Zagreb

Zagreb je glavni grad Republike Hrvatske, i najveći grad u Hrvatskoj po broju stanovnika. Povijesno gledano, Zagreb je izrastao iz dva naselja na susjednim brdima, Gradeca i Kaptola, koji čine jezgru današnjeg Zagreba, njegovo povijesno središte.

Zagreb danas predstavlja upravno, gospodarsko, kulturno, prometno i znanstveno središte Hrvatske. Položajem i kulturom spada u gradove srednje Europe.

Grad Zagreb je posebna jedinstvena, teritorijalna, upravna i samoupravna jedinica koja ima položaj županije.

Zemljopis

Položaj 

Zagreb se nalazi u kontinentalnoj središnjoj Hrvatskoj, na južnim obroncima Medvednice te na obalama rijeke Save. Nalazi se na nadmorskoj visini od 122 metara (Zrinjevac). Povoljan zemljopisni smještaj na jugozapadnom kutu Panonske nizine, između alpske, dinarske, jadranske i panonske regije, uzrok je činjenici da se Zagreb nalazi na prometno čvorištu puteva između srednje i jugoistočne Europe te Jadranskog mora.

Klima 
Klima u Zagrebu je umjerena kontinentalna. Ljeta su vruća i suha s prosječnim temperaturama od 20 °C, dok su zime hladne s prosječnim temperaturama od 1 °C.

Povijest 

O nastanku imena grada govori poznata legenda, u kojoj stari drevni ban, umoran i žedan, naredi djevojci Mandi da donese vode s izvora. Ban reče: "Mando, dušo, zagrabi" !

Prvi pisani spomen Zagreba datira iz 1094. godine kada je na Kaptolu osnovana biskupija, što govori u prilog činjenici da je i ranije postojalo naselja. 
 1242. Zagreb (tada Gradec) Zlatnom bulom hrvatsko - ugarskog kralja Bele IV. postaje slobodni kraljevski grad.
 1557. Zagreb se u pisanim dokumentima prvi puta spominje kao glavni grad Hrvatske.
 1607. Isusovci osnivaju prvu gimnaziju i Akademiju. Ta se godina smatra godinom utemeljenja Zagrebačkog sveučilišta.
 1776. iz Varaždina je u Zagreb preseljeno sjedište Hrvatskog kraljevskog vijeća (Vlade).
 7. rujna 1850. Kaptol, Gradec i Vlaška Ves ujedinjeni u grad Zagreb.
 25. i 26.10. 1964. odigrava se vjerojatno najveća Poplava u Zagrebu
 25. lipnja 1991. Sabor Republike Hrvatske proglašava neovisnost i suverenost Republike Hrvatske čime Zagreb postaje glavni grad.

Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Grad Zagreb ima 790.017 stanovnika, i to 420.678 žena i 369.339 muškarca. Šire gradsko područje okuplja više od milijun stanovnika. Prosječna starost stanovnika je 39,7 godina. Prema narodnosti većinu stanovnika čine Hrvati (oko 92%), a od nacionalnih manjina najznačajnije skupine su: Srbi, Slovenci, Bošnjaci (bosanski muslimani) i Albanci. Prema vjeri većina Zagrepčana izjašnjava se katolicima (87%), a ostale najznačajnije vjerske zajednice su: pravoslavna zajednica, islamska zajednica (2%), Jehovini svjedoci, Evangelička crkva i Reformirana kršćanska (kalvinska) crkva kao povijesne protestantske konfesije, te Adventistička crkva, Baptistička crkva te židovska zajednica. Oko 4% izjašnjava se agnosticima, a 3,5% ateistima. Najveće gradske četvrti su: Sesvete (70.009 stanovnika), Trešnjevka - jug (66.674 stanovnika) i Gornja Dubrava (61.841 stanovnika). Po popisu stanovništva iz 1991. godine, naseljeno mjesto Zagreb imalo je 706 770 stanovnika, dok je Grad Zagreb imao 777 826 stanovnika.

Gradska uprava 

Grad Zagreb, kao glavni grad Republike Hrvatske, ima status jedinica lokalne samouprave (grad) koja ujedno ima i položaj jedinice područne (regionalne) samouprave, odnosno županije. Status Grada Zagreba reguliran je Zakonom o Gradu Zagrebu (NN 62/2001.).

Tijela Grada Zagreba jesu:
 Gradska skupština,
 Gradonačelnik

Gradska skupština je predstavničko tijelo građana Grada Zagreba koje donosi akte u okviru samoupravnog djelokruga Grada Zagreba te obavlja druge poslove u skladu sa zakonom i Statutom. Gradska skupština ima 42 zastupnika, a njen aktualni saziv izabran je na općim lokalnim izborima 2017. godine.

Gradske četvrti 

Na području Grada Zagreba 1999. osnovane su gradske četvrti i mjesni odbori kao oblici mjesne samouprave. U Gradu Zagrebu osnovano je 17 gradskih četvrti:

Četvrti se neformalno dijele na «kvartove», odnosno manje četvrti određene specifičnom izgradnjom, urbanizmom i stanovništvom koje ih naseljava. Dobrim za život općenito se smatra nekoliko četvrti. Prva je centar grada (Donji grad i Medveščak) zbog raznolikosti sadržaja i dobre urbane opremljenosti. Druga je podsljemenska zona, koja predstavlja svojevrsni rezidencijalni dio Zagreba (bivši tzv. ljetnikovački predjeli), u koje spadaju: Šalata, Tuškanac, Pantovčak, Horvatovac i dr. Na trećem su mjestu novija stambena naselja u četvrti Jarun, privlačna zbog blizine rekreacijskog područja, te druga naselja s pretežito novogradnjom (primjerice Špansko) , Gajevo , Gajnice ,  Gredice , Blato , Botinec , Bukovac , Cerje , Cvjetno naselje ,  Čučerje , Dedići , Dubec , Dugave , Podsused , Kozari Bok , Lanište , Malešnica , Markovo Polje ,  Markuševec , Miroševac , Miroševec , Sutinska Vrela , Trnsko , Kajzerica , Gračani , Ivanja Reka , Zrinjevac , Jakuševec (Jakuševac) , Jankomir , Kupinečki Kraljevec ,  Ljubljanica , Odranski Obrež , Podbrežje , Prečko , Pupinovo naselje , Rebro , Resnik , Retkovec, Rudeš , Sesvetski Kraljevec, Sloboština ,  Stenjevec ,  Travno , Utrina , Volovčica , Voltino, Vrbani , Vukomerec , Siget , Svetice i Sesvete.

Četvrti kao što su Trešnjevka, Trnje, Črnomerec, Peščenica - Žitnjak su većinom nekvalitetno izgrađene bivše radničke četvrti, koje proživljavaju snažnu urbanizaciju i još uvijek nemaju dobru urbanu opremljenost. Isti je slučaj s velikim naseljenim područjem na istočnom rubu grada, Dubravom, koja je zbog stanovništva s pretežno niskim imovinskim standardom, ilegalne trgovine i kriminala, na glasu kao najlošija gradska četvrt.

Novi Zagreb građen je u potpunosti u drugoj polovici 20. stoljeća kao velika skupina stambenih naselja na južnoj obali Save. Karakteriziraju ga široke avenije, zelene površine te neatraktivne zgrade građene u duhu socijalističkog funkcionalizma. Novi Zagreb ima vrlo dobar urbanitet, a lokacija Zagrebačkog velesajma, uređenje parka Bundek, otvaranje novog trgovačkog centra (Avenue Mall) koji je postao središtem okupljanja ljudi, te izgradnja novih stambenih zgrada, znači postupno poboljšanje urbanog života u ovom velikom gradskom području.

