1933



Események

Határozott dátumú események 
 január 28. – Németországban lemond a Kurt von Schleicher vezette kabinet.
 január 30. – Paul von Hindenburg birodalmi elnök német kancellárrá nevezi ki Adolf Hitlert.
 február 1.
 A csehszlovákiai Német Nemzetiszocialista Munkáspárt képviselője a prágai parlamentben üdvözli Hitler hatalomra kerülését.
 Paul von Hindenburg német birodalmi elnök feloszlatja a Reichstagot, hogy lehetővé tegye a „nemzeti koncentráció kormányának” megalakulását.
 február 14. – Jugoszláviában szerb radikális, demokrata és parasztpárti politikusok is követelik a királydiktatúra felszámolását.
 február 16. – A kisantant-szerződés aláírása.
 február 22.
 A kisantant szervezeti paktuma, amellyel – a kisantant-államok külpolitikai egységét biztosítandó – létrehozzák a szövetség Állandó Tanácsát.
 Hermann Göring megbízott porosz belügyminiszter az SA-ból, az SS-ből és a Stahlhelm (Acélsisak) paramilitáris szervezetből rendeletileg segédrendőrséget állít fel.
 február 27. – Felgyújtják a Reichstagot, a német parlament épületét.
 február 28. – Hindenburg birodalmi elnök kibocsájtja rendeletét „a nép és az állam védelmére”, amely a weimari alkotmány 48. cikkét felhasználva megvetette a diktatúra alapjait.
 március 1. – Megnyitják a Kelet-Felső-Sziléziát és a gdyniai kikötőt összekötő szénvasútvonalat.
 március 5. – Parlamenti választások Németországban, melyen a nemzetiszocialista pártnak nem sikerült egyedül megszereznie a szavazatok abszolút többségét. (43,9%-os eredményével – és 288 mandátumával – csak a Német Nemzeti Néppárttal – 8%-kal és 52 mandátummal – együtt sikerült biztosítani az 51,9%-os abszolút többséget.)
 március 6. – Lengyelország egy Gdańskban tartott katonai demonstrációval megakadályozza a gdański német fasiszták azon kísérletét, hogy a várost Németországhoz csatolják.
 március 22. – Megnyílik az első koncentrációs tábor, a Harmadik Birodalom területén, a dachaui koncentrációs tábor.
 március 23. – A Reichstag elfogadja a felhatalmazási törvényt.
 március 27. – Csehszlovákiában életbe lép az ún. kartelltörvény, amely jogi védelmet nyújt a termelést, piacot és árakat szabályozó kartelleknek.
 április 1. – Németországban bojkottot hirdetnek a zsidó üzletek ellen.
 április 7. – Németországban törvényt hoznak az állami hivatalnokok átvizsgálásáról, a zsidó származású tisztviselőket azonnali hatállyal kényszernyugdíjba helyezik. (Paul von Hindenburg birodalmi elnök tiltakozására azonban a „nemzeti” érzelműekkel, elsősorban az első világháborúban katonai szolgálatot teljesítőkkel még kivételt tettek.)
 április 25. – A zsidó származásúak kiszorítása a német főiskolákról.
 május 8. – Lengyelországban Ignacy Mościckit ismét államelnökké választják.
 május 10.
 A nemzetiszocialisták nemkívánatos szerzők mintegy 20 000 könyvét égetik el a berlini Opernplatz-on.
 A Német Munkafront (DAF) megalakulása.
 június 21. – A porosz belügyminiszter – a birodalmi elnök által a nép és állam védelmére kibocsátott rendeletre hivatkozva – a Német Nemzeti Front Harcszövetségét, valamint annak valamennyi alakulatát, továbbá a Bismarck-Bundban egyesült ifjúsági csoportokat a porosz szabad állam területén feloszlatja és betiltja.
 június 22. – Wilhelm Frick német birodalmi belügyminiszter betiltja a Németországi Szociáldemokrata Pártot.
 június 27. – A Német Nemzeti Front feloszlatja önmagát.
 július 1.
 Magyarországon államosítják Duna–Száva–Adria Vasúttársaságot (korábban Déli Vasút), az utolsó jelentős magántulajdonú vasutat. (Nevét a Déli pályaudvar őrzi.)
 Megkezdődik a lakihegyi adótorony építése.
 Az „Usztasa Alapelvekben” Ante Pavelić kimondja, hogy a mozgalom célja a független Horvátország, amelyben politikai jogai csak azoknak lesznek, akik „rokonsági és vérségi alapon” a horvát nemzet tagjai.
 július 5. – A német centrumpárt feloszlatja önmagát.
 július 8. – Törvény a kormányzói jogkör kiterjesztéséről.
 július 10. – A csehszlovák nemzetgyűlés sajtótörvényt fogat el, amely lehetővé teszi a kommunista, fasiszta és irredenta sajtótermékek betiltását.
 július 14.
 Törvény  mondja ki, hogy Németországban egyetlen politikai párt, a Nemzetiszocialista Német Munkáspárt létezik.
 A német birodalmi kormány elfogadja az örökletes betegségekben szenvedők utánpótlásának megelőzéséről szóló törvényt.
 július 20. – Németország konkordátumot köt a Vatikánnal.
 augusztus 2–15. – Gödöllőn rendezik meg a cserkész világtalálkozót, a dzsemborit.
 szeptember 16. – Csehszlovákiában három hónapra betiltják a magyar ellenzéki pártok központi napilapját, a Prágai Magyar Hírlapot.
 október 2. – Konrad Henlein, a szudétanémet tornaegyletek szövetségének képviselője bejelenti a Szudétanémet Hazafias Front (Sudetendeutschen Heimatfront – SHF) megalakulását.
 október 4.
 A csehszlovák kormány rendelettel megtiltja a Német Nemzetiszocialista Munkáspárt (Deutsche Nationalsozialistische Arbeiterpartei – DNSAP) és a Német Nemzeti Párt (Deutsche Nationalpartei – DNP) működését.
 A német parlament elfogadja a szerkesztői törvényt.
 október 14–19. – Németország felfüggeszti a leszerelési tárgyalásokat és kilép a Népszövetségből.
 október 24. – Csehszlovákiában megalakul a Legfelső Államvédelmi Tanács.
 október 25. – Csehszlovákiában életbe lép a politikai pártok tevékenységének betiltásáról hozott törvény.
 november 5. – Salgótarjánban felavatják Báthory István erdélyi fejedelem és lengyel király első hazai köztéri szobrát.
 november 14. – Romániában Ion Gheorghe Duca alakít kormányt.
 december 1. – A német parlament elfogadja a párt és az állam egységéről szóló törvényt.
 december 2. – A lakihegyi adótorony hivatalos átadása.
 december 16. – Elindul az első budapesti trolibuszjárat Óbudán.
 december 29. – A sinaiai állomás peronján a vasgárdisták lelövik Ion Gheorghe Duca román kormányfőt.
 december 30. – A román kormány ostromállapotot hirdet.
 az év folyamán – A Báthory Emlékév keretében országszerte megemlékeznek Báthory István (1533–1586) erdélyi fejedelem és lengyel király születésének 400. évfordulójáról. (Salgótarjánban Báthory-szobrot, Nyírbátorban a református templom falán emléktáblát avatnak.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1933-ban

