1988



Események

Január 
 január 1. – Életbe lépnek az általános adóról és a személyi jövedelemadóról szóló törvények Magyarországon.
 január 22. – A Német Szövetségi Köztársaság és Franciaország kormánya létrehozza az Egyesített Biztonsági Tanácsot. a két kormány aláírja a francia–német dandár megalakításáról szóló szerződést is.

Február 
 február 27.
 Az iraki légierő gépei csapást mérnek a teheráni Rey olajfinomítóra, bár elpusztítani nem tudják, azonban komoly károkat okoznak a létesítményben.
 Az Rey olajfinomító elleni támadásra válaszul Irán három Scud rakétát lő ki Bagdadra, s ezzel kiújul a „városok háborúja”.
 február 28-29. a Szovjetunióban fekvő Szumgaitban (ma: Sumqayıt, Azerbajdzsán) véres, 32 halálos áldozattal járó pogrom zajlik a helyi örmény lakosság ellen. Az esetet a hegyi-karabahi háború egyik első kiváltó eseményének tekintik.
 február 29. – Irak öt nagy hatótávolságú Al-Huszein rakétát lő ki Teheránra, s a rakétatámadásokat ezután nap nap után megismételték.

Március 
 március 2–3. – Az Észak-atlanti Tanács brüsszeli csúcstalálkozója.
 március 15. – 10 ezer fős ellenzéki tüntetés Budapesten.
 március 16. – A halabdzsai mészárlás, az iraki légierő vegyi fegyveres támadás az északi-iraki kurdok ellen.
 március 18. – Szlovéniában megalakul a Szlovén Néppárt jogelődje, a Parasztszövetség.
 március 25. – Pozsonyban a hívők jogaiért tüntető tömeget oszlat fel a rendőrség, letartóztatnak 125 embert. A „gyertyás tüntetésként” ismertté vált megmozdulást egy vallásszabadságot követelő petíció támogatására szervezi a mind erősebbé és határozottabbá váló katolikus ellenzék.
 március 30. – Megalakul a Fiatal Demokraták Szövetsége (Fidesz).

Április 
 április 3. – A Romániában élő kisebbségek kiadványaiból „száműzik” az anyanyelvi helységneveket.
 április 9. – Bihari Mihályt, Bíró Zoltánt, Király Zoltánt és Lengyel Lászlót kizárják a Magyar Szocialista Munkáspártból.
 április 14. – Afganisztán és a Szovjetunió képviselői aláírják az afganisztáni háború lezárását és a szovjet erők kivonását szabályozó genfi megállapodást.

Május 
 május 1. – Megalakul a Szabad Kezdeményezések Hálózata.
 május 15.
 Megkezdődik a szovjet csapatok kivonása Afganisztánból.
 Raif Dizdarević váltja Lazar Mojsovot a jugoszláv államelnöki székben.
 május 20–22. – Az MSZMP országos értekezlete. (Kádár János leváltása, Grósz Károly főtitkárrá választása.)
 május 27. – A jugoszláv vezetés egyezteti a gazdasági programot a Nemzetközi Valutaalappal.
 május 29. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) négynapos országos konferenciája szerint a pártnak el kell vetni a többpártrendszerre irányuló követeléseket. (A konferencia június 1-jével zárul.)
 május 30. – Gorbacsov és Reagan Moszkvában találkozik, de nem sikerül megegyezniük a csillagháborús program leállításáról.