Gospodarstvo 

Najvažnije grane gospodarstva u Zagrebu su: proizvodnja električnih aparata, kemijska, farmaceutska i tekstilna industrija, te industrija hrane. Zagreb je međunarodno trgovinsko i poslovno središte, te prometno raskrižje između Srednje i Istočne Europe. Proračun grada Zagreba za 2008. godinu je iznosio 7,45 milijardi kuna.

Grad Zagreb ima najveći nominalni bruto domaći proizvod po glavi stanovnika u Hrvatskoj (19 132 $ u 2005. godini, hrvatski prosjek je 10 431 $). Godine 2004. bruto domaći proizvod u paritetu kupovne moći iznosio je 28 261 $ (19 067 €).

Od srpnja 2008. prosječna mjesečna neto plaća u Zagrebu je najviša u Hrvatskoj i iznosi 6228 kn, što je oko 1356 $ (hrvatski prosjek je 5234 kuna, odnosno 1140 $). U prva tri mjeseca 2009. godine prosječna stopa nezaposlenosti je porasla sa 6,2 na 6,8%, što znači da je bez posla bilo 28 000 Zagrepčana.

Zagrebu je sjedište 34% tvrtki u Hrvatskoj, i zapošljava 38,4% hrvatske radne snage, uključujući gotovo sve banke, uslužne tvrtke i javni prijevoz.
U Zagrebu su sjedišta najvažnijih gospodarskih subjekata u Hrvatskoj. Među njima se ističu su Franck, Kraš, Croatia Airlines, Croatia osiguranje d.d., Croatia Records , Badel 1862 , Cedevita , HT, INA, Konzum, Ledo, Pliva, RIZ, Tisak, Vipnet, Lesnina , Tepih Centar , itd. Tvrtke u Zagrebu činile su 52% ukupnog prometa i 60% ukupnog dohotka Hrvatske u 2006. godini, te 35% hrvatskog izvoza i 57% hrvatskog uvoza.

U Zagrebu je razvijen i turizam. Ponuda turističkog smještaja je raznolika. Hoteli su u rasponu od velikih, vrhunskih, koji posluju u sastavu poznatih lanaca, do malih prenoćišta u privatnom smještaju. U Zagrebu postoje tri hotela sa pet zvjezdica (Westin, Sheraton, Regent Esplanade) i 10 sa četiri zvjezdice.

Promet

Prometni položaj 
Sve glavne autoceste prolaze kroz Zagreb i granaju se prema raznim dijelovima Hrvatske. Možda najvažnija od njih je autocesta A1 Zagreb - Split - Dubrovnik, koja je u potpunosti završena do Splita, te su u tijeku radovi od Splita do Ploča sa završetkom do 2009. godine.

Druga glavna trasa je na koridoru X Transeuropskih autocestnih mreža, A3 Bregana - Zagreb - Lipovac, koja spaja sjevernu Europu s Turskom preko Balkana i Grčke. Zadnji dio te dionice od Županje do graničnog prijelaza Bajakovo sa Srbijom dovršen je na ljeto 2006.

Treća glavna trasa je autocesta A6 Zagreb - Rijeka, koja spaja glavni grad s najbližom velikom lukom na Jadranu. 
Uz te tri glavne grane tu su još i autoceste A4 Zagreb - Goričan koja se u Mađarskoj nastavlja na autocestu prema Budimpešti, te autocesta A2 Zagreb - Macelj, koja pripada Phyrnskoj autocesti od Nürnberga u Njemačkoj do Beograda u Srbiji (od Zagreba do Lipovca/Bajakovo Phyrnska autocesta nosi ime A3). Započeti su i radovi na novoj autocesti A11 Zagreb - Sisak, dovršetak dionice do Lekenika previđa se poslije 2009. godine.

Zagreb je također veliko željezničko čvorište. Dvije od tri najvažnija europska koridora u Hrvatskoj prolaze kroz Zagreb. To su Paneuropski Željeznički koridor V (krak b) koji ide od Botova do Rijeke i Paneuropski Željeznički Koridor X koja je najvažniji željeznički pravac u Republici Hrvatskoj. Osim toga, u Zagrebu se spajaju i pruge za Karlovac i Sisak. Razvijen je i prigradski putnički promet Zagreba. Teretni promet se vrši obilazno. Zagreb posjeduje i veliki teretni kolodvor.

Zračna luka Zagreb jedna je od najprometnijih u zemlji. Nalazi se u naselju Pleso pored Velike Gorice. Današnja putnička zgrada i platforma dovršene su 1959., a u jesen iste godine je zračna luka otvorena za civilni zračni promet. Godine 2008. raspisan je međunarodni arhitektonski natječaj za novi terminal Zračne luke Zagreb.

Pored međunarodne zračne luke, u Lučkom postoji i manji sportski aerodrom, Zračno pristanište Lučko.

Javni gradski prijevoz 

Javni gradski prijevoz u Zagrebu čini mreža tramvajskih i autobusnih linija, gradsko-prigradski vlakovi te taksi vozila. Glavninu javnog prijevoza u Zagrebu obavlja Zagrebački električni tramvaj (ZET), koji je operator tramvajskog i autobusnog prometa, a brine se i o uspinjači i žičari, koja je trenutno izvan funkcije (očekuje se izgradnja nove). ZET je podružnica gradskog trgovačkog društva Zagrebački holding d.o.o.

Prvi električni tramvaj pušten je u promet 18. kolovoza 1910. godine. Današnja tramvajska mreža ima ukupnu dužinu od 116 km (širina tramvajskog kolosjeka je 1000 mm). Promet je organiziran u 15 dnevnih i 4 noćne linije. Autobusni promet ZET-a trenutno se sastoji od 120 autobusnih linija, od toga 69 gradskih i 51 prigradskih.

Uspinjača ZET-a spaja zagrebački Gornji i Donji grad. S prugom dugom samo 66 metara poznata je i kao najkraća žičana željeznica na svijetu namjenjena javnom prometu. Službeno je puštena u pogon 8. listopada 1890. godine. Danas je zaštićena kao spomenik kulture, a također je jedna od turističkih atrakcija u Zagrebu.

Žičara "Sljeme" puštena je u promet 27. srpnja 1963. godine, a za promet je zatvorena sredinom 2007. godine (službeno je zatvorena 1. srpnja), nakon kvara na elektromotoru (5. lipnja) za koji je procijenjeno da je neisplativ za saniranje. U tijeku su pripreme za izgradnju nove moderne sljemenske žičare. Žičara je bila u funkciji prijevoza izletnika na vrh Medvednice.

U Zagrebu danas ima oko 1.150 taksi vozila, a vožnja taksijem dostupna je 24 sata dnevno. Ovlašteni koncesionar je Radio taksi Zagreb - udruženje autotaksi prijevoznika Grada Zagreba. Prvi autotaksi u Zagrebu pojavio se na Trgu Bana Jelačića 11. lipnja 1901. godine.

Gradsko-prigradskim željezničkim prijevozom koristi se radnim danom u prosjeku oko 70.000 putnika. Glavna željeznička linija prometuje na relaciji Savski Marof - Zagreb Glavni kolodvor - Dugo Selo. Hrvatske željeznice uvele su ovu liniju 1992. godine. Uz ovu liniju, drugi važni prigradski smjerovi su prema Velikoj Gorici te Jastrebarskom, a zajedno s lokalnim vlakovima iz smjera Zaboka, Novske, Karlovca i Koprivnice.

Arhitektura i znamenitosti 
S obzirom na svoju povijest i značaj, Zagreb je bogat spomenicima i arhitekturom. Središtem Zagreba smatraju se povijesne četvrti Gornji grad i Kaptol, te Donji Grad, u kojima je iznimna raznolikost arhitekture od baroka do današnjih dana. Centar je okružen sa sjeverne strane rezidencijalnim četvrtima s višom razinom stanovanja, a s juga bivšim radničkim četvrtima koje proživljavaju snažnu reurbanizaciju. Izgledom i uređenjem, Zagreb je tipičan srednjoeuropski grad.

