alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Sisak

Sisak este un oraș în cantonul Sisak-Moslavina, Croația, având o populație de  de locuitori (2011). Orașul deține ape minerale hipertermale ().

Istorie 

Fondată de celți, în secolul al IV-lea î.Hr., care au denumit-o Segesta apoi Segestica, denumită Siscia de  romani, localitatea a cunoscut diferite ortografii, Sissek, Sisek, Sziszek, înainte de a deveni Sisak.
Situată pe o movilă în mijlocul vechilor mlaștini de la confluența râurilor Sava  (venind din nord) și Kupa (venind de la vest), acest sit permitea controlul traficului comercial, îndeosebi cel cu fier și cărbune provenind din actuala Bosnia-Herțegovina.

Se pare că terminația în „-tica” face referință la portul fluvial al orașului, stabilit pe malul râului Kupa. Urme ale stabilirii celților au fost descoperite sub zidurile romane în centrul orașului și pe malurile râului Kupa.

Între alte vestigii, cele ale zidului roman (în sud) datând din secolul I și poarta monumentală (în nord) dovedesc că orașul se întindea pe 1.600 de metri.

În anul 35 î.Hr., Octavianus Augustus a ocupat localitatea, pe care romanii au denumit-o Siscia, denumirea latină a actualului oraș Sisak.

În timpul domniei lui Dioclețian, Siscia a devenit capitală a Pannoniei.

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Sisak avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, existând și minorități de sârbi (%), bosniaci (%) și romi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de ortodocși (%), persoane fără religie și atei (%) și musulmani (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Orașe înfrățite

Note

Bibliografie 
 Cresswell, Peterjon; Atkins, Ismay; Dunn, Lily (10 July 2006). Time Out Croatia (First ed.). London, Berkeley & Toronto: Time Out Group Ltd & Ebury Publishing, Random House Ltd. 20 Vauxhall Bridge Road, London SV1V 2SA. ISBN 978-1-904978-70-1. Retrieved 10 March 2010.

Orașe din cantonul Sisak-Moslavina
Slavonski Brod

Slavonski Brod este un oraș în cantonul Slavonski Brod-Posavina, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Slavonski Brod avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, existând și minorități de sârbi (%) și romi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de ortodocși (%), persoane fără religie și atei (%) și musulmani (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note 

Orașe din cantonul Slavonski Brod-Posavina
Šibenik

Šibenik este un oraș în cantonul Šibenik-Knin, Croația, având o populație de  de locuitori (2011). Biserica principală din oraș, Catedrala Sf. Iacob, este din anul 2000 pe lista patrimoniului mondial UNESCO.

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Šibenik avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (%) și ortodocși (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Relații internaționale 
Šibenik este înfrățit:
  Civitanova Marche, Italia (din 2002);<ref name="Civitanova"></small></ref>
  San Benedetto del Tronto, Italia.

Note 

Orașe din cantonul Šibenik-Knin
Trogir

Trogir este un oraș în cantonul Split-Dalmația, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Trogir avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați. Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, cu o minoritate de persoane fără religie și atei (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note 

Orașe din cantonul Split-Dalmația
Valpovo

Valpovo este un oraș în cantonul Osijek-Baranja, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Valpovo avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (%) și ortodocși (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note 

Orașe din cantonul Osijek-Baranja
Velika Gorica

Velika Gorica este un oraș în cantonul Zagreb, Croația, având o populație de  locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Velika Gorica avea  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (%), ortodocși (%) și musulmani (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note 

Orașe din cantonul Zagreb
Vinkovci

Vinkovci este un oraș în cantonul Vukovar-Srijem, Croația, având o populație de  locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Vinkovci avea  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de ortodocși (%) și persoane fără religie și atei (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Personalități născute aici 
 Duje Čop (n. 1990), fotbalist.

Note 

Orașe din cantonul Vukovar-Srijem
Virovitica

Virovitica este un oraș în cantonul Virovitica-Podravina, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Virovitica avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (%) și ortodocși (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note 

Orașe din cantonul Virovitica-Podravina
Vukovar

Vukovar () este un oraș în cantonul Vukovar-Srijem, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului din 2011, orașul Vukovar avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, existând și minorități de sârbi (%), ruteni (%) și maghiari (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de ortodocși (%) și persoane fără religie și atei (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Note

Legături externe 
 Acolo unde copacii nu au crengi: Vukovar. Povestea primului război transmis live, 30 decembrie 2013, Adevărul - articol Historia 

Orașe din cantonul Vukovar-Srijem
Localități de pe Dunăre din Croația
Zadar

Zadar (greacă: Idassa (Ίδασσα), latina antică: Iader sau Iadera; latina medievală: Diadora; dalmată: Jadra (pronunțată Zadra) sau Jadera (pronunțată Zadera) este un oraș în cantonul Zadar, Croația, având o populație de  de locuitori (2011).

Demografie 

Conform recensământului croat din 2011, orașul Zadar avea  de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau croați, cu o minoritate de sârbi (%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a % din locuitori. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor (%) erau catolici, existând și minorități de persoane fără religie și atei (%) și ortodocși (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.

Monumente

Note 

Orașe din cantonul Zadar
Zadar
Consiliul Federal Elvețian

Consiliul Federal Elvețian (Bundesrat în germană, Conseil fédéral în franceză, Consiglio federale în italiană, respectiv Cussegl federal svizzer în retoromană) este un consiliu de șapte membri care conduce Elveția, asumându-și împreună puterile unui șef de stat federal. La acest grup se adaugă și un cancelar federal, împreună cu care se formează un grup de opt persoane care reprezintă organismul colectiv de conducere elvețian. 

Fiecare membru al consiliului este și șeful unui departament, având simultan și o funcție executivă a unui ministru. Rând pe rând, prin rotație, fiecare membru devine președintele confederației pentru un an, unde are mai multă putere executivă și reprezentativă decât ceilalți șase membri.

