1965



Események 

 február 6. – A Vietkong a dél-vietnami Pleikunál megtámadja az amerikai szárazföldi hadsereg egyik támaszpontját és megöl hat amerikai katonát. (A támadást követően Johnson elnök engedélyt ad a „Flaming arrow” (lángoló nyíl) hadműveletre, az Észak-Vietnam ellen indítandó megtorló bombázásokra.)
 február 18. – Az Egyesült Államok meghirdeti az úgynevezett kölcsönös biztosított megsemmisítés elrettentő stratégiáját.
 március 2. – Az Egyesült Államok megindítja a „Rolling Thunder” (hömpölygő mennydörgés) hadműveletet, Észak-Vietnam szőnyegbombázását, válaszul a Vietkong Quy Nhon-i támadására, melyben 30 amerikait öltek meg.
 március 18. – Alekszej Leonov végrehajtja az első űrsétát a Voszhod–2 űrhajó fedélzetéről.
 március 22. – A RMP Központi Bizottsága Nicolae Ceaușescut választja meg a 22-én elhunyt Gheorghe Gheorghiu-Dej első titkár utódjának.
 április 6. – Az USA fellövi a világ első „Early Bird” elnevezésű távközlési műholdat; a világ első globális telefon, tévé és távíró-távközlési rendszereként történt kipróbálása eredményes volt.
 április 7. – A szovjet és keletnémet hatóságok lezárják a Berlinbe vezető utakat egyhetes időtartamra, amikor a Német Szövetségi Köztársaság parlamentje plenáris ülést tart Nyugat-Berlinben a Kongresszusi Teremben.
 április 8. – meghiúsítják Bulgáriában a Todor Zsivkovval szembeni maoista puccskísérletet.
 április 23.
 A Szovjetunió fellövi távközlési műholdját.
 Budapesten a Blaha Lujza téren a Nemzeti Színház második ideiglenes (1908 előtt a Népszínház) épületének bontási folyamatában az utolsó falszakasz robbantása.
 május 8. – Dél-Vietnámban partra száll 3500 tengerészgyalogos, az első amerikai harcoló alakulatok Vietnámban.
 május 12. – NSZK diplomáciai kapcsolatot létesít Izraellel.
 június 3. – Az első amerikai űrséta – Edward White, a kétszemélyes Gemini–4 körül lebeg a rakétapisztolyával.
 június 30. – Hivatalba lép a Kállai-kormány.
 július 19–22. – A RMP jogutódjaként működő Román Kommunista Párt IX. kongresszusa.
 július 24–26. – 30 törvény elfogadásával radikális gazdasági–társadalmi reformot vezetnek be Jugoszláviában. (Átszervezik a fejletlen területek támogatási rendszerét: e célra elkülönítik a nemzeti jövedelem 1,97%-át az ún. Föderációs Alapba, ez azonban még a déli területek népességrobbanását sem képes ellensúlyozni, így a különbségek tovább nőnek.)
 július 26. – A Maldív-szigetek elnyerik a teljes függetlenséget.
 augusztus 9. – Szingapúr független állammá alakul, miután kiválik a Maláj Államszövetségből
 augusztus 21. – Az új román alkotmány elfogadása, amely a Román Népköztársaság elnevezést Román Szocialista Köztársaságra változtatja.
 szeptember 9. – Egy sajtókonferencián Charles de Gaulle francia elnök bejelenti, hogy 1969-től megszűnik országa részvétele a NATO integrált katonai szervezetében.
 szeptember 18. – Két japán amatőr csillagász, Ikeja Kaoru és Szeki Cutomu felfedezi a Napot súroló üstökösök csoportjának egyik tagját, a róluk elnevezett Ikeja–Szeki-üstököst. (Október 21-én 470 000 km-re, vagyis a Nap sugaránál kisebb távolságra közelítette meg a Nap felszínét.)
 október 15–17. – Szovjet párt- és állami küldöttség látogatása Csehszlovákiában L. I. Brezsnyevvel az élen.
 október 16. – A New York-i világkiállításon elássák a második Westinghouse időkapszulát, melynek tervezett kinyitási ideje 6939.
 október 20. – Az Észak-atlanti Tanács jóváhagyja a NATO–főparancsnokságok és a Kanadai–Amerikai  Regionális Tervezőcsoport módosított feladatkörét.
 november 11. – Rhodesia kikiáltja a függetlenségét, az ország új neve Zimbabwe.
 november 26. – Franciaország a világon harmadik országként kilövi első műholdját, a Diamant–A-t.
 november 27. – 35 ezren tüntetnek Washingtonban a vietnámi háború ellen.
 december 8. – VI. Pál pápa bezárja a II. vatikáni zsinatot.
 december 10. – az első szárazföldi argentin Déli-sark-expedíció, az Operación 90 eléri a Déli-sarkot.
 december 14–16. – Az Észak-atlanti Tanács miniszteri szintű párizsi ülése.
 december 31. – A Közép-afrikai Köztársaság elnökének, David Dacko hatalmát megdönti Jean-Bédel Bokassa ezredes.
 Határozatlan dátumú események
 június – Dél-Szlovákiát hatalmas árvíz sújtja, számos magyarlakta falu víz alá kerül. (A csehszlovák kormány június 23-án tárgyal az árvíz sújtotta területeknek nyújtandó segítségről.)
 július – Elkezdik építeni Budapest első házgyári elemekből épített panelházát (Szakasits Árpád út 15-25.).