Június 
 június 9–10. – Az Észak-atlanti Tanács első olyan miniszteri ülése, amelyet Madridban tartanak.
 június 11. – A Párizsi Klub hozzájárul Jugoszlávia 1 milliárd dollárnyi adósságtörlesztésének az elhalasztásához.
június 16. – Nagy Imre volt miniszterelnök kivégzésének 30. évfordulóján Párizsban, a Père-Lachaise temetőben felavatják Nagy Imre és mártírtársai jelképes síremlékét. Magyarországon független csoportok megemlékezést tartanak a Batthyány-örökmécsesnél, a körülbelül 200 fős tömeget a rendőrség erőszakkal feloszlatja.
 június 24. – Bejelentik, hogy felállítják a NATO Összetett Erőit Észak–Norvégia megerősítésére válság vagy ellenségeskedés idején, a kanadai CAST dandár helyett, amelyet a Központi Térségbe irányítanak át a kanadai kormány tervei szerint.

 június 27. – Több tízezres tömegtüntetés Budapesten a tervezett erdélyi falurombolás ellen. Erdély-tüntetés néven vált ismertté.
 június 28–július 1. – Az SZKP XIX. Kongresszusa Moszkvában beindítja a politikai, alkotmányos és jogi reformok programját.
 június 29. – Németh Károly után Straub F. Brunó  az elnöki tanács elnöke.

Július 
 július 1. – Manfred Wörner a NATO új főtitkára.
 július 6. – Bartók Béla újratemetése Budapesten, a Farkasréti temetőben.
 július 9. – Szerbiában tüntetéseken követelik az 1974-es jugoszláv alkotmány módosítását és az autonóm tartományok törlését.
 július 10. – Csehszlovák és lengyel ellenzékiek találkozója a csehszlovák-lengyel határon.
 július 11. – Görögországban az Athéntől délre fekvő Éjina-sziget közelében terroristák támadást hajtottak végre a City of Poros kirándulóhajó ellen. (A merényletben kilenc személy vesztette életét, köztük egy magyar házaspár is.)
 július 27. – Súlyos vonatbaleset Párizsban, a Gare de Lyon pályaudvaron, amely 56 halálos áldozatot követel.

Augusztus 
 augusztus 2. – Szigethalmon a magyar katonai vezetés és a szovjet Déli Hadseregcsoport képviselőinek jelenlétében falugyűlésen kérik a helyiek, hogy csökkentsék a katonai gyakorlórepülések keltette zajokat és az egyéb környezeti ártalmakat.
 augusztus 15. – Csengelei gyújtogatás
 augusztus 20. – Életbe lép a tűzszünet Irak és Irán között az Öböl-háborúban, az ENSZ BT 598. számú határozatával.
 augusztus 21. – A Varsói Szerződés tagállamai intervenciójának 20. évfordulóján Prágában 19 év után ismét tüntetés zajlik, melyet a rendőrség feloszlat.
 augusztus 23. – Egynapos bérsztrájk a Mecseki Szénbányáknál.
 augusztus 28. – Grósz Károly és Nicolae Ceaușescu találkozója Aradon.
 augusztus 29. – A Varsói Szerződés és a NATO 5–5 tagállamának vezetői és leszerelési szakértői a hagyományos fegyverzetekről tanácskoznak Budapesten.

Szeptember 
 szeptember 3. – A Magyar Demokrata Fórum Lakitelken 400 alapító részvételével párttá alakul.
 szeptember 5. – A szerb állami és pártvezetés támogatásáról biztosítja a 2 jugoszláv autonóm tartomány autonómiáját szűkítő szerb alkotmánymódosítás tervezetét.
 szeptember 24. – 150 ezres tüntetés Nišben a koszovói szerbellenes diszkrimináció indokával.
 szeptember 26. – Az EGK (az EU elődje) kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodást köt Magyarországgal.

