136 (12.2 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 972 (10.4 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: +164

Structura etnică

Religie
Majoritatea populației raionului Sîngerei s-au declarat ortodocși - 79 134 persoane, dar se întâlnesc și reprezentanți ai altor culte: baptiști - 2 989; adventiști de ziua a șaptea - 1 112; penticostali - 680; ortodocși de rit vechi 1 168; evangheliști - 458; romano-catolici - 237; presbiterieni - 79; alte religii - 406; atei - 12 persoane.

Administrație și politică 
Președintele raionului Sîngerei este Vasile Marandiuc (PDM), ales în 6 iulie 2015 (coaliția PDM-PCRM-PSRM).

Componența Consiliului Raional Sîngerei (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Sîngerei are 70 localități: 2 orașe, 24 comune și 44 sate.

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Soroca

Raionul Soroca este un raion din nordul Republicii Moldova, cu reședința la Soroca.

Istorie 
În perioada interbelica teritoriul Raionului Soroca facea parte din Județul Soroca (interbelic), unitate administrativă în Regatul României cu reședința în orașul Soroca.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 936 (9.4 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1275 (12.8 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -339

Structura etnică
Structura etnică a orașului conform recensământului populației din 2014.

Administrație și politică 
Președintele raionului Soroca este Veaceslav Rusnac (PSRM), ales în 21 noiembrie 2019.

Componența Consiliului Raional Soroca (33 de consilieri), ales în 20 octombrie 2019, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Soroca are 68 localități: 1 municipiu, 34 comune și 33 sate.

Atracții turistice 

 Cetatea Soroca din secolul XV, întemeiată de Ștefan cel Mare, în fața vadului peste Nistru, pe locul unei vechi fortărețe genoveze, Alciona.

Personalități 
 Nicolae Bulat
 Vsevolod Rotaru

Vezi și 
 Județul Soroca (interbelic)
 Județul Soroca

Referințe

Bibliografie 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Strășeni

Raionul Strășeni este un raion din centrul Republicii Moldova, la 23 km depărtare de Chișinău, capitala R. Moldova. Suprafața totală este de 760 km².

Geografie

Climă
Temperatura medie vara atinge +30 °C și iarna -6 °C.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1.114 (12,1 la 1.000 locuitori)
 Mortalitatea: 938 (10,2 la 1.000 locuitori)
 Spor natural: +176

Structura etnică

Dinamică 
Populația întregului raion este de 88.717 locuitori, dintre care 19.631 locuiesc în orașe, iar 69.086 la sate. În raion se numără 16.616 copii (0–14 ani), 60.560 adulți (15–57/61 ani) și 11.541 pensionari (peste 57/61 ani).

Diviziuni administrative 

Raionul Strășeni are 39 localități: 2 orașe, 25 comune și 12 sate.

Administrație și politică 
Președintele raionului Strășeni este Viorel Jardan([[Consilier independent, ales inițial pe lista Partidului Democrat din Moldova]), ales la 31 decembrie 2021.<ref name="alegeri2019">{{citat web | first = Irina | last = Miron-Tibuleac | url = https://tv8.md/2022/02/01/verisorul-unui-deputat-de-la-pp-sor-ales-presedinte-al-raionului-straseni-este-o-provocare-si-o-responsabilitate-imensa/189943

https://www.zdg.md/stiri/stiri-sociale/fostul-presedinte-al-adr-centru-viorel-jardan-numit-in-functia-de-presedinte-al-raionului-straseni/

Componența Consiliului Raional Strășeni (33 de consilieri) ales la 20 octombrie 2019 este următoarea:

Originea numelui 

Strășeni este un toponim de origine polisemantică, putând proveni fie din deformarea cuvîntului „străjeni”, fie de la cuvîntul „strașnic”. Ecoul evenimentelor din trecut se regăsește și în denumirea unui cătun de codru: haiducii, acești păunași ai Codrilor, băgau groaza în boierii care circulau pe drumurile spre Chișinău (sec. al XIX-lea), deci locurile erau strașnice, dar tocmai din această cauză, trebuiau să fie străjuite.

