1922



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – A Szlovák Néppárt a nemzetgyűlésben beterjeszti első hivatalos tervezetét Szlovákia autonómiájának törvénybe iktatására.
 február 1. – Kazys Grinius litván miniszterelnök lemond tisztéről.
február 2. – A Nagyatádi Szabó István vezette Országos Kisgazda- és Földműves Párt és a kormányon levő KNEP egyesülésével létrejön az Egységes Párt (EP), hivatalos nevén Keresztény-Keresztyén Földmíves-, Kisgazda- és Polgári Párt.
 február 3–10. – Általános bányászsztrájk Csehszlovákiában a bérek csökkentése ellen.
 március 2. – Bethlen István rendeleti úton életbe lépteti az új választási törvényt, leszűkítve ezzel a választásra jogosultak körét.
 március 17. – Lengyelország barátsági szerződéseket köt Lettországgal, Észtországgal és Finnországgal a Szovjet-Oroszország elleni védelem érdekében.
 április 1. – Mindössze 34 évesen, Madeira szigetén, nem sokkal dél után, spanyolnáthában meghal IV. Károly magyar király. (Károly halála után a 9 és fél éves Habsburg Ottó lett a trónörökös, aki 18 éves korában a Habsburg-dinasztia fejévé is vált.)
 április 5. – IV. Károly magyar király temetése a funchali Miasszonyunk-templomban, az európai uralkodóházak és államok főbb képviselői nélkül, a helyiek és a közeli hozzátartozók szűk körében. (A szertartást a helyi püspök celebrálta.)
 április 12. – Magyarország és Finnország kapcsolatai diplomáciai szintre emelkednek.
 április 16. – A weimari köztársaság és az Oroszországi Szovjet Köztársaság külügyminiszterei aláírják a rapallói egyezményt a diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatok felvételéről. Az egyezmény a szovjet állam (1922. december 30-tól Szovjetunió) első hivatalos elismerése volt.
 április 23. – A Nagy Török Nemzetgyűlés megfosztja VI. Mehmed szultánt a trónjától.
 április 28. – Centralista célzatú közigazgatási reform a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban, amely a kialakított 33 közigazgatási egységet közvetlenül Belgrádnak rendeli alá.