1933 a tudományban 
 Robert Van de Graaff (1901–1967) amerikai mérnök, fizikus megépíti az első Van de Graaff-generátort.

1933 a légi közlekedésben

1933 a vasúti közlekedésben

1933 a filmművészetben

1933 az irodalomban 
 Kosztolányi Dezső: Esti Kornél
 Malcolm Lowry: Ultramarine
 Thomas Mann: József és testvérei című tetralógia I. kötete
 Radnóti Miklós – Lábadozó szél
 Weöres Sándor és Fülep Lajos találkozása

1933 a jogalkotásban

1933 a zenében 
 Seress Rezső–Jávor László: Szomorú vasárnap Első előadója: Kalmár Pál

1933 a sportban 
 Az Újpest nyeri az NB1-et. Ez a klub harmadik bajnoki címe.

Születések 
 január 6. – Jeney Lajos Ybl Miklós-díjas építész († 2014)
 január 14. – Rockenbauer Pál, magyar felfedező, földrajztudós, filmrendező. († 1987)
 január 16. – Susan Sontag, amerikai író († 2004)
 február 3. – Béri Géza, magyar költő, író, műfordító († 1979)
 február 13. – Kim Novak, amerikai színésznő
 február 20. – Juhim Leonyidovics Zvjahilszkij, ukrán politikus, Ukrajna miniszterelnöke 1993–1994 között († 2021)
 március 1. – Láng István, magyar zeneszerző
 március 4. – Fazekas Magdolna, magyar festőművész
 március 6. – Vassné Kovács Emőke magyar logopédus, tanszékvezető főiskolai tanár († 2014)
 március 17. – Rácz Sándor, 1956-os magyar politikus († 2013)
 március 19. – Philip Roth amerikai író († 2018)
 március 25. – Romano Puppo olasz színész, kaszkadőr († 1994)
 április 2. – Konrád György,Kossuth-díjas magyar író, esszéíró, szociológus († 2019)
 április 3. – Gyenge Valéria, olimpiai bajnok úszó
 április 4. – Kanizsa Tivadar, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó († 1975)
 április 9. – Jean-Paul Belmondo, francia színész († 2021)
 április 26. – Arno Allan Penzias amerikai fizikus, az 1978-as fizikai Nobel-díj társnyertese
 április 30. – Paksy Gábor építészmérnök, urbanisztikai szakember († 2017)
 május 3. – James Brown, amerikai blues-énekes († 2006)
 május 3. – Steven Weinberg, amerikai Nobel-díjas fizikus († 2021)
 május 14. – Bácskai Lauró István, magyar filmrendező († 2020)
 május 14. – Kovács László, magyar operatőr († 2007)
 május 18. – Páskándi Géza, Kossuth-díjas erdélyi magyar író, költő, drámaíró († 1995)
 május 23. – Joan Collins, amerikai színésznő
 május 27. – Ilku Marion József, ukrajnai magyar festő († 2003)
 május 31. – Ambrus Miklós, olimpiai bajnok magyar vízilabdázó († 2019)
 június 6. – Goffredo Unger olaszországi színész, statiszta, rendezőasszisztens († 2009)
 június 10. – Charles Nesbitt Wilson amerikai politikus († 2010) 
 június 20. – Danny Aiello olasz származású amerikai színész († 2019)
 június 26. – Claudio Abbado, olasz karmester és zongoraművész († 2014)
 július 9. – Elem Germanovics Klimov, orosz filmrendező († 2003)
 július 9. – Komlóssy Erzsébet,  Kossuth-díjas magyar opera-énekesnő († 2014)
 július 9. – Csala Zsuzsa, Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2014)
 július 10. – Janáky Viktor, keramikus († 1999)
 július 20. – Lux Alfréd, író, műfordító, kritikus, tanár († 1992)
 július 20. – Cormac McCarthy, amerikai regény- és drámaíró († 2023)
 július 23. – Vass Éva, kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2019)