O alta origine posibilă a toponimului ar fi cea legată de ocupațiile tradiționale ale băștinașilor: în părțile strășenilor erau meșteri lemnari, specializați ca strășinari.

Cultură 
În raionul Strășeni activează 35 de biblioteci publice. Bibliotecile publice din raion servesc 22700 utilizatori.

Galerie de imagini

Referințe

Legături externe 

 InfoStrășeni.com — Primul site de știri din raionul Strășeni 
  Gimnaziu Internat Strășeni 

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Șoldănești

Raionul Șoldănești este un raion din Republica Moldova cu reședința la Șoldănești.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 473 (11.1 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 632 (14.9 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -159

Structura etnică

Administrație și politică 

Președintele raionului Șoldănești  este Svetlana Rotundu (PDM), aleasă în 6 iulie 2015 (coaliția minoritară PDM-PCRM).

Componența Consiliului Raional Șoldănești (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Șoldănești are 33 localități: 1 oraș, 22 comune și 10 sate.

Referințe

Legături externe 
 Consiliul Raional Șoldănești

 
Raioane din Republica Moldova
Raionul Ștefan Vodă

Raionul Ștefan Vodă este un raion din extremitatea sud-estică a Republicii Moldova. Centrul administrativ al raionului este orașul Ștefan Vodă.

Istoria teritoriului 
Teritoriul acestui raion cuprinde localitățile denumite tradițional „Satele hănești”, deoarece începînd cu anul 1538 nu au mai aparținut principatului Moldovei, ci Raialei Tighinei cârmuită de hanii tătari crimeeni în numele Imperiului otoman. În anul 1812 devin posesiuni ale Împărăției rusești pînă în 1917.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 817 (11.5 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 845 (11.9 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -28

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Ștefan-Vodă este dl Vasile Maxim (PSRM), ales în 26 noiembrie 2019 (coaliția PSRM-PDM).

Componența Consiliului Raional Ștefan-Vodă (33 de consilieri), ales în 20 octombrie 2019 este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Ștefan Vodă are 26 localități structurat în 23 unități administrativ-teritoriale de nivelul întâi, inclusiv 1 oraș - Ștefan Vodă, 3 comune - Alava (include satele Alava și Lazo), Purcari (include satele Purcari și Viișoara), Răscăieți (include satele Răscăieți și Răscăieții Noi), precum și 19 sate (Antonești, Brezoaia, Carahasani, Căplani, Cioburciu, Copceac, Crocmaz, Ermoclia, Feștelița, Marianca de Jos, Olănești, Palanca, Popeasca, Semionovca, Slobozia, Ștefănești, Talmaza, Tudora, Volintiri).

Legături externe 
 Biroul Național de Statistică al Republicii Moldova 
 Enciclopedia Sovietică Moldovenească

Referințe 

 
Ștefan Vodă
Raionul Telenești

Raionul Telenești este un raion din partea centrală a Republica Moldova. Centrul raional este orașul Telenești.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 821 (11.2 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 799 (10.9 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: +22

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Telenești este Mariana Ombun .

Diviziuni administrative 

Raionul Telenești are 54 localități: 1 oraș, 30 comune și 23 sate.

Cultură

Biblioteci 
În raionul Telenești există o rețea extinsă de biblioteci publice teritoriale. În prezent, această rețea cuprinde un număr de 47 de biblioteci, care acoperă cele 54 de localități ale raionului și oferă acces la informație și cultură comunităților locale.

Potrivit datelor statistice, bibliotecile publice teritoriale din raionul Telenești dispun de o colecție impresionantă de peste 386.232 unități materiale, oferind astfel cititorilor o gamă largă de opțiuni în ceea ce privește lectura și documentarea.

Aceste biblioteci sunt un element important al vieții culturale și educative a comunităților locale, oferind o gamă largă de servicii și programe care să satisfacă nevoile de informare, dezvoltare personală și recreere ale cititorilor. Cu un număr de 18.861 de cititori activi, bibliotecile publice teritoriale din raionul Telenești reprezintă un important hub cultural și un pilon al educației non-formale în această regiune.

