alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Áta

Áta (, ): község Baranya vármegyében, a Pécsi járásban.

Nevének eredete 
A török Háta névből származik, ami az 1840-es évekre változott Áta névre.

Fekvése 

A kis falu Pécstől 22 kilométerre délre, a Villányi-hegység északi lábánál helyezkedik el, településszerkezete: dombvidéki sorfalu.

A szomszédos települések: észak felől Szőkéd, délkelet felől Vokány, dél felől Kistótfalu, délnyugat felől Bisse, nyugat felől pedig Szalánta.

Megközelítése 
Zsáktelepülés, közúton csak a Pécstől Siklósig húzódó 5711-es útról leágazó 57 112-es számú mellékúton érhető el, Egerágon és Szőkéden keresztül.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melyen saját állomása van; Áta vasútállomás a központtól mintegy fél kilométerre keletre helyezkedik el.

Címere 
Áta címere pajzs alakú. Négy részre van osztva, váltakozva a kék-zöld szín. Középen sátortető formájú választóvonal. A címer bal oldalán felül egy ezüsthal, a jobb oldalán felül pedig egy aranyagancs, a bal oldalán alul egy arany Trononné kereszt, míg jobb oldalán alul egy ezüstkagyló látható.

A címer alatt egy növényfüzér található, és egy aranyszalagon a település neve olvasható nagy, nyomtatott betűkkel.

Története 
Első írásos említése 1200-ból való (Ata). A törökök kiűzése után a falu pusztává vált, 1691-ben Boszniából jött bosnyákok települtek be, majd a Rákóczi-szabadságharc alatt ismét elnéptelenedett. A 17-18. században a Batthyány család birtoka volt.

1851-ben a faluról a következőket írta Fényes Elek:
„Áta, horvát falu, Baranya megyében, Siklóshoz 2 óra, erdő közt rónán fekszik. Van 263 kath. lakosa, és szép uradalmi erdeje, és 12 egész urb. telke. Termeszt buzát, rozsot, kukoriczát, zabot, káposztát. Birja gr. Batthyáni Iván.”

1929-ben így írnak a Baranya vármegye Trianon után tíz évvel című kiadványban:
„Szalánta kisközség
...
Körjegyzőségéhez tartozik még: Németi, Szőkéd, Áta és Pogány községek”

Az 1960-as években hozzácsatolták Avas-tanya és Pusztamalom településeket.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Horváth Lajos (független)
 1994-1998: Soós Nándor (független)
 1998-2002: Soós Nándor (független)
 2002-2006: Soós Nándor (független)
 2006-2010: Soós Nándor (független)
 2010-2014: Tóth Zsolt Miklós (független)
 2014-2019: Jung Károly (független)
 2019-től: Jung Károly (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,6%-a magyarnak, 2,1% cigánynak, 4,7% horvátnak, 2,1% németnek, 0,5% szerbnek mondta magát (12,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,8%, református 6,7%, evangélikus 3,1%, görögkatolikus 2,1%, felekezeten kívüli 23,8% (25,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Falumúzeum, mely a török időkben itt letelepült bosnyák-horvátok életét mutatja be.

Utcanevek 

 Kossuth utca
 Petőfi utca
 Dózsa utca

Jegyzetek

Források

További információk
Pesti János (szerk.): Baranya megye földrajzi nevei I. - Baranya monográfiai sorozat (Pécs, 1982

Baranya megye települései
Baranya vármegye települései
Szociobiológia

A szociobiológia a biológia és a szociológia egy közös ága, ami az emberi és állati társadalmak viselkedését vizsgálja evolúciós stratégiai szempontból. Felhasználja az etológia, az evolúció, a szociológia és a populációgenetika eszközeit is. Az emberekkel foglalkozó tudományokon belül a szociobiológia szorosan kapcsolódik az evolúciós pszichológiához.

