alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Pag (grad)

Pag je grad u Hrvatskoj, na otoku Pagu. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Geografija 
Grad Pag se nalazi na južnom dijelu otoka, koji administrativno pripada Zadarskoj županiji. Smješten je na jugoistočnoj obali.

Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 2001. 4 350, (procjena za 2005. 5 050 stanovnika).

Uprava

Historija
Grad Pag je na sadašnjem mjestu osnovan 1443. godine, kada su stanovnici napustili Stari Grad koji se nalazi južnije.

Privreda 
Grad Pag je poznat po svojim solanama, kao i proizvodnji paškog sira, te tradicionalnoj paškoj čipki.

Ipak, najvažnija privredna grana je turizam. Oko Paga se nalazi veliki broj plaža okruženih spektakularnim krajolikom. Svakog ljeta se u gradu, kao i na cijelom otoku okuplja veliki broj turista, iako to ponekad, kao 2006. godine, zna izazivati probleme s opskrbom vode.

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 City of Pag
 Paski cheese

Gradovi u Hrvatskoj
Zadarska županija
Pag
Denes nad Makedonija

Denes nad Makedonija (Danas nad Makedonijom) je nacionalna himna Severne Makedonije koju je napisao Vlado Maleski, a komponovao Todor Skalovski 1943. godine. Pesma je bila vrlo popularna na makedonskom nacionalnom području u SFRJ, a kada je nakon njenog raspada Makedonija postala nezavisna država, 1992. godine Denes nad Makedonija je uzeta za himnu.

Stihovi

Vanjske veze 
 himna „Denes nad Makedonija” u stream i MP3 formatu

Državne himne
Makedonija
Bratunac

Općina Bratunac smještena je u sjeveroistočnoj Bosni i Hercegovini i administrativno pripada Republici Srpskoj. Unutar granica BiH općina se graniči s općinama Zvornik, Srebrenica i Vlasenica, a rijekom Drinom u dužini od 68 km graniči se sa Srbijom. U općini postoji 27 mjesnih zajednica s ukupno 21.619 stanovnika, površine 293 km².

Historija 
Bratunac se prvi put spominje 1381. kao mjesto kroz koje je prolazio put iz Bosne u Srbiju. Sastojao se od 5 kuća u kojima je živjelo oko 30 stanovnika. Ekonomski razvoj područja počinje s organizovanom proizvodnjom i otkupom duhana 1886. godine. Most na rijeci Drini izgrađen je 1926. godine. Tako su poboljšani komunikacijski uslovi koji su pomogli u razvoju područja. Bratunac je samostalna općina postao 1927. i tada je uvršten u spisak mjesta koja je trebalo proglasiti varošicom. 

Tokom rata u Bosni i Hercegovini, 1992. i 1993. Bošnjaci u Bratuncu bili su protjeravani, zatvarani u logore i ubijani. Mnogi posmrtni ostaci zatrpavani su u zajedničke grobnice radi kasnijeg premještanja. Preživjeli Bošnjaci prebjegli su u Srebrenicu i pridružili se jedinicama pod komandom Nasera Orića.

Naselja 
Uz grad Bratunac, istoimenu opštinu čine sljedeća naselja:

 Abdulići
 Banjevići
 Biljača
 Bjelovac
 Blječeva
 Boljevići
 Brana Bačići
 Dubravice
 Fakovići
 Glogova
 Hranča
 Hrnčići
 Jagodnja
 Jaketići
 Jelah
 Ježeštica
 Joševa
 Konjevići
 Krasanovići
 Kravica
 Lipenovići
 Loznica
 Magašići
 Mihaljevići
 Mlečva
 Moštanice
 Mratinci
 Oćenovići
 Opravdići
 Osamsko
 Pirići
 Pobrđe
 Pobuđe
 Podčauš
 Polom
 Rakovac
 Repovac
 Sikirić
 Slapašnica
 Stanatovići
 Suha
 Šiljkovići
 Tegare
 Urkovići
 Vitkovići
 Voljavica
 Vraneševići
 Zagoni
 Zalužje
 Zapolje
 Žlijebac

Demografija 
Prije rata u Bosni i Hercegovini, prema popisu iz 1991. nacionalni sastav stanovništva opštine Bratunac bio je: 64,06% Bošnjaci, 34,13% Srbi, 1,03% ostali. Nakon rata, prema popisu iz 2011. nacionalnu većinu čine Srbi sa 60,72%, dok je 38,36% Bošnjaka.

Sport 
U Bratuncu postoje FK Bratstvo i KK Bratunac. Oba kluba članovi su druge lige Republike Srpske.

Vanjske veze 

 Opština Bratunac

Općine Bosne i Hercegovine
Naseljena mjesta u Republici Srpskoj
Bratunac
Doboj Istok

Doboj-Istok je općina Bosne i Hercegovine nastala nakon Dejtonskog sporazuma od dijela prijeratne općine Doboj. Nalazi se u Tuzlanskom kantonu i graniči sa općinom Gračanica.

Privreda 
Spada u red najmanjih i najperspektivnijih općina u Bosni i Hercegovini. Sjedište poznate prerađivačke firme "Vegafruit" je u općini Doboj Istok. Pored nje, na prostoru općine, egzistira veći broj privrednih subjekata koji čine dobru osnovu za privredni razvoj i prosperitet ove male i mlade općine.

Slavni ljudi 
 Muhamed Konjić , bivši reprezentativac Bosne i Hercegovine
 Sejad Halilović , bivši reprezentativac Bosne i Hercegovine
 Jasmin Mujić , sportski radnik (najbolji atletski trener u BiH 2015 godine)
 Emina Konjić , atletičarka
 Osman Junuzović , atletičar
 Belmin Mrkanović , atletičar
 Mediha Salkić , atletičarka bacačica kugle i diska
 Osman Dedić , atletičar
 Amina Hadžimujić , manekenka i model
 Anisa Mešić, manekenka i model 
 Nedim Humić , atletičar
 Nedžad Mujkić , fotograf

Vanjske veze 
 Općina Doboj Istok

Općine Bosne i Hercegovine
Tuzlanski kanton
Doboj Istok
Doboj Jug

Doboj Jug je bosanskohercegovačka općina nastala nakon Daytonskog sporazuma od dijela prijeratne općine Doboj. Nalazi se u Zeničko-dobojskom kantonu Federacije BiH i graniči s općinom Tešanj, te također vrlo mladom općinom Usora. Spada u red najmanjih i najbogatijih općina u Bosni i Hercegovini.

Zemljopis

Stanovništvo

Naseljena mjesta 
Matuzići, Mravići i Novo Naselje.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 dr. Muhamed Šarkić, doktor

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Zeničko-dobojski kanton
Doboj Jug
Domaljevac-Šamac

Novoformirana općina Domaljevac-Šamac, je jedna od tri općine u Posavskom kantonu Federacije BiH na sjeveru Bosne i Hercegovine.

Zemljopis

Stanovništvo
 Bazik 
 Brvnik 
 Domaljevac
 Grebnice (dio)
 Liskovac
 Odmut
 Tišina (dio)

Uprava 
Sjedište općine Domaljevac-Šamac je u naseljenom mjestu Domaljevac

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Općine Bosne i Hercegovine
Posavski kanton
Foča-Ustikolina

Općina Foča-Ustikolina je jedna od tri općina Bosansko-podrinjske županije. Područje općine Foča-Ustikolina sastoji se od dijela nekadašnje općine Foča koje je 1995. godine reintegrirano u sastav Federacije BiH. Površina općine iznosi oko 180 km² i prostire se većim dijelom na lijevoj i manjim dijelom na desnoj obali rijeke Drine. Sačinjavaju je tri mjesne zajednice, a administrativno sjedište općine je u Ustikolini. Obzirom da se prostire na obalama i slivovima nekoliko rijeka i riječica u Ustikolini je od davnina bilo izuzetno razvijeno ribarstvo. Oaze zelenila i ljepote u slivovima rijeka omogućavaju idealne uslove za razvoj riječnog turizma na ovim prostorima. Na teritoriji općine nalazi se znatan broj objekata i simbola iz bogatog kulturno-historjskog naslijeđa Bosne i Hercegovine koji čine sastavni dio njene povijesti.