Október 
 október 5–6. – „Joghurtforradalom” a szerbiai Újvidéken.
 október 10.
 Magyarországon hatályba lép a privatizáció alapjául szolgáló társasági törvény (1988: VI. tc.).
 Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) ülésén lemond a pragmatikus irányvonalat képviselő „liberális” Lubomír Štrougal miniszterelnök. (Utódául Ladislav Adamecet választják.)
 október 15. – Csehszlovákiában nyilvánosságra hozzák a Polgári Szabadságmozgalom (Hnutí za občanskou svobodu, HOS) megalakulását bejelentő Demokracii pro všechny (Demokráciát mindenkinek) című kiáltványt.
 október 17. – A 17 ezer főt mozgató magyar–szovjet dunántúli hadgyakorlaton 12 nyugati és 6 szocialista ország katonai megfigyelői is jelen vannak.
 október 17–20. – A JKSZ KB ülésén határozatot hoznak, miszerint fel kell lépni a tartományi nacionalizmussal szemben.
 október 28. – Prágában a Csehszlovák Köztársaság megalakulásának 70. évfordulója alkalmából ismét tüntetésekre kerül sor. (A rendőrség ezúttal is feloszlatja a tömeget.)

November 
 november 2. – Izraelben újraválasztják Jichák Sámír miniszterelnököt.
 november 3. – felavatják a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára Rózsa György főigazgatósága alatt és vezetésével felépült első önálló épületét.
 november 5. – A Tabán étterem különtermében megalakul a Független Jogász Fórum.
 november 10. – Politikai pártok alapítását is lehetővé teszi az egyesülési és gyülekezési törvénytervezet, amelyet a kormány is jóváhagy. A kormány dönt az alternatív katonai szolgálat bevezetéséről.
 november 11. – „Csehszlovákia 88” elnevezéssel ellenzéki értelmiségiek által kezdeményezett nemzetközi szimpózium kezdődik Prágában. (A rendezvényt megnyitó Václav Havelt a rendőrség a megnyitás pillanatában elhurcolja.)
 november 13. – Megalakul a Szabad Demokraták Szövetsége.
 november 14.
 Spanyolországot és Portugáliát fölveszik a Nyugat-európai Unióba.
 14-ről 15-re virradó éjszaka a Palesztin Nemzeti Tanács kikiáltja a független palesztin államot az Izrael által megszállt területeken.
 november 15. – Brüsszelben Horn Gyula külügyminisztériumi államtitkár részt vesz az Észak-atlanti Közgyűlés ülésszakán, ahova a NATO fennállása óta először hívnak meg a Varsói Szerződés egyik tagállamának hivatalos képviselőjét.
 november 16.
 Észtország parlamentje az országot szuverén állammá nyilvánítja a Szovjetunión belül. Ezzel elkezdődik a Szovjetunió felbomlása
 Az Európa Tanács tagja lesz San Marino.
 november 17.
 Belgrád nyomására – a napokon keresztül tartó szimpátiatüntetés ellenére – lemondanak a koszovói vezetők.
 Nagy János bécsi magyar nagykövet nyilatkozik, miszerint a leszerelés elősegítése érdekében Magyarország hajlandó egyoldalúan csökkenteni saját fegyveres erőit, és felvetni az itt állomásozó szovjet csapatok létszámának csökkentését.
 Debrecenben módosítják a szovjet katonai repülések rendjét, így kisebb lesz a vadászgépek keltette zaj.
 november 18.
 Székesfehérvárott a KISZ országos értekezlete elhatározza, hogy továbbiakban az MSZMP ifjúsági szervezeteként, de közvetlen pártirányítás nélkül kívánnak működni.
 A Malév megkezdi a szovjet géppark cseréjét, bérelt Boeing gépekre.
 A Pilvaxban újjáalakul a Független Kisgazdapárt, elnöke Pártay Tivadar.
 november 19. – 1 milliós tüntetés Belgrádban a koszovói és Crna Gora-i szerb kisebbség és az alkotmánymódosítás mellett. (Slobodan Milošević, a Szerbiai Kommunista Szövetség (SZKSZ) elnöke a tartományok belgrádi ellenőrzését követeli).
 november 20. – Egyiptom és Kína bejelenti, hogy elismeri a Palesztin Nemzeti Frontot, mint Palesztina egyedüli képviselőjét.
 november 24.
 Grósz Károly után Németh Miklós lesz a miniszterelnök.
 A jugoszláv karhatalom véget vet a koszovói tüntetéseknek.
 november 29. – Szegeden  az MSZMP-tagok kezdeményezik a párton belüli platformok, reformkörök megalakulását.

