1905


1905 (MCMV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente

Ianuarie 
 2 ianuarie: Războiul Ruso-Japonez: După 157 de zile de asediu, armata rusă renunță la Port Arthur, în fața trupelor japoneze.
 9 ianuarie-22 ianuarie: Începutul Revoluției ruse.
 20 ianuarie: Podul egiptean din Sankt Petersburg utilizat, atât de către pietoni, cât și de căruțe trase de cai, s-a prăbușit atunci când un escadron de cavalerie l-a traversat. Toți cei 60 de soldați căzuți în râul Fontanka au fost salvați, însă câțiva cai s-au înecat. Structura actuală a podului, care încorporează sfincși si multe alte detalii ale podului construit în secolul XIX, a fost finalizată în 1955.
 26 ianuarie: În mina Premier din apropiere de Pretoria, este descoperit cel mai mare diamant în stare brută. Acesta cântărește 3.106 carate (621 grame) și primește numele proprietarului minei, Thomas Cullinan. Din acesta s-au obținut 105 diamante, din care 9 se găsesc în Coroana Regală Britanică.

Februarie 
 17 februarie: Marele Duce Serghei Alexandrovici al Rusiei, unchiul Țarului, este asasinat la Kremlin, de revoluționarul socialist Ivan Platonovici Kaljajev.
 22 februarie: Se înființează primul sindicat muncitoresc din România, Sindicatul lucrătorilor tâmplari, în frunte cu I.C Frimu și Voicu Andreescu-Râureanu. După câteva zile se înființează Sindicatul strungarilor și Sindicatul lucrătorilor din fabricile de încălțăminte.

Martie 
 3 martie: Țarul Nicolae al II-lea al Rusiei a fost de acord cu înființarea unui Dume (camera inferioară a parlamentului).

Aprilie 
 4 aprilie: În India, un violent cutremur cu magnitudine de 8,6 grade pe scara Richter, în apropiere de Kangra, omoară 20.000 de oameni.
 29 aprilie: Printr-un edict al țarului Rusiei, minoritățile religioase din Rusia primesc mai multă libertate.

Mai 
 27 mai: Are loc bătălia din Strâmtoarea Tsushima, principala bătălie navală care a avut loc între Rusia și Japonia în Războiul Ruso-Japonez. Bătălia s-a terminat cu victoria decisivă a Japoniei.

Iunie 
 7 iunie: Norvegia devine stat independent față de Suedia.
 15 iunie: Prințesa Margaret de Connaught se căsătorește cu Prințul Gustaf Adolf al Suediei, Duce de Skåne (viitorul rege al Suediei).
 27 iunie: După revolta lor, marinarii ruși de pe crucișătorul "Potemkin" s-au refugiat în portul Constanța, predându-se autorităților române.

Iulie 
 3 iulie: Parlamentul francez aprobă separarea strictă a bisericii de stat.

August 
 13 august: În Norvegia, 80% din populație aprobă separarea de Suedia.

Septembrie 
 5 septembrie: Semnarea Tratatului de la Portsmouth a pus capăt Războiului Ruso-Japonez.
 8 septembrie: Este dat în folosință Tramvaiul din Sibiu. Sibiul devine astfel al doilea oraș din Europa și al treilea din lume în care este utilizat tramvaiul electric.
 11 septembrie: O grevă generală după executarea mai multor muncitori pentru infracțiuni politice, paralizează viața publică în Varșovia.

Octombrie 
 17-30 octombrie: Țarul Nicolae al II-lea al Rusiei emite Manifestul din octombrie și, astfel, invocă prima Dumă rusă.
 18 octombrie: Deschiderea celui de-al 3-lea Salon de Toamnă de la Paris; scandalul picturilor artiștilor care au aderat la Fauvism.

Noiembrie 
 4 noiembrie: Marele Ducat al Finlandei își recapătă autonomia, rusa nu mai este limba oficială.
 18 noiembrie: Parlamentul norvegian îl alege ca rege pe Prințul Karl de Danemarca, care primește numele de Haakon al VII-lea.
 28 noiembrie: Naționalistul irlandez, Arthur Griffith, pune bazele mișcării politice radicale Sinn Féin.

Decembrie 
 10 decembrie: Scriitoarea austriacă, Bertha von Suttner, câștigă Premiul Nobel pentru Pace.