Gornji grad 
Gornji grad ili Gradec je povijesna jezgra Zagreba. Zasnovana u srednjem vijeku, sve do 19. stoljeća činila je, zajedno s Kaptolom, središnje urbanizirano područje grada Zagreba. Tijekom vremena su ondje izgrađene brojne zgrade kojima se oblikovao njezin današnji izgled. Glavni trg Gornjega grada je Trg sv. Marka, nekad mjesto trgovanja, a danas političko sjedište Hrvatske, sa zgradama Hrvatskog sabora, Vlade i Gradske skupštine. Na Gornjem gradu nalazi se niz muzeja i galerija.

Trgom sv. Marka dominira crkva sv. Marka, izvorno gotička građevina iz 14. stoljeća, kasnije preoblikovana u neogotičkom stilu. Iz srednjega vijeka sačuvan je monumentalni južni portal s kipovima dvanaest apostola. Portal je nastao pod utjecajem glasovite kiparske radionice Parler iz Praga te predstavlja najznačajnije ostvarenje gotičkog kiparstva u kontinentalnoj Hrvatskoj. Krov crkve s povijesnim grbovima Hrvatske i grada Zagreba potječe iz 19. stoljeća, iz velike obnove pod vodstvom arhitekata Hermanna Bolléa i Friedricha von Schmidta. Zvonik crkve je iz baroknog vremena, a godina 1841. na njemu označava jednu od većih obnova.

Druga poznata crkva Gornjeg grada je barokna crkva sv. Katarine (1620.-32.), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Dvoranska crkva s bočnim kapelama, u unutrašnjosti je bogato ukrašena štukaturama Antonija Quadrija (1732.), a svetište je oslikano iluzionističkom arhitekturom oltara sa scenom „Sveta Katarina i aleksandrijski filozofi“. Ovo značajno djelo baroknog slikarstva radio je slovenski slikar Krištof Andrej Jelovšek. Crni oltari potječu većinom iz 17. stoljeća, osim oltara sv. Ignacija (18. st.), koji je rad znamenitog kipara Francesca Robbe.

Uz crkvu sv. Katarine pruža se kompleks bivšeg isusovačkog samostana, sagrađenog u 17. stoljeću te nadograđenog 1980-ih. Danas je ova građevina sjedište galerijske ustanove Klovićevi dvori, gdje se održavaju vrhunske umjetničke izložbe. Od nekadašnjih samostana, na Gornjem gradu je i samostan sv. Klare, odnosno opatica klarisa, u po njima nazvanoj Opatičkoj ulici. Zanimljiv je po oslikanim pročeljima. Naslikani, odnosno "lažni" prozori, vjerojatno su povezani sa zatvorenom funkcijom ovoga ženskog samostana. U samostanu je danas smješten Muzej grada Zagreba, jedan od najbogatijih muzeja u Hrvatskoj.

Na Gornjem gradu se također nalazi niz baroknih kuća i palača. Najznačajnija među njima je palača Vojković u Matoševoj 9 (1764.), u stilu marijaterezijanskog baroka, s vrlo reprezentativnim pročeljem s motivima školjki. Danas je u njoj smješten Hrvatski povijesni muzej. Od drugih palača ističu se Banski dvori te uz nju palača Rauch (na Trgu sv. Marka 1 i 2), koje su danas jedinstven objekt u funkciji sjedišta Vlade Republike Hrvatske. U Ćirilometodskoj ulici 3 nalazi se palača Raffay, danas Hrvatski muzej naivne umjetnosti, a u blizini i kuća znamenite hrvatske plemićke obitelji Zrinski (Markovićev trg 3). Tri vrlo lijepe barokne palače smještene su u Opatičkoj ulici: palača Juršić (Opatička 2), palača Rauch-Sermage (Opatička 6), te palača Bužan (Opatička 8) iz 1754., djelo najpoznatijeg zagrebačkoga baroknog graditelja Matije Leonharta.

U Opatičkoj 10 nalazi se zgrada bivšeg Vladinog Odjela za bogoštovlje i nastavu, tj. nekadašnjeg Ministarstva kulture i prosvjete. U njoj su bogati interijeri (poznata Zlatna dvorana), a ispred je raskošna neobarokna kovana željezna ograda (1894.), rad arhitekta Hermanna Bolléa i Obrtne škole u Zagrebu. Od ostale stambene arhitekture valja spomenuti i ostatke nekadašnje renesansne kuće s crno-bijelom naslikanom dekoracijom (ugao Mesničke i V. Lisinskog), te poznatu ljekarnu u Kamenitoj 9 (pročelje je radio zagrebački graditelj Bartol Felbinger). U toj je kući živio unuk slavnog talijanskog pjesnika Dantea.

Gornji je grad nekad bio okružen zidinama s kulama i nekoliko gradskih vrata. Do danas su očuvana jedino istočna, tzv. Kamenita vrata. 
Na sjevernom dijelu Gornjeg grada je kula Popov toranj, u kojoj je smještena zvjezdarnica. U zgradi u podnožju kule je legendardna zagrebačka gostionica Palajnovka. Spomenimo ovdje i poznatu gostionicu Pod starim krovovima (Basaričekova 9), koja radi već desetljećima, a bila je inspiracija za gostionicu K Žnidaršiću u slavnom filmu Tko pjeva zlo ne misli, a koji je dijelom sniman u susjednoj kući.

Kula Lotrščak poznati je vidikovac s kojeg se pruža prekrasan pogled na Donji grad. Ispod kule nalazi se Strossmayerovo šetalište te uspinjača koja povezuje Gornji i Donji grad.

Kaptol i Dolac 

Kaptol je povijesno naselje u Zagrebu formirano oko Zagrebačke katedrale. Danas je središte crkvenih institucija (Zagrebačka nadbiskupija, Kaptol zagrebački, Nadbiskupsko bogoslovno sjemenište).
 
Katedrala dominira svojim položajem u vizuri ne samo Kaptola već čitavog grada. Smatra se najvišom građevinom u Hrvatskoj. Prvotno srednjevjekovna katedrala dobila je svoj neogotički izgled nakon potresa, u velikoj obnovi (1880.-1902.) pod vodstvom arhitekata Hermanna Bolléa i Friedricha von Schmidta. Iz srednjevjekovnih vremena sačuvana je kapela sv. Stjepana (danas u biskupskom dvoru) s gotičkim freskama. U sakristiji katedrale nalazi se oltarna slika Golgota, djelo slavnog slikara Albrechta Dürera. Zagrebačka se katedrala ponosi i bogatom riznicom u kojoj se čuva plašt kralja Ladislava iz 11. stoljeća (!). Oko katedrale su renesansne zidine s kružnim kulama, uz koje je u barokno doba, za vrijeme biskupa Jurja Branjuga, podignut biskupski dvor.

Duž trga i ulice Kaptol nalazi se niz baroknih kanoničkih kurija te franjevački samostan s crkvom. Osim crkve, u samostanu je zanimljiva kapela sv. Franje (dovršena 1683.), bogato urešena baroknim štukaturama i zidnim slikama s prikazima iz života sv. Franje. U ulici Nova ves je barokna crkva sv. Ivana Krstitelja, također sa zidnim slikama.

Između Gornjeg grada i Kaptola smjestio se predjel zvan Dolac, gdje je Tržnica Dolac, najpoznatija zagrebačka tržnica na otvorenom. Uz nju se nalazi i barokna crkva sv. Marije. Zapadno od crkve prolazi Tkalčićeva ulica, nastala na mjestu nekadašnjeg potoka Medveščak koji je razdvajao povijesna naselja Gradec i Kaptol. Potok je u prvoj polovici 20. stoljeća natkriven, ali je ulica svojom ambijentalnom arhitekturom očuvala duh starih vremena. Niz kafića, restorana i dućana, čini danas Tkalčićevu ulicu središtem noćnog života Zagreba.

