1955



Események 
 január 8. – Rákosi Mátyás pozícióját Moszkvában a Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) Elnöksége megerősíti, egyben élesen bírálja Nagy Imrét, akit önkritikára akarnak rávenni. (Nagy Imre ezt elutasítja.)
 január 12. – Jugoszlávia és Kína helyreállítja diplomáciai kapcsolatait.
 január 25. – Milovan Đilas jugoszláv írót kormányellenes cselekedetei miatt 18 hónapra elítélik.
 február 15. – Antonín Zápotocký csehszlovák köztársasági elnök fogadja a jugoszláv nagykövetet, kezdetét veszi a két ország viszonyának fokozott normalizálódása.
 február 18. – A lengyel államtanács rendeletet ad ki Lengyelország és a Német Demokratikus Köztársaság közötti hadiállapot megszüntetéséről.
 február 19. – Létrejön a Délkelet-ázsiai Szerződés Szervezete, a SEATO.
 március 2–4. – A Magyar Dolgozók Pártja (MDP) Központi Vezetősége (KV) az új szakasz politikájáról visszatér a Rákosi Mátyás nevével fémjelzett felfogáshoz.
 március 16. – Eisenhower bejelenti, hogy háború esetén atomfegyvert alkalmaznak.
 március 19. – Károlyi Mihály korábbi köztársasági elnököt Franciaországban, Vence-ban éri utol a halál, ahol élete utolsó éveit töltötte.
 március 29. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja KB és a kormány ülésén az életszínvonal növekedését elősegítő intézkedéseket fogadnak el. (Április 1-jei hatállyal csökkentik számos árucikk kiskereskedelmi árát.)
 április 5. – Winston Churchill brit miniszterelnök lemondása.
 április 15. – Az előző napi KV-ülés határozatának megfelelően Rákosi Mátyás értesíti Dobi Istvánt, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnökét arról, hogy Nagy Imrét le kell váltania miniszterelnöki posztjáról.
április 18. – Megalakul a Hegedüs-kormány.
 április 22–24. – A Szlovák Kommunista Párt kongresszusán ismételten harcot hirdetnek a „burzsoá nacionalizmus” ellen.
 május 6. – A Német Szövetségi Köztársaság a NATO tagjává válik.
 május 14. – Megalakul a Varsói Szerződés.
 május 15. – A Makalu (tszf. 8463 m) első megmászása.
 május 25. – A Kancsendzönga (tszf. 8586 m) első megmászása.
 május 26.–június 2. – Nyikita Hruscsov belgrádi látogatása, a szovjet–jugoszláv államközi kapcsolatok rendezése.
 június 4–6. – Rákosi Mátyás Hegedüs Andrással Bukarestbe utazik, ahol a szovjet vezetés közli, hogy Jugoszláviával a keleti tömbben mindenkinek megbékélésre kell törekednie.
 június 7–8. – Az MDP KV – Rákosi beszámolóját követően – kiáll a Jugoszláviával való megbékélés politikája mellett.
 június 21. – A honvédelmi miniszter 00700/1995. számú intézkedésében elrendeli a területi katonai igazgatási szervek átalakítását. (A meglévő katonai igazgatási szerveket felszámolták és helyettük megalakították a Budapest Főváros Kiegészítő Parancsnokságot, minden megyei székhelyen a megyei kiegészítő parancsnokságot, minden járási székhelyen a járási kiegészítő parancsnokságot, a meghatározott városokban városi kiegészítő parancsnokságot, Budapest minden kerületében kerületi kiegészítő parancsnokságot.)
 július 18–23. – Párizsban megtartják a NATO parlamenti képviselőinek első konferenciáját. (1966 novemberétől Észak-atlanti Közgyűlés).
 július 21.
 3 év 2 hónap alatt elkészül – szovjet segítséggel – a varsói Kultúra és Tudomány Háza.
 Lengyelországban meghatározzák az új, ötéves népgazdasági fejlesztési tervet (1956–60).
 augusztus 8. – Rákosi a csepeli képviselői beszédében a jugoszláv–magyar viszony megromlásáért a felelősséget Péter Gáborra, az Államvédelmi Hatóság (ÁVH) egykori vezetőjére és „bandájára” hárítja.
 augusztus 21. – Rákosi felkeresi a budapesti jugoszláv nagykövetségen Svetozar Vukmanovićot és a két állam közötti viszony normalizálásáról tárgyal.
 október 2. – Romániában Gheorghe Gheorghiu-Dejt Chivu Stoica váltja a kormányfői poszton.
 október 6. – Görögországban Konsztantinosz Karamanlisz alakít kormányt.
 november 13. – Csehszlovák kormányközlemény jelenik  meg a háborús bűnökért elítélt németek szabadon bocsátásáról. (1 437 személy távozhat a két német államba és Ausztriába. Az intézkedés nem vonatkozik a különösen súlyos bűncselekményeket elkövetőkre.)
 december 14. – Magyarország, Ausztria, Spanyolország, Ceylon, Nepál, Laosz, Líbia, Jordánia, Kambodzsa, Írország, Olaszország, Finnország, Bulgária és Albánia csatlakozik az ENSZ-hez.
 december 23–28. – Rákosi Mátyás részt vesz a Román Munkáspárt II. kongresszusán. (Szovjet figyelmeztetésre nem szól a romániai magyarok helyzetéről.)
 december 30. – A Szovjetunió szerződést ír alá a Német Demokratikus Köztársasággal, megadva benne annak állami státuszát.
Határozatlan dátumú események
 az év folyamán – Dag Hammarskjöld ENSZ-főtitkár kínai látogatása során eléri, hogy a koreai háborúban foglyul ejtett 11 amerikai pilótát szabadon engedjék.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1955-ben