După alegerile federale din 10 decembrie 2003, membrii consiliului au fost

 Christoph Blocher
 Micheline Calmy-Rey
 Pascal Couchepin
 Joseph Deiss
 Moritz Leuenberger
 Hans-Rudolf Merz
 Samuel Schmid

Astăzi componența consiliului este modificată cu doi noi membri; Doris Leuthard și Eveline Widmer-Schlumpf sunt înlocuitoarele lui Christoph Blocher, respectiv al lui Joseph Deiss. Astfel, Cei Opt, cum sunt adesea numiți în Elveția, prezintă una din cele mai echilibrate conduceri ale unui stat democratic din lume, patru femei și patru bărbați.

Vezi și 
 Republică federală

Legături externe

 

Elveția
Șefi de stat
Comitatele Irlandei

Insula Irlanda are 32 de comitate sau județe. Dintre acestea, 26 aparțin Republicii Irlanda și 6 aparțin Irlandei de Nord, care este parte a Regatului Unit al Marii Britanii și a Irlandei de Nord. 

Comitatele sunt subdiviziuni ale vechilor Provincii ale Irlandei, fiind constituite din teritorii mai mici. În timp ce unele dintre ele au o existență foarte veche, majoritatea comitatelor au fost constituite și s-au dezvoltat sub administrația anglo-normanzilor și, mai târziu, a britanicilor. Astfel, în timp ce unele comitate a fost create în secolul următor sosirii lui Strogbow pe insulă, ultimul dintre ele, Comitatul Wicklow, a fost definitivat în 1606.

Comitatele au determinat și organizarea activităților culturale și sportive la un nivel local, așa cum ar fi Gaelic Athletic Association, determinând apariția unui puternic spirit competițional și de loialitate locală.

Definiția strictă a ceea ce constituie cu adevărat un comitat în Irlanda a fost într-un fel umbrită de asocierea populației cu comitatele corespunzătoare administrative, în special în cele unde tradiția și istoria îndelungată sunt puternice, precum ar fi în comitatele North Tipperary, South Tipperary, sau, mai recent, în cele trei subdiviziuni ale Comitatului Dublin, Dun Laoghaire-Rathdown, Fingal și South Dublin.

Comitatele Republicii Irlanda 

Republica Irlanda este împărțită în 26 de comitate:

Harta Irlandei conținând cele 32 de comitate (județe) ale Insulei
Lista districtelor rurale din Germania

Germania este împărțită în 294 de districte rurale, numite în germană Kreis (în 2 landuri federale) și Landkreis (în celelalte landuri). 

Districtele rurale se repartizează pe regiunile administrative (Bezirksregierung ) și pe landurile federale după cum urmează mai jos.

Unele districte rurale conțin în alcătuirea lor orașe mai mici, dependente de ele.

Pe lângă districtele rurale în Germania există însă și 107 orașe „independente” (kreisfreie Stadt), care nu țin de vreun district rural, considerate districte urbane (orășenești), ca de ex. Baden-Baden, Brema, Rostock. Pentru acestea v. articolul Lista districtelor urbane din Germania.

Repartizarea districtelor rurale pe landuri 
 Baden-Württemberg: 35
 Berlin (stat-oraș): 0
 Bavaria (Bayern): 71
 Brandenburg: 14
 Brema (Bremen, stat-oraș): 0
 Hamburg (stat-oraș): 0
 Hessa (Hessen): 21
 Mecklenburg-Vorpommern: 6
 Saxonia Inferioară (Niedersachsen): 37 (inclusiv așa-numita Regiune Hanovra)
 Renania de Nord - Westfalia (Nordrhein-Westfalen): 31
 Renania-Palatinat (Rheinland-Pfalz): 24
 Saarland: 6 (inclusiv Stadtverband Saarbrücken)
 Saxonia (Sachsen): 10
 Saxonia-Anhalt (Sachsen-Anhalt): 11
 Schleswig-Holstein: 11
 Turingia (Thüringen): 17

Districte rurale 
Lista celor 294 districte rurale (Landkreise sau Kreise) cu landul federal (Land) și capitala de district (Kreissitz) corespunzătoare:

Note 
1 Orașul este capitală a administrației districtului rural, dar nu face parte din acesta. În general capitalele districtelor rurale sunt orașe care însă formează un district (urban, orășenesc) separat.

Vezi și 
 Landurile Germaniei
 Lista districtelor urbane din Germania
 Lista orașelor din Germania cu statut de district

Germania
Districte
Lista districtelor din Germania (dezambiguizare)

„Lista districtelor din Germania” se poate referi la:
 Listă de districte urbane în Germania
 Listă de districte rurale în Germania

 Lista
Aachen (district 1972-2009)

Aachen a fost în perioada 1972-2009 un (district) în vestul landului Nordrhein-Westfalen, Germania. Districtele învecinate erau Heinsberg, Düren, Euskirchen, orașul liber Aachen și provinciile Limburg (Olanda) și Liège (Belgia). Era situat în regiunea administrativă Köln, iar capitala sa a fost Aachen. A fost desființat pe 21 octombrie 2009.

 Alsdorf
 Baesweiler
 Eschweiler
 Herzogenrath
 Monschau
 Roetgen
 Simmerath
 Stolberg
 Würselen

Vezi și
Regiunea urbană Aachen

Districte din Renania de Nord-Westfalia
Ahrweiler

Ahrweiler este o localitate ce aparține de orașul Bad Neuenahr-Ahrweiler, districtul Ahrweiler din landul Renania-Palatinat, Germania.

Legături externe 

Prezentare Ahrweiler 

Orașe din Renania-Palatinat
Districtul Aichach-Friedberg

Districtul Aichach-Friedberg este un district rural (germană: Landkreis) din regiunea administrativă (Regierungsbezirk) Șvabia (Schwaben), landul Bavaria, Germania.

Districtele învecinate sunt: Augsburg, Donau-Ries, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen, Dachau, Fürstenfeldbruck și Landsberg, precum și orașul Augsburg.

Istorie

Geografie și economie

Orașe și comune

Vezi și 
 Listă de districte în Germania

Legături externe 
  Site oficial
  Site turistic

Districte din Bavaria
Alb-Donau-Kreis

Alb-Donau-Kreis este un district rural (în germană: Landkreis) din landul Baden-Württemberg, Germania. Districtele învecinate sunt Biberach, Reutlingen, Göppingen, Heidenheim din Baden-Württemberg și districtele bavareze Günzburg și Neu-Ulm, precum și cu orașul Ulm. Este situat în regiunea administrativă Tübingen, iar capitala sa e Ulm.