 május 1. – Megrendezik az első magyarországi passiójátékot Mikófalván. (1922 áldozócsütörtökétől szeptember 17-ig, huszonöt előadáson mintegy huszonötezer ember látta a Passiót.)
 május 5. – A genfi konvenció döntése Felső-Szilézia ügyében, mely szerint Lengyelországnak 3 évig vámmentesen kell szenet szállítani Németországba.
 május 20. – Agrárreform a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban. (A nagybirtokokat 100–500 hektár felett – kárpótlás ellenében – felosztják.)
 június 1. – Megjelenik a csehszlovákiai magyar ellenzéki pártok Magyarországról is támogatott központi napilapja, a Prágai Magyar Hírlap.
 június 5. – Csehszlovákia és az Oroszországi Szovjet Köztársaságok Szövetsége ideiglenes szerződést ír alá a gazdasági kapcsolatokról.
 június 7. – Amerikai hadihajók tűz alá veszik Samsunt Észak-Törökországban (török függetlenségi háború).
 június 24. – Meggyilkolják Walther Rathenau német külügyminisztert.
 július 24. – Újból fellángol a nyugat-magyarországi felkelés Burgenlandban a Rongyos Gárda vezetésével, amely sokkal inkább Horthy-ellenes álláspontot képvisel és Lajtabánság nem áll vissza.
 július 25. – A mosonbánfalvi összecsapás a rongyosok és az osztrák rendőri alakulatok között.
 július 31. – Csehszlovákiában befejezi működését az utolsó magyar főiskola, a kassai jogakadémia.
 augusztus 15. – Horthy Miklós kormányzó vitézzé avatja idősebbik fiát, Istvánt.
 augusztus 31. – A második csehszlovák–jugoszláv szövetségi szerződés.
 szeptember 11. –  görög coup d'etat
 szeptember 18. – Magyarországot felveszik a Népszövetségbe.
 szeptember 26. – Lengyelországban törvényt hoznak a legnagyobb hazai nemzetiség, az ukránok érdekében.
 október 7. – Csehszlovákiában Antonín Švehla vezetésével új kormány alakul.
 október 11. – A kemalista török vezetés és az antant Mudanjában fegyverszünetet köt.
 november 1. – Törökországban eltörlik a szultanátust.
 november 4. – Howard Carter brit amatőr régész felfedezi Tutanhamon egyiptomi fáraó sírját a Királyok völgyében. (Miután leástak 12 lépcsőfokot – és megtisztították a teljes bejáratot – ráleltek a sír bejáratára, Carter két nappal később, november 26-án belépett a sírba, és megtalálta a 3200 éven átháborítatlanul őrzött titkot.)
 november 5. – A nemzetgyűlési választások lengyelországban. (A jobboldali pártok választási blokkja, a Nemzeti Egység Keresztény Szövetsége (Chjena) a szavazatok 28,8%-ával 169 mandátumot szerez, ugyanakkor a Piast Párt 12,9%-kal 70 mandátumot, a nemzeti kisebbségek blokkja 15,1%-kal 66 mandátumot, a Lengyel Néppárt Felszabadítás Frakciója 10,9%-kal 49 mandátumot, a Lengyel Szocialista Párt 10,11%-kal 41 mandátumot, a Nemzeti Munkáspárt 5,3%-kal 18 mandátumot, míg a kommunisták csak 2 mandátumra tesznek szert a szavazatok 1,43%-ával.)
 november 15. – A Távol-keleti Köztársaság felvételét kéri a szovjet köztársaságok közé.
 november 17. – VI. Mehmed száműzetésbe távozik Olaszországba.
 november 18. – Csehszlovákiában megalakul a Národní hnuti (Nemzeti mozgalom) nevű cseh fasiszta szervezet.
 november 19.
 A szultanátus hívei II. Abdul-Medzsidet kiáltják ki szultánnak.
 Megalakul a Magyar Légiforgalmi Rt.
 december 9. – Lengyelországban a köztársasági elnöknek jelölt Józef Piłsudski visszalép.
 december 16. – Lengyelországban a Nemzeti Demokrata Párt tagja, Eligiusz Niemiadowski halálos merényletet követ el az újonnan megválasztott köztársasági elnök, Gabriel Narutowicz ellen. (Az új lengyel kormány megalakításával Władysław Sikorski tábornokot bízzák meg.)
 december 20. – Lengyelországban az új köztársasági elnöknek Stanisław Wojciechowskit, a centrum jelöltjét választják meg.
 december 28. – Kolozsváron a Magyar Nemzeti Párt és a Magyar Néppárt egyesülésével megalakul az Országos Magyar Párt.
 december 30. – Vlagyimir Iljics Lenin ünnepélyesen bejelenti a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének, a Szovjetuniónak a megalakulását.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Kolozsváron megnyílik a repülőtér.
 Megnyitja kapuit a Józef Piłsudski lengyel marsall által rendelettel újraalapított Kremenyeci Líceum.
 Francesc Macià megalapítja a Katalán Állam nevű independentista katalán pártot.
 az év közepe – Nemzetgyűlési választások Magyarországon.
 december – A Kelet-Galíciában kitört ukrán felkelést a lengyel csapatok leverik.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1922-ben

1922 a tudományban 
 szeptember 13. – Megmérik a levegő eddigi legmagasabb hőmérsékletét Líbiában (58 °C).
 november 26. – Howard Carter és George Carnarvon megkezdi Tutanhamon egyiptomi fáraó sírjának feltárását.

1922 a légi közlekedésben

1922 a vasúti közlekedésben

1922 a filmművészetben 
 május 21. – megjelenik a moszkvai moziban Dziga Vertov első Kino-pravdá-ja, a havi híradó. Az egész Szovjetuniót járják az operatőrök, hogy dokumentálják a szocializmus építését.
 A magyar filmes emigrációs hullámnak köszönhetően Bécsben 38 filmművész dolgozik, míg budapesti filmgyárak külföldieket szerződtetnek.
 A legtöbb budapesti mozi amerikai tulajdonba kerül. Az I. világháború alatt betiltott amerikai, francia és olasz filmek elöntik a pesti vásznakat.
Foolish Wives (Szeszélyes asszonyok) – rendező és főszereplő Erich von Stroheim
Nosferatu – rendező F.W. Murnau és főszereplő Max Schreck
Oliver Twist – főszereplő Jackie Coogan
Robin Hood – rendező Allan Dwan és főszereplő Douglas Fairbanks
 Balogh Béla – Beszéljen a papájával, Mozibolond
 Deésy Alfréd – Székelyvér, Petőfi, Őfensége inkognitóban, Ludas Matyi
 Bolváry Géza – Meseország

1922 az irodalomban 
 József Attila: Szépség koldusa
 Kodolányi János: Sötétség (első megjelent novellája)
 Erdélyi József: Ibolyalevél (első verseskötete)

1922 a zenében 
 március – 1. hegedű-zongora szonáta (Bartók) bemutatója Arányi Jelly és Bartók Béla közreműködésével.
 Ez év őszén írja meg Bartók Béla a II. hegedű-zongora szonátáját.
 Budapesti Filharmóniai Társaság Zenekara bemutatja a Bartók művét a Négy zenekari darabot, Dohnányi Ernő vezényletével

1922 a sportban 
 Az MTK nyeri az NB 1-et. Ez a klub kilencedik bajnoki címe.