December 
 december 4. – A lencsehegyi bányarobbanás
 december 7. – Mihail Gorbacsov szovjet vezető értesíti az ENSZ Közgyűlést a Szovjetunió egyoldalú hagyományos erőinek csökkentéséről.
 december 8.
 A NATO–tagországok külügyminiszterei üdvözlik a szovjet hagyományos erők csökkentését és javasolják a  tárgyalások megkezdését a hagyományos erők egyensúlyának megteremtése, a biztonság és bizalomépítő intézkedések tárgyában.
 Kárpáti Ferenc honvédelmi miniszter bejelenti, miszerint a Magyarországon állomásozó szovjet alakulatok egynegyedét érintheti a haderőcsökkentés.
 december 10. – Prágában lezajlik az első hivatalosan engedélyezett ellenzéki tüntetés. (A CSKP vezetői François Mitterrand francia elnök látogatása okán tanúsítanak engedékeny magatartást.)
 december 21. – A skóciai Lockerbie felett pokolgép robbant a Pan Am 103-as járatán. A terrorcselekménynek összesen 270 áldozata volt.
 december 30. – Lemond Branko Mikulić jugoszláv szövetségi miniszterelnök, mert nem fogadták el a költségvetést.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1988-ban

1988 a filmművészetben

1988 az irodalomban
 Somlyó György – Ami rajtam túl van (válogatott versek 1937–1986), Szépirodalmi

1988 a zenében 
 AC/DC:Blow Up Your Video
 Blind Guardian: Battalions of Fear
 Bobby McFerrin: Don’t Worry, Be Happy (január 1.)
 Bonnie Tyler: Hide Your Heart (Amerikában Notes From America, producer Desmond Child)
 R.E.M.: Green
 Cseh Tamás–Csengey Dénes: Mélyrepülés
 Deep Purple: Nobody’s Perfect
 Dire Straits: OU812
 Doctor Herz - musical
 Enya: Watermark
 Eros Ramazzotti: Musica è
 Fehér Anna - rockballada
 Napoleon Boulevard: Júlia nem akar a földön járni
 Green Day: Billie Joe Armstrong és Mike Dirnt megalakítja a Green Day zenekart
 Guns N’ Roses: G N’ R Lies
 Illés Lajos: Kicsit keserű
 Iron Maiden: Seventh Son of a Seventh Son
 Karyn White: Karyn White
 Kim Wilde: Close
 Kylie Minogue: Kylie
 Kovács Kati Miss Arizóna
 Koncz Zsuzsa: Koncz Zsuzsa archív 
 Metallica: ...And Justice for All
 Paula Abdul: Forever Your Girl
 Pet Shop Boys: Introspective
 Pink Floyd: Delicate Sound of Thunder
 Rebbie Jackson: R U Tuff Enuff
 Robert Plant: Now and Zen
 Sade: Stronger Than Pride
 Tanita Tikaram: Ancient Heart
 Ramstein-Miesenbach-ban egy légibemutató katasztrófába fulladt, 30-an azonnal meghaltak. Az esemény miatt megalakult a Rammstein együttes.
 Megalakul a Nirvana
 Roxette: Look Sharp!
 Vágtázó Halottkémek: A Halál móresre tanítása

1988 a tudományban 
 november 15. Próbarepülést hajt végre a szovjet Buran űrrepülőgép.