Bibliografie 
 Zamfir Arbore, Dicționarul geografic al Basarabiei, B., 1904 [Reeditate Ch., Museum, 2001]
 Enciclopedia Sovietica Moldoveneasca, Chisinau
 Alex Găină. Deputatul Sfatului Țării Andrei Găină. Țara. 29 octombrie 1996; Literatura și Arta, 10 aprilie 1997; A venit timpul nostru. 24 noiembrie 1999.
 Tudor Țopa: Chițcani. Falnică braniște pe Răut. Chișinău, 1997.64 pp. 
 Valentin Golub, Tudor Golub : Comuna Căzănești. Monografia satelor Căzănești și Vadul- Leca. * Ed. Labirint., Chișinău-Orhei, 2002, 216 pp. 
 Tudor Țopa: Crescuți pe acceași vatră. Tabloul social-istoric al satului Chițcani pe Răut. * * Chișinău, Ed. Vast-M, 2003, 144 pp. 
 Boris Druță. Madona din Ineasca. Ed. Pontos, Chișinău, 2004, 195 pp.
 Localitățile Moldovei: itinerar documentar - publicistic ilustrat. Agenția națională de presă Moldpres, vol. 1-15 (7), 1995-...(2006)

Referințe

Legături externe
 Site-ul oficial al raionului Telenești
 Raionul Telenești @ alegeri.md

 
Telenești
Raionul Ungheni

Raionul Ungheni este un raion în partea centrală a Republicii Moldova. Capitala sa este orașul Ungheni.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 1,499 (12.8 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1,254 (10.7 la 1000 locuitori)
 Spor natural: +245

Structura etnică

Geografie

Relieful 
Relieful raionului Ungheni se caracterizează prin zone de dealuri joase, văi largi, lunca cursului mijlociu a râului Prut, ce fac parte din podișul Moldovei Centrale.

Clima 
Clima este temperată continentală ca și în întreaga republică. Iarna este blândă și scurtă, vara este călduroasă și lungă. Temperatura medie anuală a aerului este pozitivă și oscilează între + 8ºC – 9ºC. Cantitatea medie anuală de precipitații oscilează între 380-350 mm.

Sol 
Principalele tipuri de sol sunt: ciornoziomul, soluri de tipuri cenușii, de pădure și calcaros. Predomină solurile de ciornoziom – 75-80 %. Bonitatea medie a terenurilor agricole după structura solului e de 61 puncte.

Rezervele de humus în stratul de sol au o grosime de peste 1 metru.

Rețeaua Hidrologică constituie 2706 hectare și este reprezentată, în primul rând de râul Prut, care străbate raionul pe o lungime de 80,3 km, de 9 afluenți și 132 de iazuri. Pentru localitățile rurale apele subterane sunt principala sursă de apă potabilă de uz gospodăresc. Acestea ies la suprafață prin 6170 de fântâni (70 arteziene) și 67 de izvoare. Majoritatea sunt îngrijite și amenajate.

Zăcăminte 
Pe teritoriul raionului sunt zăcăminte de materiale pentru construcție: argilele, nisipurile, depunerile de pietriș și prundiș, care se exploatează prin cariere deschise.

Rezervația Naturală Plaiul Fagului 
Pentru a conserva și proteja natura și diferitele specii de plante și animale aflate pe cale de dispariție, a fost concepută rezervația din codrii satului Rădenii Vechi. Aceasta impresionează prin abundența și frumusețea peisajelor, a poienelor fascinante și a lacurilor. Întregul areal este un adevărat muzeu sub cerul liber. Aici se întâlnesc peste 77 specii de plante rare, iar fauna este reprezentată de 200 specii.

Administrație și politică 
Președintele raionului Ungheni este Ludmila Guzun (PDM), ales în 24 iulie 2015 (guvernarea PDM-PCRM-PL).

Componența Consiliului Raional Ungheni (35 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Ungheni are 74 localități: 2 orașe, 31 comune și 41 sate.

