1911



Események

Határozott dátumú események 
 január 5. – Monacóban elfogadják az alkotmányt, a hercegség ettől kezdve alkotmányos monarchia.
 március 19. – Első alkalommal tartják meg a nemzetközi nőnapot Ausztriában, Dániában, Németországban és Svájcban.
 május 7. – Hamburgban megnyílik a Régi Elba-alagút.
 május 15. – Verekedéssé fajult szóváltás közben Zsilinszky Gábor lelövi Áchim L. András alföldi vezetőt.
 május 22. – Megalakul az Ujedinjenje ili smrt (Egyesülés vagy halál) nevű titkos szervezet, amely a délszláv népek egyesítését kívánja elérni, akár terrorral is.
 május 31. – Kétéves munka után vízre bocsátják a 268 méter hosszú és több mint 46 ezer tonna súlyú Titanicot.
 június 16. – Herman Hollerith megalapítja a Tabulating Machine Companyt. (Később IBM.)
 június 28. – Szlovák politikusok küldöttsége memorandumot nyújt át Khuen-Héderváry Károly miniszterelnöknek a szlovák nemzeti kulturális sérelmek orvoslása tárgyában. (A memorandum az 1861. évi turócszentmártoni – szlovák autonóm területet követelő – memorandum 50. évfordulójára készült.)
 július 8. – Nagy földrengés Kecskeméten.
 július 24. – Gerzsány Mária letartóztatása.
 július 26. – Megalakul Horvátországban a jogpárti blokk. (Programja a Monarchián belüli trializmus létrehozása; Zágráb mint harmadik, Béccsel és Budapesttel egyenlő hatalmi központ.)
 szeptember 14. – Kijevben merénylet áldozata lesz Pjotr Sztolipin orosz miniszterelnök, aki négy nappal később belehal sérüléseibe.
 szeptember 29. – Olaszország hadat üzen Törökországnak; blokád alá veszik és bombázzák Tripoliszt (ma Líbia).
 október 19. – A Szlovák Nemzeti Párt (SZNP) elnöksége kizárja a pártból a korrupcióval és a kormánnyal való együttműködéssel megvádolt néppárti politikusokat.
 október 21. – Károly főherceg és Zita hercegnő esküvője.
 október 25. – Nagy-Britanniában Sir Winston Churchillt nevezik ki az Admiralitás Első Lordjává.
 december 14. – Roald Amundsen norvég felfedező első emberként eléri a Déli-sarkot.
 december 29. – A nankingi konferencia deklarálja a Kínai Köztársaságot, melynek első elnöke Szun Jat-szen (1912. január 1-jétől).

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Megjelenik a Révai nagy lexikona első kötete.
 Ernest Rutherford megkezdi híres szóráskísérleteit, bebizonyítva ezzel az atommag létezését.
 Válság robban ki Marokkó birtoklása körül. 
 Mongólia kinyilvánítja a Kínától való függetlenségét.
 december folyamán – Választások Horvátországban. (Az egyesült jogpártok szereznek többséget.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1911-ben

1911 a tudományban 
 Frederick Winslow Taylor kiadja A tudományos menedzsment/irányítás alapelvei (The Principles of Scientific Management) című munkáját. 
 Angliában megépítik az első kétmotoros repülőgépet. 
 Az Amerikai Egyesült Államokban hidroplánt építenek. 
 Roald Amundsen norvég sarkkutató eléri a Déli-sarkot.

1911 a légi közlekedésben

1911 a vasúti közlekedésben 
 Január 28.: Magyarországon átadják a 106-os számú vasútvonalat (ma , mely azonban akkor még Nagyváradig vezetett. A Trianoni békeszerződés után megcsonkították, a román vasúttársaság nem állította helyre a vasút román részén a személyszállítást. (Amikor a II. bécsi döntés után az elcsatolt vonalszakasz visszakerült Magyarországhoz, újra a teljes vonalon járhattak a vonatok, ám 1945 után visszaállt a korábbi állapot. 2020-ban napvilágot látott az a hír, hogy Debrecen és Nagyvárad polgármesterei egyeztetést kezdeményeztek arról, hogy vasútvillamos [tram-train] jelleggel, villamosított motorvonatokkal ismét a teljes szakaszon újraéledhetne a vasúti-forgalom, ám eddig semmi konkrét döntés nem ismeretes.)

