Zabar

Zabar község az észak-magyarországi régióban, Nógrád vármegye salgótarjáni járásában.

Településrészei: Külső- és Belső-Zabar, Bárkányitanya, Hegyesbükkpuszta, Kútágapuszta, Malomútpuszta, Szőlőalja.

Fekvése 
Nógrád vármegye északkeleti határán, a Medves-fennsík peremén, a Tarna folyó (itt még patak) völgyében fekszik, közel a szlovák határhoz, Salgótarjántól közúton 30, Ózdtól 24,5 km-re, a 2304-es, a 2305-ös és a 2306-os utak találkozásánál (határszélét délen érinti még a Szilaspogonyra vezető 23 111-es út is). Szomszédos települések: Cered (7,5 km), Istenmezeje (8 km), Domaháza (8 km). Nógrád vármegye legkeletibb pontja. A község természeti környezete, klímája jó lehetőséget nyújt erdei kirándulásokra, gombagyűjtésre. A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települése.

Éghajlat 
Zabar és környéke Magyarország egyik leghidegebb téli középhőmérsékletű területe. 2020. októberi adatok szerint az év 365 napjából 55-nél Zabar tartja a napi minimumhőmérsékleti rekordot. A település két részből áll: Külső- és Belső-Zabar; a hidegrekordok az utóbbira jellemzők, mivel dombok között, völgyben fekszik, míg Külső-Zabar nyíltabb területen helyezkedik el.

Mezőgazdaság 
Környéke, miként az egész Medves-vidék, a legutóbbi időkig híres volt extenzív állattartásáról.

Története 
Neve szláv eredetű, jelentése: „fenyves mögötti hely” (za-: valami mögött, valamin túl; bor: fenyő, fenyves erdő).
Régészeti leletek szerint a település környéke már a bronzkorban lakott volt.
A falut 1332-ben említik először: pápai tizedszedők dézsmajegyzékében szerepel, templomos helyként, Sobur névalakban. Okleveleinkben az első adata 1359-ből való, ekkor már Zabar néven, mint a Zabary és Bebek család birtoka. A 16. század végére elnéptelenedett a falu, de 1692-ben ismét jegyzik. Az új települést a régitől beljebb, az erdőben építették fel, ez lett a későbbi Magyarzabar (ma: Belső-Zabar), megkülönböztetésül Tótzabartól (Külső-Zabar), amelyet a 18–19. század fordulóján szlovák telepesek alapítottak. A régebbi falurészt Fényes Elek 1851-ben Német-Zabar néven lajstromozza, de a korabeli térképeken ilyen elnevezés nem szerepel. 1890-tól már újra összevont néven említik.

A Trianoni békeszerződés előtt Gömör–Kishont vármegyéhez tartozott, annak legdélibb zárványtelepülése volt, négy vármegye: Nógrád, Heves, Gömör és Borsod határainak összeszögellésében. Trianon után – mivel az új járás- és megyeszékhelyet, Putnokot innen alig lehetett megközelíteni – a falut Nógrád vármegyéhez csatolták (az átcsatolást az 1928. évi közigazgatási törvény véglegesítette). Perifériális helyzete, kulturális, néprajzi és földrajzi elszigeteltsége, nehéz megközelíthetősége miatt azonban a településnek Nógrádhoz éppúgy nincs igazi kötődése, mint ahogy Gömörhöz sem volt, Borsodról vagy Hevesről nem is beszélve.

Az 50-es évekig a Csehszlovákiába való átjárást vámházas határátkelőhely biztosította.

A településen 2004 óta Teleház működik, alapszintű szolgáltatásokkal.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kovács Béla (független)
 1994–1998: Kovács Béla (független)
 1998–2002: Nagy Tamás (független)
 2002–2006: Nagy Tamás (Fidesz)
 2006–2010: Nagy Tamás (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Nagy Tamás (Fidesz-KDNP)
 2014–2015: Nagy Tamás (Fidesz-KDNP)
 2015–2019: Ferencz Nándor Lajos (független)
 2019-től: Ferencz Nándor Lajos (független)

A településen 2015. június 21-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester néhány hónappal korábban bekövetkezett halála miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 93%-a magyar, 7%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,2%-a magyarnak, 13,9% cigánynak, 0,4% németnek mondta magát (7,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb 100%-nál). Vallási megoszlás: római katolikus 72,7%, református 0,8%, felekezeten kívüli 15,3% (11% nem nyilatkozott).

Látnivalók 

 a Magyarok Nagyasszonyának szentelt, műemlék jellegű r. k. templom (13. század), mellette csaknem 200 éves öntöttvas keresztek;
 1725-ben épült kúria, 1814-től r. k. plébánia (a lakosok többsége r. k. hitű; anyakönyvezés 1807-től van)

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Zalaszabar (a régi írásokban szintén Zabar néven említik)

Külső hivatkozások 
 Zabar község hivatalos honlapja 
 Zabar település az utazom.com honlapján
 Gyalogló
 eMagyarország
 Medvesalja 
 Geocaching
 Vendégház
 A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései

Nógrád megye települései
Gömör és Kis-Hont vármegye települései
A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései