Kaukázusi nyelvcsalád

A kaukázusi nyelvcsalád egy feltételezett nyelvcsalád földrajzi alapú megnevezése, amely a Fekete-tenger és a Kaszpi-tenger közötti terület, a Kaukázus közel ötven népének más nyelvcsaládokba be nem sorolható őshonos nyelveit foglalja magában.

A kaukázusi nyelveket legfeljebb négy olyan csoportra lehet felosztani, amelyek tagjai genetikailag bizonyítottan rokonok, a csoportok közötti genetikai kapcsolat azonban csak valószínűsíthető, de minden kétséget kizáróan eddig még nem sikerült bizonyítani. Ha viszont elfogadjuk a további rokonsági feltételezéseket is, úgy e négy csoportot két nagyobb csoportba lehet sorolni: ebben az esetben a kartvel (vagy dél-kaukázusi) csoport áll szemben a másik hárommal, amelyek együttesen – e felosztás szerint – az észak-kaukázusi nyelvek. A részleteket lásd a következő szakaszban.

A nyelvcsaládon belül a legnagyobb irodalmi múltja a déli (kartvel) csoportnak, azon belül is a grúz nyelvnek van, amely az egyetlen hivatalos nyelv és egyben legtöbb beszélővel rendelkezik. E csoport nyelvei a régészeti, nyelvészeti és antropológiai kutatások eredményei alapján egyetlen közös ősből („ógrúz”) származnak, amely beszélői már az i. e. 3. évezredben a Kaukázus vidékén éltek. Az i. e. 2. évezred végén a kaukázusi nyelvcsalád ősi nyelveit jelentős hettita befolyás érte.

A kaukázusi nyelvekkel próbálták sokáig rokonítani a baszkot is; ez volt az egyik legelfogadottabb elmélet, s a múlt században még ehhez a nyelvcsaládhoz sorolták a lexikonok.

Közös jellemzők

Hangtan 
Valamennyi kaukázusi nyelv sajátossága a mássalhangzó-fonémák nagy száma (30~84, ez utóbbi a már kihalt ubih nyelvben), szemben a viszonylag kevés számú magánhangzóval (2~5). A mássalhangzók között magas arányban vannak a garat- és gégehangok, valamint a zöngétlen zárhangok körében rendszeres egy hehezett képzésű, illetve egy glottalizált fonémasor megkülönböztetése. Kettőshangzók (diftongusok) általában nincsenek. A szóhangsúlynak többnyire nincs jelentésmegkülönböztető szerepe, és általában az első vagy a második szótagra esik.

Nyelvtan 
Nyelvtipológiai szempontból valamennyi kaukázusi nyelv az agglutináló (ragozó-toldalékoló) típusba sorolható, de jelen vannak bennük flektáló jelenségek is. A szintetikus és az analitikus megoldások aránya nyelvcsoportonként eltérő; például az északnyugat-kaukázusi nyelvek erősen szintetikusak (→poliszintetikus nyelvek), míg a közép- és az északkelet-kaukázusi nyelvekre az analitikus elemek a jellemzőbbek.

A nyelvek többségében csak egyetlen névszóragozás van, amely a következőképpen épül fel: szótő[+többes szám]+toldalék (rag). A mutató névmások esetében minden nyelv három távolságot különböztet meg: 1. a beszélő környezete, 2. a hallgató környezete (vagy látótér), 3. mindkettőn kívül eső; némelyik nyelv (például avar) még ennél is többet. Rendszerint hiányzik a jelzőnek a jelzett szóval való szám- és esetbeli egyeztetése, viszont jellemző a csoport flexió, ahol az szószerkezeteknek csak egyetlen tagja kap ragot (mint például a magyarban: két szép lányt). Az északi csoport tagjai ergatív nyelvek, vagyis – durván leegyszerűsítve – tárgyas mondatokban a tárgyat jelentő ragot a mondat alanya kapja.

Felosztásuk 

A kaukázusi nyelvek elfogadott felosztása a következő (a *-gal jelölt nyelvek írásbeliséggel is rendelkeznek).

Dél-kaukázusi (kartvel) nyelvek 

 grúz*
 szván
 zán nyelvek
 mingrél (megrel)
 láz (csán)

Észak-kaukázusi (hegyi kaukázusi) nyelvek

Északnyugat-kaukázusi nyelvek 

abház-abaza csoport

abház*
 abaza*

cserkesz (adige) csoport

 nyugati cserkesz (adige)*
 keleti cserkesz (kabard)*

ubih csoport †

 ubih (†1992)

Közép-kaukázusi nyelvek 

 csecsen*
 ingus*
 (e két nyelv olyannyira közeli rokonok, hogy egymás között kölcsönösen érthetőek)
 bác

Északkelet-kaukázusi vagy dagesztáni nyelvek 

avar-andi-cez csoport
 avar alcsoport
 avar (hundzi)*
 andi alcsoport
 andi
 botlih
 godober
 karata
 ahvah
 bagval (bagvalal, kvandi, kvanada)
 tindi(n)
 csamalal
 cez (dido) alcsoport
 cez (dido, cunti)
 hvarsi
 hinuh v. ginuh
 bezsti (bezsiti, bezsta, kapucsa)
 hunzib (hunzal, nahad)
lak (kazikumik) csoport
 lak*
dargi csoport
 dargi (dargva, hürkili)*
lezg csoport
 lezg (kürin)*
 tabaszaran*
 agul
 rutul (muhad)
 cah
 kriz (dzsek)
 buduh
 hinalug
 archi(b)
 udi

Kapcsolódó szócikkek 
 Kaukázusi népek

Források 
 ; pp. 292–296, 337–350, 688–692, 768–772.

Nyelvcsaládok
Kaukázusi nyelvek