Note

Legături externe 

 

Districte din Baden-Württemberg
Bremen (land)

Bremen, cu denumirea oficială „Orașul Liber și Hanseatic Brema” (Freie Hansestadt Bremen), alcătuit din orașul Bremen și portul Bremerhaven, este unul din cele 16 landuri federale ale Germaniei. Alături de Berlin și Hamburg este unul din cele trei state-oraș cu statut de land federal. În evul mediu a făcut parte din Liga Hanseatică.

Landul Bremen este situat în nord-vestul Germaniei. Este cel mai mic dintre cele 16 landuri ale țării. Distanța dintre orașul Bremen  și portul Bremerhaven este de circa 60 km. Amândouă sunt localizate pe cursul inferior al râului Weser. Bremerhaven este situat în aval și servește drept port la Marea Nordului (numele lui înseamnă "Portul orașului Brema"). Fiecare oraș în parte este înconjurat complet de landul Saxonia Inferioară.

Primăria și Statuia lui Roland din Bremen au fost înscrise în anul 2004 pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO. Statuia simbolizează primirea statutului de oraș.

Vezi și 
 Locuri din patrimoniul mondial
 Piața din Brema
 Muzicanții din Brema

Galerie de imagini 

 
Liga Hanseatică
Oraș al Hansei
Orașe din Germania
Patrimoniul mondial în Germania
Hessa

Hessa (în  , prescurtare: HE) este un land (stat federal) al Germaniei, cu capitala la Wiesbaden. Cel mai cunoscut oraș din Hessa este metropola Frankfurt pe Main.

Politică
Ultimele alegeri la nivel de land au avut loc în data de 22 septembrie 2013. Creștin-democrații (CDU) au obținut 38,3% din voturi; social-democrații (SPD) 30,7%; Bündnis 90/Die Grünen (ecologiștii) 11,1%; Die Linke (stânga postcomunistă) 5,2% și FDP (liberal-democrații) 5%. 

Restul partidelor s-au situat sub pragul minim de 5% pentru intrarea în landtag (parlamentul landului). 

CDU și Verzii au format o coaliție care l-a reales în funcția de premier al landului pe Volker Bouffier (CDU).

Orașele din Hessa 
Orașele cele mai mari din Hessa, după numărul lor de locuitori (iunie 2005). Printre acestea se află 5 orașe mari care nu țin de vreun district rural, fiind districte urbane (kreisfreie Städte) de sine stătătoare, marcate mai jos cu o steluță (*):
 Frankfurt am Main: 648.300 (*)
 Wiesbaden: 274.300 (*)
 Kassel: 194.200 (*)
 Darmstadt: 140.100 (*)
 Offenbach am Main: 119.600 (*)
 Hanau: 88.800
 Marburg: 78.400
 Gießen: 73.400
 Fulda: 63.800
 Rüsselsheim: 59.500
 Wetzlar: 52.500
 Bad Homburg vor der Höhe: 52.100
 Rodgau: 43.400
 Oberursel (Taunus): 42.900
 Dreieich: 40.600
 Bensheim: 39.600
 Maintal: 38.200
 Hofheim am Taunus: 37.900
 Neu-Isenburg: 35.400
 Langen (Hessen): 35.200
 Limburg an der Lahn: 33.900
 Dietzenbach: 33.400
 Mörfelden-Walldorf: 33.300
 Viernheim: 32.900
 Lampertheim: 31.800
 Bad Vilbel: 30.900
 Bad Hersfeld: 30.500
 Bad Nauheim: 30.400

Districtele rurale din Hessa 
Pe lângă cele 5 orașe de mai sus (districte urbane, kreisfreie Stadt), în Hessa există următoarele districte rurale (Landkreis), grupate în 3 regiuni administrative de tip Regierungsbezirk:

Istorie 
Hessa a fost și o țară din Evul Mediu. În 1400 avea provinciile Hessen, Nassau și Kassel.
{|
! width="35%"|Darmstadt
! width="31%"|
Gießen
! width="36%"|
Kassel
|-----
| valign="top" | 
<li>Bergstraße (HP)
<li>Darmstadt-Dieburg (DA)
<li>Groß-Gerau (GG)
<li>Hochtaunuskreis (HG)
<li>Main-Kinzig-Kreis (MKK) (HU)
<li>Main-Taunus-Kreis (MTK)
<li>Odenwaldkreis (ERB)
<li>Offenbach (OF)
<li>Rheingau-Taunus-Kreis (RÜD)
<li>Wetteraukreis (FB)
| valign="top" | 
<li>Gießen (GI)
<li>Lahn-Dill-Kreis (LDK)
<li>Limburg-Weilburg (LM)
<li>Marburg-Biedenkopf (MR)
<li>Vogelsbergkreis (VB)
| valign="top" | 
<ol start=16>
Fulda (FD)
Hersfeld-Rotenburg (HEF)
Kassel (KS)
Schwalm-Eder-Kreis (HR)
Werra-Meißner-Kreis (ESW)
Waldeck-Frankenberg (KB)

|}

Note

Legături externe 

  www.hessen.de - situl web al landului
  www.hessischer-landtag.de - landtagul (parlamentul) din Hessa
  www.atlas.umwelt.hessen.de - atlas ecologic
  www.stadtplandienst.de - servicii legate de harta și structura orașului

 
Eponime ale elementelor chimice
Eponime ale asteroizilor
Mecklenburg - Pomerania Inferioară

Mecklenburg - Pomerania Occidentală, Mecklenburg - Pomerania Inferioară sau Mecklenburg - Pomerania Anterioară sau Mecklenburg - Pomerania de Vest () este un land federal situat în nord-estul acestei țări, pe coasta de sud a Mării Baltice. Acest land se învecinează cu landurile Schleswig-Holstein, Saxonia Inferioară și Brandenburg, precum și cu voievodatul Pomerania de Vest al Poloniei. Capitală este Schwerin, iar cel mai mare oraș — portul Rostock.