Zemljopis

Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 1991. godine na prostoru sadašnje općine Foča-Ustikolina živjelo je 5274 stanovnika, a danas je na ovom dijelu nastanjeno njih nešto više od 2600.
Ustikoljanske najstarije familje su: TRAVARI, MARIĆI I KUJUNDŽIĆI...

Uprava

Povijest

Privreda 
Stanovništvo na prostoru općine najviše se bavi zemljoradnjom, a manji broj, njih oko 150, uposleno je u organima uprave, javnim ustanovama i nekoliko privrednih subjekata.

Nakon reintegracije ovog dijela općine Foča u Federaciju BiH, velikim dijelom je izvršena rekonstrukcija stambenih objekata, javnih ustanova i infrastrukture.

Općina Foča-Ustikolina je privredno nerazvijena općina koja svoju perspektivu, između ostalog, vidi u privrednom i turističkom razvoju.

Slavni ljudi 
 Nedžad Fazlija, poznati sportski strijelac;

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Reference

Vanjske veze 

Općine Bosne i Hercegovine
Bosansko-podrinjski kanton
Gradiška (razvrstavanje)

Gradiška je naziv koji se koristi za:
 Gradiška, grad u Bosni i Hercegovini koji se nekad zvao Bosanska Gradiška.
 Gradisca, kultni lik iz filma Amarcord

Pored toga se koristi kao dio naziva za dva mjesta u Hrvatskoj:
 Stara Gradiška,
 Nova Gradiška.
Vodice

Vodice ima više značenja:

 Albanija
 Vodice, selo u Albaniji

 Hrvatska
 Vodice, grad i popularno turističko odredište u Hrvatskoj
 Vodice (Cres)

 Slovenija
 Vodice, općinu u Sloveniji

 Srbija
 Vodice u Srbiji
Vodice (Hrvatska)

Vodice su selo u Hrvatskoj, koji se nalazi na obali Jadranskoj mora i administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

Geografija 
Vodice se nalaze oko 14 km zapadno od Šibenika.

Naseljena mjesta 
Naselja u sastavu Grada Vodica:
Čista Mala,  Čista Velika, Gaćelezi, Grabovci, Prvić Luka, Prvić Šepurine, Srima, Vodice

Stanovništvo

Uprava

Historija 
Za vrijeme drugog svjetskog rata Vodice se 1941. našlo pod italijanskom okupacijom. Relativno veliki broj lokalnog stanovništva se priključilo partizanima, zbog čega je područje bilo izloženo okrutnim represalijama italijanskog okupatora.

Nakon drugog svjetskog rata Vodice je administrativno pripadalo šibenskoj općini.

Za vrijeme rata u Hrvatskoj, okolica Vodica je u septembru 1991. bilo poprište teških borbi u tzv. rujanskom ratu, kada su hrvatske snage zaustavile napad JNA na Šibenik. Nakon toga je zaleđe Vodica predstavljalo liniju fronte između hrvatskih i krajinskih snaga. Godine 1993. grad je bio izložen povremenom bombardiranju, ali su štete bile relativno male i brzo sanirane nakon završetka neprijateljstava. S druge strane je trebalo vremena da se Vodice ekonomski oporave, s obzirom da je rat ozbiljno ugrozio turizam - glavnu privrednu granu.

Vodice su novom teritorijalnom podjelom 1992. godine dobile status grada. Godine 2006. se iz njenog područja izdvojila općina Tribunj.

Gospodarstvo

Istaknute ličnosti 
 Ivo Brešan, književnik i scenarist
 Ante Juričev-Martinčev, slavni zapovjednik obrane Vodica 1991-1992, poginuo 17. 03.1992.
 Marinko Kardum, iskazani borac, pripadnik posebne postrojbe MUP-a, poginuo 17. 09.1991.
 Ive Čaće, književnik i slikar

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
 OŠ Vodice
 OŠ Čista Velika

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 Link na Vodice 
 Vodice - foto album 

 
Gradovi u Hrvatskoj
Gradovi u Šibensko-kninskoj županiji
Vrbovsko

Vrbovsko je grad u Hrvatskoj, koji se nalazi u Gorskom Kotaru i administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

Geografija 

Vrbovsko je najistočniji dio Gorskog kotara. Na zapadu graniči s općinama Brod Moravice i Ravna Gora, na jugu s gradom Ogulinom, na istoku s općinom Bosiljevo, a na sjeveru s Republikom Slovenijom. Kroz područje grada Vrbovskog protjeću dvije veće rijeke: Dobra i Kupa.

Stanovništvo 
U Vrbovskom je prema popisu stanovništva iz 2001. godine živjelo 6047 osoba. Od toga najviše Hrvata (57,25%) i Srba (36,23%).

Uprava 

Naselja koja čine grad Vrbovsko (s brojem stanovnika prema popisu iz 2011.):

 Blaževci (38)
 Bunjevci (35)
 Carevići (17)
 Damalj (27)
 Dokmanovići (54)
 Dolenci (10)
 Donji Vučkovići (17)
 Donji Vukšići (13)
 Draga Lukovdolska (19)
 Dragovići (6)
 Gomirje (343)
 Gorenci (44)
 Gornji Vučkovići (13)
 Gornji Vukšići (0)
 Hajdine (80)
 Hambarište (38)
 Jablan (209)
 Jakšići (50)
 Kamensko (4)
 Klanac (35)
 Komlenići (11)
 Lesci (0)
 Liplje (62)
 Lukovdol (129)
 Ljubošina (173)
 Majer (16)
 Mali Jadrč (35)
 Matići (13)
 Međedi (0)
 Mlinari (7)
 Močile (88)
 Moravice (664)
 Musulini (152)
 Nadvučnik (29)
 Nikšići (30)
 Osojnik (102)
 Petrovići (15)
 Plemenitaš (38)
 Plešivica (11)
 Podvučnik (0)
 Poljana (8)
 Presika (14)
 Radigojna (23)
 Radočaj (0)
 Radoševići (35)
 Rim (38)
 Rtić (11)
 Severin na Kupi (118)
 Smišljak (21)
 Stubica (53)
 Štefanci (3)
 Tići (48)
 Tomići (13)
 Topolovica (3)
 Tuk (79)
 Veliki Jadrč (73)
 Vrbovsko (1,673)
 Vučinići (64)
 Vučnik (11)
 Vujnovići (41)
 Vukelići (20)
 Zapeć (9)
 Zaumol (39)
 Zdihovo (28)
 Žakule (24)

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Ivan Goran Kovačić (1913-1943); hrvatski pjesnik i književnik
 Nikola Hajdin, doktor građevinskih nauka, predsednik SANU. Rođen je 4. aprila 1923. godine.

Spomenici i znamenitosti 

 Manastir Gomirje (1602),Manastir Gomirje 
 Hram sv. Velikomučenika Georgija u Srpskim Moravicama, sv. Georgije
 Kapela sv. Franje Ksaverskog u Rtiću
 Frankopanski dvorac u Severinu na Kupi
 Crkva sv. Ivana Nepomuka u Vrbovskom
 Crkva sv. Marije na nebo uzete u Lukovdolu

Obrazovanje 
U Vrbovskom djeluje Osnovna škola Ivana Gorana Kovačića s nekoliko područnih škola u manjim naseljima, te srednja škola u Moravicama.