A "szociobiológia" kifejezést és a tudomány megalapítását Edward Osborne Wilson híres könyvéhez kötik, mely a huszadik század egyik legnagyobb tudományos vitáját robbantotta ki. 
(Sociobiology: The New Synthesis, 1975; magyarul „Szociobiológia” címmel jelent meg) 

A szociobiológia megkísérli megmagyarázni az evolúciós indokokat olyan jelenségek mögött, mint az agresszió, altruizmus vagy a gondoskodás.

Biológia
Szociológia
ANKH Az Örök Élet Egyháza

ANKH Az Örök Élet Egyháza Magyarországon 1999-től jogilag bejegyzett egyház, a bemutató leírásai alapján több mint 5000 éves múltra tekint vissza. Ősinek tekintett tanaik akkor keletkeztek saját bevallásuk szerint, amikor még az istenek itt jártak a földön. Szerintük a nagy Egyiptomban, Mezopotámiában, Kínában, Közép-Amerikában kialakult városépítő civilizációkat isteni beavatkozás segítette. Tanaikat tudományos igényességűnek tekintik.

Hitéletük
Kis csoportokban tartják összejöveteleiket, de szertartásaikat csak hívőik ismerhetik és vehetnek részt rajta. Az új jelentkezőknek bizonyos ismereteket el kell sajátítani előtte, felkészülniük, hogy befogadja őket a közösség. Hitvallásuk 8 fő pontra épül:
1. Minden az öröktől fogva létező Anyagból és Igéből származik.
2. A Teremtő egylényegű az Igével, és az anyagok összességével.
3. A Teremtés során alakult ki a Világegyetem, a Naprendszer és a Föld.
4. A Teremtés során a világegyetemet átjárja az Élet, ami az Anyag és az Ige sajátságos megnyilvánulása.
5. A Teremtés folyamatának egyik állomása az istenek születése. Az isten önmagától meg nem szűnő, értelemmel bíró lény. A teremtőtől abban különbözik, hogy nem öröktől fogva létezik, az Ige és az Anyag egy részét foglalja magába.
6. A földi élet és az ember kialakulása a Teremtés folyamatának része.
7. A „civilizált” ember kialakulása az istenek beavatkozásának következménye.
8. Egyházunk feladata a „civilizált” ember átalakulásának „kozmikus” emberré való elősegítése.

Jelképeik
Jelképeik és külső formai elemeik az ókorral elsősorban ókori Egyiptommal kapcsolatos
elemeket használ. Kopt kereszt, hieroglifák, egyiptomi építészet és díszítő elemek.

Kapcsolódó szócikkek 
 Bejegyzett egyházak Magyarországon
 Egyház

Hivatkozások

További információk
 Az ANKH Egyház honlapja Hivatalos honlapjuk]
 Lebontanák a rejtélyes egyház Pest megyei házait

Új vallási mozgalmak
Magyar Boszorkányszövetség

A Magyar Boszorkányszövetség egy bejegyzett egyház volt.

Történetük
1986-ban alakult, kevés taglétszámmal és titkosan működött néhány évig. 1991 nyarán a Vörös Rébék Stúdió segítségével egy nemzetközi boszorkánytalálkozót rendeztek, itt határozták el a hivatalos szervezetté alakulást. 1992. március 21-én Székesfehérváron megalakították a Magyar Boszorkányszövetség egyházat, több, mint 150 boszorkány hívő jelenlétével.

A Fővárosi Bíróság 1992. június 23-án kelt 6. Pk. 68. 702 / 3. számú határozatában, az 1990. évi IV. törvény 9. § / 1 / bekezdése alapján, 52. sorszámon regisztrálta, mint egyházat.

2011.december 31-én megszűnt egyházként létezni.

Hitéletük
Főbb magyar szokás szerinti boszorkányünnepek:
 Április 24. Szent György napja (Gellérthegyi boszorkánytalálkozó)
 December 13. Luca napja (sötétség ünnepe)
 Sabbatok
 Minden holdforduló
 Telihold
 Fekete hold (újhold)

Rituális kellékeik: kard, tőr, füstölő, varázspálca, boszorkányborok, rituális seprű, rituális álarc, boszorkányruhák, kristálygömb stb.

