1942



Események

Január 
 január 2. – Manilát, a Fülöp-szigetek fővárosát elfoglalják a japán csapatok.
 január 5. – Varsóban megalakul a Lengyel Munkáspárt (PPR). (Titkára Marcell Nowotko, majd meggyilkolása után, november 28-tól Pawel Finder.)
 január 9. – A londoni emigráns kormány élén Dušan Simović-ot a nagyszerb orientációjú Slobodan Jovanović váltja fel. (A Simović-kormány január 13-áig marad hivatalban.)
 január 10. – Kezdetét veszi Indonézia japán ellenőrzése.
 január 11. – Kuala Lumpurt elfoglalják a japánok.
 január 12. – Kezdetét veszi a német hadvezetés „Dobverés” fedőnevű akciója. (A német U-Bootok 1942 júliusáig az Egyesült Államok keleti partja előtt közel 500 hajót süllyesztettek el legénységgel együtt.)
 január 15. – Pánamerikai értekezlet Rio de Janeiróban.
 január 19. – Újabb csehszlovák-lengyel nyilatkozat jelenik meg a háború utáni közös államalakulat létrehozásáról, de a két emigráns kormány eltérő külpolitikai kapcsolatrendszere, a Szovjetunió eltérő megítélése végül az egész tervezetet sikertelenségre kárhoztatja.
 január 20. – A wannsee-i konferencia „a zsidókérdés végső megoldásának” megtervezéséről és végrehajtásáról.
 január 22. – A moszkvai és tulai területek felett a – német erőket fokozatosan kiszorító – szovjet csapatok veszik át az ellenőrzést.

Február 
 február 3. – A londoni lengyel emigrációs kormány létrehozza a Nemzeti Tanácsot és a parlamentet.
 február 5. – A Szovjetunió területén elkezdődik az 1. csehszlovák ezred toborzása.
 február 8. – Fritz Todt, a Német Birodalom fegyverkezési és lőszerellátási miniszterének halálát követően a tárca élére Albert Speer, a Führer főépítésze kerül.
 február 14. – A lengyel emigrációs kormány a Fegyveres Harci Szövetségeket (ZWZ) Honi Hadsereggé (Armia Krajowa) alakítja át.
 február 15.
 Szingapúr japán kézen.
 Kihirdetik az 1942:II. törvénycikket a kormányzóhelyettesi méltóságról.
 február 18. – Eredménytelen rádiós tárgyalások kezdődnek a Szovjetunió és Josip Broz Tito között a partizánok anyagi támogatásáról.
 február 19. – Az országgyűlés Horthy Istvánt kormányzóhelyettesé választja.

Március 
 március 8. – A japán csapatok megszállják Rangunt.
 március 9. – Magyarországon a Bárdossy-kormány lemond, Kállay Miklós az új kormányfő.
 március 25. – Megkezdődik a szlovákiai zsidók deportálása a lengyelországi haláltáborokba. (Október 20-áig 58 000 zsidót deportálnak.)
 március 27. – Elhagyja Franciaországot a deportáltak első vonatszerelvénye. 
 március 28–29. – A Lübeck elleni brit éjszakai bombatámadással a szövetséges csapatok először próbálják ki a szőnyegbombázást egy város lakónegyedén.

Április 
 április 18. – Pierre Laval alakít kormányt Franciaországban.

Május 
 május 4. – A Korall-tengeri csata fordulópont a távolkeleti fronton, az amerikaiak tengeren legyőzik a japánokat.
 május 12. – A szovjet csapatok ellentámadásba mennek át Harkov térségében.
 május 15. – A szlovák parlament utólagosan jóváhagyja a zsidók deportálását; az egyetlen ellenszavazatot a Magyar Párt képviselője, Esterházy János adja le, míg több szlovák képviselő – tiltakozása jeléül – a szavazás idején elhagyja az üléstermet.
 május 26.
Angol–szovjet segítségnyújtási egyezmény megkötése.
Elkezdődik a Thészeusz hadművelet.
 május 27. – A Berlin–Prága országúton cseh fegyveres ellenállók egy csoportja merényletet hajt végre Reinhard Heydrich birodalmi protektor ellen. (Heydrich június 4-én egy prágai kórházban halt meg, míg a két cseh katona, Jozef Gabčík és Jan Kubriš június 18-án egy prágai templomban – a német túlerővel szemben hősiesen védekezve – saját maguk vetettek véget életüknek.)
 május 28. – A szovjetek súlyos vereséget szenvednek a németektől Harkovnál.
 május 30. – Köln éjjeli bombázásával kezdetét veszik a Németország elleni angolszász légitámadások.