Kultura 

Jedna od najvažnijih kulturnih manifestacija je Goranovo proljeće koje svake godine, 21. ožujka, počinje dodjelom Goranovog vijenca i nagrade Goran za mlade pjesnike u Lukovdolu.

Sport 
Kanuing i Rafting: rijeka Kupa
Obrt za iznajmljivanje čamaca Kupa Sports
Močile 14
51329 Severin na Kupi
tel:051/ 870-365
mob:095 903 74 84
www.kupa-sports.com

Vanjske veze 

 Turistička zajednica 

 
Gradovi u Primorsko-goranskoj županiji
Zabok

Zabok je grad u Hrvatskoj, koji se nalazi u Hrvatskom Zagorju i administrativno pripada Krapinsko-zagorskoj županiji.

Geografija 
Površina grada iznosi 34 km2

Stanovništvo 
Broj stanovnika prema popisu iz 2001. god. - 9 365

Uprava 
Članovi poglavarstva:
 Ivan Hanžek, oec
 Krešimir Končevski
 Tihomir Vrančić, dipl. polit.
 Tomislav Ivanković
 Željko Tomek, dipl. ing.

Historija

Privreda
Geografski položaj Zaboku daje velike mogućnosti gospodarskog razvoja. Nalazi se u srcu Hrvatskog zagorja uz autocestu Zagreb - Macelj (na pola sata vožnje od Zagreba) i centralno je željezničko čvorište županije. Prema ostvarenom putničkom prometu zabočki je kolodvor među najvažnijima u Hrvatskoj. U Zaboku postoji gospodarska zona sa svom infrastrukturom.

Sve do osamostaljenja Hrvatske, Zabok je imao jaku tekstilnu industriju koja je sada opsegom znatno smanjena i djeluje u teškim uvjetima. Osim tekstilne industrije, postoji tvornica rasvjetnih tijela, a nove proizvodne pogone otvorili su Dunapack, za proizvodnju valovitog katona i M-profil za proizvodnju metalnih konstrukcija. 

Postoji i cijeli niz manjih uslužnih tvrtki poput auto-salona, servisa i sl., a velik je broj i manjih proizvodno-uslužnih obrta.

U Zaboku djeluju i tvrtke bitne za razvoj zabočkog, ali i šireg zagorskog područja. To su Hrvatska elektroprivreda, DP Zabok; Zagorski vodovod; Zagorski metalac, za distribuciju prirodnog plina; Hrvatski Telekom- telekomunikacijski centar Zabok.

U Zaboku poslovnice imaju četiri banke (Zagrebačka, Privredna, Splitska i Erste) i nekoliko osiguravajućih društava.

Slavni ljudi 
K. Š. Gjalski, književnik
 Damir Krznar, poznati hrvatski nogometaš

Spomenici i znamenitosti 
 Crkva Sv.Jelene (1805.god)
 Dvorac Gjalski
 Dvorac Bračak
 Kapela sv. Antuna

Obrazovanje 
 OŠ K.Š.Gjalski
 Strukovno učilište
 Srednja škola Zabok http://www.sszabok.hr 
 Gimnazija A.G.Matoš http://skole.t-com.hr/ss-zabok-503/skola/ 
 Fakultet informatike
 Fakultet turističkog menadžmenta http://www.fthm.hr 
 Visoka poslovna škola http://www.efzg.hr/main.aspx?id=2881

Kultura 
 Pučko otvoreno učilište
 Gradska Knjižnica K. Š. Gjalskog
 Radio Zabok http://www.radio-zabok.com/ 
 Pjevački zbor "Gjalski"
 Gradski puhački orkestar "Zabok"
 Ansambl"Zabok"
 Dani Ksavera Šandora Gjalskog http://www.danigjalskog.com/
 Udruga Mraz http://www.mraz.hr/

Sport 
 Budokai klub BTI Zabok 
 ‘Đidara’ Zabok
 Košarkaški klub Zabok
 Lovačko društvo ‘Trčka’ 
 Motostart jet-ski klub
 Moto-sportski klub Zabok
 Moto klub ‘Zagorje’
 NK ‘Regeneracija Mladost’
 NK ‘Đalski’, Gubaševo, http://www.nk-djalski.com
 NK ‘Rudar’ Dubrava Zabočka
 Old timer klub Zabok 
 Ribolovno društvo ‘Linjak’
 Ribolovno društvo ‘Som’
 Ribolovno društvo ‘Žabec’
 ŠRD Zabok http://www.zabok-ribolov.com/
 Streljačko društvo ‘Tekstilac’
 Šahovski klub ‘Polet’
 Sportsko rekreativno društvo ‘Telekomunikacije Zabok’
 Teniski klub ‘Đalski’
 Ženski rukometni klub
 Stolnoteniski klub Zabok http://www.stk-zabok.hr

Vanjske veze 

 Službene stranice

Gradovi u Krapinsko-zagorskoj županiji
Čazma

Čazma je grad u Hrvatskoj koji se nalazi na obroncima Moslavačke gore i administrativno pripada Bjelovarsko-bilogorskoj županiji.

Geografija 
Čazma se nalazi 60 km jugoistočno od Zagreba.

Stanovništvo

Uprava
 Gradonačelnik Dinko Pirak

Povijest

Gospodarstvo
"Čazmatrans"

Slavni ljudi 
 Slavko Kolar - hrvatski književnik
ALENA HLATKI, dipl. ekonomist za turistički menadžment
 Vinko Balta Jelić, političar

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 Streljačko društvo "Budućnost"

Vanjske veze 

 Grad Čazma
 Čazmatrans - Nova d.o.o. Čazma
 ČAZMATRANS d.o.o. PUTNIČKA AGENCIJA 

 
Gradovi u Hrvatskoj
Gradovi u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji
Virovitica

Virovitica je grad u Hrvatskoj koji predstavlja administrativno sjedište Virovitičko-podravske županije.

Geografija

Stanovništvo

Uprava

Historija 
1234. godine, kralj Bela IV. je dao Virovitici povlasticu slobodnog kraljevskog grada. 1242 godine opet isti kralj je dao istu povlasticu Zagrebu,poznatiju kao "zlatna bula", koja je također izdana u Virovitici.

Gospodarstvo

Istaknute ličnosti 
 Ivica Kirin, bivši ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske, diplomirani inženjer geotehnike 
 Đuro Dečak, umirovljeni general pukovnik hrvatske vojske, saborski zastupnik (2 mandata), predsjednik Hrvatskog lovačkog saveza, predsjednik Udruge dragovoljaca i veterana domovinskog rata 
 Ivan Šibl, učesnik Narodnooslobodilačke borbe, rezervni general-potpukovnik, društveno-politički radnik SR Hrvatske i SFRJ i narodni heroj Jugoslavije
 Vilim Tičić , poznati rukometni trener osvajač svjetskoga prvenstva s ženskom reprezentacijom Jugoslavije
 Aleksandra Grdić , top model , bivša Miss Hrvatske 2003 i učesnica reality show BIG BROTHERA
 Slavko Šajber , hrvatski političar , poznati nogometni čelnik i predsjednik nogometnog saveza Jugoslavije
 Dražen Kühn, poznati hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac 
 Rastko Stefanović, jugoslavenski rukometaš
 Željka Ogresta, poznata hrvatska novinarka, urednica i voditeljka na HRT-u 
 Mira Bičanić (Bićanić), profesorica hrvatskog jezika i pobjednica tv-kviza "Tko želi biti milijunaš"
 Stjepan Reder, ravnatelj virovitičkog kazališta
 Žarko Plevnik, snimatelj, novinar i diplomat
 Zrinko Ogresta, hrvatski scenarist i filmski redatelj
 Oto Horvat, strojarski inženjer
 Jasenko Houra, hrvatski pjevač
 Ksenija Marinković, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje 
Osnovne škole
 Osnovna škola "Vladimir Nazor"
 Osnovna škola Ivane Brlić Mažuranić
 Osnovna škola Virovitica

Srednje škole
 Gimnazija Petra Preradovića
 Strukovna škola Virovitica
 Industrijsko-obrtnička škola Virovitica
 Tehnička škola Virovitica

Kultura 
 Grupa Vatra

Sport 
 NK Virovitica: Treća županijska liga u sezoni 2005/2006
 NK Tvin: Treća liga u sezoni 2005/2006
 ŽRK Tvin: prva hrvatska rukometna liga-žene
 KK Virovitica: A2 košarkaška liga - muški
 RK Viro: druga hrvatska rukometna liga-muški
 Plivački klub Virovitica
 Kuglački klub Zanatlija
 Kuglački klub Sloboda
 Karate klub Virovitica

Zanimljivosti 
Đorđe Balašević, dio čije rodbine potječe iz Virovitice, je skladao pjesmu Virovitica koja je bila popularna 1980-ih.