Landul cuprinde două regiuni istorice: Mecklenburg (în trecut divizat în Mecklenburg-Schwerin și Mecklenburg-Strelitz) și Pomerania Occidentală. Districtele din Mecklenburg au 14,5 mii km² și 1,13 mil. locuitori, iar cele din Pomerania Inferioară (orașele principale sunt Stralsund și Greifswald) au 8,7 mii km² și 610 mii de locuitori. Cele două districte urbane sunt Schwerin și Rostock. Districtele rurale sunt următoarele: Nordwestmecklenburg (reședință – Wismar), Ludwigslust-Parchim (reședință – Parchim), districtul rural Rostock (reședință – Güstrow), Mecklenburgische Seenplatte (reședință – Neubrandenburg), Pomerania Occidentală-Greifswald (reședință – Greifswald) și Pomerania Occidentală-Rügen (reședință – Stralsund).  

Landul se evidențiază prin cea mai joasă densitate a populației din Germania și două cele mai mari districte ca suprafață — Mecklenburgische Seenplatte (Platoul Lacustru Mecklenburghez) și Ludwigslust-Parchim. 

Este o importantă regiune agricolă (sector zootehnic bine dezvoltat dar și cultivarea cerealelor, cartofilor, sfeclei de zahăr) și turistică (turism balnear pe Coasta Pomeraniei, turism cultural la Schwerin, Rostock, Stralsund, Strelitz ș.a.). Dintre ramurile industriei se remarcă cea alimentară (in special cea a prelucrării peștelui, cărnii și laptelui și cea a producției de zahăr), precum și cea a construcțiilor de mașini (inclusiv construcții și reparații navale).

Note

Vezi și

Legături externe 

Fondări în 1946
 
Pomerania
Regiuni divizate
Brandenburg

Brandenburg este un land în Germania situat în estul țării, fiind unul dintre landurile noi create în 1990 după Reunificarea Germaniei.

Administrație 
Brandenburg este divizat în 14 districte rurale (Landkreis),

și patru districte urbane (kreisfreie Stadt),

 Brandenburg an der Havel
 Cottbus
 Frankfurt (Oder)
 Potsdam.

Pata albă din mijlocul landului Brandenburg este landul-oraș Berlin, capitala Germaniei.

Istorie

Vezi și 

 
Eponime ale asteroizilor
Saxonia Inferioară

Saxonia Inferioară sau, mai rar, Saxonia de Jos (în ) este un land în nord-vestul Germaniei, al doilea din Germania ca suprafață și al patrulea ca populație. Capitala landului este orașul Hanovra. 

Saxonia Inferioară înconjoară complet landul mai mic (orașul-stat) Brema (care pe harta de mai jos apare doar ca o pată albă).

Districte

Districte rurale (Landkreis)

Districte urbane (kreisfreie Stadt), orașe care nu țin de vreun district rural 
 Braunschweig 
 Delmenhorst 
 Emden 
 Oldenburg 
 Osnabrück 
 Salzgitter 
 Wilhelmshaven 
 Wolfsburg

Note

Vezi și 

 District urban al Germaniei
 District rural al Germaniei
Renania de Nord-Westfalia

Renania de Nord-Westfalia (Nordrhein-Westfalen [], codul landului NW, prescurtare NRW) este un land în vestul Germaniei. Capitala este Düsseldorf. Cel mai populat oraș este Köln.

Renania de Nord-Westfalia este cel mai vestic land federal german și totodată cel mai dens populat, numărând peste 18.000.000 de locuitori.

Geografie 
Renania de Nord-Westfalia este situată în partea de vest a Republicii Federale Germania și se învecinează în sens orar cu Saxonia Inferioară, Hessen, Renania-Palatinat, Belgia și Olanda. Întinderea landului este de la sud-vest la nord-est de aproximativ 260 kilometri. Nordul landului se află în Câmpia Germano-Poloneză și este împărțit aproximativ în regiunea Westfälische Bucht, care este traversată de râurile Lippe, Ems și Ruhr și de câmpia Rinului de Jos de pe ambele maluri ale Rinului, cel mai mare râu din țară. Cel mai mic punct este la 9,2 m deasupra nivelului mării NHN, în nord-vestul landului.

O concentrare puternică de orașe într-un megalopolis: Münster, Dortmund, Essen, Bochum, Duisburg, Krefeld, Wuppertal, Mönchengladbach, Solingen, Düsseldorf (capitala landului), Köln, Bonn (fosta capitală federală, acum mutată la Berlin), Aachen. Structura landului Renania de Nord-Westfalia cuprinde cinci regiuni administrative (germană: Regierungsbezirk) care corespund celor cinci regiuni geografice de bază. La nord se întind zonele cu caracter agricol Münsterland și Ostwestfalen-Lippe, ale căror orașe principale sunt Münster și Bielefeld. La sud-est, în regiunea deluroasă Mittlegebrige, se află ținutul cel mai slab populat, numit Sauerland.

Clima din Renania de Nord-Westfalia are temperaturi și precipitații echilibrate. Temperaturile medii anuale sunt cuprinse între 5 ° C și 10 ° C în funcție de altitudine. Cantitatea anuală de precipitații este între 600 milimetri în zonele joase și 1400 milimetri în zonele muntoase joase.

Economia 
Este landul german cu cea mai numeroasă populație și cea mai mare putere economică. Aici se află și Ruhrgebiet (Zona râului Ruhr), motorul economic al Germaniei.

Sistem politic 

Sediul parlamentului regional (Landtag, „dieta landului”) se află în orașul Düsseldorf.

Administrația 
Landul este împărțit în 5 regiuni administartive de tip Regierungsbezirk: Arnsberg, Detmold, Düsseldorf, Köln și Münster.

Infrastructura 
Landul dispune de două aeroporturi de primă mărime: Düsseldorf International (DUS) si Köln-Bonn Konrad Adenauer (CGN).

Galerie de imagini

Note

Legături externe 

 :de:Portal Nordrhein-Westfalen
 Romani in Renania de Nord-Westfalia
Renania-Palatinat

Renania-Palatinat (în germană: Rheinland-Pfalz, prescurtat RLP) este un land în sud-vestul Germaniei. Capitala landului este orașul Mainz, acest land fiind alcătuit după cel de al Doilea Război Mondial la data de 30 august 1946. În trecut era considerat „Teritoriu prusac pe Rin”. S-a format din fostele regiuni administrative de tip Regierungsbezirk Koblenz și Trier, fosta provincie Rheinhessen, o parte din fosta provincie Nassau și o parte din regiunea istorică Rheinpfalz.