Június 
 június 4. – Merénylet áldozata lesz a Cseh–Morva Protektorátus helytartója, Reinhard Heydrich.
 június 4–7. – A midwayi csatában az Egyesült Államok győzelmet arat a japán flotta felett.
 június 5. – A német csapatok elfoglalják Szevasztopolt.
 június 10.
 A Reinhard Heydrich elleni merényletre válaszul SS-csapatok kivégzik Lidice falu férfi lakosait, a nőket és a gyermekeket koncentrációs táborba hurcolják.
 A német csapatok újabb offenzívát indítanak a Szovjetunió déli területein.
 június 11. – Szovjet–amerikai kölcsönös segítségnyújtási egyezményt írnak alá.
 június 13. – Elkezdődik a Pastorius hadművelet.
 június 21. – Erwin Rommel csapatai élén bevonul Tobrukba.

Július 
 július 11.
 Szevasztopol német kézen.
 Megkezdődik a berlini zsidóság Auschwitzba deportálása.
 július 24. – Rosztov-na-Donut megszállják a német csapatok.

Augusztus 

 augusztus 5. – Az angol kormány Németország szerződésszegése miatt érvénytelennek tekinti a müncheni szerződést.
 augusztus 12. – Az amerikaiak első, a 8. légi hadsereg által Angliából végrehajtott startrégiai bombatámadása a francia Rouen városa ellen.
 augusztus 15. – Jozef Tiso holicsi beszédében kinyilvánítja a szlovákok „jogát” arra, hogy megszabaduljanak a zsidóktól.
 augusztus 19. – Az angol–amerikai csapatok partra szállnak Dieppe-nél, azonban a hídfőt a német egységek megsemmisítik.
 augusztus 20. – A kormányzóhelyettes repülőszerencsétlenség áldozata lesz a keleti fronton.
 augusztus 23. – Megkezdődik a sztálingrádi csata.

Szeptember 
 szeptember 4. – A német kormány korábbi „csereakció”-jának alapelve megváltozik a francia állampolgárokkal szemben. A meghirdetett „csereakció” négy önkéntes francia állampolgár németországi munkája fejében egy francia hadifogoly hazaengedése állt. Ettől a naptól fogva kötelező munkaszolgálattá alakították az önkéntesek nagy számú csoportjait, és haláltáborokba hurcolták.
 szeptember 9. – A jugoszláv emigráns kormány moszkvai képviselete követség rangjára emelkedik. (Tito tiltakozik.)
 szeptember 17. – Karl Dönitz tengernagy, a német tengeralattjárók főparancsnoka kiküldi az U-Boot-parancsnokoknak a hírhedett Laconia-parancsot, amelyben kifejezetten megtiltja, hogy az ellenséges hajótörötteket megmentsék.

Október 

 október 23. – A második el-alameini csata kezdete.
 október 26. – Norvégiában törvény mondja ki a zsidó közösség vagyonának teljes elkobzását.