Donji grad 

Donji grad je urbano središte suvremenog Zagreba. Izgrađen je u 19. i u prvoj polovici 20. stoljeća, od kada potječe i najveći dio njegove arhitekture. 
Glavni i najveći trg Zagreba je Trg bana Jelačića. Nekad tržnica, a danas mjesto susreta, stjecište turista i građana te glavni dio pješačke zone centra Zagreba. Na trgu je poznati spomenik banu Josipu Jelačiću (1866.), rad autrijskog kipara Antona Dominika Fernkorna. Izvorno je kip bio okrenut prema sjeveru kako bi simbolički mačem pokazivao prema Mađarima, budući da se ban Jelačić u svoje doba snažno odupirao mađarskoj vlasti. Kip je tijekom komunizma uklonjen te je ponovo postavljen 1990. godine. Na istočnoj strani trga nalazi se suvremeno oblikovana fontana Manduševac, uz koju je vezana poznata priča o nastanku Zagreba. Od značajnijih zgrada na trgu treba spomenuti palaču Kolmar (danas Društvo hrvatskih književnika) s dva tornjića, kuću Rado (1904.-05., arhitekt Vjekoslav Bastl) – remek djelo secesije s kamenim zmajevima na krovu, te kuću Popović (1906.-07., arhitekt Aladar Baranyai), na kojoj su reljefi umjetnika Ivana Meštrovića.

Sa zapadne strane trga dolazi se u Ilicu, najpoznatiju zagrebačku shopping ulicu. Centar Zagreba ima izrazito veliku pješačku zonu koja, osim Trga bana Jelačića i dio Ilice, obuhvaća i brojne okolne ulice nanizane dućanima i trgovinama. Neke od ulica, poput Bogovićeve, poznate su po terasama kafića. U Bogovićevoj se ulici nalazi poznata skulptura Prizemljeno sunce kipara Ivana Kožarića, koja je poslužila za zanimljivu suvremenu instalaciju pod nazivom Zagrebački Sunčev sustav. Južno od Ilice je Cvjetni trg, intimni gradski trg francuskog tipa, koji je svoj nadimak cvjetni dobio po štandovima cvjećara. Na trgu se nalazi kip pjesnika Petra Preradovića te poznata zgrada Oktogon, tj. Prva hrvatska štedionica. Ova zgrada (1898.-1900., arhitekt Josip Vancaš), ima trgovački prolaz karakterističan za srednoeuropske gradove, a zanimljiva je po središnjoj dvorani natkrivenoj staklenom kupolom od vitraja.

Donji grad je poznat po svom urbanizmu, kojeg karakteriziraju zgrade raspoređene u pravokutne blokove i načelno sijecanje ulica pod pravim kutem. Ovdje se nalazi jedinstven zeleni pojas gradskih trgova-perivoja, u obliku uglatog slova U, nazvan Zelena potkova ili Lenuzzijeva potkova. Zasnovan prema zamislima urbanista Milana Lenuzzija u drugoj polovici 19. stoljeća, predstavlja najveće i najznačanije urbanističko-hortikulturno ostvarenje u hrvatskoj gradogradnji. Perivoji su većinom oblikovani kao kombinacija francuskih vrtova s cvjetnim parterima i engleskih šumovitih parkova, a okružuju ih velike javne i privatne zgrade. Najstariji od parkova je Zrinjevac, sa stoljetnim platanama i glazbenim paviljonom u sredini. Na Zrinjevcu se ističe zgrada Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u stilu neorenesanse (1884., arhitekt Friedrich von Schmidt), u kojoj je Strossmayerova galerija starih majstora. Na istočnoj strani trga su zgrada Ministarstva vanjskih poslova te Županijski sud u Zagrebu, a na sjevernoj Vrhovni sud Republike Hrvatske. Sa zapadne strane su reprezentativne historicističke zgrade: palača Vranyczany u kojoj je Arheološki muzej u Zagrebu, te palača Medaković s poznatom kavanom Lenuci i stropovima na katu koji su oslikani arabeskama. 

Na obližnjem Strossmayerovu trgu su iznimno raskošne zgrade s bogatim pročeljima, poput neorenesansne palače Vranyczany (1882.-83., arhitekt Otto Hoffer) u kojoj je Moderna galerija. Tu su i palača Priester (danas Odsjek za povijesne znanosti HAZU) i Hotel Palace, obje s kraja 19. stoljeća te djela zagrebačkih arhitekata Lea Hönigsberga i Julija Deutscha, poznatih po gradnjama u neobaroknom stilu. Spomenimo ovdje i kuću Milana Lenuzzija (Strossmayerov trg 11), tvorca Zelene potkove.

Trg kralja Tomislava uređen je kao parterni vrt s fontanom i kipom kralja Tomislava. Sa sjeverne strane omeđen je zgradom Umjetničkog paviljona (1897.-98.), a s južne se nalazi Glavni kolodvor. Od zgrada se također ističu kuća slikara Vlahe Bukovca (1895.-96.), te kuća Feller (1903.), djelo arhitekta Vjekoslava Bastla u stilu venecijanske neogotike. Isti je arhitekt projektirao i znamenitu secesijsku kuću Kallina (1903.-04.), na uglu Gundulićeve i Masarykove ulice, poznatu po prikazima šišmiša i keramičkim pločicama koje su nastale u tvornici vlasnika kuće Josipa Kalline.

Južni dio Zelene potkove obuhvaća Starčevićev trg sa zgradom Starčevićeva doma (1894.-95) (danas Gradska knjižnica), izgrađenog za političara Antu Starčevića, koji nikad nije u njoj živio. Slavni Hotel Esplanade (1922.-24.) smješten je odmah uz Glavni kolodvor, jer su ondje nekad odsjedali putnici znamenitog vlaka Orient Express. Prema zapadu se pruža i zagrebački botanički vrt.

Zapadni dio Zelene potkove čine Marulićev, Mažuranićev i Trg maršala Tita. Na Marulićevu trgu se nalazi secesijska zgrada Hrvatskog državnog arhiva (1910.-13., arhitekt Rudolf Lubinsky), izvorno građena za Nacionalnu i sveučilišnu biblioteku. I dok je unutrašnjost bogato ukrašena po načelu totalnog dizajna radovima vrhunskih umjetnika i obrtnika toga doba, krov zgrade je poznat po ukrasima u obliku zelenih sova koje simboliziraju mudrost.

 
Zapadni krak Zelene potkove završava na Trgu maršala Tita, koji se smatra jednim od najljepših u Zagrebu. Trgom dominira velebna neobarokna zgrada Hrvatskog narodnog kazališta (1894.-95.), sjedište najveće kazališne ustanove u Hrvatskoj. Zgradu ju otvorio car Franjo Josip I., a projektirali su je Fellner i Helmer, poznati graditelji srednjoeuropskih kazališta. Ispred zgrade nalazi se Meštrovićeva skulptura Zdenac života (1905.). Na istom se trgu nalazi još i Muzej za umjetnost i obrt, Hrvatski školski muzej te Rekorat Sveučilišta u Zagrebu. S južne strane su lijepa secesijska zgrada bivše Trgovačko-obrtne komore te zgrada Hrvatskog sokola, danas Akademija dramske umjetnosti.

Istočni dio Donjega grada, izvan Zelene potkove, većinom je izgrađen u prvoj polovici 20. stoljeća i karakterističan je po modernoj arhitekturi. Na Trgu burze, danas zvanom Trg hrvatskih velikana, je monumentalna Palača burze (1923.-27., danas Hrvatska narodna banka), djelo modernog arhitekta Viktora Kovačića. U blizini je i Trg žrtava fašizma s kružnom zgradom Hrvatskog doma likovnih umjetnika (1938.), nastaloj prema zamisli Ivana Meštrovića. U njoj se danas održavaju izložbe suvremene umjetnosti.