Cea mai mare parte a landului se află la stânga de Rin, doar o mică parte (districtele rurale Rhein-Lahn, Westerwald, Neuwied  și Altenkirchen) pe malul drept.

Districte rurale (Landkreise) din Renania-Palatinat 

Culorile mai închise de pe harta de mai sus reprezintă cele 12 orașe (districte urbane, kreisfreie Stadt) care nu fac parte din niciun district rural.

Valabil numai în Renania-Palatinat, districtele rurale se subîmpart în grupe de comune (Verbandsgemeinde), comune fără grupă și orașe fără grupă. În total în Renania-Palatinat există 163 grupe de comune cu 2.258 de comune, precum și 36 comune și orașe fără grupă (care țin deci direct de districtul rural respectiv).

Districte urbane sau orașe district (kreisfreie Stadt) 
{| width="100%"
| width="50%" valign="top" |
 Frankenthal (Pfalz)
 Kaiserslautern
 Koblenz
 Landau in der Pfalz
 Ludwigshafen am Rhein
 Mainz
| width="50%" valign="top" |
  Neustadt an der Weinstraße
 Pirmasens
 Speyer
 Trier
 Worms
 Zweibrücken
|}

Note

Vezi și
Palatinat

Legături externe
Saarland

Saarland (în germană pronunțat , v. AFI; în franceză numit Sarre) este unul dintre cele 16 landuri ale Germaniei. Capitala sa este orașul Saarbrücken. Landul are o suprafață de 2.570 km² și o populație de 1,045 milioane de locuitori.

Geografie 
Saarland se găsește în vestul Germaniei, la frontiera cu Luxemburg și Franța (departamentul Moselle). În Germania se învecinează cu landul Renania-Palatinat. 

Landul Saarland este numit așa după râul Saar care îl străbate de la sud la nord-vest. Relieful este deluros, iar o treime din teritoriu este împădurită, una dintre cele mai mari proporții din Germania.

Administrație 
Saarland este divizat din punct de vedere administrativ în 6 districte rurale (Landkreise):

 Merzig-Wadern
 Neunkirchen
 Saarbrücken
 Saarlouis
 Saarpfalz
 Sankt Wendel

Istorie 
Înainte de Primul Război Mondial nu a existat o autonomie regională a teritoriului. Acesta a fost ocupat de triburi celtice înainte de a deveni parte a provinciei Belgica a Imperiului Roman. În secolul al V-lea francii cuceresc teritoriul și acesta va face parte din regatul acestora; în continuare a fost parte a Sfântului Imperiu Roman sub forma a numeroase ducate și principate - până în anul 1793.

În 1792 trupele revoluționare franceze ocupă tot teritoriul din vestul râului, inclusiv teritoriul actualului land Saarland. Acesta este organizat sub forma unui departament francez numit regiunea Sarre. După înfrângerea lui Napoleon Bonaparte teritoriul acestuia este divizat între Provincia Prusă Renania, Regatul Bavariei și cel al ducelui de Oldenburg.

În 1870 tentativa împăratului Francez Napoleon al III-lea de a ocupa orașul Saarbrücken a declanșat Războiul Franco-Prusac ce s-a soldat cu crearea Imperiului German (Deutsches Kaiserreich sau și Al Doilea Reich) din care făcea parte și teritoriul Saarlandului. După Primul Război Mondial, în 1920, conform Tratatului de la Versailles a fost creat protectoratul Ligii Națiunilor Saar, aflat sub administrația Franței timp de 15 ani. Din nefericire pentru francofili, în 1935, conform unui referendum organizat de Liga Națiunilor, majoritatea covârșitoare a populației s-a declarat pentru alipirea la Germania. Teritoriul, împreună cu o parte din Palatinat și cu departamentul Moselle, a format Reichgau-ul numit Westmark.

La sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial Saarlandul a făcut parte din zona de ocupație franceză. Aceștia au pus în aplicare un plan de control al industriei germane cu scopul de a preveni posibilitatea reînarmării Germaniei. Saar devine protectorat francez. În 1954 guvernul francez și cel al Germaniei de Vest ajung la un acord privind statutul teritoriului. În urma unui plebiscit majoritatea populației se pronunță pentru alipirea la Germania, lucru ce se petrece la 1 ianuarie 1957, când Saarland devine land german. Aceasta a fost ultima schimbare de frontieră din Europa până la căderea comunismului și a fost cunoscută ca „Mica Reunificare” ().

Politică 
Între 2011-2018 președinta landului a fost Annegret Kramp-Karrenbauer, actala președintă a CDU.

 
Eponime ale asteroizilor
Saxonia-Anhalt

Saxonia-Anhalt, , este un land în Germania cu capitala la Magdeburg. A fost reînființat în 1990, pe teritoriul unei unități existente în perioada 1947-1952 ce cuprindea regiunea Anhalt, provincia prusacă Saxonia și alte câteva teritorii. 

Are 11 districte rurale și 3 districte urbane.

Districtele rurale:
 Altmarkkreis Salzwedel, Anhalt-Bitterfeld
 Börde, Burgenland
 Harz
 Jerichower Land
 Mansfeld-Südharz
 Saalekreis, Salzlandkreis, Stendal
 Wittenberg

Districtele urbane:
 Dessau-Roßlau 
 Halle (Saale)
 Magdeburg

Vezi și

Legături externe
Schleswig-Holstein

Schleswig-Holstein, cu pronunția , este cel mai nordic land din Germania. Se învecinează la nord cu Danemarca, la est cu landul Mecklenburg - Pomerania Inferioară și la sud cu landurile Saxonia Inferioară și Hamburg.

Are țărm atât la Marea Nordului (spre vest), cât și la Marea Baltică (spre est).

Suprafața landului măsoară 15.799 km², iar populația este de 2.838.000 de locuitori.

Capitala landului se află la Kiel. Landul este subîmpărțit în 4 districte urbane (kreisfreie Stadt) și 11 districte rurale (Kreis).

