1971



Események 
 január 1. – Az Amerikai Egyesült Államokban betiltják a cigaretta reklámozását a televíziós adásokban.
 január 18. – Münchenben megalakul a Német Népi Unió.
 január 23. – Jugoszláviában a dinárt 16,7%-kal leértékelik.
 február 2. – Fellövik a második NATO távközlési műholdat a Kennedy Űrközpontból.
 február 5. – Életének 79. évében – szovjet száműzetésben – meghal Rákosi Mátyás, a Magyar Dolgozók Pártja korábbi első titkára.
 február 6. – Alan Shepard egy golflabdát ütött el a Holdon.
 február 11. – A nagyhatalmak aláírják a tengerfenék atommentesítését célzó szerződést.
 február 15. – Decimal Day: Az Egyesült Királyság és Írország bevezeti a tízes alapú számrendszert az angol font, illetve az ír font váltópénzeire.
 február 16. – Rákosi Mátyás temetése Budapesten, szűk családi körben.
 február 23. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) tudomásul veszi Biszku Béla jelentését Rákosi gyászszertartásának előkészítéséről és lebonyolításáról. (Az előterjesztés szerint a temetés „minden bonyodalom nélkül” zajlott le.)
 március 15. – Feloszlatott spontán megemlékezés a Petőfi-szobornál Budapesten. (A megemlékezés eredményeként megkezdődnek a bírósági felelősségre vonások. Ekkor ítélik egy év fegyházra Katona Kálmán későbbi közlekedési és hírközlési minisztert.)
 március 19. – Jugoszláv együttműködési szerződés az EGK-val.
 március 26. – Kelet-Pakisztán Banglades néven független állammá alakul.
 április 7. – Jugoszlávia stockholmi nagykövetségén két horvát nacionalista, Miro Barešić és Anđelko Brajović rálő Vladimir Rolović nagykövetre. (Rolović nyolc nappal később, 15-én belehalt sérüléseibe.)
 április 19. – Föld körüli pályára állítják az első űrállomást, a szovjet Szaljut–1-et.
 május 25. – A Balatoni Úttörőváros hivatalos átadása. (Kádár János – a Nemzetközi Gyermeknapon – avatta fel Közép-Európa legnagyobb úttörőtáborát.)
 május 25–29. – Prágában lezajlik – a mintegy félmillió tag kizárása után 1 200 000 főt számláló – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) XIV. kongresszusa, ahol lezárják a „párt és a társadalom történetének legválságosabb szakaszát”, és elfogadják a „sokoldalúan fejlett szocialista társadalom” építésének programját.
 május 30. – Az amerikai Mariner–9 űrszonda sikeres földi indítása.
 június 30.
 Georgij Dobrovolszkij, Vlagyiszlav Volkov és Viktor Pacajev szovjet űrhajós a Szojuz–11 leszállásakor életüket vesztik, miután három hét alatt berepülték a Szaljut–1 űrállomást.
 Újabb decentralizált alkotmánymódosítás Jugoszláviában.
 július 4. – A Horvát Kommunisták Szövetsége Központi Bizottsági (HKSZ KB) ülésén Tito elítéli a horvát nacionalizmust, amely szerinte az ország fő problémájává vált. (Az egy héttel későbbi horvát pártkonferencia jó néhány nacionalistát kizár a HKSZ-ből.)
 július 30. – Jugoszláviában Džemal Bijedić alakít kormányt.
 július 31. – Az Apollo–15 holdkompja a Holdra viszi az első holdautót. (Az első út 28 km-es.)
 augusztus 15. – Az Egyesült Államok elnöke, Richard Nixon felfüggeszti a dollár aranyra való szabad átválthatóságát.
 augusztus 27–szeptember 30. – Budapesten rendezik meg a Vadászati Világkiállítást.
 szeptember 2.
 Az Egyesült Arab Köztársaság felveszi az Egyiptomi Arab Köztársaság nevet.
 A szovjet Luna–18 automatikus holdszonda indítása. (Szeptember 17-én becsapódik a Hold-felszínébe.)
 szeptember 3. – Katar aláírja a barátsági és együttműködési szerződést Nagy-Britanniával.
 szeptember 14. – A Lunohod–1 utolsó rádióadását sugározza.
 szeptember 22–25. – Brezsnyev belgrádi látogatása során cáfolja a Brezsnyev-doktrína létezését, elismeri Jugoszlávia függetlenségét.
 szeptember 28.
 A Vatikán és a magyar kormány közötti megállapodás értelmében Mindszenty József hercegprímás amnesztiában részesül, és elhagyja Magyarországot.
 A szovjet Luna–19 harmadik generációs szovjet űrszonda sikeres fellövése. (Panorámafotók, gravitációs, mágneses, gamma- és kozmikus sugárzási méréseket hajt végre 1972. október 1-ig.)
 október 1. – A holland Joseph Luns foglalja el a NATO főtitkári széket.
 október 5–6. – Manlio Brosio korábbi NATO–főtitkárt jelölik ki, hogy folytasson előzetes megbeszéléseket a szovjet kormánnyal és más érdekelt országok kormányaival a kölcsönös és kiegyensúlyozott haderőcsökkentésről.
 október 7–8. – A csehszlovák szövetségi gyűlés törvényt fogad el az 5. ötéves tervről, továbbá a nyugdíjak és a gyermekgondozási segélyek emeléséről.
 október 12–16. – A perszepoliszi parti. (Mohammad Reza Pahlavi iráni sah pazar ünnepségsorozata a perszepoliszi romvárosnál, a Perzsa Birodalom létrejöttének 2500. évfordulóján.)
 október 28. – Az ausztráliai (Woomerából Black Arrow hordozórakétával felbocsátják a Prospero X–3 műholdat. (Ez az első, teljes egészében brit űrkísérlet.)
 november 14. – Az amerikai Mariner–9 a Mars első mesterséges holdja lesz. (A startra május 30-án került sor.)
 november 23. – A Kínai Népköztársaságot (Tajvan helyett) az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjává választják.
 november 26–27. – A csehszlovák képviselő-testületi választásokon ismét csaknem „100%-os” a részvételi arány.
 november 27. – Megérkezik a Marshoz a Marsz–2.
 december 2.
 Az Egyesült Arab Emírségek elnyeri függetlenségét Nagy-Britanniától. (Ez a nap azóta az állam nemzeti ünnepe.)
 A szovjet Marsz–3 műszertartálya elsőként simán leszáll a Marsra, de elhallgat. (A startra május 30-án került sor.)
 december 2–3. – Konzervatív–rendpárti fordulat Jugoszláviában a karađorđevói plénumon.
 december 4. – India csatlakozik Kelet-Pakisztán Nyugat-Pakisztán ellen vívott függetlenségi háborújához.
 december 12–13. – Lemondanak a horvát vezetők, majd tisztogatás kezdődik a köztársaságban.
 december 16. – Az Indiával szembekerülő nyugat-pakisztáni hadsereg megadja magát.
 december 27. – A szovjet Koszmosz hordozórakéta juttatja Föld körüli pályára a franciák ionoszférakutató műholdját az Aureola–1-et.
Határozatlan dátumú események
 november vége–december közepe – horvát egyetemisták sztrájkja. (Tüntetések Zágrábban (november 22.–december 14.), lényegében Horvátország szerepének növeléséért.)
 december – az Opel szériagyártásba hozza az Opel Rekord D szériát.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1971-ben