1988 a jogalkotásban

1988 a légi közlekedésben

1988 a vasúti közlekedésben

1988 a sportban
 február 13. – február 28. XV. téli olimpiai játékok megrendezése Calgary-ban, 57 ország sportolóival.
 szeptember 17. – megkezdődnek a XXIV. nyári olimpiai játékok Szöulban, 160 ország részvételével.
 Egerszegi Krisztina úszó olimpiai bajnok (200 m hát), olimpiai ezüstérmes (100 m hát), háromszoros ifjúsági Európa-bajnok (100 és 200 m hát, 200 m vegyes), amerikai bajnok (100 és 200 m hát)
 Ayrton Senna megnyeri pályafutása első Formula–1-es világbajnoki címét a McLaren-Honda volánjánál csapattársa, Alain Prost előtt.
 A Bp. Honvéd SE nyeri az NB1-et. Ez a klub 10. bajnoki címe.
 1988-as junior atlétikai világbajnokság

1988 a televízióban

1988 új világörökségi helyszínei

Születések 

 január 2. – Vadim Goluvcsov, orosz jégkorongozó
 január 8. – Jevgenyij Bodrov, orosz jégkorongozó
 január 10. – Miroslava Najdanovski, szerb úszónő
 január 12. – Andrew Lawrence, amerikai színész
 január 16. – Nicklas Bendtner, dán labdarúgó
 január 17. – Tóth Gabriella, énekesnő
 január 19.
 Kis Gergő, magyar úszó
 Mutina Ágnes, magyar úszónő
 Alekszej Vorobjov, orosz énekes, színész
 január 22. – Walter Rojas venezuelai műugró
 január 26.
 Anton Koroljev, orosz jégkorongozó
 Szilágyi Péter magyar labdarúgó
 február 7. – Kovács Zsófia világbajnoki bronzérmes magyar triatlonista
 február 8. – Norbert Trandafir, román gyorsúszó, olimpikon
 február 10. – Jade Ramsey angol színésznő
 február 12.
 Sztanyiszlav Galimov, orosz jégkorongozó
 Daniela Sofronie román tornásznő
 február 13.
 Dimitrij Szajusztov, orosz jégkorongozó
 Kovács Norbert, magyar úszó
 Gürbey İleri török színész
 február 14. – Alessio Bisori olasz kézilabdázó († 2012)
 február 16.
 Andrea Ranocchia olasz futballista
 Oskars Melbārdis olimpiai ezüstérmes lett bobos
 február 18. – Hetényi Zoltán, magyar jégkorongozó
 február 20. 
 Rihanna, R&B énekesnő
 Ki Bobe, dél-koreai íjásznő
 február 21. – Damir Dugonjič, szlovén úszó
 február 22.
 Colton James, amerikai színész
 Jonathan Borlée, belga atléta
 Kévin Borlée, belga atléta
 február 24.
 Sofron István, magyar jégkorongozó
 Alexander Koch amerikai színész
 február 25.
 Cseh Attila, magyar vízilabdázó
 Csou Kaj, kínai tornász
 február 26. – Demetrius Andrade, amerikai amatőr ökölvívó
 február 27. – Gyömbér Gábor, magyar labdarúgó
 február 29. – Benedikt Höwedes, német labdarúgó
 március 1. – Varga Dávid, magyar kenus
 március 2. – Matthew Mitcham, ausztrál műugró
 március 4. – Povázsai Zoltán, magyar úszó
 március 5. – Illja Kvasa, ukrán műugró
 március 8. – Vitali Sazonets, ukrán műkorcsolyázó
 március 11. – Fábio Coentrão, portugál labdarúgó