Istorie 
În 1864, cancelarul prusac Otto von Bismarck s-a aliat cu Austria pentru a învinge Danemarca într-un război scurt (Al Doilea Război Germano-Danez), reușind să cucerească astfel Schleswig-Holstein.

Districte 

Orașe district urban:
 Flensburg (pe harta de mai sus marcat cu „Fl”)
 Kiel („Kl”)
 Lübeck (HL - de la Hansestadt Lübeck)
 Neumünster („NMS”)

Districtele rurale:
 Dithmarschen
 Lauenburg (oficial: Herzogtum Lauenburg)
 Nordfriesland
 Ostholstein
 Pinneberg
 Plön
 Rendsburg-Eckernförde
 Schleswig-Flensburg
 Segeberg
 Steinburg
 Stormarn

Guvernare 
În urma alegerilor din 2017 s-a format o nouă coaliție guvernamentală compusă din CDU, Verzii și FDP. Guvernul landului este condus de Daniel Günther (CDU).

Note

Legături externe
Turingia

Turingia (în ) este un land situat în centrul Germaniei, cu reședința la Erfurt. A fost reînființat după reunificarea Germaniei din 1990 și ocupă mare parte a vechiului stat german Turingia. Cuvântul Freistaat („republică”; literal „stat liber”), parte din denumirea oficială a Turingiei, reliefează în mod expres faptul că landul Turingia este membru liber și egal al federației. Denumirea de Freistaat se regăsește și în denumirea oficială a Bavariei, respectiv în cea a Saxoniei.

Istoric 
Una din principesele Turingiei istorice a fost Elisabeta de Turingia (1207-1231).

În perioada 1947-1952 a existat un stat Turingia ocupând aceeași suprafață, care a fost desființat odată cu reformara administrativă a RDG.

În urma alegerilor de land din anul 2014 a fost ales pentru prima dată în istoria Germaniei reunificate un reprezentant al foștilor comuniști (Die Linke) în funcția de șef al cabinetului de la Erfurt.

Organizarea administrativă

Districte rurale

Districte urbane 
 Eisenach (EA)
 Erfurt (EF)
 Gera (G)
 Jena (J)
 Suhl (SHL)
 Weimar (WE)

Orașe

Note

Legături externe 
 Tiringija
 http://www.thueringen.info 
 http://www.tls.thueringen.de 
 http://www.wahlen.thueringen.de/WahlSeite.asp

!
Brandenburg (oraș)

|componenta=6 cartiere
|suprafață_totală_km2=228.80
|suprafata_metropolitana_km2=
|altitudine=32
|populație_note_subsol=
|populație=71032
|recensământ=2013-12-31
|densitate=
|populatie_urbana=
|populatie_metropolitana=
|an=
|fus_orar=CET
|fus_orar_DST=CEST
|utc_offset=+1
|utc_offset_DST=+2
|camp1_gol_nume=Număr de înmatriculare (auto)
|camp1_gol_info=BRB
|cod_poștal=14770–14778
|tip_cod=Cod zonal
|cod=03381
|website=www.stadt-brandenburg.de
|descriere_hartă2= 
}}

Brandenburg an der Havel este un oraș în landul Brandenburg, Germania. Orașul are o populație de 75.500 de locuitori fiind așezat pe malul râului Havel. Brandenburg  este ca mărime al treilea oraș din landul cu același nume, el are o vechime de peste 1000 de ani fiind cel mai vechi oraș din land.

Legături externe 

 Stadt Brandenburg an der Havel
 Stadtplan von Brandenburg an der Havel 
 Verlorene Schätze der Stadt Brandenburg (Sonderausgabe des Preußischen Landboten)
 

Orașe din Brandenburg
Oraș al Hansei
Istoric de artă

Un istoric de artă este o persoană care se ocupă cu studiul evoluției artei.

Istorici de artă de-a lungul timpului

Istorici români de artă

Note

Legături externe
Trasul în țeapă

Trasul în țeapă reprezenta o metodă de tortură sadică și execuție de mare efect asupra populației în timpul Evului Mediu. Condamnații la o astfel de pedeapsă erau străpunși cu țepe și apoi agățați de obicei pe zidurile cetăților pentru a crea o stare de teamă și a impune autoritatea domnului. Deși era foarte dură, metoda a dat roade în timpul lui Vlad Țepeș, atacurile turcești, respectiv tâlhăriile diminuându-se.

Descriere 
Scopul era de a răstigni omul în așa fel, încât moartea să nu urmeze îndată, să nu fie imediată, ca atunci când se taie capul cu spada sau securea, ci omul să sufere dureri cumplite timp de ore întregi sau chiar zile, până își dădea sufletul. Se pregătea un țăruș mare, mai lung decât statura unui om, care se va fixa în pământ (mai rar, se tăia și curăța un pom subțire), vârful fiind ascuțit ca un cui și uns cu seu, ca să alunece. Omul putea fi înfipt în acea țeapă prin mijloc (burtă sau spinare, capul și membrele atârnând spre pământ), dar era riscul de a străpunge un organ vital, și omul murea prea repede. Așadar, în metoda cea mai răspândită la călăii lui Țepeș, victimei culcate la pământ, cu brațele legate la spate, i se înfigea țeapa prin anus, trăgând apoi de amândouă picioarele legate cu frânghii la glezne. Apoi, se bătea și cu un ciocan de lemn în celălalt capăt al țepei, cu băgare de seamă, pentru a nu străpunge cele două organe de care se știa că provoacă moartea imediată: ficatul și inima. Omul stătea astfel răstignit, în chinuri cumplite, dar cu organele vitale funcționând. Murea cu încetul de suferință, de sete, de foame și de atacul corbilor care veneau atrași de miros.