1911 a filmművészetben 
június – Megalakul a Hunnia Filmvállalat Budapesten, a Lipót körúti Vígszínház mellett épülő műteremmel, majd egy éven belül csődbe megy,
 október 27. – David Horsley megnyitja az első filmstúdiót (Nestor Studio) Hollywoodban, a Gower street sarkán.
 A Mozgókép Híradó írói között feltűnik egy dán filmművészetért rajongó ifjú kritikus: Korda Sándor.
 Little Nemo – rendező Winsor McCay és J. Stuart Blackton
 The Battle – rendező D. W. Griffith
 What Shall We Do with Our Old? – rendező D. W. Griffith

1911 az irodalomban 
 Megjelenik Móricz Zsigmond első jelentős regénye a Sárarany. 
 Megjelenik Krúdy Gyula Színdbád ifjúsága című műve. 
 Csáth Géza megjelenteti Janika című komédiáját és Az elmebetegek pszichikus mechanizmusa című orvostudományi szakkönyvét.

1911 a zenében 
 Drezdában bemutatják Richard Strauss Rózsalovag című operáját. 
 Párizsban bemutatják Sztravinszkij Petruska című balettjét. 
 Bartók Béla megkomponálja A kékszakállú herceg vára (szeptember 20.) című operáját és az Allegro barbaro című zongoraművét.

1911 a sportban 
 A FTC nyeri az NB1-et. Ez a klub hatodik bajnoki címe.
 március 16. – Megalakul a Vasas Sport Club.
 június 11. – Megalakul a Kecskeméti TE