Kapcsolódó szócikkek 
 Bejegyzett egyházak Magyarországon
 Boszorkányság

Külső hivatkozások 
 Abafi Cézár honlapja 
 Magyar Boszorkányszövetség - Hivatalos honlap

Hivatkozások

Magyarországi újpogányság
Boszorkányság
IV. Alexiosz bizánci császár

IV. Alexiosz, magyarosan IV. Elek (, Konstantinápoly, 1182. – Konstantinápoly, 1204. február 8.) 1203–1204-ig bizánci császár

Élete 
Apja (II. Iszaakiosz) trónfosztásakor (1195-ben) bebörtönözték, és csak 1201-ben tudott megszökni a zavargásoknak köszönhetően. Sógorához, a nővérét, Irénét nőül vevő Sváb Fülöphöz menekült, majd csatlakozott Montferrati Bonifáchoz, a IV. keresztes hadjárat kiszemelt vezetőjéhez. Zára ostromakor (1202) ideiglenesen elhagyta a tábort, hogy meglátogassa sógorát. Közben megegyezett Bonifáccal, hogy útját Konstantinápoly felé vegye, és harcoljon bitorló nagybátyja, III. Alexiosz ellen. Cserébe bizánci támogatást és a keresztesek adósságainak kifizetését ígérte. A velenceiek is támogatták a gazdag város kirablásával kecsegtető ötletet, így 1202-ben flottájuk a görög fővárosnál kötött ki. Hiába parádézott Alexiosz a falak alatt az ostrom előtt, a bizánciaknak megfelelt a bitorló, tehetségtelen nagybátyja. Aznap, amikor 1203-ban bevették a várost, III. Alexiosz gyorsan elmenekült, és a keresztesek szembesültek azzal, hogy a görögök kiszabadították börtönéből, és ismét császárrá koronázták a megvakított és leépült II. Izsákot. Ez nem volt elfogadható számukra, tehát kényszerítették az uralkodót, hogy fiát társcsászárává tegye.

IV. Alexiosz fényes ígéretei ellenére gyakorlottabb apja egyet biztosra vett: a keresztesek adósságait képtelenség a császári kincstárból kifizetni. Fia, aki nem fogta fel, hogy milyen rossz helyzetben is van az államháztartás, igyekezett előteremteni az összeget. Végül az ígért pénzmennyiség felét sikerült összegyűjtenie ellenfeleitől való elkobzásokkal és egyházi javak elvételével, illetve a III. Alexiosz által irányított trákiai városok kirablásával. Míg a császár pénzszerzéssel foglalatoskodott, Konstantinápoly lakói és a keresztesek között egyre nőtt a feszültség. Hamarosan Alexiosz Murtzuphlosz, a nyugatellenes párt vezére letette a trónról és megfojtatta. Apja nem sokkal élte túl: vagy előrehaladott kora, vagy mérgezés miatt hunyt el. A trónon Murtzuphlosz követte, akit V. Alexiosz néven tettek császárrá.

Kapcsolódó szócikkek 
 Konstantinápoly a keresztes hadjáratokban

Középkori bizánci császárok
Keresztes háborúk
Angelosz-ház
1182-ben született személyek
1204-ben elhunyt személyek
V. Alexiosz bizánci császár

V. (Dukász) Alexiosz, magyarosan V. Elek (), (Konstantinápoly, 1140 körül – Konstantinápoly, 1205 decembere) 1204-ben bizánci császár.