Origini 
Trebuie știut însă că trasul în țeapă nu este nicidecum o invenție, o născocire a lui Vlad Țepeș. Supliciul acesta l-au aplicat și alții, înaintea lui. Există chiar o prețioasă mărturie în scrisoarea unui mare boier muntean, care se adresa brașovenilor în 1480 (deci după moartea lui Vlad Țepeș), zicându-le să țină minte că ai lor, împreună cu unii boieri pribegi, au fost cei care au tras mai întâi în țeapă niște oameni de-ai lui Vlad Țepes, de unde acesta s-a mâniat și a adus acolo foc și pârjol. Prin urmare, dușmanii lui Vlad Tepes începuseră cu trasul în țeapă. De asemenea, se cunoaște și că Ștefan cel Mare a folosit această metodă. Într-adevăr, contrar părerii larg răspândite că supliciul trasului în țeapă ar fi de origine turcească sau (mai general) asiatică, trasul în țeapă se pare că a fost un obicei germanic. Ceea ce îl distinge pe Țepeș de toți înaintașii (și chiar de toți urmașii lui) este numărul înfiorător de mare al victimelor sale.

Ceea ce trebuie reținut este faptul că, trasul în țeapă era o practică obișnuită, în Europa, pe vremea lui Vlad Țepeș. 
Regele  Ludovic al XI-lea al Franței (1461-1483), folosea adesea trasul în țeapă, ca pedeapsă.

Bibliografie 
 Neagu Djuvara, O scurtă istorie a românilor povestită celor tineri, Ed.Humanitas, București, 2002, pag. 88.
 Neagu Djuvara, De la Vlad Țepeș la Dracula Vampirul, Ed. Humanitas, 2003, pag. 29.

Metode de execuție
Tortură
Narva

Narva (în germană Narwa) este un oraș situat în partea de nord-est a Estoniei în regiunea Ida-Viru, pe râul omonim, vis-a-vis de orașul rusesc Ivangorod. Punct de frontieră. La recensământul din 2000, orașul avea o populație de 68.680 locuitori. 
Cetatea din localitate (Castelul Hermann) a fost construită de danezi în secolul al XIV-lea, pentru ca mai târziu (23 august 1346) să fie cumpărat de către teutoni.

Vezi și 
 Ivangorod

Note

Legături externe 
 - Sit oficial al orașului Narva

Localități din comitatul Ida-Viru
Oraș al Hansei
Orașe din Estonia
Listă de companii din Grecia



Vezi și
Liste de companii

Grecia
Listă
Listă de filme: G

Aceasta este o listă de filme care încep cu litera G.

Gremlins
Gladiatorul

! G
Filme, Liste de
Telepatie

Telepatia (însemnând literal simțire la distanță) vine din greacă tele („distanță”) și pathe „sentiment” și se referă la abilitatea de a comunica informație de la o minte la alta, fiind o formă de percepție extrasenzorială sau cogniție anormală.

Această informație este raportată a fi „primită” în aceeași formă ca și cum ar fi de la simțurile convenționale. Telepatia este procesul care permite ca ființele să transmită informații de la unele la altele, fără a se folosi de limbajul verbal. Cei care au descoperit că telepatia se află printre fenomenele paranormalului erau adepții mesmerismului (teoria magnetismului animal). Aceștia au observat că unele persoane cu capacități magnetice pot citi gânduri și pot executa comenzi nerostite.

Descriere 
Sigmund Freud a considerat telepatia ca o facultate primitivă, care a fost pierdută de om în cursul evoluției sale. Conform afirmațiilor lui, indivizii legați „telepatic” trebuie să aibă o legatură emoțională foarte puternică, iar evenimentul transmis pe această cale trebuie încărcat cu sentimente negative. Pe de altă parte, Carl Gustav Jung i-a acordat o importanță mai mare, considerând telepatia o funcție de sincronizare și a descoperit prin experiențele sale că aceste fenomen ne influențează visele.

N. Wiener, cunoscut cibernetician de origine americană, consideră că suportul material al telepatiei îl constituie, de fapt, undele cu frecvența de 10 Hz, adică cele corespunzătoare ritmului alfa și că acestea ar fi active în stare de relaxare maximă. Însă psihofiziologii nu sunt de aceeași părere. Ei susțin că telepatia este o funcție a inconștientului care se manifestă îndeosebi în marile trăiri emoționale. Ca dovadă, aceștia aduc rezultatul experimentelor făcute pe animale. În timp ce acestora li se înregistrează electroencefalograma (EEG), la mare distanță li se sacrifică puii, iar în acea clipă, pe EEG apare un impuls nervos.

Camille Flammarion spunea: "Acțiunea unei minți asupra alteia, de la distanță, transmiterea de gânduri, de sugestii mentale și de comunicare la distanță nu sunt mai extraordinare decât acțiunea magnetului asupra fierului, decât influența Lunii asupra mării, decât transportarea vocii umane cu ajutorul electricității sau decât minunile științei contemporane. Doar comunicările psihice sunt superioare și acestea ne pot ajuta să dăm de urma cunoașterii naturii umane. Telepatia poate și trebuie să fie considerată de către știință o realitate incontestabilă. Mintea poate acționa împotriva altei minți fără intervenția simțurilor. Forțele psihice există cu adevarat, deși natura lor nu ne este cunoscută. Noi spunem că telepatia aparține ordinului psihic și nu celui fizic, psihologic, chimic sau mecanic, deoarece ea nu produce, transmite idei și gânduri, iar aceasta se manifestă fără cooperarea simțurilor noastre"..

Vezi și 
 Mentalism

Legături externe 
 Telepatia – misterioasa comunicare fara de cuvinte, 23 iulie 2009, Alexandru Safta, Descoperă

Bibliografie
Curtea Europeană de Conturi

Curtea Europeană de Conturi (CEC) a fost instituită în 1977, examinează legitimitatea și regularitatea intrărilor și ieșirilor din Uniunea Europeană și supraveghează gestiunea financiară sănătoasă a bugetului UE. 

Curtea de conturi este compusă de un cetățean pentru fiecare stat membru, numit de Consiliul Uniunii Europene cu un mandat de șase ani, care poate fi înnoit.
Din 1 ianuarie, 2007 Curtea este compusă din 28 de membri; din motive de eficiență, Curtea poate institui secțiuni în interiorul ei, cu un număr redus de membri, pentru a adopta anumite categorii de relații și păreri.

Membrii își desemnează președintele Curții, care rămâne în post timp de trei ani.