November 
 november 7. – Angol és amerikai csapatok szállnak partra a marokkói Casablancánál.
 november 11.
 A német csapatok megszállják egész Franciaországot.
 Olasz és német egységek vonulnak be Korzikára és Tuniszba.
 november 13. – A japán csapatok súlyos vereséget szenvednek a Salamon-szigeteknél.
 november 19. – Szovjetunió elkezdi téli offenzíváját a doni fronton a németek ellen. 
 november 22. – Sztálingrádnál a szovjet túlerő bekeríti a 6. német hadsereget.
 november 26.
 New Yorkban, a „Hollywood Theater” filmszínházban bemutatják Humphrey Bogart és Ingrid Bergman főszereplésével a „Casablanca” című filmet, melyet Kertész Mihály rendezett. 
 Megalakul az AVNOJ („Jugoszlávia Népfelszabadító Antifasiszta Tanácsa”) Josip Broz Tito vezetésével. (Az AVNOJ programja szerint azonos demokratikus jogok illetik meg Jugoszlávia minden népét. A háború után szabad választást tartanak. Elismeri a magántulajdon sérthetetlenségét és a magánkezdeményezést a gazdasági életben.)
 november 27.
 A touloni kikötőben – a francia matrózok – elsüllyesztik a francia hajóhadat, hogy az ne kerüljön a németek kezére.
 Tömeges kitelepítés kezdődik Zamość (lublini vajdaság) környékéről. (Himmler tervei szerint itt egy németek által betelepített övezetet kell létrehozni.)
 november 28. – A bostoni Cocoanut Grove szórakozóhelyen kitört tűzben 492 ember veszti életét és mintegy 130-an sérülnek meg, mellyel az esemény a történelem legsúlyosabb szórakozóhelyi balesete lesz

December 
 december 2. – A chicagói futballstadionban Enrico Fermi és Szilárd Leó beindították a világ első ellenőrzött, önfenntartó nukleáris láncreakcióját.

Határozatlan dátumú események 
 március – Létrehozzák a Lengyel Munkáspárt illegális fegyveres szervezetét, a Népi Gárdát (Gwardia Ludowa – GL).
 július vége–szeptember eleje – A németek első akciója a varsói gettó likvidálására. (A lakosok egy részét elszállítják a haláltáborokba. 1940 őszétől 1942 közepéig mintegy 100 ezer zsidó hal éhen és pusztul el járványos betegségekben a gettóban.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1942-ben

1942 a filmművészetben

1942 az irodalomban 
 Kodolányi János: Rókatánc (elbeszélések)
 Kodolányi János: Holdvilág völgye (regény)

1942 a zenében 
 szeptember 24. – Huszka Jenő Mária főhadnagy operettjének bemutatója

1942 a tudományban 
 Lükő Gábor: A magyar lélek formái néprajzi tárgyú könyvének megjelenése

1942 a légi közlekedésben

1942 a vasúti közlekedésben 
 december 5-én hivatalosan is átadják Szeretfalva–Déda-vasútvonalat, amely összeköttetést biztosít a Székelyföld és a magyar vasúti hálózat között

1942 a jogalkotásban

1942 a sportban 
 Története során a Csepeli Weisz-Manfréd FC először nyeri meg az NB1-et. Először fordul elő, hogy nem budapesti csapat végez az élen.