Vanjske veze 

 Dobro došli u Viroviticu
 Grad Virovitica
 Kazalište Virovitica
 Gradska knjižnica i čitaonica Virovitica

 
Gradovi u Hrvatskoj
Gradovi u Virovitičko-podravskoj županiji
Daruvar

Daruvar je grad u Hrvatskoj koji se nalazi na zapadu Slavonije i pripada Bjelovarsko-bilogorskoj županiji.

Geografija 
Daruvar se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske, u zapadnom dijelu pokrajine Slavonije. Udaljen je 125 km od glavnog grada Zagreba i oko 130 km od Osijeka. Smješten je u brežuljkastom predjelu podno planine Papuk, u Poilovskoj zaravni, na plodnim nanosima iz pleistocena.

Stanovništvo 
Broj stanovnika grada s okolnim naseljima (Dar. Vinogradi, Doljani, Donji Daruvar, Gornji Daruvar, Lipovac Majur, Ljudevit Selo, Markovac i Vrbovac): 13 243.

Broj stanovnika samog grada Daruvara: 9 811
 Hrvati: 7 729 - 58,36%
 Česi: 2 504 - 18,91%
 Srbi: 1 863 – 14,07%
 Ostali: 1 147 – 8,66%

Historija

Antičko doba 
Nakon propasti Zapadnog Rimskog Carstva, u petom stoljeću nove ere,daruvarskim teritorijem prohujala su bezbrojna germanska
plemena. U sedmom stoljeću se naseljavaju Avari, a uskoro s njima i Slaveni.
U vrijeme Ljudevita Posavskog ovi krajevi (Posavska Hrvatska) padaju
pod njegovu vlast. Kasnije oni dolaze pod vlast franačkih vladara, a u
doba hrvatskih kraljeva, Tomislava, Krešimira IV i Zvonimira, oni su u sastavu
hrvatske države.

Srednji vijek

Kasniji razvoj

Gospodarski i kulturni razvoj

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Milan Pavić, hrvatski fotograf
 Dragomir "Drago" Čumić , poznati glumac

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Škole

Kulturna djelatnost

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 Grad Daruvar
 daruvar.net - neovisni gradski info portal

Gradovi u Hrvatskoj
Bjelovarsko-bilogorska županija
Lista državnih zastava

Na ovom popisu državnih zastava nalaze se zastave suverenih država.

A

B

C

Č

Ć

D

DŽ

Đ

E

F

G

H

I

J

K

L

Lj

M

N

Nj

O

P

R

S

Š

T

U

V

Z

Ž

Povezano 
 Popis država

Liste
Imotski

Imotski je grad u Hrvatskoj koji administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Geografija 
Imotska krajina smjestila se iza planine Biokovo, na tromeđi Bosne i Hercegovine sa Dalmacijom. Zauzima prostor od oko 600 km 2 . Sa sjeveroistoka omeđena je bosansko - hercegovačkom granicom, na jugu je makarskim primorjem, a sa sjeverozapada sinjsko-omiškim prostorom. Nalazi se na nadmorskoj visini od 260 metara (Imotsko polje) do 440 metara (grad Imotski). Prostor Imotske krajine možemo podijeliti u tri prirodne cjeline: kraško područje uz obod polja, te prostrane kraške površine i uvale na širem prostoru - imotsko polje, kao veliko tektonsko ulegnuće, te planinski masiv Biokovo. Imotski i Imotska krajina imaju blagu sredozemnu klimu.

Naseljena mjesta 
Donji Vinjani, Glavina Donja, Glavina Gornja, Gornji Vinjani, Imotski, Jažići, Medvidovića Draga, Rašići i  Živanovići.

Povijest

Administracija i politika

Demografija

Kultura i sport
Sportski klubovi Imotskog :
 NK Imotski
 Boćarski klub Berinovac
 Košarkaški klub "Imotski"
 Ronilački klub "Crveno jezero"
 Kuglački klub Imotski
 Tae kwon do klub Imotski

Sportski turniri i druga natjecanja:
 Nogometni turnir "Ante Bruno Bušić"
 Utrka konobara Dalmatinske zagore
 
Kultura:
 Hrvatski puhački orkestar - Gradska glazba Imotski 
 Mandolina Imota
 Mandolinski orkestar
 Botterijevi vitraji u Imotskom
 Zvonko Madunić : Križni put
 KUD Seljačka sloga - Vinjani

Obrazovanje

Osnovne škole 
Osnovna škola "Stjepan Radić" i 
osnovna glazbena škola "fra Ivan Glibotić"

Srednje škole 
 Obrtničko - industrijska škola Imotski
 Tehnička škola Imotski
 Ekonomska škola Imotski
 Gimnazija "dr. Mate Ujevića" Imotski

Znamenitosti 
 Crveno jezero
 Modro jezero

Korisne informacije

Slavni ljudi 
 Ivan Buljan, poznati bivši nogometaš
 Zvonimir Boban, poznati bivši nogometaš
 Vladimir "Vlado" Gotovac, hrvatski književnik i liberalni političar
 Antun Vrdoljak, bivši predsjednik HOO i filmski producent
 Ivan Gudelj, poznati hrvatski nogometaš
 Ksenija Urličić, poznata jugoslovenska i hrvatska novinarka spikerica,glumica i televizijska voditeljica na HRT-u.
 Vedran Mlikota, glumac
 Slaven Žužul, privrednik i predsjednik RNK Splita
 Mate Ujević, hrvatski pjesnik i enciklopedist 
 Ante Babaja, hrvatski filmski redatelj i scenarist
 Edita Karađole, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
 Tomislav Jonjić, hrvatski odvjetnik, diplomat, publicist i povjesničar
 Silvija Talaja, hrvatska tenisačica
Neda Ukraden, Pop pjevačica

Vanjske veze 

 Najbolji i najposjećeniji imotski portal 
 Službena stranica grada Imotskog
 Imotske novine 
 Radio Imotski
 Ganga
 Prvi Imotski portal 
 Imotski.net

 
Gradovi u Splitsko-dalmatinskoj županiji
Labin

Labin (talijanski: Albona) je grad u Hrvatskoj, koji se nalazi u Istri.

Geografija 
Labin je smješten 5km od turističkog naselja Rapca smještenog na istočnoj obali Istre.
Na brežuljku je smješten Stari Grad, a drugi dio grada poznat je pod nazivom Podlabin.

Stanovništvo

Uprava

Historija 
Labin je osnovan kao rudarsko naselje.

Nakon Prvog svjetskog rata je bio sjedište kratkotrajne Labinske republike.

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Matija Vlačić Ilirik
 Luka Stepančić

Spomenici i znamenitosti 
U Starom Gradu mogu se vidjeti stara gradska vrata te ostale zanimljivosti vezane uz povijest grada.