Malo izvan Donjega grada, u četvrti Trnje, kao znameniti primjer suvremene arhitekture može se izdvojiti i zgrada Nacionalne i sveučilišne knjižnice. Dovršena 1995. godine, djelo je skupine zagrebačkih arhitekata pod vodstvom Velimira Neidhardta.

Ostale znamenitosti 

Istočno od središta grada, u četvrti Maksimir, smjestio se park Maksimir, povijesni perivoj osnovan u 18. stoljeću te oblikovan po uzoru na engleske romantičarske parkove. U njemu se nalazi Zoološki vrt grada Zagreba.
U sjevernom dijelu grada je glavno zagrebačko groblje Mirogoj. Građeno je krajem 19. i početkom 20. stoljeća prema projektu arhitekta Hermanna Bolléa, a iznimnom se ljepotom odlikuju tamošnje arkade u kojima su pokopane znamenite ličnosti iz hrvatske povijesti.

U južnom dijelu Zagreba je sportsko-rekreacijski centar Jarun, s umjetnim jezerom uređenim za kupanje te veslačkom stazom. Na nasuprotnoj obali Save, u naselju Lanište, nalazi se najveća sportska dvorana u Hrvatskoj - Arena Zagreb.

Sve brojnije nove poslovne i stambene zgrade, zagrebački neboderi, također su doprinos urbanoj vizuri hrvatskog glavnog grada.

Popularno izletište Zagrepčana je planina Medvednica, poznatija po nazivu svojeg vrha Sljeme, na kojoj se nalazi srednjevjekovna utvrda Medvedgrad.

Obrazovanje i znanost

Sveučilište 

Sveučilište u Zagrebu je drugo najstarije u Hrvatskoj, osnovano nakon zadarskog (1396), i među najstarijima u Europi. Osnovano je 1669. Do danas je na Sveučilištu u Zagrebu diplomiralo je više od 200.000 studenata, magistriralo više od 18.000 i doktoriralo više od 8.000 predloženika.

Na Sveučilištu u Zagrebu, znanstveno-nastavni i umjetnički rad obavlja se na 28 fakulteta, 3 umjetničke akademije, stručnoj - Učiteljskoj akademiji i sveučilišnom studiju - Hrvatskim studijima. Pri Sveučilištu djeluju 33 visoka učilišta.

Znanstvene institucije 
U Zagrebu djeluju 22 instituta na područjima društvenih i prirodnih znanosti. Najpoznatija ustanova na području prirodnih znanosti je Institut Ruđer Bošković, društvenih znanosti Institut Ivo Pilar, a znanstveni rad u sklopu humanističkih znanosti predvode Hrvatski institut za povijest, Institut za povijest umjetnosti i Institut za arheologiju. 
Zagreb je također sjedište HAZU - Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti koju je 1866. osnovao đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer.

Srednje škole i gimnazije 
U Zagrebu djeluje 100 srednjih škola, od čega je 31 gimnazija.

Kultura 
Zagreb je najveće kulturno središte Hrvatske. U gradu se nalazi više ustanova koje tradicionalno imaju velik prestiž. U glazbi je to Koncertna dvorana Vatroslava Lisinskog, u svijetu kazališta, baleta i opere Hrvatsko narodno kazalište, a među knjižnicama Nacionalna i sveučilišna knjižnica. Među brojnim kvalitetnim muzejima i galerijama, po kulturnom odjeku izložaba možda se najviše ističu Klovićevi dvori.

Muzeji i galerije 
Zagrebački muzeji čuvaju više od 3,6 milijuna eksponata u više od trideset zbirki, od javnih i crkvenih muzeja do privatnih zbirki i galerija. Više desetaka privatnih manjih i većih galerija nalazi se gotovo u svim dijelovima grada.

Arheološki muzej u Zagrebu (Zrinjevac 19) čuva gotovo 400,000 artefakata stečenih iz različtih izvora u stoljetnom razdoblju. Najpoznatija je Egipatska zbirka s tzv. Zagrebačkom mumijom, koja je uvijena u tkaninu s najstarijim etrušćanskim natpisom na svijetu (Liber Linteus Zagrabiensis).

Od umjetničkih muzeja najznačajniji je Muzej za umjetnost i obrt (Trg maršala Tita 10), osnovan 1880. godine, u kojemu su zbirke povijesnog pokućstva i obrta, a danas brojem artefakata čine najbogatiji muzej u Hrvatskoj. Historijsko slikarstvo i skulptura od 14. do 19. stoljeća može se vidjeti u Strossmayerovoj galeriji starih majstora (Zrinjevac 11) u sklopu HAZU i Muzeju Mimara, donaciji kolekcionara Ante Topića Mimare gradu Zagrebu, koja je otvorena 1987. godine u zgradi nekadašnje gimnazije.
Potonja sadrži 3.750 djela iz različitih kultura i civilizacija. Moderna galerija (Hebrangova 1) je umjetnička zbirka hrvatskih slikara i kipara 19. i 20. stoljeća. Od drugih umjetničkih muzeja, tu je Atelier Ivana Meštrovića (Mletačka 8) sa skulpturama, crtežima i litografijama najznačajnijeg hrvatskog umjetnika 20. stoljeća. Potom Hrvatski muzej naivne umjetnosti, kao i Muzej suvremene umjetnosti, čije je nova zgrada otvorena 2009. u Novom Zagrebu.

U Zagrebu se nalaze i dva bogata povijesna muzeja. Muzej grada Zagreba (Opatička 20), osnovala je Družba Braće hrvatskog zmaja, a smješten je u obnovljenom kompleksu bivšeg samostana klarisa iz 17. stoljeća. Muzej tematizira kulturnu, gospodarsku i političku povijest Zagreba od rimskih vremena do najnovijeg doba. Tu je i Hrvatski povijesni muzej u palači Vojković (Matoševa 9).

Od drugih muzeja, značajni su Hrvatski prirodoslovni muzej, Tehnički muzej te Etnografski muzej. Vrijedne zbirke čuvaju i Hrvatski školski muzej, Gliptoteka HAZU i Kabinet grafike HAZU.

Najposjećenije izložbe svjetskih umjetnika nudi galerija Klovićevi dvori, a stogodišnje iskustvo u tom smislu ima Umjetnički paviljon.

Kazališta 
Prve kazališne predstave održavale su se u Zagrebu još u 18. stoljeću, a prva kazališna zgrada podignuta je 1833. godine. Danas u Zagrebu postoji dvadesetak stalnih i sezonskih kazališta. Hrvatsko narodno kazalište, otvoreno 1895. godine, ima najveći prestiž u izvedbi povijesnih djela, drame, opere i baleta. Osim HNK najpopularniji su Gradsko dramsko kazalište Gavella, Gradsko kazalište Komedija, Zagrebačko kazalište mladih, Teatar Exit i Satiričko kazalište Kerempuh. Postoje specijalizirana kazališta za dječju publiku, dok ih je nekolicina smještena izvan centra grada i orijentirana na publiku iz većih gradskih četvrti (Trešnjevka, Dubrava). Tijekom ljeta, razna se kazališna i koncertna događanja odvijaju pod vedrim nebom, a najpoznatije je Zagrebačko histrionsko ljeto na Opatovini.

Koncerti i festivali 
Zagreb je mjesto održavanja više festivala sa svjetskim značenjem, kao što su Animafest, svjetski festival animiranog filma koji se održava svake parne godine, potom Međunarodna smotra folklora, kazališni festival Eurokaz, te Festival suvremenog plesa.