Istorie
Curtea Europeană de Conturi a fost creată prin Tratatul bugetar din 1975 și a fost înființată în mod oficial la 18 octombrie 1977, având prima sesiune, o săptămână mai târziu. În acel moment, CEC nu era o instituție formală; acesta a fost un organism extern destinat verificării finanțelor Comunităților Europene. Acesta a înlocuit două organisme de audit separate, una care se ocupa de finanțele Comunității Economice Europene și Euratom și una care se ocupa de Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului. 

CEC nu a avut un statut juridic definit până la Tratatul de la Maastricht, când a devenit a cincea instituție, prima instituție nouă de la înființarea Comunității. Prin devenirea unei instituții, a dobândit noi competențe, cum ar fi capacitatea de a introduce acțiuni în fața Curții Europene de Justiție (CEJ). La început, puterea sa de audit s-a referit doar la pilonul Comunității Europene a Uniunii Europene (UE), însă, prin Tratatul de la Amsterdam, a câștigat toată puterea de a controla finanțele întregii UE.

Funcții
Funcțiile Camerei de Conturi au următoarele direcții:
 verificarea rapoartelor de venituri și cheltuieli ale Uniunii Europene și ale tuturor instituțiilor și organismelor sale care au acces la fonduri ale Uniunii Europene;
 controlul calității managementului financiar;
 întocmirea unui raport privind activitatea lor după încheierea fiecărui an fiscal, precum și prezentarea de către Parlamentul European și Consiliu a opiniilor sau a observațiilor cu privire la aspecte specifice;
 asistență pentru Parlamentul European în monitorizarea execuției bugetului Uniunii Europene.

Pentru a îndeplini funcțiile atribuite camerei de conturi, auditorii efectuează inspecții la fața locului la alte instituții UE, țări din UE sau alte state care beneficiază de asistență financiară din partea UE. Cu toate acestea, această instituție nu are autoritate reală. Dacă auditorii constată încălcări, le informează.

Vezi și 
Curtea de Conturi a României
Curtea de Conturi a Republicii Moldova

Note

Legături externe 

  

Instituții ale Uniunii Europene
IA

IA poate însemna prescurtarea de la:

 Inteligență artificială
 Inteligență artificială (film)
 Iowa, codul poștal al acestui stat SUA
 Interlingua, codul ISO 639-1
 Ia (chirilic), literă a alfabetului chirilic

Legături externe 
 
  „IA” la acronymfinder.com
Pomorie

Pomorie (în ) este un oraș în comuna Pomorie, Regiunea Burgas, Bulgaria.

Este o localitate cu origini în Grecia Antică. Încă din secolul al IV-lea, existau băi de nămol extras din lacul din apropiere, pentru tratarea reumatismelor. În timpul Imperiului Roman de Răsărit localitatea se numea Anchialos (în ).

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Pomorie era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de turci (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.

Note

Bibliografie 
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)

Vezi și 
 Listă de orașe din Bulgaria

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Obzor

Obzor (în ) este un oraș în Obștina Nesebăr, Regiunea Burgas, Bulgaria. Este o stațiune populară de pe litoralul bulgar al Mării Negre.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Obzor era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari. Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică. Locul este cunoscut și pentru plaja sa de nudiști și colonia naturalistă. Plaja nudistă Irakli este situată la 10 kilometri de Sunny Beach.

Note 

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Sozopol

Sozopol este un oraș în regiunea Burgas din Bulgaria. Orașul e situat la 35 km sud de Burgas, pe o peninsulă din Marea Neagră. A fost o colonie milesiană cu nume Apollonia Pontica. Este una din cele mai populare stațiuni turistice de pe litoralul bulgar, apreciat atît pentru cadrul natural cît și pentru arhitectura orașului vechi.

Bibliografie 
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Sozopol era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari. Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Primorsko

Primorsko (în bulgară Приморско) este un oraș în Obștina Primorsko, Regiunea Burgas, Bulgaria. Este o cunoscută stațiune balneoclimaterică pe țărmul Mării Negre.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Primorsko era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de romi (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Vezi și 
 Listă de orașe din Bulgaria

Bibliografie 
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Ahtopol

Ahtopol (în , ) este un oraș și stațiune la Marea Neagră în Bulgaria, situat în regiunea Burgas.

Galerie

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Ahtopol era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de romi (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.

Note

Legături externe

 Ahtopol — sea and mountains 
 AhtopolBG 
 Info Ahtopol 
 All about Ahtopol 

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Țarevo

Țarevo (în bulgară Царево) este un oraș în Obștina Țarevo, Regiunea Burgas, Bulgaria.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Țarevo era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de romi (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Vezi și
 Listă de orașe din Bulgaria

Bibliografie 
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)

Orașe din Bulgaria
Comuna Nesebăr, Burgas

Nesebăr (în , în -Messembria) este o comună în regiunea Burgas, Bulgaria. Cuprinde un număr de 14 localități, precum și stațiunea Sunny Beach. Reședința sa este orașul Nesebăr. Localități componente:
Banea
Sveti Vlas
Ghiulovța
Emona
Koznița
Koșarița
Nesebăr
Obzor
Orizare
Panițovo
Priselți
Ravda
Rakovskovo
Tănkovo

Demografie 

La recensământul din 2011, populația comunei Nesebăr era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, existând și minorități de romi (%) și turci (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.

Note 

Nesebăr
Sveti Vlas

Sveti Vlas (în ) este un oraș din Obștina Nesebăr, Regiunea Burgas, Bulgaria. Se află pe malul Mării Negre, fiind o destinație turistică, alternativă mai liniștită la Sunny Beach.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Sveti Vlas era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, cu o minoritate de turci (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Vezi și
 Listă de orașe din Bulgaria

Bibliografie 
 http://grao.bg/tna/tab02.txt (pentru numărul de locuitori)

Orașe din Bulgaria
Stațiuni la Marea Neagră
Orizare

Orizare (în ) este un sat în Bulgaria, situat în  Obștina Nessebar în regiunea Burgas.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația satului Orizare era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, existând și minorități de romi (%) și turci (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Sate din Bulgaria
Koșarița

Koșarița (în ) este un sat în Bulgaria, situat în comuna Nesebăr în regiunea Burgas.  Clubul de fotbal local se numește Iastreb ().

Demografie 

La recensământul din 2011, populația satului Koșarița era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, existând și minorități de turci (%) și romi (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.
== Note ==

Sate din Bulgaria