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1965-ben

1965 a tudományban 
 Theodor H. Nelson megalkotja a „hypertext” (hiperszöveg) szót, amely azóta is nagyban meghatározza az informatikát.

1965 a légi közlekedésben

1965 a vasúti közlekedésben

1965 a filmművészetben

1965 az irodalomban 
 Kodolányi János: Süllyedő világ c. önéletrajzi könyve, „átdolgozott” szöveggel újra megjelenik
 Megjelenik Bohumil Hrabal Ostře sledované vlaky (Szigorúan ellenőrzött vonatok) című kisregénye.
 Bemutatják Václav Havel Vyrozumění (Leirat) című színművét.
 A Chilton Books megjelenteti Frank Herbert – az 1963-ra elkészült, de mindeddig kiadatlan – A Dűne című tudományos-fantasztikus regényét.

1965 a zenében 
 június 12.: II. Erzsébet brit királynő kitünteti a The Beatlest
 Cambridge-ben megalakul a Pink Floyd
 Kovács Kati lett Magyarországon az év hangja.
 Slash, a Guns N’ Roses szólógitárosa megszületik.

Fontosabb külföldi albumok 
 The Beatles: Help!, Rubber Soul
 The Beach Boys: The Beach Boys Today!, Summer Days (And Summer Nights!!)
 The Rolling Stones: The Rolling Stones No. 2, Out of Our Heads, December's Children (And Everybody's)
 Bob Dylan: Bringing It All Back Home, Highway 61 Revisited
 The Who: My Generation
 The Byrds: Mr. Tambourine Man, Turn! Turn! Turn!
 Bee Gees: The Bee Gees Sing and Play 14 Barry Gibb Songs

1965 a sportban 
 Jim Clark nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Lotus csapattal, ez a második bajnoki címe.
 A Budapesti Vasas SC nyeri az NB1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.