1955 a tudományban 
 szeptember 21. – Emilio Segrè és Owen Chamberlain Berkeleyben felfedezik az antiprotont.

1955 a légi közlekedésben

1955 a vasúti közlekedésben

1955 a filmművészetben

1955 az irodalomban 
 Isaac Asimov: A halhatatlanság halála (regény)
 Graham Greene: A csendes amerikai (regény)
 Többéves elhallgattatás után Kodolányi János „személyesen” is visszatér az irodalmi életbe, tagja lesz az Írószövetségnek, megjelenik Éltek, ahogy tudtak c. novelláskötete
 Vladimir Nabokov: Lolita (regény)
 Weöres Sándor: Bóbita (válogatott versek)
 Tennessee Williams: Macska a forró bádogtetőn (dráma)
 Hosszú idő után ismét kötettel jelentkezik a szlovákiai magyar szellemi élet legismertebb képviselője, Fábry Zoltán (A gondolat igaza).

1955 a zenében

1955 a sportban 
 Juan Manuel Fangio harmadszor nyeri meg a Formula–1-es világbajnokságot.
 Június 11-én Le Mansban bekövetkezik az autóversenyzés eddigi legtöbb áldozatot követelő tömegbalesete, a Le Mans-i katasztrófa.
 Kosárlabda Európa-bajnokság Budapesten. A magyar férfi csapat bajnoki címet nyer.
 A Bp. Honvéd SE nyeri a magyar NB1-et (Nemzeti Bajnokság, első osztály). Ez a klub ötödik bajnoki címe.