 március 20. – Xue Ruipeng, kínai úszó
 március 22. – Kelemen Tamás magyar tornász, műugró
 március 27. – Brenda Song, amerikai színésznő
 március 25. – Erik Knudsen, kanadai színész
 március 30. – Marco Bretscher-Coschignano, német színész
 április 8. – Vida Gergely magyar labdarúgó
 április 10. – Haley Joel Osment, amerikai színész
 április 16.
 Peter Liebers, német műkorcsolyázó
 Simon Child, új-zélandi gyeplabdázó
 április 19. – Mutina Ágnes, magyar úszónő
 április 20. – Widder Kristóf, magyar színész ("Mátyás, a sosem volt királyfi" főszereplője)
 április 21. – Robbie Amell kanadai színész
 április 23. – Victor Anichebe, nigériai labdarúgó
 április 25. – Sara Paxton amerikai színésznő
 április 27. – Thato Batshegi, botswanai ökölvívó
 április 29. – Jonathan Toews, kanadai jégkorongozó
 április 30. – O Hjeri, dél-koreai taekwondózó
 május 4. – Alekszandr Tyihonov, orosz úszó
 május 6. – Doreen Amata, nigériai atléta
 május 11. – Egri László, költő
 május 12. – Viktor Tyihonov, orosz jégkorongozó
 május 15. – Nemanja Nešić Európa-bajnoki bronzérmes szerb evezős († 2012)
 május 17. – Makszim Mamin, orosz jégkorongozó
 május 18.
 Jevgenyij Kurbatov, orosz jégkorongozó
 Ryan Cooley, kanadai színész
 Taeyang, dél-koreai énekes
 május 24. – Artem Anyiszimov, orosz jégkorongozó
 május 25. – Pavel Kaška, cseh műkorcsolyázó
 május 26. – Heidum Bernadett magyar gyorskorcsolyázó
 május 27. – Szjarhej Lahun világbajnok belarusz súlyemelő († 2011)
 május 28. 
 Póti Krisztián, magyar labdarúgó
 Carmen Jordá, spanyol autóversenyző
 június 1. – Alison Silva brazil labdarúgó, a Fehérvár FC játékosa
 június 6.
 Ryan Brathwaite, barbadosi atléta
 Varga József magyar labdarúgó
 június 7.
 Philipp Tischendorf, német műkorcsolyázó
 Michael Cera, kanadai színész
 június 20. – Bárkányi Arnold, magyar labdarúgó
 június 24. – Faldum Gábor magyar triatlonversenyző
 június 27. – Szabados Ágnes, magyar műsorvezető, riporter, könyvkiadó
 június 28. – Nikolaj Mihajlov, bolgár labdarúgó
 július 1. – Evan Ellingson, amerikai színész
 július 5. – Ish Smith amerikai kosárlabdázó
 július 6. – Mathieu Bois, kanadai úszó
 július 8. – Miki Roqué spanyol labdarúgó († 2012)
 július 12. 
 Obinna Metu, nigériai futó
 Pak Inbi, dél-koreai golfjátékos
 július 13.
 Steven R. McQueen amerikai színész
 Colton Haynes amerikai modell, színész
 július 19. – Michael Chrolenko, norvég műkorcsolyázó
 július 21. – DeAndre Jordan olimpiai bajnok amerikai kosárlabdázó
 július 22. – Dlusztus András magyar labdarúgó
 július 24. – Jobb Dávid, magyar jégkorongozó
 augusztus 3. – Fabio Scozzoli, olasz úszó
 augusztus 5. – Federica Pellegrini, olasz úszónő
 augusztus 8. – Jake Goldsbie, kanadai színész