Zagreb ima i filmski festival, Zagreb Film Festival, a posebno je zanimljiv ZagrebDox, festival dokumentarnog filma. Tu je i One Take Film Festival, koji prikazuje filmove snimljene u jednom kadru, a koji je osnovao Kino Klub Zagreb. Od glazbenih festivala, tu je Zagrebfest, jedna od najstarijih manifestacija hrvatske pop glazbe, potom festival avangardne glazbe Muzički Biennale Zagreb svake neparne godine te Festival Zagrebačke filharmonije. Od 1996. se na ulicama središta Zagreba održava Cest is d'Best, međunarodni multimedijalni festival uličnih zabavljača. Ljeti se također održavaju koncerti na otvorenom, većinom na Gornjem gradu (Ljeto na Gornjem gradu).

Najpoznatija koncertna dvorana u Zagrebu je Koncertna dvorana Vatroslav Lisinski, sagrađena 1973. i nazvana po znamenitom skladatelju prve hrvatske opere Vatroslavu Lisinskom. Dvorana je bila i mjesto održavanja Eurosonga 1990. godine. Veći koncerti zabavne glazbe održavaju se u Domu sportova, a od nedavno i u veličanstvenoj Areni Zagreb.

Od drugih događanja poznata je izložba cvijeća Floraart (krajem srpnja i početkom lipnja), te Old-timer Rally, koji se održavaju jednom godišnje. Posebno je zanimljiv Markov sajam, tj. sajam starih obrta i zanata koji se izvorno održavao na Trgu sv. Marka, nekada glavnom gradskom trgu, a danas na Trgu bana Jelačića. Dani Grada Zagreba održavaju se 16. studenog.

Govor 
Izvorni govor grada Zagreba je bio kajkavsko-ekavski. Međutim, uslijed doseljavanja on je do kraja 20. stoljeća uvelike štokaviziran  i zapravo se sinkronijski ne
može smatrati pravim kajkavskim govorom. U svakodnevnom govoru se npr. ne razlikuju glasovi č i ć, dž i đ.

Mediji 
Zagreb je jedno od medijskih središta jugoistočne Europe.

U njemu je sjedište Hrvatske radiotelevizije. HRT je nastala spajanjem Hrvatskog radija, pokrenutog 1926. godine i Hrvatske televizije, osnovane kao TV Zagreb 1956. godine. Hrvatska televizija je prema istraživanjima najgledanija televizija u jugoistočnoj Europi. HRT centar sa studijima smješten je na adresi Prisavlje 3, a sam naziv Prisavlje se prema tome u medijskom žargonu upotrebljava i kao sinonim za upravni establishment televizije. 
 
U Zagrebu djeluju i dvije jake komercijalne TV postaje: Nova TV (studiji na Remetinečkoj cesti 139), u vlasništvu međunarodne kompanije CME, te RTL Televizija (studiji u Krapinskoj 45), u vlasništvu RTL grupe . U Zagrebu je također sjedište manjih privatnih televizija, OTV i Z1 Televizija i Infopunkt tv koje su sadržajima regionalno orijentirane na Zagreb i okolicu. U Zagrebu su i prva poslovna televizija u Hrvatskoj Kapital Network i glazbena televizija Croatian Music Channel, koje je moguće pratiti preko kabelske mreže.

U Zagrebu djeluje i niz radio postaja, od kojih su najslušanije: Hrvatski radio na 3 kanala u sklopu HRT-a, Radio Sljeme, Radio 101, Narodni radio, Otvoreni radio, Soundset, Radio Cibona, Antena Zagreb itd.
Prve dnevne novine počele su izlaziti u Zagrebu još 1784. godine (Agramer deutsche Zeitung). Danas je Zagreb sjedište najvećih novinskih kuća u Hrvatskoj. Kapitalom je najsnažnija kompanija Europapress Holding (EPH), sa sjedištem u Koranskoj ulici 2, koja izdaje 5 dnevnih novina i 30 časopisa. Najtiražnije dnevne novine su Jutarnji list i Sportske novosti u vlasništvu EPH, te Večernji list (osnovan 1959.) , 24sata, u sastavu austrijskog medijskog koncerna Styria Medien AG i Lider press. Značajan je i Vjesnik. Mjesečni magazini Nacional, Globus, 7Dnevno, Gloria i Story.

U Zagrebu je sjedište i najposjećenijih Internet portala u Hrvatskoj: Index.hr, Net.hr, Tportal.hr, Oglasnik.hr, Mediaservis.hr, Metro portal, Pixsell.hr i dr.

Sport 

U Zagrebu djeluju brojni profesionalni, ali i amaterski športski klubovi iz Zagreba. Od poznatijih profesionalnih klubova valja istaknuti nogometne klubove koji nastupaju u 1.HNL: NK Dinamo, NK Zagreb, NK Lokomotiva Zagreb, NK Croatia Sesvete, košarkaške klubove koji nastupaju u NLB ligi: KK Cibona, KK Zagreb, KK Cedevita, rukometne klubove koji nastupaju u Dukat Premijer ligi RK Zagreb, RK Medveščak, RK Dubrava. Također se ističu vaterpolski klubovi Mladost i Medveščak, hokejaška momčad Medveščak koja nastupa u EBEL ligi, te veslačke, atletske i mnoge druge klubove.

U Zagrebu postoje brojni športski objekti i športsko-rekreacijski centri (Šalata, Jarun, Mladost, Svetice, itd.). Najveći broj takvih objekata izgrađen je ili preuređen za potrebe Univerzijade 1987. godine. Jedna od najpoznatijih športskih dvorana u Zagrebu je Dom sportova, koja sadrži 6 dvorana, najveće dvije mogu primiti 4.000 i 12.000 gledatelja. Popularna Cibona, tj. Košarkaški centar Dražen Petrović prima oko 5.400 posjetitelja. U prosincu 2008. dovršena je Arena Zagreb koja može primiti do 16.300 gledatelja te predstavlja najveći objekt zatvorenog tipa za održavanje sportskih manifestacija u Hrvatskoj. Najveći nogometni stadion u Zagrebu je Stadion Maksimir (37,168 sjedećih mjesta) na kojem utakmice igra NK Dinamo.