1955 a televízióban

1955 a jogalkotásban

Születések 
 január 6. – Rowan Atkinson angol színész
 január 18. – Nyilasi Tibor magyar labdarúgó, edző
 január 18. – Kevin Costner Oscar-díjas amerikai színész, rendező
 január 26. – Björn Andrésen svéd színész
 január 27. – Vörös István magyar zenész, a Prognózis együttes énekese
 február 2. – Leszek Engelking lengyel költő, író
 február 4. – Mikuláš Dzurinda, Szlovákia miniszterelnöke
 február 6. – Piláth Károly önkormányzati képviselő (Budapest XVII. kerülete)
 február 7. – Miguel Ferrer amerikai színész († 2017)
 február 11. – Ágg Károly fotóművész
 február 19. – Jurij Avramovics Bajdak ukrán pilóta, katonatiszt, az Ukrán Légierő parancsnoka
 február 21. – Ioan Rus román szociáldemokrata párti politikus, Románia belügy-, majd közlekedési minisztere
 február 24.
 Alain Prost – francia autóversenyző, Formula–1-es világbajnok
 Steve Jobs – az Apple Inc. cég elnöke († 2011)
 március 2. – Demény Attila zeneszerző, zongoraművész († 2021)
 március 9. – Ornella Muti olasz színésznő
 március 29. – Marina Sirtis angol-amerikai színésznő
 március 31. – Angus Young az AC/DC együttes szólógitárosa
 április 6. – Kiss-Rigó László szeged-csanádi megyés püspök
 április 14. – Drahos Béla karmester, fuvolaművész.
 április 19. – Regőczy Krisztina világbajnok magyar műkorcsolyázó
 április 29. – Máté Gábor Kossuth-díjas magyar színész
 május 1. – Törőcsik András magyar válogatott labdarúgó († 2022)
 május 13. – Elekes Zsuzsa Liszt Ferenc-díjas magyar orgonaművész
 május 11. – Garádi Géza többszörös magyar bajnok három- és öttusában, úszóedző
 május 16. – Hazel O’Connor angol énekesnő, színésznő
 június 2. – Michael Steele gitáros, énekesnő, több amerikai lányegyüttes tagja
 június 13. – Debreczeni József politikus, politikai elemző
 július 6. Saríf Iszmáíl egyiptomi politikus († 2023)
 június 26. – Draskovics Tibor jogász, politikus
 július 21. – Tarr Béla rendező
 július 27. – Sarbak Gábor magyar irodalomtörténész, kodikológus, a Szent István Társulat elnöke 
 augusztus 8. – Herbert Prohaska osztrák labdarúgó, edző, szövetségi kapitány
 augusztus 12. – Heintje Simons holland gyermekszínész, énekes
 augusztus 27. – Can Togay magyar filmrendező, forgatókönyvíró, színész, költő
 szeptember 2. – Tamás István magyar író, költő, újságíró
 szeptember 8. – Skardelli György Ybl Miklós- és Kossuth-díjas magyar építész, érdemes művész
 szeptember 29. – Lantos László Triceps, magyar rendező, performer, író
 október 28. – Tarcsai Szabó Tibor magyar író, meseíró
 november 10. – Tóth Armand zeneszerző, karmester, fuvolaművész
 november 13. – Whoopi Goldberg amerikai filmszínésznő
 november 30. – Billy Idol brit punk- és rockénekes, zeneszerző
 december 27. – Almássy Éva magyar származású francia író, újságíró
 december 31. - Jim Pillen Nebraska kormányzója

Halálozások 
 január 28. – Török Sophie, született Tanner Ilona író, költő (* 1895)
 február 8. – Zsedényi Béla miskolci jogászprofesszor (* 1894)
 március 11. – Alexander Fleming Nobel-díjas angol orvos (* 1881)
 március 13. – Farkas Imre politikus, országgyűlési képviselő (* 1893)
 március 19. – Károlyi Mihály politikus, miniszterelnök, Magyarország első köztársasági elnöke (* 1875)
 március 30. – Fuchs Jenő négyszeres olimpiai bajnok vívó (* 1882)
 április 18. – Albert Einstein fizikus (* 1879)
 április 19. – Simay Imre festő, szobrász, grafikus (* 1874)
 május 25. – Fedák Sári színésznő (* 1879)
 június 11. – Breuer György magyar ornitológus (* 1887)
 augusztus 15. – Thomas Mann német író (* 1875)
 szeptember 1. – Schimanek Emil Kossuth-díjas gépészmérnök, egyetemi tanár (* 1872)
 szeptember 9. – Zsirai Miklós Kossuth-díjas nyelvész (* 1892)
 szeptember 19. – Carl Milles svéd szobrász (* 1875)
 szeptember 22. – Fábián Gyula magyar rajztanár, etnográfus, ifjúsági író (* 1884)
 szeptember 28. – Gyóni Mátyás történész, bizantinológus (* 1913)
 szeptember 30. – James Dean amerikai filmszínész (* 1931)
 október 9. – Julij Mihajlovics Brascsajko kárpátaljai ruszin jogász, politikus, közéleti személyiség (* 1875)
 november 5. – Maurice Utrillo francia festőművész (* 1883)
 november 12. – Hajós Alfréd olimpiai bajnok, építész (* 1878)
 november 20. – Jób Dániel magyar színházi rendező, író, színigazgató (* 1880)
 november 26. – Duronelly László vívómester, a magyar párbajtőrvívás egyik úttörője (* 1907)
 november 27. – Arthur Honegger svájci származású francia zeneszerző, a „Hatok” egyike (* 1892)
 december 4. – Galamb József konstruktőr, a Ford Motor Company tervezője, a Ford T-modell megalkotója (* 1881)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század