 július 26. – Edmund Phelps amerikai közgazdász
 augusztus 11. – Vásáry Tamás Kossuth-díjas magyar zongoraművész, karmester, a nemzet művésze
 augusztus 27. – Hámori Jenő olimpiai bajnok magyar kardvívó, biokémikus
 szeptember 1. – Conway Twitty, amerikai country énekes († 1993)
 szeptember 4. – Mécs Imre, magyar politikus, forradalmár († 2023)
 szeptember 11. – Szűrös Mátyás, magyar politikus, diplomata
 szeptember 19. – Fenyvesi Máté, magyar labdarúgó, orvos († 2022)
 október 5. – Gergely Ágnes, Kossuth-díjas magyar költő, író, műfordító
 október 9. – Peter Mansfield Nobel-díjas brit fizikus († 2017)
 október 29. – Schrammel Imre, Kossuth-díjas magyar iparművész, keramikus, a nemzet művésze
 november 3.  – Jeremy Brett, angol színész (Sherlock Holmes) († 1995)
 november 3.  – Marsall László, magyar költő († 2013)
 november 19. – Larry King, a CNN műsorvezetője (Larry King Live) († 2021)
 november 19. – Popper Péter magyar pszichológus, pszichoterapeuta († 2010)
 november 26. – Pozsgay Imre, magyar politikus, államminiszter, egyetemi tanár († 2016)
 november 28. – Sára Sándor, kétszeres Kossuth-díjas magyar filmrendező, operatőr, a Duna TV elnöke († 2019)
 november 29. – John Mayall, angol blueszenész
 november 29. – Keserü Ilona, Kossuth-díjas magyar festőművész, a nemzet művésze
 december 7. – Gálszécsy András, magyar politikus, miniszter († 2021)
 december 23. – Akihito, japán császár
 december 28. – Fantusz Zsuzsanna, magyar asztaliteniszező

Halálozások 
 január 7. – Négyesy László irodalomtörténész, esztéta, az MTA tagja (* 1861)
 január 31. – John Galsworthy Nobel-díjas angol író (* 1867)
 február 2. – Sajó Sándor költő, tanár, drámaíró, az MTA levelező tagja (* 1868)
 február 4. – Boczonádi Szabó Imre magyar színész, dal- és zeneszerző, méhész (* 1847)
 március 26. – Kürschák József matematikus, az MTA tagja, az algebra kiemelkedő tudósa (* 1864)
 április 23. – Nopcsa Ferenc kalandos életű, román családi gyökerű magyar báró, paleontológus, geológus, albanológus, albán trónaspiráns, a Magyar Tudományos Akadémia tagja (* 1877)
 május 1. – Kollányi Ferenc egyháztörténész, könyvtáros, levéltáros, az MTA tagja (* 1863)
 május 12. – Krúdy Gyula, író (* 1878)
 június 19. – Kaarle Leopold Krohn finn folklorista, filológus, költő, az MTA tagja (* 1863)
 szeptember 6. – Nyáry Albert festőművész, író és történész (* 1871)
 október 2. – Borsos Károly református pedagógus, gimnáziumi és főiskolai tanár, a Mezőtúri Református Kollégium igazgatója, klasszika-filológus, vallásfilozófus, szabadkőműves (* 1871)
 december 6. – Nádaskay Béla állatorvos és orvosdoktor, a leíró- és tájbonctan tanára, 1878-ban az első magyar állatorvosi folyóirat, a Veterinarius alapítója (* 1848).
 december 10. – Hadik János gróf, 1918-ban 3 napig kijelölt miniszterelnök (* 1863)
 december 17. – Oskar Potiorek osztrák katonatiszt, császári és királyi tábornok, 1902–1906 között az Osztrák–Magyar Monarchia vezérkari főnökének helyettese, 1911–1914 között a megszállt Bosznia-Hercegovina katonai kormányzója, a szarajevói merénylet túlélője (* 1853)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század