Poznati Zagrepčani 
 Đurđa Fočić, poznata atletičarka
 René Bitorajac, poznati glumac
 Vatroslav Lisinski, poznati skladatelj
 Sandra Perković, poznata atletičarka
 Mirko Novosel, poznati košarkaški trener član kuće slavnih u Springfieldu
 Željko Pavličević, poznati košarkaški trener
 Stjepan Bobek, poznati jugoslovenski nogometaš
 Janica Kostelić, poznata skijašica
 Goran Milić, poznati hrvatski tv-novinar
 Ivica Kostelić, poznati skijaš
 Velimir Zajec, poznati nogometaš
 Dubravko Šimenc, poznati vaterpolist
 Zlatko Škorić, poznati nogometaš
 Tatjana Matejaš "Tajči", poznata hrvatska glazbenica
 Zlatko Kranjčar, poznati nogometaš 
 Antun Mihanović, hrvatski književnik i pravnik
 Mario Anduš, poznati tv spiker na HRT-u
 Lana Jurčević, glazbenica
 Zoran Milanović, premijer Vlade Republike Hrvatske
 Dragutin Šurbek, poznati stonoteniser
 Petar Kralj, poznati glumac
 Ivo Pukanić, poznati novinar i urednik "Nacionala"
 Mira Furlan, poznata hrvatska glumica
 Sanja Doležal, poznata pjevačica skupine "Novi Fosili" i tv voditeljka
 Relja Bašić, poznati filmski i kazališni glumac
 Dario Šimić, poznati nogometaš
 Helga Vlahović, poznata hrvatska novinarka, televizijska, radijska, voditeljica i urednica na HRT-u
 Silvio Marić, poznati nogometaš 
 Jelena Veljača, hrvatska glumica
 Antun Bauer, teološki,filozofski pisac i zagrebački nadbiskup
 Eduard Slavoljub Penkala, hrvatski inžinjer i izumitelj
 Dragutin Hirc, hrvatski učitelj i prirodoslovac
 Milivoj Bračun, poznati nogometaš
 Rajko Dujmić, poznati glazbenik skupine "Novi Fosili" i skladatelj
 Tomislav "Tomo" Šokota, poznati nogometaš
 Vinko Brešan, poznati hrvatski filmski redatelj
 Mirko Fodor, poznati tv-voditelj,novinar na HRT-u
 Branislav "Branko" Zebec, poznati nogometaš i nogometni trener
 Nina Badrić, poznata pjevačica
 Ivana Banfić, poznata pjevačica
 Ivan Herceg, glumac
 Marko Mlinarić, poznati nogometaš
 Božo Sušec, poznati hrvatski sportski novinar i tv komentator
 prof. dr Mirjana Krizmanić, hrvatska znanstvenica.
 Nikola Jurčević, nogometaš
 Filip Juričić, poznati hrvatski glumac
 Iva Majoli-Marić, poznata teniserka
 Ivan "Ico" Hitrec, poznati hrvatski nogometaš
 Željka Fattorini, poznata hrvatska novinarka, spikerica, televizijska i radijska voditeljica na HRT-u
 Gordan Giriček, poznati košarkaš
 Maja Šuput, hrvatska glazbenica
 Boro Jovanović, poznati hrvatski tenisač
 Drago Ibler, hrvatski arhitekt, univerzitetski nastavnik i teoretičar arhitekture 
 Marko Naletilić, nogometni menadžer
 Blaž Jurišić, hrvatski jezikoslovac i dijalektolog
 Branko Gavella, kazališni redatelj, ravnatelj, pedagog, teatrolog,
 Igor Bišćan, poznati nogometaš
 Josip Palada, hrvatski tenisač
 Pero Juričić, poznati hrvatski glumac
 Krešimir Sučević - Međeral, poznati tv-voditelj kviza na RTL-u "Tko se toga nije sjetio"
 Ozren Bonačić, poznati vaterpolo trener
 Kardinal Franjo Kuharić, hrvatski kardinal
 Igor Vori, poznati rukometaš
 Franjo Wölfl, poznati hrvatski nogometaš
 Ante Kostelić, poznati skijaški trener
 Nensi Blažević - Brlek, poznata hrvatska novinarka, urednica i bivša televizijska voditeljica Dnevnika na HRT-u.
 Ivan Đikić, poznati hrvatski znanstvenik
 Csilla Barath Bastaić, hrvatska filmska i kazališna glumica 
 Dubravko Škorić, poznati stolnoteniski trener 
 Damir Šolman, poznati bivši košarkaš
 Lana Banely, poznata tv-voditeljka na HRT-u i bivša tekvandoistica
 Zvonimir Soldo, poznati nogometaš i nogometni trener
 Drago Mlinarec, hrvatski pjevač
 Iva Šulentić, hrvatska novinarka, televizijska i radijska voditeljica i glumica
 Aleksandar Freudenreich, hrvatski arhitekt 
 Hrvoje Kečkeš, poznati hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac
 Slaven Rimac, košarkaš
 Bruno Kovačević, poznati sportski tv novinar i glavni urednik HTV-a
 Bojana Gregorić - Vejzović, hrvatska filmska i kazališna glumica
 Đuro Basariček, hrvatski političar, pravnik i društveni aktivist
 Janko Rakoš, poznati hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac
 Zlatko "Čik" Čajkovski, poznati nogometaš
 Renata Končić - "Minea", hrvatska glazbenica
 Gordan Kožulj, poznati plivač
 Slavko Kvaternik, hrvatski vojnik
 Đuro Tomljenović, hrvatski televizijski voditelj, ekonomist i urednik na HRT-u
 Ivica Vidović, poznati hrvatski glumac
 Antonija Šola, hrvatska kantautorica,pjevačica i glumica
 Dražen Anzulović, košarkaški trener
 Mićo Dušanović, poznati hrvatski sportski novinar i TV komentator na HRT-u
 Rudolf "Rudi" Belin, poznati nogometaš
 Janko Popović - Volarić, poznati glumac
 Marijan Čerček, poznati nogometaš
 Željko Stinčić, poznati nogometaš
 Jacques Houdek, poznati hrvatski pjevač
 Vesna Pusić, hrvatska političarka i saborska zastupnica
 Ivo Tomić, legendarni hrvatski reporter i športski novinar
 Joško Martinović, poznati hrvatski novinar i TV voditelj na HRT-u
 Jerko Leko, poznati nogometaš
 Milan Emil Uzelac,  hrvatski vojnik i vojni zapovjednik koji je bio vodeća ličnost u zrakoplovstvu Austro-Ugarske
 Tomislav Simović, poznati hrvatski skladatelj
 Vilko Luncer, bivši glavni urednik i poznati novinar Sportskih novosti
 Petar Ćiritović, poznati hrvatski glumac
 Tomislav Židak, poznati sportski novinar i kolumnista
 Zdenka Kovačiček, poznata hrvatska rock i jazz pjevačica
 Goran Prpić, poznati teniser
 Sanda Dubravčić - Šimunjak, poznata klizačica, nosila olimpijsku baklju na ZOI-u 1984. u Sarajevu
 Nikolina Ristović - Pišek, poznata tv-voditeljka
 Tomislav Ivković, poznati nogometaš
 Josip Juraj Posilović, zagrebački nadbiskup
 Sanja Vejnović, hrvatska glumica
 Zlatko Mateša, političar,bivši vaterpolist i predsjednik HOO-a
 Ljiljana Ćulibrk, atletičarka
 Danko Cvjetićanin ili Cvjetičanin, poznati hrvatski košarkaš
 Adalbert Rebić, zagrebački nadbiskup, svećenik
 Branko Strupar, poznati nogometaš
 Kristina Krepela, poznata glumica
 Zlatko Horvat, hrvatski rukometaš
 Bruno Orešar, poznati hrvatski tenisač i poduzetnik
 Edo Schön, hrvatski arhitekt
 Ljiljana Saucha, hrvatska televizijska voditeljica, urednica i novinarka na HRT-u
 Vjekoslav Kobešćak, hrvatski vaterpolista
 Darko Janeš, glumac
 Maja Strozzi-Pečić, hrvatska operna pjevačica 
 Niko Kranjčar, poznati nogometaš
 Ivana Brkić, hrvatska pjevačica
 Mirna Medaković, poznati hrvatska glumica
 Domagoj Novokmet, hrvatski televizijski voditelj, urednik i novinar na HRT-u
 Vedran Zrnić, hrvatski rukometaš
 Mislav Čavajda, poznati hrvatski glumac 
 Tomislav Butina, poznati nogometaš 
 Renata Sopek, poznata tv-voditeljica
 Leona Paraminski - Komljenović, glumica
 Zoran Čutura, poznati hrvatski košarkaš i novinar
 Maja Petrin, glumica
 Božidar Magovac, hrvatski publicist, novinar, pjesnik i političar
 Krunoslav Belko, hrvatski radijski i televizijski voditelj, spiker i glumac
 Tina Katanić, bivša Miss Hrvatske, poznata manekenka i model
 Ante Čačić, hrvatski nogometni trener
 Vladimir Ibler, hrvatski akademik i pravnik
 Duško Ćurlić, poznati tv-voditelj na HRT-u
 Radimir Čačić, političar i zastupnik
 Igor Mešin, poznati hrvatski filmski i kazališni glumac
 Radoslav Katičić, hrvatski klasični filolog i paleoslavist
 Željko Mavrović, poznati hrvatski boksač
 Manuel Štrlek, rukometaš
 Franjo Škrinjar, poznati hrvatski atletičar
 Lana Klingor - Mihić, hrvatska glumica i bivša pjevačica muzičke skupine "ET"
 Vjekoslav Majer, hrvatski pjesnik i pripovjedač
 Ivan "Ivica" Blažičko, poznati hrvatski sportski novinar i tv komentator na HRT-u 
  Marijan Mareković, hrvatski general
 Nives Zeljković - "Nives Celzijus", pjevačica, model i spisateljica
 Ivan Turina, poznati nogometaš
 Lucija Šerbedžija, poznata hrvatska glumica
 Hamdija Seferović, pobjednik drugog RTL show Big Brother
 Marino Tartaglia, hrvatski slikar i likovni pedagog
 Iva Jerković, manekenka i model
 Neven Cvijanović, sportski novinar
 Dušan Bućan, poznati hrvatski kazališni i filmski glumac
 Slavko Jelinek, poznati hrvatski arhitekt
 Dubravka Ostojić, poznata hrvatska filmska i kazališna glumica
 Alen Peternac, poznati hrvatski nogometaš
 Davor Meštrović, hrvatski televizijski voditelj i urednik na HRT-u
 Andrej Panadić, poznati bivši nogometaš
 Tamara Garbajs Šintić, poznata hrvatska glumica
 Dario Horvat, poznati hrvatski atletičar
 Stjepan Balog, poznati hrvatski sportski novinar i tv komentator na HRT-u
 Marijan Haberle, hrvatski arhitekt 
 Zlatan Zuhrić - "Zuhra", poznati hrvatski glumac
 Ivan Kelava, poznati nogometaš
 dr. med. Siniša Glumičić, poznati kirurg
 Ranko Zidarić, poznati hrvatski filmski i kazališni glumac
 Dino Drpić, poznati nogometaš
 Tončica Čeljuska, poznata hrvatska urednica i televizijska voditeljica Dnevnika na HRT-u
 Kristijan Ugrina, hrvatski glumac
 Domagoj Margetić, hrvatski novinar
 Milan Badelj, hrvatski nogometaš
 Željko Vela, poznati hrvatski sportski novinar i tv komentator na HRT-u
 Krunoslav "Kruno" Simon, poznati hrvatski košarkaš
 Sanja Marin, glumica
 Denis Špoljarić, hrvatski rukometaš
 Tito Strozzi, hrvatski glumac, redatelj, pisac i prevoditelj 
 Mihael Mikić, nogometaš 
 Ignjat Fischer, hrvatski i jugoslavenski arhitekt
 Željko Pervan, poznati hrvatski komičar i glumac
 Boris Mirković, hrvatski glumac
 Mirna Zidarić, poznata sportska novinarka na HRT-u
 Đorđe Kukuljica, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac
 Hrvoje Čale, nogometaš 
  Nenad Polimac, hrvatski novinar i filmski kritičar
 Andrej Kramarić, nogometaš
 Kristijan Polovanec, hrvatski nogometaš
 Milan Pavić, hrvatski fotograf
 Hrvoje Šalković, hrvatski pisac
 Damir Škaro, poznati hrvatski boksač, političar i poduzetnik, osvajač olimpijskog odličja
 Filip Nola, poznati hrvatski filmski i kazališni glumac
 Mario Cvitanović, poznati nogometaš
 Ana-Marija Ivaniš, poznata sportska novinarka na Novoj TV i nekada na HRT-u
 Stjepan Spajić, bivši nogometni čelnik
 Ivan Zvonimir Čičak, hrvatski političar i novinar
 Hrvoje Štrok, nogometaš 
 Gvido Tartalja (Guido Tartaglia), srpski književnik, hrvatskog podrijetla
 Pavao Markovac (Ebenspanger), hrvatski muzikolog, glazbeni publicist, kritičar i skladatelj 
 Koraljka Hlede, hrvatska košarkašica i bivša reprezentativka
 Braslav Rabar, jugoslovenski i hrvatski šahista, internacionalni majstor
 Dobroslav Paraga, hrvatski političar, osnivač Hrvatske stranke prava i predsjednik Hrvatske stranke prava 1861.
 Mislav Bago, poznati televizijski voditelj i novinar na Novoj TV
 Greta Pifat-Mrzljak, hrvatska kemičarka i biofizičarka
 Vjekoslav Šafranić, poznati sportaš član kuće slavnih
 Ivan Tomečak, nogometaš
 Srećko Puntarić, hrvatski karikaturist
 Denis Galić, poznati gastrolog
 Ivana Lang, jugoslavenska kompozitorica, klavirska pedagoginja i pijanistica 
  Zvonimir Magdić, hrvatski športski novinar i publicist
 Anica Zubović, hrvatska pjevačica zabavne glazbe
 Mislav Togonal, hrvatski televizijski voditelj i novinar na HRT-u
 Josip Šimić, poznati nogometaš 
 Vilim Svečnjak, hrvatski akademski slikar i grafičar
 Mirjana Rogina, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
 Janko Holjac, hrvatski arhitekt
 Gordan Lederer, hrvatski fotograf i TV-snimatelj, HTV-ov djelatnik
 Nenad Erega, hrvatski atletičar i trener
 Morana Zibar, poznati kvizolog
 Vinko Štefanac, hrvatski kazališni, filmski, televizijski glumac i voditelj 
 Robert Auer, hrvatski secesijski slikar 
 Zvonko Tubić, poznati hrvatski sportaš , trener i instruktor Cro Ryu Ju-Jitsu, primljen u kuću slavnih borilačkih sportova
 Hrvoje Hegedušić, hrvatski glazbenik, skladatelj, producent i ton-majstor
 Krešimir Dolenčić, hrvatski kazališni redatelj
 Rudolf Maldini, pisac, prevodilac i enigmat
 Božo Starčević, hrvatski hrvač
 Marin Ivanović - Stoka, poznati hrvatski reper
 Maja Sever, hrvatska televizijska novinarka i voditeljica "Hrvatska uživo" na HRT-u