Cultură 
Rețeaua bibliotecilor publice din raionul Ungheni cuprinde 57 biblioteci, inclusiv o filială de carte română (parteneră a BJ „G. Barițiu”, Brașov, România).

Legături externe 
 Primăria municipiului Ungheni
Consiliul raional Ungheni 
Știri din regiunea Ungheni / News.Ungheni.org
Blogul lui Marin Bodrug / bodrug.eu
Ziarul Unghiul
Ziarul Expresul

Referințe

 
Ungheni
Cibernetică

Cibernetica este disciplina care studiază comunicațiile și controlul între diferitele subsisteme constituind un organism viu sau o mașină construită de om. Feedback-ul este principala sa componentă.

Istorie 
Cuvântul „cibernetică” a fost consacrat de Norbert Wiener în 1948 și are la origine termenul grec κυβερνήτης, kybernetes (cârmaci, cârmă). Același cuvânt fusese folosit inițial în franceză de către fizicianul André-Marie Ampère (cybernétique), cu sensul de conducere, și de Ștefan Odobleja în 1938 (psychologie consonantiste et cybernétique). 
 
Termenul s-a răspândit  în legătură cu sistemele digitale. Cibernetica se ocupă de modul în care un sistem (digital, mecanic, biologic) comunică, prelucrează informațiile, reacționează la acestea dar și de modul în care sistemele se modifică sau permit modificări pentru a-și optimiza acțiunile. Principala sa componentă este reacția prin bucla de control (engl. feedback).

Note

Legături externe 
  Cybernetics and Systems Theory

 
Teoria controlului
Aeroportul Madrid-Barajas

Aeroportul Adolfo Suárez Madrid-Barajas (cod IATA: MAD) este cel mai mare aeroport al Spaniei și este situat la 9 km de Madrid. Aeroportul și-a deschis porțile în 1928. Din 24 martie 2014 poartă numele lui Adolfo Suarez, primul prim-ministru al Spaniei democrate. În prezent are patru terminale și are o capacitate maximă de operare de o sută douăzeci de zboruri pe oră.

În februarie 2006 s-au inaugurat două clădiri, și anume T4 și T4 Satelite care au ca mijloc de transport intern metroul fără conducător. T4 este destinat exclusiv companiei Iberia dar și companiilor partenere.

Transport

Metro 
Linia roz de la Nuevos Ministerios, penultima statie pentru T1, T2, T3, ultima pentru T4. Tariful este de 3 euro + 3 euro taxa de aeroport (se cumpără ca un bilet separat la aeroport sau la orice stație de metro la alegerea tarifelor speciale)

Tren 
Linia C1. Stațiile principale sunt Príncipe Pío, Méndez Álvaro (stația de autobuz), Atocha (Gara Principală), Nuevos Ministerios, Chamartín, T4 Barajas. Prețul biletului este de 2,55 euro. Intervalul de circulație este de 30 de minute. Programul de circulație este de la 05:00 la 23:00, timpul de călătorie este de 25 de minute de la gara Atocha.

Autobuz. 
Autobuzul express L203 (în timpul zilei) și N27 (noaptea). O caracteristică distinctivă ale autobuzelor din Madrid este culoarea galbenă. Stația Atocha (funcționează numai în timpul zilei între 6:00 și 23:30), următarea stație -piața. Sibelis (funcționează non-stop) și strada O'Donell, stațiile -terminus T1, T2, T3 și T4. Timpul de călătorie este de aproximativ 40 de minute, în funcție de trafic. Intervalul de circulație: ziua - 15 minute, noaptea - 30 de minute. Prețul este de 5 euro.

Companii aeriene 
Unele companii aeriene repartizate după terminale.

 Terminalul 1: Aeroflot, Air Europa, Air Moldova, Aeromneas Argentinas, Aeroméxico, Easy Jet, Ryanair, United Airlines.
 Terminalul 2: Air Europa, Air France, AirBaltic, Alitalia, Brussels Airlines, KLM Royal Dutch Airlines, Lufthansa, Swiss International Airlines.
 Terminalul 3: Închis pentru înregistrare. Anterior a servit ca bază a companiei Iberia.
 Terminalul 4: Iberia, Tarom, American Airlines, British Airways, Cehia Airlines, Emirates, S7 Airlines, Ucraina International Airlines, Vueling.