Élete 
1204 februárjában vette át a hatalmat a Dússzemöldökűnek (Murtzuphlosz) is nevezett császár, miközben a keresztesek ismét ostromolták Konstantinápolyt. Hősiesen védekezett, amíg lehetett, majd április 12-én elmenekült. Egy latinellenes összefogás reményében az apósánál, III. Alexiosz volt császárnál keresett menedéket, de az megvakíttatta és kiadta a nyugatiaknak ("frankok", "latinok") akik IV. Alexiosz meggyilkolása miatt kivégezték: lelökték Arcadius oszlopáról. Ő volt az utolsó bizánci császár a Latin Császárság megalakulása előtt, amely utóbb 1261-ig maradt fenn. A görögség (azaz a [Kelet-]Római Birodalom) három utódállama az Epiruszi Despotátus, a Trapezunti Császárság és a Nikaiai Császárság maradt, míg a kicsiny latin birodalom mellett megalakult az attól függő Thesszalonikéi Királyság, Akháj Fejedelemség és Athéni Hercegség Hellászban.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Konstantinápoly a keresztes hadjáratokban

Középkori bizánci császárok
Keresztes háborúk
Az 1140-es években született személyek
1205-ben elhunyt személyek
I. Mánuel (egyértelműsítő lap)

I. Mánuel bizánci császár
 I. Mánuel portugál király
 I. Mánuel trapezunti császár
Perenna

A Perenna női név egy római mitikus alak, Anna Perenna nevéből ered, amelynek jelentése: örök, állandó. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 15. 
 június 24. 
 november 13.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (P)
Női keresztnevek (P)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Egyetemes Szeretet Egyháza

Az Egyetemes Szeretet Egyháza Gyurcsok József energetikai gyógyász által alapított és hivatalosan is bejegyzett egyház.

Történetük
Tagsága egy időben több ezer fő körül lehetett, de az utóbbi időkben feltételezetten lemorzsolódhattak. A természetgyógyászati törvények szigorításával – mivel sokan nem rendelkeztek Magyarországon a megfelelő végzettséggel – több csoport egyházzá alakult. Így keletkezhetett valószínűleg a Gyurcsok József „hittel gyógyító”-féle Egyetemes Szeretet Egyháza, vagy a Kovács András csontkovács-féle Ősmagyar Táltos Egyház is.

Az egyház alapítóját perbe is fogták „gyógyító” tevékenysége miatt, sokak szerint ez Vágó István kezdeményezésére történt, akivel számos vitája, többek közt olyan is, amit közönség előtt kamerával rögzítettek. A per közben és utána sokáig nem lehetett látni a médiában.

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
 Bejegyzett egyházak Magyarországon

További információk
 Fodor Gábor parlamenti felszólalása a perről
 Gyurcsók József, a TÁVGYÓGYÍTÓ téma az index.hu fórumán

Magyarországi újpogányság
Forradalmi dal

A Forradalmi dal a mozgalmi dalok egy megjelenési formája, olyan ének, amelynek sajátos ritmikája, dallama és szövege különlegesen alkalmas embertömegek politikai mozgósítására. A forradalmi dal az adott történelmi pillanat hangulatát, üzeneteit átörökítő műalkotás, melyet jellemzően a történelmi eseményt felidéző megemlékezések, nemzeti ünnepek során szoktak előadni. Egyedi esetben egy ország nemzeti forradalmának népszerű dala később az ország himnuszává válhat.

A forradalmi dal korábbi definíciója: "nép- és osztálytudathoz tartozó megnyilvánulási forma, amely a széles tömegek számára megfogalmazza a forradalom célját, azt hozzáillő zenével népszerűsíti, majd a forradalmi tömegek magukénak vallják." (Ifjúsági kislexikon, 1979)

Története 

A középkorban a parasztfelkelések idején jelentek meg az első forradalmi hangulatú dalok, ezek a népénekek közül kerültek ki, s vallásos jelleggel is rendelkeztek. Az első nem vallásos jellegű forradalmi dal Rouget de l'Isle: Marseillaise-e volt 1792-ben.

Példák forradalmi dalokra 
 Rouget de l'Isle: La Marseillaise („Allons enfants de la Patrie”),  1792 (Franciaország).  
 Pierre Degeyter – Eugène Pottier: Internacionálé („Föl, föl ti rabjai a földnek”  kezdettel), (Franciaország). 
 Free America (Amerikai Egyesült Államok).
 Kossuth-nóta (Magyarország).