Nedatate 
 1905-1909: Din inițiativa ambasadorului rus, Mihail Nikolaevici, la București, pe un teren cumpărat de la Olga Elena Romanescu, începe construcția Bisericii Ruse din București, după planurile arhitectului rus, V. A. Preobrajenski. 
 A fost construit primul submarin german, U-1, și lansat pe apă în 1906.
 Are loc descrierea științifică a Tyrannosaurus rex de către paleontologul american, Henry Fairfield Osborn.
 Banca Marmorosch-Blank din București, cu capital francez, german, maghiar și românesc, se transformă în Societate pe acțiuni.
Începe construirea Cazinoului din Constanța, de către arhitecții Daniel Renard și Petre Antonescu. Va fi finalizat în anul 1910.
 Nestlé SA. Producător multinațional de produse alimentare cu sediul în Vevey, Elveția. În 1937 produce prima cafea instant, Nescafé.

Arte, știință, literatură și filozofie 

 2 ianuarie: Astronomul american, Charles Dillon Perrine, descoperă satelitul lui Jupiter, Elara.
 17 martie: Albert Einstein publică o lucrare dedicată efectului fotoelectric.
 11 mai: Albert Einstein și-a susținut doctoratul la Universitatea din Zurich cu o dizertație teoretică asupra dimeniunii moleculelor.
 13 mai: Prima apariție a dansatoarei Mata Hari la Paris.
 30 iunie: Albert Einstein publică lucrarea, Asupra electrodinamicii corpurilor în mișcare. Avea să fie cunoscută mai târziu ca teoria relativității.
 27 septembrie: Albert Einstein prezintă lucrarea "Does the Inertia of a Body Depend Upon Its Energy Content?", în care dezvoltă un argument pentru faimoasa ecuație E = mc2.
 aprilie: Albert Einstein publică un articol cu titlul: "Mișcarea browniană", în care a făcut predicții semnificative asupra mișcării particulelor răspândite aleatoriu într-un fluid.
 Exploratorul norvegian, Roald Amundsen, descoperă Polul Nord magnetic.
 Jack London publică Colț Alb la New York.
 Max Weber publică Die Protestantische Ethik und der Geist des Kapitalismus.
 Pablo Picasso pictează Garçon à la pipe.
 Sigmund Freud publică Trei eseuri despre sexualitate.

Nașteri

Ianuarie 

 21 ianuarie: Christian Dior, designer de modă francez (d. 1957)
 24 ianuarie: Grigore Vasiliu Birlic (n. Grigore Vasiliu), actor român de film și teatru (d. 1970)
 30 ianuarie: Eli Lotar, fotograf francez de etnie română (d. 1969)

Februarie 
 2 februarie: Ayn Rand (n. Zinovievna Alisa Rosenbaum), scriitoare americană de etnie rusă (d. 1982)
 12 februarie: Theodor Burghele, medic chirurg român, președinte al Academiei Române (d. 1977)

Martie 
 2 martie: Radu Gyr (n. Radu Demetrescu), poet și gazetar român (d. 1975)
 14 martie: Raymond Aron, filosof francez (d. 1983)
 23 martie: Joan Crawford (n. Lucille Fay LeSueur), actriță americană de film (d. 1977)
 27 martie: Aurel Bărglăzan, inginer român, membru al Academiei Române (d. 1960)
 31 martie: Anton Dumitriu, filosof și logician român (d. 1992)

Aprilie 
8 aprilie: Hans Scherfig, scriitor și pictor danez (d. 1979)
 18 aprilie: Prințesa Margarita a Greciei și Danemarcei (d. 1981)

Mai 
 6 mai: Gheorghe Claudiu Suciu, petrochimist și academician român (d. 1990)
 11 mai: Vasile Jitariu, biolog român (d. 1989)
 16 mai: Henry Fonda, actor american de film (d. 1982)
 24 mai: Mihail Șolohov, scriitor rus, laureat al Premiului Nobel (d. 1984)

Iunie 
 21 iunie: Jean-Paul Sartre (Jean-Paul Charles Aymard Sartre), filosof, scriitor francez, laureat al Premiului Nobel (d. 1980)
 22 iunie: Nicolae Mărgineanu, psiholog român (d. 1980)

Iulie 
 6 iulie: Suzanne Spaak, membră a Rezistenței, dreaptă între popoare (d. 1944)
 25 iulie: Elias Canetti, scriitor evreu sefard din Bulgaria, laureat al Premiului Nobel (d. 1994)