1971 a filmművészetben

1971 az irodalomban 
 V.S. Naipaul In a Free State című, három összefüggő kisregényből álló kötete nyeri el a Booker-díjat
 Somlyó György – A mesék második könyve (versek), Szépirodalmi

1971 a zenében 
 április 6.: megalakul a Locomotiv GT (LGT) zenekar.
 augusztus 1. – Hangverseny Bangladesért
 John Deacon felvételével kialakul a Queen végleges felállása.

Fontosabb magyar nagylemezek 
 Bergendy-együttes: I-II.
 Illés: Human Rights
 Koncz Zsuzsa: Kis virág
 Locomotiv GT: Locomotiv GT
 Neoton: Bolond város

Fontosabb külföldi nagylemezek 
 Black Sabbath: Master of Reality
 Deep Purple: Fireball
 The Carpenters: Carpenters
 The Doors: L.A. Woman
 Emerson, Lake & Palmer: Tarkus
 Fleetwood Mac: Future Games 
 Janis Joplin: Pearl
 Jethro Tull: Aqualung
 John Lennon: Imagine
 Led Zeppelin: Led Zeppelin IV
 Pink Floyd: Meddle
 The Rolling Stones: Sticky Fingers
 The Who: Who’s Next
 David Bowie: Hunky Dory
 Paul McCartney: Ram

1971 a tudományban 
 február 5. – Az Apollo–14 űrhajó Alan Shepard és Edgar Mitchell űrhajósokkal leszáll a Holdra.
 június 30. – Földet érés közben életét veszti a Szojuz–11 legénysége.
 a stanfordi börtönkísérlet
 november 15. – Megjelenik az Intel első 4 bites mikroprocesszora, az Intel 4004, 740 Khz-es órajellel.