Note

Legături externe
 Madrid-Barajas airport - en.wikipedia.org
 Legături de pe aeroportul Madrid-Barajas  (prezentare grafică actuală)
 Sit web oficial

Madrid-Barajas
Madrid
Spanair

Spanair a fost o companie de aviație spaniolă fondată în 1986, membră a alianței Star Alliance. Compania a fost bazată în Palma de Mallorca și a operat zboruri spre mai multe destinații regionale, precum Madrid, Barcelona, Ibiza, Bilbao, Vigo, Asturias, Alicante, Valencia și Vitoria. În 2012 a dat faliment.

Statistici
Statisticile sunt valabile pentru februarie 2004:
49 de avioane
346 de zboruri în fiecare zi
2.610 de angajați
8.128.143 de pasageri transportați în 2001

Incidente și accidente

Pe 20 august 2008 la ora 14:45, o aeronavă Spanair McDonnell Douglas MD-82 înmatriculată EC-HFP efectuând zborul JK 5022 s-a prăbușit la decolarea de pe aeroportul Barajas din Madrid, după ce motorul stâng a explodat în timp ce avionul se afla la o înălțime mai mică de 100 de metri. Aeronava, cu un echipaj de 9 persoane, transporta 166 de pasageri spre Las Palmas de Gran Canaria. În accident și-au pierdut viața 153 de persoane și există 19 supraviețuitori, dintre care cinci copii.

Note

Legături externe 

www.spanair.com Sit web oficial

Star Alliance
Companii din Spania
Companii desființate
Alta Velocidad Española

AVE sau Alta Velocidad Española (care înseamnă Viteză Mare Spaniolă în  însemnând pasăre) este o rețea de trenuri de mare viteză în Spania. Trenurile mergând pe aceste linii pot ajunge la viteze de 300 km pe oră.

Rețeaua AVE a fost lansată pe 21 aprilie 1992, cu primele trenuri mergând între Madrid (Gara Atocha) și Sevilia, o distanță de 471 km.

Linii 

În prezent, rețeaua AVE este compusă din patru linii:
 AVE Larga Distancia Madrid-Sevilla (Madrid-Ciudad Real-Puertollano-Córdoba-Sevilia) (471 km) a fost lansată pe 21 aprilie 1992, fiind prima linie de mare viteză din Spania.
 AVE Large Distancia Madrid-Barcelona (Madrid-Guadalajara-Catalayud-Zaragoza-Lleida-Tarragona-Barcelona) a fost finalizată pe 20 februarie 2008, odată cu deschiderea porțiunii Tarragona - Barcelona. Primul segment de la Madrid până la Lleida fusese deschis pe 11 octombrie 2003, iar Lleida - Tarragona în 2006. Linia Madrid - Barcelona permite efectuarea călătoriei de 621 km în doar 2 ore și 38 de minute, la viteze de 300 km/h.
 AVE Lanzadera Madrid-Puertollano (Madrid-Ciudad Real-Puertollano)
 Talgo 200 Madrid-Málaga (Madrid-Ciudad Real-Puertollano-Córdoba-Málaga)

Trenuri de mare viteză
Transport în Spania
Tren

Un tren constă din unul sau mai multe vehicule pe șine conectate între ele, capabile să transporte marfă sau persoane pe o rută prestabilită. Calea pe care merg poate fi o șină convențională, dar poate fi vorba și de monoșină sau levitație magnetică. Propulsia este de obicei realizată de o locomotivă.

Tipuri de trenuri 

Trenurile sunt de mai multe feluri, fiecare conceput pentru un scop diferit. Ele sunt numite după locomotivă. Principalele feluri de trenuri sunt: trenuri cu aburi, trenuri diesel , trenuri electrice și Maglev. Trenurile mai pot fi și de marfă sau de pasageri.