1922 a jogalkotásban

Születések 
 január 1. – Farkas Antal magyar színművész († 2010)
 január 2. – Vertel József grafikusművész, bélyegképtervező († 1993)
 január 3. – Keresztesi Béla erdőmérnök, az MTA tagja († 2001)
 január 9. – Sághy Vilmos magyar agrárközgazdász, szakpolitikus († 1999)
 január 3. – Nemes Nagy Ágnes költő, műfordító († 1991)
 január 11. – Telegdi Bálint Wolf-díjas kísérleti részecskefizikus, az MTA tiszteleti tagja († 2006)
 január 16. – Csorba István színész († 1981)
 január 17. – Bakos Ferenc nyelvész († 1996)
 január 17. – Betty White amerikai színésznő († 2021)
 január 21. – Telly Savalas amerikai színész. Neve mindörökre összeforrott az általa alakított Kojakkal († 1994)
 február 2. – Faragó József néprajzkutató († 2004)
 február 5. – Szepesi György magyar rádiós sportkommentátor, újságíró, sportvezető († 2018)
 február 10. – Göncz Árpád író, műfordító, jogász, köztársasági elnök  († 2015)
 február 15. – Jožef Smej maribori püspök († 2020)
 március 1. – Jichák Rabin Nobel-díjas izraeli politikus, miniszterelnök († 1995)
 március 3. – Hidegkuti Nándor világhírű magyar labdarúgó, az Aranycsapat kiemelkedő csatára († 2002)
 március 7. – Csányi György olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok atléta († 1978)
 március 12. – Jack Kerouac amerikai író († 1969)
 március 18. – Pécsi Sándor kétszeres Kossuth-díjas magyar színművész († 1972)
 március 19. – Polinszky Károly vegyészmérnök, az MTA tagja, 1974–1980-ban Magyarország oktatásügyi minisztere († 1998)
 március 23. – Ugo Tognazzi olasz színész és rendező († 1990)
 április 3. – Doris Day amerikai énekesnő, színésznő († 2019)
 április 16. – Párdi Imre magyar politikus, az Országos Tervhivatal elnöke (1967–1973) 
 április 19. – Erich Hartmann német katonatiszt, minden idők legeredményesebb (352 légi győzelem) vadászpilótája († 1993)
 április 21. – Holl Béla piarista szerzetes, irodalomtörténész († 1997)
 április 22. – Petőházi Gábor magyar agrármérnök, politikus († 1978)
 május 21. – Fehér Klára író, újságíró († 1996)
 május 27. – Christopher Lee angol színész († 2015)
 június 2. – Kiss Lajos nyelvész, szlavista, a magyar helynév-etimológiai kutatások úttörő alakja, az MTA tagja († 2003)
 június 3. – Alain Resnais francia filmrendező († 2014)
 június 10. – Judy Garland amerikai színésznő, énekesnő († 1969)
 június 14. – Kevin Roche ír származású amerikai Pritzker-díjas építész († 2019)
 június 19. – Aage Niels Bohr Nobel-díjas dán magfizikus, a Nobel-díjas Niels Bohr fizikus fia († 2009)
 július 10. – Jake LaMotta, amerikai profi ökölvívó († 2017)
 július 15. – Leon Max Lederman Nobel-díjas fizikus († 2018)
 július 27. – Szilágyi Lajos magyar általános mérnök, építésügyi szakpolitikus
 július 30.
 Pálinkás-Pallavicini Antal honvéd őrnagy, az 1956-os forradalom kivégzett mártírja († 1957)
 Soós Gábor gazdaságpolitikus, miniszterhelyettes, államtitkár († 1993)
 augusztus 2. – Agárdy Gábor a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth-díjas és kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színművész († 2006)
 augusztus 8. – Reich Károly Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas grafikus († 1988)
 augusztus 15. – Tilli Endre olimpiai bronzérmes, világbajnok tőrvívó († 1958)
 augusztus 18. – Alain Robbe-Grillet francia regény-, esszé- és filmíró, a becsületrend lovagja († 2008)
 augusztus 22. – Miloš Kopecký cseh színész († 1996)
 szeptember 1. – Vittorio Gassman Oscar-díjas olasz színész († 2000)
 szeptember 8. – Tomanek Nándor Jászai Mari-díjas magyar színművész († 1988)
 szeptember 16. – Guy Hamilton brit rendező († 2016)
 szeptember 19.– Majtényi Erik romániai magyar költő, író, szerkesztő, műfordító († 1982)
 szeptember 27. – Arthur Penn amerikai rendező († 2010)
 október 1. – Jang Csen-ning kínai-amerikai fizikus, aki a statisztikus fizika és a szimmetriaelvek területén dolgozott
 október 7. – Polcz Alaine író, pszichológus († 2007)
 október 7. – Wagner Nándor szobrász, festő († 1997)
 október 13. – Rózsa György könyvtáros, a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára és az ENSZ genfi könyvtára főigazgatója († 2005)
 október 13. – Schweitzer József országos főrabbi († 2015)
 október 23. – Bálint Ágnes író, szerkesztő, dramaturg († 2008)
 október 27. – Michel Galabru, francia születésű színész († 2016)
 október 31. – Barbara Bel Geddes amerikai Golden Globe- és Emmy-díjas színésznő († 2005)
 november 5. – Vándor Kálmán magyar újságíró, dalszövegíró († 2016)
 november 11. – Kurt Vonnegut amerikai író († 2007)
 november 14. – Butrosz Butrosz-Gáli egyiptomi politikus, az ENSZ főtitkára († 2016)
 november 15. – Igor Jakovlevics Sztyecskin szovjet fegyvertervező († 2001)
 november 16. – José Saramago portugál író († 2010)
 november 16. – Salvatore Giuliano szicíliai bandita és szeparatista († 1950)
 november 22. – Eugene Stoner amerikai mérnök, fegyvergyáros, az M-16 gépkarabély alkotója († 1997)
 november 30. – Dergács Ferenc magyar közgazdász, miniszterhelyettes († 1981)
 december 10. – Kaszás Ferenc vezérőrnagy, honvédelmi miniszterhelyettes († 1974)
 december 14. – Németh Amadé karmester, zeneszerző († 2001)
 december 15. – Horvai István kétszeres Kossuth-díjas rendező († 2004)
 december 20. – Randolph L. Braham holokausztkutató, politológus, történész († 2018)
december 22. - Dévay Camilla magyar színésznő († 1998) 
 december 22. – Sebastian Kräuter nyugalmazott temesvári püspök († 2008)
december 28. –  Stan Lee  amerikai író, szerkesztő, a Marvel Comics egykori elnöke († 2018)

