Genocid

Pojam genocid definiran je u Konvenciji o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida koju je Opća skupština UN prihvatila 9. prosinca 1948. godine. Federativna Narodna Republika Jugoslavija je potpisala konvenciju o sprečavanju genocida 1960. godine tako da su je potom sve njene države nasljednice automatski primile u svoje zakonodavstvo.

Genocid u Drugom svjetskom ratu 

Riječi genocid i holokaust su nastale da označe stravična iskustva iz Drugog svetskog rata. U Drugom svetskom ratu su nacisti, na osnovu svog rasnog programa, pristupili istrebljenju čitavih naroda koje su smatrali za niže.

Sledi opis genocida nad Romima od strane nacista u Rumuniji u II svetskom ratu:

Međunarodnopravna definicija genocida

Statut međunarodnog kaznenog suda 
članak 6.

Za svrhe ovoga Statuta, izraz "genocid" znači bilo koje od niže opisanih djela, počinjeno u namjeri da se u cijelosti ili djelomično uništi jedna nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina kao što je:
(a) ubijanje pripadnika skupine;
(b) nanošenje teške ozljede ili duševne boli pripadnicima skupine;
(c) namjerno podvrgavanje skupine životnim uvjetima kojima je cilj njezino potpuno ili djelomično fizičko uništenje;
(d) nametanje mjera s namjerom sprečavanja rađanja unutar skupine;
(e) prisilno premještanje djece iz jedne skupine u drugu.

Kazneni zakon RH 
Prema Kaznenom zakonu Republike Hrvatske Genocid kao kazneno djelo spada u KAZNENA DJELA PROTIV VRIJEDNOSTI ZAŠTIĆENIH MEĐUNARODNIM PRAVOM.

NN br. 110, 1997, Članak 156

GENOCID

Tko s ciljem da potpuno ili djelomice uništi neku nacionalnu, etničku, rasnu ili vjersku skupinu zapovijedi da se članovi skupine ubijaju ili da im se nanose teške tjelesne ozljede ili da im se teško narušava tjelesno ili duševno zdravlje, ili da se pučanstvo prisilno raseljava, ili da se skupina stavi u takve životne uvjete koji bi doveli do njezina potpuna ili djelomična istrebljenja, ili da se primijene mjere kojima se sprječava rađanje između pripadnika skupine, ili da se vrši prisilno preseljavanje djece u drugu skupinu, ili tko s istim ciljem počini neko od navedenih djela,

kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.

Razjašnjenja i problemi definicije

Mora postojati namjera 
Da bi se neka radnja podvela pod pojam genocida, nije dovoljno utvrditi da se radnja (recimo ubojstvo, pa i masovno) dogodilo. Definicija uključuje postojanje specifične namjere (mens rea) da se uništi neka nacionalna, etnička, vjerska ili rasna skupina.

To znači, čak i ako je izvršen masovni pokolj stanovnika koji pripadaju nekoj skupini, ali to je učinjeno kao čin "običnog" političkog terora, to pravno nije genocid. Takav je slučaj bio npr. kada su njemački okupacijski režimi na zaposjednutim područjima za Drugog svjetskog rata strijeljali 50 ili 100 taoca kao odmazdu za jednog ubijenog njemačkog vojnika.

Često je naravno teško reći da li je u nekom štetnom djelu na račun neke skupine postojala namjera uništenja. To često ovisi o vrijednosnim i ideološkim pretpostavkama i predrasudama onoga koji o tome prosuđuje.

Žrtve moraju biti nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina 
Masovni pokolji i druge štetne radnje na račun neke skupine koja ne spada pod gore navedene četiri kategorije nisu genocid, iako se u svakodnevnom govoru često tako nazivaju. To je npr. slučaj sa sustavnom likvidacijom duševnih bolesnika u nacističkoj njemačkoj.

Politički motoviraniprogoni, čak i kada se radi o totalitarnim državama, čak i ako obuhvaćaju milijune žrtava, ne smatraju se genocidom. To je npr. slučaj pogoroma nad "kulacima" u SSSR-u krajem 1920-ih i početkom 1930-ih godina.

Široka definicija radnji koje mogu biti genocidne 
Radnje koje se pod definiciju genocida mogu svesti definirane su vrlo široko.

Broj stvarnih žrtava nije bitan 
Definicija genocida ne govori o tome koliko masovno moraju biti počinjena djela »u namjeri da se u cijelosti ili djelomično uništi jedna nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina«, pa je moguće i samo jedno ubojstvo, ili čak čin koji je samo jednom pojedincu nanio "duševnu bol".

Međutim, u vanstručnim diskusijama o tome da li je u nekom konkretnom slučaju počinjen genocid ili ne, masovnost zločinačkih postupaka obično se podrazumijeva kao snažan argument. Zato će zastupnici jednog ili drugog mišljenja u situacijama kad ne postoje egzaktni pokazatelji forsirati izrazito visoke odnosno izrazito niske procjene broja žrtava. Npr. između 1.000 i 1,1 milijun za Koncentracijski logor Jasenovac, između 20.000 i 600.000 za Bleiburški pokolj i Križni put.

Moglo bi se pojmovno razlikovati pojmove počiniti genocidni čin i počiniti genocid. Potonji bi pojam podrazomijvao sustavno ponašanje u duljem razdoblju, primjenu raznolikih mjera usmjerenih ka istom cilju i velik broj žrtava. U toj primjeni riječi, počinjeni genocid sastoji se od mnogo genocidnih čina.

Etničko čišćenje 
Pojam etničko čišćenje, koji je ušao u politički pa i pravni jezik 1990-ih godna, izaziva nove nedoumice.

Etape genocida i napori da se on predupredi 
Prema dr Gregoriju Stentonu, predsedniku Dženosajd Voča (Genocide Watch), genocid se razvija u osam etapa:

Problemi u "popularnoj" upotrebi pojma 
Riječ genocid ušla je u svakodnevnu upotrebu. Pri tome se često koristi znatno ekstenzcivnije nego što je to u međunarodnom pravu definirano. NJena popularnost uvelike proizlazi iz izrazito snažnog emotivnog naboja kojeg nosi. Ona postaje kategorija moralne, a ne pravne osude: nazvati neku radnju "genocidnom" znači izreći osobito snažnu moralnu osudu i gnušanje. (Slično je sa pojmom holokaust).

Unutarnje poveznice 
 Holokaust
 Holokaust u NDH
 Koncentracijski logor Jasenovac
 Genocid nad Srbima
 Urbicid
 Ekocid
 Kulturocid

Reference

Eksterni linkovi 

 Osam stupnjeva genocida
 Da li je u Jasenovcu izvršen genocid nad Srbima?
Diskusija u emisiji Radio Europe između povjesničara Koste Nikolića (Srbija) i Josipa Jurčevića (Hrvatska).

 
Kazneno pravo