1971 a légi közlekedésben

1971 a vasúti közlekedésben 
 december 31. – Megszűnik a forgalom a Kaba–Nádudvar-vasútvonalon, illetve a Kisújszállás–Dévaványa–Gyoma-vasútvonalnak a Kisújszállás és Dévaványa közötti szakaszán.

1971 a sportban 
 Jackie Stewart (Tyrrell) nyeri a Formula–1-es világbajnokságot.
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub 12. bajnoki címe.

1971 a televízióban

1971 a jogalkotásban

Születések 

 január 12. – Tommy Puett amerikai színész
 január 18. - Josep Guardiola spanyol labdarúgó, edző, az FC Barcelona történetének legeredményesebb edzője
 január 20. – Hüttner Csaba kenus
 február 3. – Kiss Attila karatemester
 február 16. – Rogier Blokland nyelvész, a finnugrisztika professzora
 február 25. – Sean Astin amerikai színész
 február 28. – Homonnay Zsolt színész
 március 11. – Johnny Knoxville amerikai televíziós személyiség
 március 15. – Zdeslav Vrdoljak horvát vízilabdázó
 március 25. – Tokaji Zsolt író, műfordító, orientalista
 március 27. – David Coulthard skót Formula–1-es autóversenyző
 március 29. – Csihar Attila black metal énekes, zenész
 március 31. – Bartus István dzsúdómester, edző
 április 3. – Július Nôta szlovák labdarúgó, a DVTK egykori kapusa († 2009)
 április 9. – Jacques Villeneuve kanadai autóversenyző, Formula–1-es világbajnok
 április 16. – Schobert Norbert fitneszedző
 április 23. – Török Ferenc magyar filmrendező
 május 1. – Ulveczki Zoltán magyar labdarúgó
 május 10. – David Lelei kenyai atléta († 2010)
 május 14. – Sofia Coppola amerikai filmrendező, forgatókönyvíró, producer, színésznő
 május 18. – Lackfi János író, költő, tanár
 május 26. – Matt Stone, a South Park című tévésorozat egyik készítője
 május 31. – Samantha Albert jamaicai műlovagló
 június 3. – Jean-Philippe Biojout francia basszbariton operaénekes
 június 4. – Noah Wyle színész, a Vészhelyzet című sorozat Carter doktora
 június 5. – Mark Wahlberg amerikai rapper, színész és producer
 június 13. – Kovács Vanda magyar színésznő
 június 16. – Tupac Shakur amerikai rapper, dalszövegíró, és színész († 1996)
 június 21. – Nagy Zsolt, romániai magyar politikus
 június 26. – Max Biaggi motorversenyző
 június 28. – Kulcsár Krisztián magyar vívó
 július 1. – Missy Elliott amerikai énekesnő
 július 16. – Corey Feldman amerikai színész, producer
 július 19. – Vitalij Klicsko sokszoros bajnok ökölvívó
 augusztus 1. – Alvinczy Imre magyar ügyvéd, politikus, országgyűlési képviselő (* 1897)
 augusztus 4. – Jeff Gordon amerikai autóversenyző
 augusztus 4. – Yo-Yo afrikai-amerikai zenésznő
 augusztus 10. – Roy Keane ír labdarúgó
 augusztus 11.
 Csőre Gábor magyar színész
 Gajda Péter MSZP-s politikus, Kispest polgármestere
 augusztus 12. – Pete Sampras amerikai teniszező
 augusztus 22. – Richard Armitage angol színész
 augusztus 26. – Thalía mexikói énekes-színésznő
 augusztus 26. – Carlos Pérez kubai-magyar kettős állampolgárságú kézilabdázó
 augusztus 28. – Daniel Goddard ausztrál-amerikai színész, modell (Dar, a vadak ura)
 szeptember 1. – Hakan Şükür török labdarúgó
 szeptember 2. – Verbay Zsolt orgonaművész, egyházzenész, karnagy, zenetanár
 szeptember 6. – Dolores O’Riordan ír zenész, énekes-dalszövegíró(† 2018)
 szeptember 10. – Huszárik Kata színésznő
 szeptember 10. – Molnár Lajos videografikus (MTV)
 szeptember 13. – Stella McCartney angol divattervező
 szeptember 15. – Josh Charles amerikai színész
 szeptember 18. – Lance Armstrong amerikai kerékpáros
 szeptember 20. – Henrik Larsson svéd labdarúgó
 szeptember 22. - Márta Lujza norvég hercegnő
 szeptember 28. – Alekszej Nyikolajevics Ovcsinyin – orosz űrhajós
 szeptember 29. – Seder Gábor magyar színész, szinkronszínész
 október 13.
 Sacha Baron Cohen brit komikus
 Germuska Pál magyar történész, levéltáros, egyetemi oktató
 október 14.
 Jorge Costa portugál labdarúgó
 Jyrki Katainen finn politikus
 október 20.
 Snoop Dogg
 Dannii Minogue
 november 5. – Corin Nemec amerikai színész
 november 16. – Alekszandr Vlagyimirovics Popov olimpiai bajnok orosz úszó
 november 18. – Jäkl Antal labdarúgó (Győri ETO FC)
 november 21. – Náksi Attila (Dj. Náksi), magyar DJ, zeneszerző, producer
 november 23. – Pokorny Lia magyar színésznő
 november 25. – Christina Applegate amerikai színésznő
 november 28. – Barna T. Attila költő, kritikus, újságíró
 december 3. – Till Attila műsorvezető
 december 9. – Alekszandr Babcsenko kirgiz sportlövő, olimpikon
 december 20. – Erős Károly magyar válogatott labdarúgó
 december 23. – Corey Haim amerikai színész és producer
 december 24. – Ricky Martin Puerto Ricó-i énekes
 december 25. – Dido brit énekesnő
 december 26. – Jared Leto amerikai zenész és színész
 december 30. – Máté Angi erdélyi magyar író