August 
 2 august: Myrna Loy (n. Myrna Adele Williams), actriță americană de film (d. 1993)
 27 august: Ion S. Antoniu, inginer român, membru corespondent al Academiei Române (d. 1987)

Septembrie 
 3 septembrie: Carl David Anderson, fizician american, laureat al Premiului Nobel (d. 1991)
 5 septembrie: Arthur Koestler, romancier și ziarist britanic de etnie evreiască (d. 1983)
 18 septembrie: Greta Garbo (n. Greta Lovisa Gustafson), actriță suedeză de film (d. 1990)

Octombrie 
17 octombrie: Alexandru Dima, istoric literar și estetician român (d. 1979)

Noiembrie 
11 noiembrie: Constantin Cantacuzino (aka Bâzu), aviator român de elită (d. 1958)
 17 noiembrie: Astrid a Suediei, soția regelui Leopold al III-lea al Belgiei (d. 1935)
 18 noiembrie: Grigore Alexandru Benetato, medic român, membru al Academiei Române (d. 1972)
23 noiembrie: Petru Comarnescu (aka Anton Coman), scriitor, eseist și critic de artă român (d. 1970)

Decembrie 
 12 decembrie: Vasili Grossman (n. Iosif Solomonovici Grossman), scriitor rus (d. 1964)
 17 decembrie: Vasile Lovinescu, critic literar, dramaturg și filosof esoteric român (d. 1984)
 24 decembrie: Howard Hughes, aviator, inginer, industriaș și filantrop american (d. 1976)
 31 decembrie: Tadeusz Breza, romancier polonez (d. 1970)

Decese 
 14 ianuarie: Ernst Karl Abbe, 64 ani, fizician german (n. 1840)
 17 ianuarie: Prințesa Caroline Reuss de Greiz (n. Caroline Elisabeth Ida Reuss), 20 ani (n. 1884)
 19 ianuarie: Iacob Dimitrie Felix, 73 ani, medic chirurg român, de etnie austriacă (n. 1832)
 17 februarie: Marele Duce Serghei Alexandrovici al Rusiei, 47 ani (n. 1857)

 24 martie: Jules Gabriel Verne, 77 ani, scriitor francez (n. 1828)
 3 aprilie: Ion Pop-Reteganul, 51 ani, folclorist român (n. 1853)
 6 iunie: Ștefan Fălcoianu, 69 ani, general, matematician, istoric și politician român (n. 1835)
 8 iunie: Prințul Leopold de Hohenzollern-Sigmaringen (n. Leopold Stephan Karl Anton), 69 ani, tatăl Regelui Ferdinand I al României (n. 1835)
 13 iunie: Arhiducele Joseph Karl de Austria, 72 ani (n. 1833)
 4 august: Walther Flemming, 62 ani, biolog german și fondatorul citogeneticii (n. 1843)
 7 august: Alexander Melville Bell, 86 ani, filolog, cercetător al foneticii psihologice, tatăl lui Alexander Graham Bell (n. 1819)
 19 august: William-Adolphe Bouguereau, 79 ani, pictor francez (n. 1825)
 27 august: Infanta Amelia Filipina a Spaniei (n. Amalia Felipina del Pilar Blasa Bonisa Vita Rita Lutgard Romana Judas Tadea Alberta Josefa Ana Joaquina Los Doce Apostolicos Bonifacia Domenica Bibiana Veronica), 70 ani (n. 1834)
 8 noiembrie: Victor Elpidiforovich Borisov-Musatov, 35 ani, pictor rus (n. 1870)
 17 noiembrie: Adolf, Mare Duce de Luxemburg (n. Adolf Wilhelm August Karl Friedrich of Nassau-Weilburg), 88 ani (n. 1817)
 17 noiembrie: Prințul Filip, Conte de Flandra (n. Filips Eugeen Ferdinand Marie Clemens Boudewijn Leopold Joris), 68 ani (n. 1837)

Premii Nobel 

 Fizică: Philipp Lenard (Germania)
 Chimie: Adolf von Baeyer (Germania)
 Medicină: Robert Koch (Germania)
 Literatură: Henryk Sienkiewicz (Polonia)
 Pace: Bertha von Suttner (Austria)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1905

1905