Obrazovanje

Kultura 
Labin je najviše poznat po razvijenoj alternativnoj kulturnoj sceni.

Sport 
 NK Rudar
 MRK Rudar - neki igrači su igrali za reprezentaciju

Vanjske veze 

 Galerija slika stare jezgre Labina

Gradovi u Hrvatskoj
Gradovi u Istarskoj županiji
Bitka kod Drepane

Bitka kod Drepane (blizu Trapanija na zapadnoj obali Sicilije) je pomorska bitka,koja se odigrala 249. pne. između Kartagine i Rimske Republike u Prvom punskom ratu. To je bila jedina pomorska bitka u Prvom punskom ratu u kome je Kartagina pobedila.

Uvod 
Serija rimskih pomorskih pobeda u bitkama, kao što su bitka kod Mila i bitka kod Eknoma, dala je Rimljanima dovoljno samouverenosti da se odlučuju da direktno napadnu jedno od uporišta Kartagine Lilibej. Flotom je komandovao konzul Publije Klaudije Pulher. Uprkos tome što su Rimljani stekli pomorsko iskustvo, Kartaginjani su još uvek bili mnogo bolji u manevrisanju na otvorenom moru. 

Iako su Rimljani organizirali opsadu brodovima mala kartaginjanska eskadrila uspeva u sred bela dana da prođe kroz blokadu i dopremi snabdevanje opsednutima u Lilibeju.
Po noći su uspeli da odvezu beskorisne konje do luke Drepane, a da Rimljani nisu ni znali što se dešava.
To Kartaginjani ponavljaju nekoliko puta. To je bilo ponižavajuće za Rimljane jer je poništavalo celi efekt opsade.

Bitka 

Konzul Pulher odlučuje da izvede iznenadni napad na luku Drepane, gde su se nalazili brodovi, koji su probijali blokadu. Rimljani isplovljavaju po mrkloj noći da bi postigli efekt iznenađenja. Kartaginjanski izviđači ih nisu primetili, ali loša vidljivost je poremetila borbenu formaciju. Kad su se ujutro pojavili kod Drepana, flota je bila u neorganiziranoj liniji, sa Pulherovim brodom u pozadini.
Time je umanjen efekt iznenađenja.

Rimljani bi pred bitke gledali znamenja, koja bi im ukazivala da li dobijaju ili gube bitku.Tu su imali svete piliće, i ako ovi prihvate hrane ishod bitke bi navodno bio povoljan za njih. Pilići ovaj put nisu hteli da jedu. Pulher u problemima sa posadom, koja je praznoverna, baca piliće u vodu govoreći da će eto popiti vodu.

Kartaginjani nisu čekali, nego su naredili evakuaciju luke da ne bi bili uhvaćeni u blokadu. Kartaginjanski brodovi su izašli iz luke pored dva mala ostrvceta na otvoreno more. Kad je to konzul Pulher primetio bilo je kasno. Sad je borbeni raspored bio takav da su Rimljani imali obalu Sicilije iza leđa, a Kartaginjane ispred sebe.

Kartaginjani najpre desnim krilom napadaju najzadnje rimske brodove. Gotovo svi rimski brodovi su potopljeni u toj bici.

Posledice 
Konzul Pulher je uspio pobeći, ali u Rimu se suočava sa optužbom da je izdajnik. Rimljani nisu ubijali generale, nego bi ih slali u progonstvo, što se Pulheru i desilo. Osnovna zamerka Pulheru je bilo njegovo tretiranje svetih pilića.

Iste godine Hamilkar Barka (Hanibalov otac) uspešno je ratovao na Siciliji, a oluja uništava drugu rimsku flotu. Situacija je bila tako očajna da Rimljani imenuju diktatora Aula Atilija Kajatina i šalju ga na ostrvo da nadzire kopneni rat. 

Poraz kod Drepane je izuzetno demoralizirao Rimljane da čekaju sedam godina na gradnju druge flote.

Vidi još 
 Prvi punski rat
 Rimska Republika

249. pne.
Rimske bitke
Bitke stare Kartage
Rimska Republika
D
Hanibal Gisko

Hanibal Gisko' (oko 300. pne. - 260. pne. ) je bio kartaginjanski vojni komadant tokom Prvog punskog rata.
Pokazao se kao neuspešan, pa je zbog toga pogubljen.

U bici kod Agrigenta 
Hanibal Gisko se prvi put pojavljuje u istorijskim izvorima 261. pne. kada komanduje garnizonom u Agrigentu pod opsadom Rimljana. Mesecima je odolevao rimskoj opsadi, dok nije došla pomoć. Grad ipak pada u rimske ruke u bici kod Agrigenta. Hanibal Gisko uspeva da pobegne, a za poraz nije bio kriv, tako da zadržava liderstvo.

Pobeđuje u bici kod Lipara 
Sledeće godine 260. pne. on je admiral flote u Mesinskom tesnacu. Hanibal Gisko komanduje prvom pomorskom bitkom protiv Rima i pobeđuje u bici kod Lipara, te zarobljava konzula Gnej Kornelija Scipiona Asiatika. Međutim ta pobeda nije imala strateški značaj, jer rimski brodovi i dalje plove okolnim vodama

Poraz i pogubljenje 
Da bi nadoknadili nedostatak iskustva i da bi koristili standardne kopnene taktike na moru Rimljani opremaju svoje brodove sa specijalnom spravom za Abordaž (korvus). Korvus prvi put koriste u bici kod Mila 260. pne. . Odmah na početku sukoba uz pomoć korvusa Rimljani zauzimaju 30 Kartaginjanskih brodova i glavni brod. Hanibal Gisko je bio prisiljen da pobegne u malom brodu. Rimljani neiskusni u pomorskom ratovanju pobeđuju iskusnu pomorsku silu Kartaginu po prvi put u pomorskoj bici.

Hanibal Gisko je zbog tog ponižavajućeg poraza pogubljen.

Vidi još 
 Prvi punski rat
 Rimska Republika

Kartaga
Prvi punski rat
Antičke vojskovođe
Novo Sarajevo

Općina Novo Sarajevo jedna je od devet općina Sarajevskog kantona i jedna od četiri općine Grada Sarajeva. Područje općine Novo Sarajevo zauzima centralni dio Sarajevskog polja. Graniči s općinama Centar, Novi Grad i Vogošća, te entitetom Republika Srpska.

Općina Novo Sarajevo je kulturni, obrazovni, administrativni i poslovni dio grada Sarajeva. Prostire se na površini od 11,43 km2. Prije rata općina je zauzimala površinu od 47,15 km2 što znači da sada oko 75% prijeratne teritorije pripada Republici Srpskoj, a ostatak Federaciji BiH. Prije rata, a prema popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Novo Sarajevo je imala 95.255 stanovnika i bila među najnaseljenijim gradskim općinama. Danas na području općine Novo Sarajevo živi 75.662 stanovnika (prema podacima od dana 31.12.2004. godine).

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Novo Sarajevo (jedna od gradskih općina Grada Sarajeva) imala je 95.255 stanovnika, raspoređenih u 8 naselja.

Nacionalni sastav:
 Muslimani - Bošnjaci - 33.981 (35,67%)
 Srbi - 33.014 (34,65%)
 Hrvati - 8.786 (9,22%)
 Jugoslaveni - 15.036 (15,78%)
 ostali - 4.438 (4,68%)

Na popisu 1971. godine općina Novo Sarajevo bila je jedinstvena sa općinom Novi Grad. Nacionalni sastav 1971. godine u toj zajedničkoj općini bio je sljedeći:

ukupno: 111.811
 Srbi - 45.806 (40,96%)
 Muslimani - 37.147 (33,22%)
 Hrvati - 17.491 (15,64%)
 Jugoslaveni - 5.798 (5,18%)
 ostali - 5.569 (5,00%) 

Naseljena mjesta su:

Dio naseljenog mjesta Sarajevo, Klek, Kozarevići, Lukavica, Miljevići, Petrovići, Toplik i Tvrdimići.