Születések 
 január 3. – Dušan Kováč szlovák történész, az MTA tagja
 január 3. – Sólyom László, a Magyar Köztársaság elnöke († 2023)
 január 5. – Kiss Ferenc olimpiai bronzérmes magyar birkózó († 2015)
 január 8. – Stephen Hawking angol fizikus († 2018)
 január 13. – Veress Miklós, József Attila-díjas magyar költő, műfordító, kritikus, szerkesztő († 2019)
 január 14. – Kopp Mária, magyar orvos, pszichológus († 2012)
 január 17. – Muhammad Ali olimpiai (1960) és háromszoros világbajnok (WBC, 1964, 1974, 1978) ökölvívó († 2016)
 január 25. – Eusébio, aranylabdás portugál labdarúgó († 2014)
 február 9. – Balogh István Sándor magyar kertészmérnök, szőlész, egyetemi oktató
 február 14. – Michael Bloomberg amerikai üzletember és New York polgármestere
 február 15. – Hammerl László, olimpiai bajnok magyar sportlövő, edző, a nemzet sportolója
 március 1. – Szegedi Erika, Jászai Mari-díjas magyar színésznő, érdemes és kiváló művész († 2023)
 március 4. – Sztevanovity Zorán Kossuth-díjas magyar énekes, gitáros, zeneszerző
 március 18. – Illés Lajos, Kossuth-díjas magyar zenész, az Illés-együttes alapítója († 2007)
 március 20. – Kristóf Tibor, magyar színész († 2009)
 március 25. – Aretha Franklin, tizenyolcszoros Grammy-díjas amerikai énekesnő († 2018)
 március 26. – Litkey Bence, többszörös magyar bajnok vitorlázó († 2011)
 április 9. – Bodnár András, olimpiai bajnok magyar vízilabdázó, sportvezető, orvos
 április 13. – Polónyi Gyöngyi, magyar színésznő († 2012)
 április 20. – Nemere Zoltán, kétszeres olimpiai bajnok vívó († 2001)
 április 23. – Faházi János, magyar asztaliteniszező
 április 24. – Barbra Streisand, Oscar-díjas amerikai énekesnő, színésznő
 május 2. – Jacques Rogge belga sportvezető, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság nyolcadik elnöke († 2021)
 május 3. – Bujtor István, Balázs Béla-díjas magyar színész († 2009)
 május 3. – Loredana Nusciak olasz színésznő, fotómodell († 2006)
 május 4. – Róna Péter magyar közgazdász, jogász, üzletember, egyetemi oktató, 2022-ben az ellenzék köztársasági elnökjelöltje
 május 6. – Gergátz Elemér, magyar állatorvos, miniszter († 2019)
 május 13. – Schmitt Pál olimpiai- és világbajnok vívó, sportdiplomata, a MOB elnöke, köztársasági elnök, a nemzet sportolója
 május 14. – Kúnos György amerikai magyar orvos, neuroendokrinológus, farmakológus, az MTA tagja
 május 20. – David Proval amerikai színész
 május 22. – Theodore Kaczynski egy amerikai anarchista terrorista
 május 23. – Komlós János amerikai magyar matematikus, az MTA tagja
 május 28. – Fodor Zsóka magyar színésznő
 május 31. – Békesi László magyar közgazdász, politikus, pénzügyminiszter
 június 3. – Reimholz Péter építészmérnök, belsőépítész, egyetemi tanár († 2009)
 június 4. – Béres Ilona Kossuth-díjas magyar színésznő, a nemzet művésze
 június 5. – Almási Éva Kossuth-díjas magyar színésznő, kiváló művész, a nemzet színésze
 június 10. – Ernyey Béla magyar színész
 június 11. – Ráday Mihály Kossuth-díjas magyar filmoperatőr, rendező, tévés szerkesztő, városvédő († 2021)
 június 16. – John Rostill, brit zenész, (basszus)gitáros, a Shadows tagja († 1973)
 június 18. – Paul McCartney, brit zenész, énekes, dalszerző, a Beatles tagja
 június 19. – Moammer Kadhafi, líbiai katonatiszt, forradalmár, diktátor († 2011)
 június 20. – Brian Wilson, amerikai zenész, énekes, dalszerző, producer, a The Beach Boys együttes vezetője
 július 11. – Fónagy János, magyar jogász, miniszter
 július 13. – Harrison Ford amerikai színész
 július 29. – Tony Sirico, amerikai színész († 2022)
 augusztus 4. – Don S. Davis amerikai színész († 2008)
 augusztus 10. – Hajnóczy Péter, író († 1981)
 augusztus 18. – Éhn József aranydiplomás építőmérnök, vízépítőipari szakmérnök († 2017)
 augusztus 28. – Fazekas Árpád magyar fogorvos
 augusztus 28. – Szilágyi Tibor, Kossuth-díjas magyar színész
 augusztus 29. – Gottfried John, német színész († 2014)
 szeptember 14. – Czakó Gábor, Kossuth-díjas magyar író, képzőművész, a nemzet művésze
 szeptember 15. – Emmerson Mnangagwa zimbabwei politikus, államfő
 október 7. – Halász Judit, Kossuth-díjas magyar színésznő, énekesnő
 október 9. – Bikácsy Gergely, kritikus, a magyar esszéirodalom jelentős képviselője
 október 14. – Nádas Péter, Kossuth-díjas magyar író, drámaíró, esszéista
 október 19. – Medgyessy Péter, a Magyar Köztársaság kormányfője volt 2002 és 2004 között
 október 23. – John Michael Crichton, író (†2008)