1965 a jogalkotásban

Születések 

 január 4. – Julia Ormond, brit színésznő
 január 9. – Erdélyi Zoltán hegedűművész
 január 9. – Joely Richardson, brit színésznő
 január 16. - Csonka András színművész
 január 21. – Robert Del Naja („3D”) brit popzenész, a Massive Attack frontembere
 január 26. – Varga Mihály,  magyar közgazdász, politikus, miniszter
 január 27. – Alan Cumming, skót színész
 január 31. – Igaly Diána, olimpiai bajnok magyar sportlövő († 2021)
 február 3. – Maura Tierney, amerikai színésznő
 február 7. – Chris Rock, amerikai színész
 február 18. – Dr. Dre egy Grammy-díjas amerikai hiphop producer, rapper, színész
 március 23. – Richard Grieco, amerikai színész
 március 24. – The Undertaker, amerikai pankrátor
 március 25. – Sarah Jessica Parker, amerikai színésznő
 március 29. – Horváth Barnabás magyar zeneszerző
 március 31. – William McNamara, amerikai színész
 április 4. – Robert Downey Jr., amerikai színész
 április 16. – Martin Lawrence, amerikai színész, producer
 április 20. – Szily Nóra, magyar műsorvezető, újságíró
 április 30. – Adrian Pasdar, amerikai színész
 május 3. – Bódi László, magyar zenész, énekes, a Republic énekese († 2013)
 május 31. – Brooke Shields, amerikai színésznő
 június 5. – Fedra Lopez, venezuelai színésznő
 június 8. – Rob Pilatus, amerikai énekes, imposztor († 1998)
 június 10. – Elizabeth Hurley, angol színésznő
 június 11. – Antal József vegyészmérnök, biokémikus, sci-fi-író, költő, karikaturista
 július 23. – Saul Hudson („Slash”) rockzenész, a Guns N’ Roses gitárosa
 július 31. – Joanne Kathleen Rowling angol írónő
 augusztus 4. – Fredrik Reinfeldt svéd politikus, miniszterelnök
 augusztus 14. – Janik László színész, rendező
 augusztus 31. – Borkai Zsolt, olimpiai bajnok tornász, fideszes politikus, Győr polgármestere
 szeptember 1. – Simon Tibor labdarúgó († 2002)
 szeptember 3. – Charlie Sheen, amerikai színész
 szeptember 11. – Moby, amerikai zenész
 szeptember 17. – Bryan Singer amerikai filmrendező, producer
 szeptember 29. – Harangozó Imre magyar néprajzkutató
 október 3. – Tom Bresnahan, amerikai színész
 október 10. – Toshi japán zenész, az X Japan együttes énekese
 október 11. – Sean Patrick Flanery, amerikai színész és producer (Az ifjú Indiana Jones kalandjai főszereplője)
 november 4. – Pata japán zenész, az X Japan együttes gitárosa
 november 20. – Yoshiki japán zenész, zeneszerző, az X Japan együttes alapítója
 november 21. – Björk izlandi énekesnő, színésznő
 november 22. – Mads Mikkelsen  dán színész
 november 30. – Ben Stiller,  amerikai filmszínész, forgatókönyvíró, filmrendező és producer
 november 30. – Kecskeméti Gábor magyar irodalomtörténész
 december 8. – David Harewood, angol színész
 december 12. – Janicsek András alezredes, pilóta († 2008)

Halálozások 
 január 4. – T. S. Eliot amerikai születésű angol költő (* 1888)
 január 19. – Arnold Luhaäär észt súlyemelő (* 1905)
 január 24. – Winston Churchill brit politikus, miniszterelnök, Nobel-díjas író (* 1874)
 február 2. – Kiss Lajos néprajzkutató (* 1881)
 február 12. – Halmai János magyar katonatiszt, számvevőségi főtiszt, országgyűlési képviselő (* 1897)
 február 15. – Nat King Cole amerikai jazz-zenész, énekes (* 1919)
 március 15. – Kniezsa István nyelvtörténész, szlavista, a magyar névtani kutatások megújítója, az MTA tagja (* 1898)
 március 19. – Kuncz Ödön jogtudós, közgazdász, az MTA tagja (* 1884)
 április 5. – Csokonai Vitéz Gizella költő (* 1894)
 április 5. – Szalay Sándor Európa-bajnok műkorcsolyázó (* 1893)
 április 12. – Carolina Otero, spanyol származású franciaországi táncosnő, színésznő és kurtizán
 április 30. – Lyka Károly Kossuth-díjas művészettörténész (* 1869)
 május 3. – Keserű Alajos olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1905)
 május 3. – Szakasits Árpád politikus, köztársasági elnök (* 1888)
 június 4. – Lengyel Géza botanikus, agrobotanikus, az MTA tagja (* 1884)

 június 13. – Martin Buber osztrák-izraeli vallásfilozófus, a dialógusfilozófia és az ún. vallásos egzisztencializmus kiemelkedő képviselője (* 1878)
 június 15. – Salamon Béla magyar színész, komikus, kabaréigazgató (* 1885)
 június 22. – David O. Selznick amerikai producer (* 1902)
 július 19. – Li Szin Man, dél-koreai politikus, hazája első elnöke (* 1875)
 szeptember 4. – Albert Schweitzer orvos, lelkész, Nobel-békedíjas (* 1875)
 szeptember 28. – Rónai Sándor, politikus, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa elnöke, az Országgyűlés elnöke (* 1892)
 október 10. – Badalik Sándor Bertalan veszprémi püspök (* 1890)
 október 22. – Paul Tillich teológus, lelkész (* 1886)
 október 25. – Ascher Oszkár magyar színész, előadóművész, színészpedagógus, színházigazgató (* 1897)
 november 13. – Zadravecz István ferences szerzetes, tábori püspök.(* 1884)
 december 5. – Joseph Erlanger amerikai fiziológus (* 1874)
 december 12. – Radó Tibor matematikus (* 1895)
 december 28. – Justus Pál, magyar társadalomtudományi író, költő, műfordító (* 1905).

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század