Trenuri de pasageri 
Un tren de pasageri este un tren ce include una sau mai multe locomotive, și unul sau mai multe vagoane de pasageri (persoane). De obicei, trenurile de pasageri au un program fix în care sosesc și pleacă din gări.

Trenurile de pasageri au mai multe clase(I, II și III) și pot fi bi-nivel(etajate), pentru a transporta mai multi pasageri, sau, cele mai multe , cu un singur nivel.

Ele pot merge pe distanțe lungi(de cursă lungă) cât și pe distanțe mai scurte(de cursă scurtă). Trenurile de cursă lungă sunt dotate și cu vagoane restaurant și vagoane de dormit (vagoane-dormitor).

Trenuri de mare viteză 

Trenurile de mare viteză sunt trenurile ce se deplasează cu viteze mai mari de 200 km\h. Trenul japonez Shinkansen a intrat în funcțiune din 1964, fiind primul tren de mare viteză.

Alt tren de mare viteză este TGV-ul francez(Train à Grande Vitesse - tren de mare viteză) care, în 2007 a atins o viteză maximă de 574.8 km\h, adică, de două ori viteza de decolare a unui Boeing 727.

Maglev 

Pentru a realiza un tren ce să se deplaseze cu mai mult de 500 km\h inovatoarea tehnologie Maglev, a fost cercetată ani de zile. Trenurile Maglev din Shanghai (date în folosința în 2003), se deplasează cu o viteză de peste 430 km/h.

Trenuri regionale 
Trenurile regionale sunt trenurile ce fac legătura între orașe mai apropiate (mediul urban), sau între sate și comune apropiate (mediul rural).

Trenuri de marfă 

Trenurile de marfă sunt trenurile ce transportă diferite mărfuri, în vagoane speciale numite containere. În esență, orice tren ce nu transportă pasageri este un tren de marfă. Tipuri de vagoane folosite la trenurile de marfă:
 vagon pentru cereale: este folosit pentru transportarea cerealelor;
 vagon platformă: folosit pentru transportul containerelor;
 vagon cisternă: folosit pentru transportarea carburanților;
 vagon (special) pentru transportul laptelui;
 vagon gondolă (sau simplu, gondolă): folosit pentru transportul mărfurilor vrac;
 vagon frigorific;
 vagon pentru transport de animale; 
 alte tipuri de vagoane transport marfă.

Vezi și 

 TGV
 AGV
 AGC
 Locomotivă
 Cale ferată
 Căile Ferate Române 
 Gară
 Istoria locomotivei
 Nicolae Malaxa
 Trenuri de mare viteză
 Triaj

Referințe

Legături externe 
 Ce meniuri se serveau odinioară de Crăciun pe calea ferată. Istorii și rețete gastronomice feroviare, 20 decembrie 2013, Dorin Stănescu, Adevărul
Tren de mare viteză

Trenurile de mare viteză sunt trenuri care pot dezvolta viteze mai mari de 200 km/h. În mod normal, viteza lor este între 200 km/h și 300 km/h, recordul unui tren pe șine fiind al unui TGV: 574,8 km/h, dar trenurile experimentale japoneze cu levitație magnetică JR-Maglev au ajuns la 581 km/h.

Pe șine convenționale 

 Spania - Alta Velocidad Española, Velaro-E
 Franța - Train à Grande Vitesse - TGV
 Japonia - Shinkansen („Linia noului trunchi”)
 Coreea de Sud - Korea Train Express (sub licența franceză TGV)
 Germania - InterCity Express - ICE
 Europa - Thalys, Eurostar (variante de TGV)
 Italia - Pendolino, ETR 500
 Cehia, Finlanda - Pendolino
 Austria - Railjet
 Marea Britanie - HST
 SUA - Acela Express

Levitație magnetică 

 China - Transrapid Maglev
 Japonia - JR-Maglev MLX01

Note
Lérida

Lleida în ), (în ) este un oraș în vestul Cataloniei (Spania), cu o populație de 124.000 de locuitori. Este capitala provinciei Lleida 

Lleida este capul de linie pentru linia de est a trenurilor de viteză mare AVE.

Note

Orașe din Catalonia
Lleida