 november 17. – Martin Scorsese, Oscar-díjas amerikai filmrendező
 november 17. – Rosztóczy István magyar kutató orvos († 1993)
 november 19. – Calvin Klein, amerikai divattervező
 november 20. – Joe Biden, amerikai politikus, alelnök, az USA 46. elnöke
 november 21. – Hamari Júlia, magyar opera-énekesnő
 november 24. – András Ferenc, Kossuth-díjas magyar filmrendező
 november 24. – Oláh János, József Attila-díjas magyar költő, író († 2016)
 november 27. – Jimi Hendrix, amerikai gitáros, énekes († 1970)
 december 1. – Pályi András, magyar író, műfordító
 december 20. – Jean-Claude Trichet, az Európai Központi Bank elnöke
 december 30. – Fred Ward, amerikai színész († 2022)

Halálozások 
 január 8. – Joseph Franklin Rutherford, leginkább a Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania második elnökeként ismert, amely Jehova tanúi szervezete (* 1869)
 február 10. – Hazai Samu hivatásos katonatiszt, miniszter (* 1851)
 február 14. – Glover Morrill Allen, amerikai zoológus (* 1879)
 február 22. – Stefan Zweig osztrák költő, író (1881)
 március 18. – Márk Lajos, a FÉSZEK Klub egyik alapító tagja (1901), az 1928-ban létrehozott Munkácsy-Céh elnöke, számos magyar és nemzetközi díjjal kitüntetett festőművész (* 1867)
 március 19. – Clinton Hart Merriam, amerikai zoológus, mammalógus, ornitológus, entomológus, néprajzkutató és természettudós (* 1855)
 április 26. – Kozma Endre magyar motor- és autóversenyző (* 1909)
 június 1. – Vladislav Vančura a 20. század egyik kiemelkedő cseh írója, filmrendező, forgatókönyvíró (* 1891)
 június 4. – Reinhard Heydrich német nemzetiszocialista politikus, katona. (* 1904)
 június 18. – Jozef Gabčík szlovák katona, az egyik elkövetője az Operation Anthropoidnak, Reinhard Heydrich meggyilkolásának (* 1912)
 június 23. – Oláh Gábor magyar költő, író (* 1881)
 augusztus 8. – Szabados Jenő festőművész, a második világháború hősi halottja (* 1911)
 augusztus 20. – Vitéz nagybányai Horthy István repülő főhadnagy, kormányzóhelyettes (* 1904)
 szeptember 4. – Móricz Zsigmond, író, újságíró (* 1879)
 szeptember 6. – Szilágyi László, költő, író, újságíró, operett-szövegkönyvíró (* 1898)
 szeptember 30. – Hans-Joachim Marseille német pilóta (* 1919)
 október 12. – Hunyady Sándor, író (* 1890)
 október 20. – Gyomlay Gyula klasszika-filológus, bizantinológus, az MTA tagja (* 1861)
 november 19. – Bruno Schulz, lengyel író és festőművész (* 1892)
 november 21. – Leopold von Berchtold gróf, osztrák politikus, 1912–15-ig az Osztrák–Magyar Monarchia külügyminisztere (* 1863)
 november 29. – Zipernowsky Károly, magyar feltaláló, gépészmérnök, a magyar erősáramú elektrotechnikai ipar megalapítója (* 1853)
 december 8. – Eitel Frigyes porosz királyi herceg porosz királyi és német császári herceg, a Német Császári Hadsereg vezérőrnagya (* 1883)

Nobel-díjak 
 Fizikai: nem adták ki
 Kémiai: nem adták ki
 Fiziológiai-orvosi: nem adták ki
 Irodalmi: nem adták ki
 Béke: nem adták ki
 Közgazdasági: nem adták ki

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század