Uprava 
Općina Novo Sarajevo se sastoji od sljedećih mjesnih zajednica: Pofalići I, Pofalići II, Velešići, Gornji Velešići, Željeznička, Dolac, Malta, Čengić Vila I, Kvadrant, Čengić Vila II, Hrasno, Hrasno Brdo, Trg Heroja, Grbavica I, Grbavica II, Kovačići, Gornji Kovačići te Vraca.

Historija 
Prije rata općina Novo Sarajevo bila je jedna od najrazvijenijih u Bosni i Hercegovini. Oko 40% radne snage bilo je zaposleno u industriji. Tokom opasade Sarajeva od 1992. do 1995. privreda je upotpunosti uništena. Deset godina nakon Daytonskog sporazuma u općini se vrši prestruktuiranje gospodarstva, obnova uništenih kapaciteta i privatizacija.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Općine Bosne i Hercegovine
Sarajevski kanton
Osmaci

Osmaci su općina u istočnom dijelu Bosne i Hercegovine. Općina je formirana od dijelova općine Kalesija koji su pripali Republici Srpskoj nakon Daytonskog sporazuma, danas je stanovništvo ovog mjesta privrženo Zvorniku.

Zemljopis 
Općina Osmaci se nalazi na Sjevero-istočnom dijelu Republike Bosne i Hercegovine. Graniči s općinama Šekovići, Zvornik i Kalesijom (kojoj inače teritorija općine Osmaci pripada /stanje 01. 04.1992/). Površina iznosi 71 km².

Daytonski sporazum odredio je novu administrativno uređenje Bosne i Hercegovine. Kao posljedica tog uređenja 71 km² odnosno 26,1 % teritorije izdvojen je iz općine Kalesija koja je imala 272 km² i pripojen novoformiranoj općini Osmaci. U novoformiranu općinu Osmaci pripojena su sljedeća naselja: Mahala, Hajvazi, Caparde, Kazin tuk, Kuduzovići, Kulina, Kusonje,Zagorci, Kosovača, Vilčevići, Matkovac, Mekota, Borogovo, Šeher, Osmaci, Petrovo polje, Rakino Brdo, Sajtovići, Šarci, Like i Drvenice.

Naseljena mjesta

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi
Svetozar Vukovic Zarko, Narodni heroj, Komandant partizanskog sprečanskog bataljona NOVJ
Bosko Saric, pionir privatnog biznisa,
Bojana Bojovic, najstarija zena

Spomenici i znamenitosti Spomen park NOB-a

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Općine Bosne i Hercegovine
Naseljena mjesta u Republici Srpskoj
Osmaci
Oštra Luka

Oštra Luka (1995–2004. Srpski Sanski Most), novnoformirana općina u zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. jednog dijela općine Sanski Most koji je pripao Republici Srpskoj nakon Daytonskog sporazuma.

Ranije je nosila naziv Srpski Sanski Most, ali u skladu s odlukama Ustavnog suda BiH od 22. 9. i 27. 2. 2004. godine naziv je proglašen neustavnim, te se privremeno zamjenjuje nazivom Oštra Luka.

Geografija 

Teritorija opštine Oštra Luka čini 25% nekadašnje teritorije opštine Sanski Most i prostire se kao obod sjeverno i istočno oko sadašnje opštine Sanski Most. Područje opštine je pretežno brdovito, obraslo šumom. Ravničarski dio čine naseljena mjesta uz rijeku Sanu: Koprivna i Oštra Luka. Rijeke koje protiču kroz ovu opštinu su Sana, te manje riječice: Kozica, Japra, Stara Rijeka.

Naseljena mjesta

Stanovništvo 

Od 4500 stanovnika oko 95% su Srbi naseljeni u nekoliko sela: Azići, Donja i Gornja Tramošnja, Donja i Gornja Kozica, Usorci, Koprivna, Oštra Luka, Marini, Duge Njive, Hadrovci, Halilovci, Mrkalji, Budimlić Japra, Slatina, Podvidača, Batkovci. U Garavicama, Ovanjskoj i Staroj Rijeci je hrvatsko stanovništvo, te nekoliko bošnjačkih povratnika u Budimlić Japru.

Uprava 

Sjedište opštine je u Oštroj Luci. Trenutni nacelnik opstine je gosp. Draga Stanar.

Historija 

Opština je nastala 1995. poslije Daytonskog mirovnog sporazuma kao dio teritorije opštine Sanski Most koji je pripao Republici Srpskoj.

Gospodarstvo 

Nema značajnih privrednih kapaciteta. Zbog velikog šumskog bogatstva, drvo se prodaje kao primarna sirovina. Stanovništvo se bavi pretežno poljoprivredom.

Spomenici i znamenitosti

Znameniti ljudi 
 Stanojka Bodiroža-Ćana, poznata narodna pjevačica

Obrazovanje 

Na području opštine rade tri osnovne škole u: Oštroj Luci, Budimlić Japri i Donjoj Kozici sa pripadajućim područnim školama.

Kultura

Sport 

U Oštroj Luci djeluje Fudbalski klub "Podgrmeč" čiji je predsjednik gosp. Radenko Đukić.

Vanjske veze 

Oštra Luka
Naseljena mjesta u Republici Srpskoj
Pale (FBiH)

Općina Pale (FBiH), ranije Općina Pale-Prača, jedna je od tri općine Bosansko-podrinjskog kantona. Centar općine je grad Prača.
Geografski položaj, plodno tlo, pogodna klima, šume bogate raznom divljači i šumskim plodovima davale su ljudima u davna vremena dobre uslove za život tako da se i danas mogu naći ostaci civilizacije iz srednjeg vijeka.

Geografija 
Područje opštine Prača smješteno na obalama istoimene rijeke u veoma plodnoj dolini, opasane planinama Jahorinom, koja je visoka oko 1900 m, i Romanijom, te prelijepim visovima: Crnim rajskim vrhom, Klekom i Borovcom. Nalazi se nadmorskoj visini oko 1400 m. Udaljena je od središta kantona Goražda oko 40 km-a, a od glavnog grada Sarajeva 35 km sa kojim je povezana modernom asfaltnom saobraćajnicom.

Naseljena mjesta  
Bijele vode, Brdarići, Brojnići, Bulozi, Čeljadinići, Čemernica, Datelji,  Hrenovica, Kaljani, Komrani, Mrakanj,  Priporišta, Renovica i Šainovići, te dijelovi naseljenih mjesta: Brdarići, Kamenica, Prača,   Srednje i Turkovići.

Historija 
Područje opštine bilo je naseljeno u vrijeme Ilira, njihovim plemenom Autarijati. Nestankom Autarijata, područje zauzimaju Desitijati. Iz trgovačkih odnosa Ilira i Grka razvila se grčka kolonija u Prači. O tome svjedoči pronađeni novac, isti kao i iz grčke kolonije Thasos. 

Kasnije su Rimljani uspostavili frekventne prometnice koje su povezivale tadašnju Naronu (Metković) sa Podrinjem i Podunavljem.

U srednjem vijeku područje je pripadalo feudalnoj porodici Pavlović, koji su u neposrednoj blizini imali svoju rezidenciju, stari grad Borač.