Halálozások 
 január 1. – Kühár István magyarországi szlovén katolikus pap, a Szlovenszka krajina-program egyik kidolgozója, Kühár János testvére (* 1887)
 január 5. – Ernest Shackleton brit felfedező, Antarktisz-kutató (* 1874)
 január 22. – XV. Benedek pápa (* 1854)
 február 18. – Berzeviczy Béla magyar huszártiszt, I. világháborús honvéd vezérőrnagy (* 1870)
 február 21. – Chernel István magyar ornitológus (* 1865)
 március 20. – Szilády Áron nyelvész, irodalomtörténész, akadémikus (* 1837)
 március 24. – Széchenyi Ödön török altábornagy, a török tűzoltóság megteremtője, Széchenyi István fia (* 1839)
 április 1. – I. Károly osztrák császár, IV. Károly néven magyar és|cseh király (* 1887)
 április 8. – Erich von Falkenhayn német tábornok és katonapolitikus az első világháború idején, 1914–16 között a császári német hadsereg főparancsnoka (* 1861)
 augusztus 1. – Bánki Donát gépészmérnök, feltaláló, egyetemi tanár (* 1859)
 augusztus 2. – Alexander Graham Bell skót feltaláló (telefon) (* 1847)
 augusztus 4. – Enver pasa oszmán katonatiszt, az ifjútörökök vezetője, az első Balkán-háború és az első világháború alatt a birodalom irányító egyénisége (* 1881)
 augusztus 7. – Kolosváry Sándor jogász, egyetemi tanár (* 1840)
 szeptember 1. – Pecz Samu építész (* 1854)
 szeptember 6. – Mihalik Kálmán, a Székely himnusz zeneszerzője (* 1896)
 szeptember 27. – Apáthy István zoológus (* 1863)
 október 30. – Gárdonyi Géza író (* 1863)
 november 18. – Marcel Proust francia író (* 1871)
 december 13. – John William Godward angol festő (* 1861)
 december 16. – Eliézer Ben-Jehuda héber nyelvújító, lexikográfus, cionista újságíró (* 1858)
 december 28. – Kertész Kálmán zoológus, entomológus, az MTA tagja (* 1867)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század