Dahomey

Dahomey egykori királyság Nyugat-Afrikában, a mai Benin területén. A 17. században alapították és a 19. század végéig állt fenn, amikor francia csapatok foglalták el, és Franciaország gyarmataihoz, Francia Nyugat-Afrikához csatolták.

Története
Dahomeyt az aják alapították 1625-ben, akik a part menti Allada Királyságból északra vándoroltak, és a már itt élő fonok között telepedtek le. 1650 körülre az aják uralmuk alá hajtották a fonokat, és Wegbaja nevű főnökük a két nép által lakott terület királyává kiáltotta ki magát, fővárosává pedig Agbomét tette. Wegbaja és utódai erősen központosított államot építettek ki, mely a király és ősei kultikus tiszteletén alapult. A nekik bemutatott áldozatok között emberáldozatok is voltak. Minden föld az uralkodó tulajdona volt, akinek minden terményből részt kellett adni. Wegbaja és utódai fő bevételi forrása azonban a rabszolga-kereskedelem volt. Amikor Dahomey királyai terjeszkedni kezdtek, már az európaiaktól kapott fegyverekkel indultak szomszédaik ellen.

Agadja király alatt elfoglalták Alladát, az uralkodócsalád szülőföldjét, így már közvetlen kapcsolatba kerültek a partvidék európai rabszolga-kereskedőivel (főként portugálokkal és hollandokkal). Agadja és serege azonban nem boldogult a szomszédos Ojo Királysággal, amely fő konkurense volt a rabszolga-kereskedelemben, végül 1730-ban Dahomey Ojo hűbérese lett, bár függetlensége megmaradt.
A másik államnak alárendelt Dahomey tovább terjeszkedett és fejlődött részben a rabszolga-, később pedig a pálmaolaj-kereskedelemnek köszönhetően. A bevételek mind a királyt illették, aki - lévén az összes föld birtokosa - mindenre monopoljoggal rendelkezett.

A dahomeyi királyok női hadseregét az európaiak amazonoknak hívták. Az amazon hadsereg puskákkal volt felfegyverkezve, és a csatákban rendkívüli harciasságot tanúsított. "A király asszonyai"-nak 3000-4000 főből álló csapata a dahomeyi hadsereg magvát képezte. A női hadsereg 1729-ben alakult, amikor egy alkalommal harci játékok alkalmával a nők is kitüntették magukat. Hasonló női seregük volt más afrikai törzseknek is. Ghozo király haláláig (1856) az amazonokat csak azok közül a halálra ítélt nőkből szervezték, akiknek a király megkegyelmezett. Az amazonok nem mehettek férjhez, de a király tetszés szerint válogathatott közöttük. Akik a szüzességi fogadalmat megszegték, azokat kivégezték. Az amazonok akkor voltak büszkék, ha a háborúból minél több diadaljelvényt vihettek magukkal, különösen foglyokat, levágott fejeket. Vadak és érzéketlenek voltak a fájdalom iránt, ha megsebesültek, nem jajgathattak. Békeidőben állandó fegyveres kiképzést kaptak. Fegyverzetük egy hosszú dán puska, tölténytáska, rövid kard és egy buzogány volt. Kék-fehér csíkos ujjatlan, térdig érő ruhát viseltek.
Amikor Dahomey 1894-ben francia fennhatóság alá került, az amazonsereg is megszűnt.
Dahomeyt végül 1892–1894-ben elfoglalta és gyarmataihoz csatolta Franciaország. A francia seregben jórészt afrikaiak (főleg jorubák) harcoltak, akik a dahomeyi királyok uralma ellen keltek fel.

1960. augusztus 1-jén kiáltották ki Dahomey Köztársaságot. 1972-ben Mathieu Kérékou őrnagy katonai puccsot hajtott végre, majd 1974-ben egypárti állam jött létre a Benini Népi Forradalmi Párt hegemóniájával. Az ország nevét ekkor változtatták Beninre.

Dahomey királyai
Gangnihessou ????–1620
Dakodonou 1620–1645
Houegbadja 1645–1685
Akaba 1685–1708
Agadja 1708–1732
Tegbessou 1732–1774
Kplinga 1774–1789
Agonglo 1789–1797
Adandozan 1797–1818
Ghezo 1818–1856
Glele 1856–1889
Behanzin 1889–1894

Források

 Polányi Károly: Dahomey és a rabszolga-kereskedelem : egy archaikus gazdaság elemzése Közgazdasági és jogi könyvkiadó, Budapest, 1972.

Kapcsolódó szócikkek 
 Benin
 Dahomey mitológia

Afrika történelmi államai
Benin