Halálozások 
 január 9. – Vendl Aladár magyar geológus, petrográfus, az MTA rendes tagja (* 1886)
 február 3. – Körner József Kossuth- és Ybl Miklós-díjas építész (* 1907)
 február 5. – Rákosi Mátyás politikus, pártfőtitkár, a minisztertanács elnöke (* 1892)
 február 5. – Dudich Endre Kossuth-díjas egyetemi tanár, akadémikus (* 1895)
 március 9. – Jankovich Ferenc író, költő (* 1907)
 március 24. – Kiss Manyi Jászai Mari-díjas színésznő (* 1911)
 április 6. – Igor Sztravinszkij orosz zeneszerző (* 1882)
 május 13. – Bányai János tanár, geológus, muzeológus, a Székelység című folyóirat alapítója és szerkesztője.(* 1886)
 május 17. – Fettich Nándor régész, ötvös, az MTA tagja (* 1900)
 május 18. – Czermann Antal magyar publicista, politikus, miniszteri tanácsos, országgyűlési képviselő (* 1885)
 június 5. – Lukács György filozófus, esztéta, egyetemi tanár (* 1885)
 június 24. – Kuthy Sándor agrokémikus, biokémikus, az MTA tagja (* 1904)
 június 30. – A Szojuz–11 legénysége:
 Georgij Dobrovolszkij (* 1928)
 Viktor Pacajev (* 1933)
 Vlagyiszlav Volkov (* 1935)
 július 3. – Jim Morrison rockzenész, a The Doors énekese (* 1943)
 július 6. – Louis Armstrong, a jazz úttörő zenésze (* 1901)
 július 21. – Dusóczky Andor orvos, az első magyar okleveles sportorvos (* 1900)
 július 31. – Devecseri Gábor író, költő műfordító (* 1917)
 augusztus 18. – Konkoly-Thege Kálmán magyar honvéd huszárezredes, országgyűlési képviselő (* 1880)
 szeptember 11. – Nyikita Szergejevics Hruscsov szovjet vezető (* 1894)

 szeptember 20. – Jórgosz Szeférisz irodalmi Nobel-díjas (1963) görög költő, író és diplomata (* 1900)
 szeptember 29. – François Claessens olimpiai ezüstérmes belga tornász (* 1897)
 október 13. – Kemény János erdélyi író (* 1903)
 október 29. – Arne Tiselius svéd Nobel-díjas biokémikus (* 1902)
 október 31. – Gerhard von Rad német protestáns teológus (* 1901)
 november 19. – Juhász Árpád Munkácsy Mihály-díjas magyar ötvösművész (* 1936)
 november 21. – Ugray György magyar szobrász (* 1908)
 november 22. – Zakariás József, az Aranycsapat kiemelkedő középpályása (* 1924)
 november 23. – Árkay Bertalan magyar építész, a modern építészet egyik úttörője (* 1901)
 december 2. – Serflek Gyula magyar mezőgazdász, politikus (* 1911)

Jegyzetek

Források 
  
  
  

 
20. század