 augusztus 1. – Lloyd Jones brit műkorcsolyázó
 augusztus 10. – Melquiades Alvarez, spanyol úszó
 augusztus 11. – Adrian Schultheiss, svéd műkorcsolyázó
 augusztus 14. – Lola, magyar énekesnő
 augusztus 17. – Brady Corbet amerikai színész
 augusztus 18. – G-Dragon dél-koreai énekes
 augusztus 19. – Gercsák Csaba, magyar úszó
 augusztus 20. – Martar Kalimulin, orosz jégkorongozó († 2011)
 augusztus 24.
 Verrasztó Dávid, magyar úszó
 Rupert Grint, angol színész
 augusztus 27. – Alexa Vega amerikai színésznő
 szeptember 5.
 Dobó Ágnes, magyar modell, szépségkirálynő
 Felipe Caicedo, ecuadori-spanyol labdarúgó
 Jecsmenik Pál (Paja-G), magyar rapper († 2016) 
 Nuri Şahin, német-török labdarúgó
 Stephen Ahorlu, ghánai labdarúgó
 Szabó Katalin, magyar vízilabdázó
 szeptember 7. – Kevin Love amerikai olimpiai-, és világbajnok kosárlabdázó
 szeptember 8. – Rie Kaneto, japán úszónő
 szeptember 10. – Bobby-Gaye Wilkins, jamaicai atléta
 szeptember 13. – Koller Eszter írónő
 szeptember 15. – Artem Gorgyev, orosz jégkorongozó
 szeptember 15. – Chelsea Staub, amerikai színésznő
 szeptember 17. – Rainer-Micsinyei Nóra, magyar színésznő
 szeptember 20.
 Szergej Bobrovszkij, orosz jégkorongozó
 Szirmai Gergely, magyar YouTube híresség
 szeptember 22. - Szabó Zsófia műsorvezető, színésznő
 szeptember 26. – Kiira Korpi finn műkorcsolyázó
 október 5.
 Bobby Edner, amerikai színész
 Mickey Renaud, kanadai jégkorongozó († 2008)
 október 12. – Jules Cluzel, francia motorversenyző
 október 15. – Mesut Özil török származású, válogatott német labdarúgó
 október 17. – Krizbo, blogger
 október 18.
 Efe Ambrose, nigériai labdarúgó
 Moris Pfeifhofer, svájci műkorcsolyázó
 október 28. – Devon Murray, ír színész
 november 2.
 Mihajil Milehin, orosz jégkorongozó
 Berkes Bence magyar szinkronszínész
 november 3. – Angus McLaren, ausztrál színész
 november 5. – Oladapo Olufemi, nigériai labdarúgó
 november 6. – Kim Hjonu olimpiai, világ- és Ázsia-bajnok dél-koreai birkózó
 november 20. – Rhys Wakefield ausztrál színész
 november 22. – Jamie Campbell Bower angol színész
 november 24. – Galgóczy Gáspár színész
 november 25. – Nodar Kumaritasvili grúz szánkós († 2010)
 november 27.
 Boris Martinec, horvát műkorcsolyázó
 Josip Gluhak horvát műkorcsolyázó
 november 30. – Éder Krisztián (SP) magyar rapper
 december 3. – Kevin Alexander Clark, amerikai színész
 december 7. – Nathan Adrian amerikai úszó
 december 11. – Alia Atkinson, jamaicai úszónő
 december 14. – Vanessa Hudgens amerikai színésznő, énekesnő
 december 25. – Dele Adeleye, nigériai labdarúgó
 december 27. – Hayley Williams Paramore együttes énekese
 december 29. – Szávay Ágnes teniszező