Na lokalitetima sela Komrani, Cemernica i drugim mjestima i danas se nalazi veliki broj stećaka. U blizini Prače nalaze se ostaci drevnog grada Pavlovac kojim je vladala neobična vladarka Jerinja. Legenda kaže za ovu neobičnu vladarku da je vunom pregrađivala rijeku Praču kako bi uživala u vožnji lađom. Mlijeko sa brdskih predjela od seoskih domaćinstava dobivala je u drvenim koritima koja su bila povezana sa tvrđavom u obliku vodovoda. Najčudnija legenda vezuje ovu neobičnu vladarku sa strašću za ubijanjem mladih odabranih ljubavnika. Nakon provedene jedne noći bacala bi ih sa gradskih zidina u kanjon rijeke Prače.

Za vrijeme austrougarske uprave dolinom rijeke prolazila je uskotračna pruga Sarajevo-Užice.

Kultura

Reference

Vanjski linkovi 
 - Lovište Bijele vode 

Općine Bosne i Hercegovine
Ribnik

Ribnik može značiti:

 Ribnik, općina u Karlovačkoj županiji (Hrvatska)
 Ribnik, općina u BiH, pored Banja Luke
 Ribnik (rijeka u BiH), rijeka u zapadnoj BiH, izvire pored Ključa.
Nin (razvrstavanje)

Nin je naziv koji se koristi za:
 Nin, grad u Hrvatskoj,

ali se također može odnositi na:
 Anaïs Nin, danska spisateljica
 Andrés Nin, španski revolucionar
 Khadja Nin (r. 1959), pjevač iz Burundija
 Joaquin Nin-Culmell (1908-2004), kubansko-španski kompozitor
 NIN, Nedeljne informativne novine, srpski politički časopis
 NIN, skraćenica za grupu Nine Inch Nails
 Nin, Nion (slovo) u Oghamskoj abecedi
 skraćenica za broj nacionalnog osiguranja građana u Ujedinjenom kraljevstvi
 skraćenica za NIN , Nederlands Instituut voor Navigatie, nizozemski institut za navigaciju

V. također 
 Ninja
 Ninjutsu
Anaïs Nin

Anaïs Nin (izgovara se /ana'i:s nin/ "ana-EESE neen") (21.3. 1903 - 14.1. 1977) je bila francuska spisateljica katalonskog, kubanskog i danskog porijekla najpoznatija po svojim dnevnicima koje je pisala skoro šezdeset godina, od dobi od 11 godina do neposredno pred smrt, kao i erotskoj književnosti. 

Anaïs Nin je godinama živjela kao bigamist. Njen prvi suprug je bio Hugh Guiler, bankar i umjetnik s kojim se vjenčala kao mlada žena 1920-ih. Njen drugi suprug bio je Rupert Pole, šumar u rodu sa slavnim arhitektom Frankom Lloydom Wrightom, s kojim se vjenčala 1950-ih dok je još bila u braku s Guilerom. Obojica muškaraca, po svemu sudeći, nisu uopće znali za Ninin dvostruki život te se nisu sreli sve do njene smrti 1977. Nakon što je Hugh Guiler umro 1985, nepročišćene, odnosno necenzurirane, verzije njenih dnevnika su izdane od strane Ruperta Polea. 

Godine 1990. je lik Anais Nin u filmu Henry i June tumačila Maria de Medeiros.

Vanjske veze 

 Anaïs Nin dot net
 The Anaïs Nin Homepage
 The Official Anais Nin.com
 Anais Nin Cafe discussion group 
 Delta of Venus
 Little Birds
 Anaïs Nin 

Nin, Anais
Nin, Anais
Nin, Anais
Nin, Anais
Nin, Anais
Nin, Anais
Andrés Nin

Andrés Nin Pérez, (katalonski: Andreu Nin; 4.2. 1892. El Vendrell, Tarragona—20.6. 1937, kraj Madrida) je bio španski komunistički revolucionar.

U mladosti je bio anarhist, da bi se 1920-ih priključio komunističkom pokretu i postao jednim od sljedbenika i suradnika Lava Trockog. Zajedno s njime se suprotstavljao Staljinu, kao i njegovim sljedbenicima unutar španske komunističke partije. Godine 1935. se razišao s Trockim i osnovao stranku POUM.

Za vrijeme španskog građanskog rata, njegova POUM-ova milicija je razoružana od strane staljinista i republikanske vlade. Nin je uhapšen i ubijen od strane NKVD-ovih agenata.

Vanjske veze 

 The Fundación Andreu Nin has a Spanish-language site containing an extensive collection of documents, biographical notes, and links related to the POUM and to Nin himself.
 Andrés Nin: El crimen que remató la República.

Revolucionari
Rođeni 1892.
Umrli 1937.
Žrtve Velike čistke
Španski građanski rat
Ogulin

Ogulin je grad u Hrvatskoj koji administrativno pripada Karlovačkoj županiji.

Geografija 
Ogulin se nalazi u samom centru Hrvatske, na polovici puta između Zagreba i Rijeke, unutar turističkog područja Plitvičkih jezera (s istoka), šumovitog Gorskog kotara (sa zapada) i sjevernog Jadrana (s juga).
 Površina grada sa 24 naselja: 542,32 km2
 Nadmorska visina grada: 323 m
 Zemljopisne koordinate:
 zemljopisna širina: 450 15´ 59"
 zemljopisna dužina: 150 13´ 44"

Ogulin je smješten u Karlovačkoj županiji, u podnožju planine Klek, a u njegovu podzemlju nalazi se ponor rijeke Dobre, koji žitelji ovoga kraja zovu "Đulin ponor"

Stanovništvo 
Područje grada Ogulina prema posljednjem popisu iz 2001. godine ima 15.054 stanovnika, od čega 75.7 % Hrvata i 20.8 % Srba. Uže gradsko područje Ogulina ima 8.712 stanovnika.

Uprava

Historija
 Ogulin je nastao oko utvrde koju je izgradila plemićka obitelj Frankopan krajem 15. stoljeću.
 Jači razvoj počinje u 19. stoljeću kada je u njemu sjedište Modruške županije.

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Ivana Brlić-Mažuranić (Ogulin, 18. travnja 1874. - Zagreb, 21. rujna 1938.), hrvatska spisateljica.
 Petar Stipetić, hrvatski general, bivši načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovini.
 Aleksandar Vucelić - Šilja, (Gornje Dubrave, 17. svibnja 1934.), hrvatski atletičar
 Ante Pavić, hrvatski teniser.

Spomenici i znamenitosti 
 Đulin ponor
 Frankopanski kaštel u Ogulinu

Obrazovanje 
 Osnovne škole
 OŠ Ivane Brlić-Mažuranić
 Prva Osnovna Škola

Kultura 
 Ogulinski festival bajke

Sport

Vanjske veze 

 Službene stranice grada
 Turistički portal - Grad Ogulin
 Radio Ogulin
 Učenički dom Ogulin
 Turistička agencija "Domaći" Ogulin 
 Ogulin Online - Neslužbeni portal grada Ogulina 

Gradovi u Karlovačkoj županiji
Raúl Castro

Raúl Castro Ruz (Birán, Kuba, 3. 6. 1931. –) je kubanski komunistički političar koji je od 2006. do 2018. služio kao predsjednik Kube. Poznat je kao najmlađi brat predsjednika Fidela Castra, te je bio imenovan na funkcije potpredsjednika Vijeća ministara, prvog potpredsjednika Državnog savjeta Kube, podsekretara Politbiroa i Centralnog komiteta Komunističke partije Kube (PCC), te vrhovnog generala oružanih snaga (kopnene vojske, mornarice i avijacije), drugi po rangu iza vrhovnog komandanta Fidela Castra. Prema čl. 94 kubanskog Ustava, prvi potpredsjednik Državnog savjeta preuzima predsjedničke dužnosti u slučaju bolesti ili smrti predsjednika. 