1911 a jogalkotásban

Születések 
 január 11. – Varjas Béla irodalomtörténész, könyvtáros, az Országos Széchényi Könyvtár vezetője 1948 és 1957 között († 1985)
 január 21. – id. Máthé Imre botanikus, agrobotanikus, az MTA tagja († 1993)
 január 22. – Bruno Kreisky, Ausztria külügyminisztere, kancellárja († 1990)
 január 30. – Roy Eldridge, amerikai dzsesszzenész († 1989)
 február 4. – Takáts Gyula, költő, műfordító († 2008)
 február 4. – Püski Sándor könyvkiadó († 2009)
 február 6. – Ronald Reagan, az Amerikai Egyesült Államok 40. elnöke († 2004)
 február 11. – Bellák László, hétszeres világbajnok asztaliteniszező († 2006)
 február 27. – Kazal László, színész († 1983)
 március 2. – Bozsi Mihály, olimpiai bajnok vízilabdázó, úszó, edző († 1984)
 március 12. – Kiss Manyi, Kossuth- és Jászai Mari-díjas színésznő († 1971)
 március 13. – L. Ron Hubbard, amerikai író, a Szcientológia Egyház alapítója († 1986)
 március 16. – Josef Mengele, német orvos, náci háborús bűnös († 1979)
 március 23. – Palócz Endre, olimpiai bronzérmes, világbajnok vívó († 1988)
 március 24. – Horn Artúr, mezőgazdasági mérnök († 2003)
 március 24. – Joseph Barbera, amerikai animátor, a Hanna–Barbera Stúdiók alapítója († 2006)
 március 26. – Tennessee Williams, amerikai drámaíró († 1983)
 április 1. – Goda Gábor, író († 1996)
 április 14. – Romzsa Tódor, munkácsi görögkatolikus püspök († 1947)
 április 23. – Wanié András, olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok úszó, vízilabdázó, sportvezető († 1976)
 május 2. – Homoródi Lajos, magyar földmérő mérnök, geofizikus († 1982)
 május 4. – Buttykay Emmi, színésznő († 1957)
 május 4. – Bozóky László sugárfizikus, mérnökfizikus, az MTA rendes tagja († 1995)
 május 8. – Robert Johnson, sokak szerint a leghíresebb Delta blues énekes és gitáros, bár csak 27 évet élt, és első felvételei halála előtt három évvel keletkeztek († 1938)
 május 14. – Palotás József, olimpiai bronzérmes birkózó († 1957)
 május 16. – Rodolfo, valódi nevén Gács Rezső bűvész († 1987)
 május 31. – Maurice Allais francia Közgazdasági Nobel-emlékdíjas közgazdász, tudományos kutató, egyetemi tanár.  († 2010)
 június 11. – Orsós Ottó növénykutató († 1939)
 június 13.
 Luis Walter Alvarez, Nobel-díjas fizikus († 1988)
 Szabados Jenő festőművész, a második világháború hősi halottja  († 1942)
 június 30. – Czesław Miłosz, Nobel-díjas lengyel költő († 2004)
 július 6. – Simor Erzsi színésznő († 1977)
 július 18. – Győrffy Barna növénygenetikus, biokémikus, a magyarországi molekuláris genetikai kutatások jelentős alakja, az MTA tagja († 1970)
 augusztus 7. – Bibó István, jogász, író († 1979)
 augusztus 16. - Barta Barri, magyar-spanyol színész († 2003)
 augusztus 24. – Barna Viktor, huszonkétszeres világbajnok asztaliteniszező († 1972)
 augusztus 27. – Barabás Tibor író († 1984)
 augusztus 28. – Joseph Marie Antoine Luns holland politikus, a NATO volt főtitkára († 2002)
 augusztus 28. – Berlász Jenő, történész, könyvtáros, levéltáros († 2015)
 szeptember 6. – Serflek Gyula magyar mezőgazdász, politikus († 1971)
 szeptember 7. – Todor Zsivkov bolgár politikus, párt- és államfő († 1998)
 szeptember 11. – Alfred Naujocks német titkosügynök, az SD bérgyilkosa († 1966?)
 szeptember 16. – Benedek Tibor színész, konferanszié († 1963)
 szeptember 18. – Somos András kertészmérnök, a fóliasátras zöldségtermesztés magyarországi meghonosítója, az MTA tagja († 1996)
 szeptember 19. – William Golding, Nobel-díjas angol író († 1993)
 október 2. – Baróti Dezső, irodalomtörténész († 1994)
 október 14. – Ferencz Károly, olimpiai bronzérmes birkózó († 1984)
 október 16. – Zórád Ernő, magyar festő, grafikus, képregény-rajzoló († 2004)
 október 26. – Kopasz Márta, festő- és grafikusművész († 2011)
 október 28. – Lőrincz Márton, olimpiai bajnok birkózó († 1969)
 október 31. – Fenyvessy Éva, magyar színésznő († 2009)
 november 16. – Básti Lajos, színész († 1977)
 november 23. – Andrássy Kurta János, szobrászművész († 2008)
 november 29. – Déry Sári, színésznő († 1952)
 december 5. – Władysław Szpilman, zongoraművész, zeneszerző († 2000)
 december 8. – Bágya András zeneszerző († 1992)
 december 11. – Nagíb Mahfúz, Irodalmi Nobel-díjas egyiptomi író († 2006)
 december 14. – Rödönyi Károly magyar gépészmérnök, közlekedésügyi szakpolitikus, közlekedési és postaügyi miniszter (1974–1976) († 1995)
 december 23. – Niels Kaj Jerne  angol születésű dán orvostudós, egyetemi tanár, a Brit Királyi Társaság tagja (1980), Nobel-díjas (1984) († 1994)
 december 25. – Gunda Béla, etnográfus († 1994)
 december 27. – Szervánszky Endre, zeneszerző († 1977)
 december 27. – Morell Mihály magyar festő, vágó, szobrász, kiváló művész († 2013)

Halálozások 
 március 11. – Jacobus Henricus van ’t Hoff fizikokémikus a reakciósebesség, a kémiai egyensúly és az ozmotikus nyomás vizsgálatai terén elért kiemelkedő munkásságaiért az első kémiai Nobel-díjat kapta 1901-ben (* 1855)
 május 18. – Gustav Mahler, osztrák zeneszerző (* 1860)
 május 23. – báró Bánffy Dezső, politikus, miniszterelnök (* 1843)
 június 1. – Kalecsinszky Sándor kémikus, geokémikus, az MTA tagja (* 1857)
 augusztus 6. – Florentino Ameghino, argentin őslénykutató, antropológus, zoológus és természettörténész (* 1853)
 október 29. – Pulitzer József, a modern amerikai újságírás atyja, sajtómágnás, a Pulitzer-díj alapítója (* 1847)
 október 31. – Barna Izidor magyar újságíró, költő, a magyar bulvársajtó úttörője (* 1860)

Jegyzetek

Források