Halálozások 
 január 1. – Sipos Anna, tizenegyszeres világbajnok asztaliteniszező (* 1908)
 január 7. – Reich Károly, Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas grafikus (* 1922)
 január 14. – Georgij Makszimilianovics Malenkov, volt szovjet miniszterelnök (* 1902)
 február 1. – Heather O’Rourke amerikai gyerekszínész (* 1975)
 február 7. – Szilvássy Margit operaénekes, érdemes művész (* 1910)
 február 11. – Palócz Endre olimpiai bronzérmes, világbajnok vívó (* 1911)
 február 15. – Richard Feynman amerikai fizikus (* 1918)
 március 5. – Németh János kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1906)
 március 7. – Divine színész, énekes (* 1945)
 március 16. – Kónya Albert fizikus, az MTA tagja, 1956–1957-ben Magyarország oktatásügyi, illetve művelődésügyi minisztere (* 1917)
 március 24. – Kékesi László Ybl-díjas építész (* 1929)
 március 25. – Szegedy-Maszák Aladár közgazdász, washingtoni magyar követ (* 1903)
 március 30. – Szvetnik Joachim, Kossuth-díjas restaurátor (* 1927)
 április 2. – Barcsay Jenő, grafikus, festőművész (* 1900)
 április 15. – Kenneth Williams, angol színész (* 1926)
 április 21. – Kovács György hidrológus, vízgazdálkodási mérnök, az MTA tagja (* 1925)
 május 8. – Robert A. Heinlein, amerikai sci-fi író (* 1907)
 május 11. – Kim Philby, kém (* 1912)
 május 14. – Nyikolaj Fjodorovics Makarov, szovjet fegyvertervező (* 1914)
 május 21. – Dino Grandi, olasz külügyminiszter, diplomata (* 1895)
 június 13. – Telmányi Emil, hegedűművész, a Bach-vonó feltalálója (* 1892)
 június 20. – Környey István orvos, ideggyógyász, a magyarországi idegsebészet úttörő alakja (* 1901)
 június 25. – Hillel Slovak, a Red Hot Chili Peppers alapító tagja (* 1962)
 július 2. – Andrej Gromiko, volt szovjet külügyminiszter, az Elnöki Tanács Elnöke (* 1909)
 július 13. – Gobbi Hilda, Jászai Mari- és Kossuth díjas színművésznő (* 1913)
 július 18. – Nico, a Velvet Underground énekesnője (* 1938)
 július 18. – Szentkuthy Miklós, író, esszéíró, műfordító, a regényirodalom nagy megújítóinak egyike (* 1908)
 július 24. – Elek Ilona, magyar vívó (* 1907)
 július 25. – Judith Barsi, magyar származású amerikai gyermekszínész (* 1978)
 augusztus 1. – Bitskey Zoltán, úszó, edző (* 1904)
 augusztus 4. – Tomanek Nándor, Jászai Mari-díjas magyar színművész (* 1922)
 augusztus 14. – Enzo Ferrari, a Ferrari autó márka alapítója (* 1898)
 szeptember 1. – Luis Walter Alvarez, Fizikai Nobel-díjas amerikai fizikus (* 1911)
 szeptember 1. – Ruttkay Mária, színésznő (* 1906)
 szeptember 14. – Vargha Kálmán magyar irodalomtörténész, kritikus, bibliográfus (* 1925)
 szeptember 29. – Charles Addams, amerikai képregényrajzoló (* 1912)
 október 7. – Sőtér István, író (* 1913)
 október 15. – Osztrovszki György iparpolitikus, vegyészmérnök, az MTA tagja (* 1914)
 október 27. – Charles Hawtrey angol színész (* 1914)
 október 30. – Kisfaludy Lajos vegyészmérnök, az MTA tagja, a gyógyszervegyészet jelentős alakja (* 1924)
 november 1. – Pióker Ignác, Kossuth-díjas magyar munkás és sztahanovista (* 1907)
 november 12. – Primo Conti, olasz futurista festő, költő, zeneszerző (* 1900)
 november 13. – Doráti Antal (er. Deutsch), magyar származású karmester, zeneszerző (* 1906)
 november 25. – Miháltz Pál, Munkácsy Mihály-díjas magyar festőművész, grafikus (* 1899)
 december 6. – Roy Orbison, pop-énekes (* 1936)
 december 10. – Szemes Mari, Kossuth-díjas magyar színésznő (* 1932)
 december 15. – Tömpe István magyar politikus, televízió-elnök (* 1909)
 december 18. – Boros Ottó, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1929)
 december 21. – Nikolaas Tinbergen holland etológus és ornitológus, aki 1973-ban Karl von Frischsel és Konrad Lorenzcel megosztva kapta a fiziológiai vagy orvostudományi Nobel-díjat az állatok egyéni és társasági viselkedésmintájának leírásáért (* 1907)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század