1562



Események

Határozott dátumú események 
 március 1. – A wassyi mészárlással megkezdődtek a francia vallásháborúk.
 május 3. – Megnyílik az Oláh Miklós esztergomi érsek által alapított nagyszombati jezsuita kollégium 3 osztállyal.
 június 2. – A pestisjárvány áldozatává válik Magyarország 63 esztendős nádora, Nádasdy Tamás.

Erdélyi események a települések életében 
 1562-ig Parajd lakói szabadon rendelkeztek a sóval, ekkor azonban állami monopólium lett.
 A Nagy György és Gyepesi Ambrus vezette székely csapatok Ákosfalva mellett verték szét Majláth Gábor nemesi csapatát. Erre János Zsigmond fejedelem Pekri Gábor és Radák László vezette lovascsapatot küldött ellenük, akik a székelyvajai út mellett ütköztek meg a felkelőkkel. A somosdi Harci réten ért véget a vajai csata, ahol János Zsigmond seregei legyőzték a székelyeket. Az elesetteket a Kerek-dombon temették el. 
 Március 4-én Hadadnál győzte le Zay Ferenc és Balassa Menyhért királyi serege az erdélyieket (hadadi ütközet). 
 Diódot és Algyógyot János Zsigmond ostrommal vette vissza Balassa Menyhérttől és leromboltatta. 
 Magyarléta várát János Zsigmond hadai ostromolták meg, melynek során a puskapor felrobbant.
 Kisgörgénynél ugrasztotta meg János Zsigmond serege a pártütő székelyek kisebb táborát.
 Cófalva északi határában az 550 m magas Várhegyen állt Székelybánja vára, melyet a székely felkelés után büntetésből építtetett a székelyekkel a fejedelem. Lécfalván építtette fel János Zsigmond fejedelem Székelytámad várát. Székelyudvarhelyen a legyőzött székelyek megalázására pedig Székelytámadt várát 1562 és 1565 között.
 A segesvári országgyűlés után a vár piacán fejezték le a lázongó székelyek huszonhat vezetőjét. Kivégezték a Székelyvaján elfogott Székelypálfalva szülöttét, Nagy Györgyöt, aki a János Zsigmond ellen fellázadt székelyek vezére volt.
 Kézdiszentkereszt szabad lakóit a felkelésben való részvétel miatt jobbágysággal büntették.
 A felkelés egyik vezetője a muzsnai Bán András volt, melynek leverése után 44 ház lakói jobbágysorba süllyedtek.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 IX. Károly francia király az orléans-i rendelettel megparancsolta, hogy a cigányokat, ha két hónap leforgása alatt minden pereputtyostól (tous ceux qui s'appellent Bohémiens ou Egyptiens, leurs femmes, enfants et autres de leur suite) el nem hagyják a francia földet, „a bírák nyomban fogassák el, borotváltassák le szakállukat és hajukat s szolgáltassák valamelyik gályakapitány kezébe, kik három esztendeig tartsák őket a gályákon”.
 Megjelenik Bécsben az első magyarra fordított katolikus katekizmus.

Az év témái

1562 a tudományban

1562 az irodalomban

Születések 
 október 12. – George Abbot, anglikán főpap, teológus († 1633)
 november 25. – Lope de Vega, spanyol drámaíró, költő († 1635)
 Jan Pieterszoon Sweelinck németalföldi zeneszerző († 1621)

Halálozások 
 június 2. – Nádasdy Tamás báró, a kortársak által „fekete bég”-nek nevezett hadvezérnek, Nádasdy Ferencnek apja (* 1498)
 november 17. – Antoine de Bourbon francia arisztokrata, Navarra társuralkodója, a vallásháborúk többször pártot cserélt hadvezére (* 1518)
 december 19. – Jacques d’Albon de Saint-André Fronsac márkija, Montrond-les-Bains és Saint-André d'Apchon hűbérura, Franciaország marsallja volt (* 1505)

Jegyzetek 

16. század