Dana 31. 7. 2006. Raúl Castro je privremeno preuzeo dužnost predsjednika Državnog savjeta zbog bolesti Fidela Castra. Dana 24. 2. 2008. ga je Nacionalna skupština narodne vlasti Kube jednoglasno proglasila predsjednikom. Za vrijeme njegovog mandata je došlo do prve ozbiljnije normalizacije odnosa sa SAD. Godine 2018. ga je po isteku mandata naslijedio dotadašnji potpredsjednik Miguel Diaz-Canel.

Njegova kći Mariela je vodeći aktivist za prava LGBT osoba na Kubi. Raul ima još dvije kćeri (Déborah i Nilsa) i jednog sina (Alejandro Castro Espín).

Veze 
 Kubanska revolucija

Predsjednici Kube
Premijeri Kube
Kubanski političari
Kubanski vojskovođe‎
Revolucionari
Rovinj

Rovinj (talijanski Rovigno [roˈviɲɲo]), grad u Hrvatskoj koji se nalazi na obali Istre i administrativno pripada Istarskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest
Prvo pominjanje Rovinja kao Castrum Rubini, koliko je poznato, nalazimo u djelu "Cosmographia" ravenskog Anonimusa. Djelo, iz VII. st., s mnoštvom geografskih podataka koji se odnose na V. st. iz čega rovinjski kroničar Benussi zaključuje da je Rovinj nastao u razdoblju od III. do V. st. 
Okolica današnjeg Rovinja je, prema arheološkim nalazima, bila nastanjena već u prapovijesnom razdoblju - brončanom i željeznom dobu, kada u Istri cvate kultura Histra koji su tu živjeli i trgovali sa Grcima i Etrušćanima. Najnoviji slučajni nalazi ukazuju na postojanje života već na prijelazu iz II. u I. milenij na samom otoku (od 1763. poluotok) na kojem je smješten današnji Rovinj.

Nakon mirne vladavine Rimskog carstva, a pred navalama Visigota, Huna, Gota i Bizantinaca, stari Romani su, u potrazi za sigurnošću, naselili otoke Mons Albanus, Sv. Katerinu, Sv. Andriju i Cissu. Otok Cissa se prvi put pominje po Pliniju starijem, a navodno je potonuo za vrijeme velikih potresa u drugoj polovici VIII.st. 

Castrum Rubini lociran na mjestu današnje crkve Sv. Eufemije, nekad crkvice sv. Jurja, postaje Ruigno, Ruginio, Ruvigno i preživljava razorne napade s kopna i mora: Slavena (Domagoj 876.g.), Neretljana (865. i 887.g.) i Saracena (819. i 842.).

Nakon bizantinske vlasti Rovinj je najprije pod vlašću Longobarda, a potom pod franačkom vladavinom. U feudalnoj Istri Rovinj gubi veći dio autonomije starih rimskih municipija, međutim kao važan grad, o čemu govori činjenica da kao castrum sudjeluje 804. g. na Rižanskoj skupštini, uspijeva se izboriti za određene olakšice.

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Goran Volarević, poznati vaterpolista
 Tony Cetinski, hrvatski glazbenik

Spomenici i znamenitosti 
Otkako je u ranu zoru 13. srpnja 800. godine do rovinjske obale čudesno doplovio mramorni sarkofag s tijelom svete Eufemije, Rovinj je postao nerazdjeljivo povezan s ovom mučenicom.
I kao što je panorama Rovinja nezamisliva bez visokog vitkog zvonika njezine crkve, sa svetičinim kipom na vrhu koji kao da stražari visoko iznad gradskih krovova, uspona, stuba, borova i galebova, družeći se tek s oblacima i zvijezdama - tako je i njegova duga povijest i nezamisliva bez kulta svete Eufemije.
Nebrojeno mnoštvo ljudi, upravo rijeke hodočasnika stoljećima su se iz cijele Istre slijevale osobito na svetičin blagdan (16. rujna) u njezinu crkvu, pred sarkofag u kojem se čuva tijelo svete djevice.

Pred tim se sarkofagom zavjetovalo i izvršavalo zavjete, molilo i zahvaljivalo, kajalo i palilo svijeće, u zanosu iskrene pučke vjere koja je u najvećoj mjeri i sačuvala ovaj narod na njegovim križnim putovima, škrtoj crvenici i povijesnim vjetrometinama.

Obrazovanje

Kultura

Sport 
 nogometni klub Rovinj
 vaterpolo klub Delfin

Vanjske veze 
 Rovinj
 Službene stranice grada Rovinja
  Plan grada Rovinja - CroMaps navigator
 Turistički vodič grada Rovinja
  iNovine

Gradovi u Istarskoj županiji
Vogošća

Vogošća je općina u Bosni i Hercegovini, jedna od devet općina Sarajevskog kantona. Prije rata u Bosni i Hercegovini pripadala je Gradu Sarajevo.

Zemljopis
Općina Vogošća pokriva 72 km2, i udaljena je 6 km od centra Sarajeva, 70 km od Zenice i 100 km od Tuzle kao najvećih potrošačkih centara u zemlji. Posjeduje komunikacijske veze, magistralni put Bosanski Brod–Sarajevo-Metković, magistralnu željezničku prugu Vinkovci (Hrvatska)–Sarajevo–Ploče (Jadransko more). Područje ima razvijenu infrastrukturu, elektroenergetske medije, ugalj, prirodni plin, prirodne resurse plodne doline rijeke Bosne itd.

Stanovništvo
Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine,  općina Vogošća (jedna od sarajevskih prigradskih općina), imala je 24.707 stanovnika, raspoređenih u 21 naselju.

Naseljena mjesta su:

Blagovac, Budišići, Donja Vogošća, Garež, Gora,
Grahovište, Hotonj, Kamenica, Kobilja Glava, Kremeš,
Krivoglavci, Ljubina - Poturovići, Nebočaj, Perca, Semizovac,
Svrake, Tihovići, Uglješići, Ugorsko, Vogošća 
i Vrapče.

Uprava

Historija
Vogošća je teško stradala za vrijeme opsade Sarajeva, kada su se u njoj i oko nje vodile žestoke borbe. Nakon Daytonskog mirovnog sporazuma došlo je do velikog egzodusa srpskog stanovništva.

Privreda
Tijekom 1980-ih godina općina Vogošća zabilježila je stabilan i dinamičan razvoj i bila prepoznatljiva po vrlo visokom nivou razvijenosti u području industrije. Vogošća je bila poznata kao druga općina u bivšoj Jugoslaviji po razvijenosti tj. nivou nacionalnog dohotka po glavi stanovnika. Takvom stanju u najvećoj mjeri doprinjeo je razvoj automobilske industrije i industrije valjčanih ležaja koji se odvijao u suradnji sa Volkswagenom iz Njemačke i SKF–Geteborg iz Švedske. U gospodarskoj strukturi šire regije rudarstvo i industrija predstavljaju dominirajuće oblasti u privređivanju. Suradnja općine Vogošća s drugim zemljama u predratnom periodu bila je na visokom nivou. Pored razvijene infrastrukture, lokalnog i međugradskog prometa Vogošća ima razvijenu telekomunikacijsku i PTT mrežu s vlastitom centralom od 12000 brojeva, te vlastiti RTV Servis s predajnikom.

Slavni ljudi 
 Senad Kreso, dugogodišnji fudbaler,fudbalski menadžer i trener "Unisa"a ("Pretis" a)
 Jasmin Štitkovac, atletičar
 Denis Kadrić, poznati šahista

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 FK "Vogošća"
 RK "Vogošća"
 STK "Vogošća"

Vanjske poveznice

 Zvanična stranica Općine Vogošća
 Radio Televizija Vogošća
 Vjenčanje u općini Vogošća

Naseljena mjesta u Federaciji Bosne i Hercegovine
Općine Federacije Bosne i Hercegovine
Vogošća