Gradovi prijatelji 
Zagreb ima uspostavljenu prijateljsku suradnju sa sljedećim gradovima:

Galerija

Bilješke

Literatura 
 Lelja Dobronić: Biskupski i kaptolski Zagreb, Zagreb, 1991. 
 Lelja Dobronić: Graditelji i izgradnja Zagreba u doba historijskih stilova, Zagreb, 1983.
 Lelja Dobronić: Zagrebački Kaptol i Gornji grad nekad i danas, Zagreb, 1988.
 Dragutin Hirc: Stari Zagreb, Zagreb, 2008. 
 Snješka Knežević: Zagrebačka zelena potkova, Zagreb, 1996. 
 Snješka Knežević: Zagrebu u središtu, Zagreb, 2003. 
 Gjuro Szabo: Stari Zagreb, Zagreb, 1941.

Vanjske veze 

 Službene stranice grada Zagreba
 Interaktivna karta grada Zagreba
 Turistička zajednica grada Zagreba
 Zagreb Katalog 
 Zagreb uživo
 Virtualna šetnja kroz centar Zagreba 
 Zagrebačka naselja: Dubrava | Dugave  | Gajnice | Jarun  | Kustošija | Lanište  | Maksimir  | Malešnica  | Prečko  | Sloboština  | Špansko  | Volovčica | Vrbani  | Zapruđe 
 Prvi novinarski portal o Zagrebu
 QTVR panoramske slike Zagreba 
 Crtice o Zagrebu 
 Što Zagrebu znači Zlatna bula 
 Zagreb kao turistička destinacija 
 Portal Moj Zagreb
 Zagreb Online
 Zagreb Info 
 Zagrebstan 
 Vrijeme i vremenska prognoza za Zagreb
 Moj Zagreb Info
 Karta Zagreba 
 Karte za Vlak 
 Dalje.com 
 Totalni FM Radio
 Poštanske usluge Lider Express d.o.o.

 
Gradovi u Hrvatskoj
Glavni gradovi u Evropi
Hrvatske županije