Politika
Zenei stílusok
Szindróma

A szindróma (syndroma) (görög eredetű szó) az orvosi nyelvben tünetcsoportot, vagy tünetegyüttest jelent, azaz olyan szimptómák együttesét, amelyek önmagukban nem mindig jellemző tünetei egy-egy betegségnek. Átvitt értelemben a beszélő által kóros jelenségnek tartott jelenségek megjelölésére is használatos, nyilvánvalóan pejoratív szóhasználatként.

Néhány ismertebb szindróma 

 Angelman-szindróma
 Asperger-szindróma
 Bartter-szindróma
 Bezártságszindróma
 Brown-Séquard-szindróma
 Creutzfeldt–Jakob-szindróma
 DiGeorge-szindróma
 Down-szindróma
 Dumping-szindróma
 Gilbert-szindróma
 Guillain–Barré-szindróma

 Hajdu–Cheney-szindróma
 Helfer szindróma
 Joubert-szindróma
 Kiégési szindróma
 Klinefelter-szindróma
 Klüver–Bucy-szindróma
 Kohlhaas-szindróma
 Korszakov-szindróma
 Menkes-szindróma
 Noonan-szindróma

 Othello-szindróma
 Stockholm-szindróma
 Tay–Sachs-szindróma
 Tolosa–Hunt-szindróma
 Tourette-szindróma
 Tripla X-szindróma
 Turner-szindróma
 Williams-szindróma
 XYY-szindróma
Kada

A  Kada régi magyar személynév, amely valószínűleg török eredetű és jelentése: cölöp, karó. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok

 február 4. 
 március 2. 
 március 8. 
 március 10.

Híres Kadák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Szingularitás (egyértelműsítő lap)

Matematikai szingularitás, olyan „egyedülálló” pont, amelynek környezetében a matematikai függvény szabályos, de amelyben a függvény ezt a szabályosságot elveszti
 Gravitációs szingularitás, egy végtelen megjelenése az asztrofizikai modellben, végtelen görbület a téridő kontinuumban
 Technológiai szingularitás, egy olyan előrejelzett pont a civilizáció fejlődésében, melynél a technológiai fejlődés annyira felgyorsul, hogy a jelenkori emberek nem képesek azt teljesen megérteni és megjósolni
 Prandtl–Glauert-szingularitás (természeti jelenség), különleges jelenség, mely a repülőtárgyak esetében jön létre a hangsebesség átlépésekor.
 Prandtl–Glauert-szingularitás, a Prandtl–Glauert transzformáció azon jóslata, hogy amint egy tárgy megközelíti a hangsebességet, végtelen nyomásértékek jelentkeznek a folyamatban
Gravitációs szingularitás

Gravitációs szingularitásról akkor beszélünk, amikor a gravitációs mezőt leíró modellben a koordináta-rendszertől függetlenül végtelen mennyiségek jelennek meg. Másképp megfogalmazva: ott lép fel gravitációs szingularitás, ahol a gravitáció egyenletének matematikai szingularitása van.

A szinguláris szó jelentése: egyedi, kivételes, különleges viselkedést vagy szabálytalanságot mutató. A szingularitás egy szinguláris hely.

Az ősrobbanás kozmológiai modellje szerint a világegyetem a születése pillanatában egy gravitációs szingularitást tartalmazott. Az ősrobbanás szingularitásában az említett modell szerint a Világegyetem sűrűsége és a téridő görbülete paradox módon végtelen volt. Mivel azonban az ősrobbanás-elmélet jelenleg még nem tartalmaz kvantumos hatásokat, ezért előrejelzései csak az ősrobbanás pillanata utáni időpillanatban válnak érvényessé.

Az általános relativitáselmélet gravitációs szingularitás kialakulását, egyben a téridő végtelen görbületét jósolja a fekete lyuknak is nevezett, extrém nagy tömegű, extrém nagy gravitációjú égitestek közvetlen közelében. Egy nem forgó, töltés nélküli fekete lyukban a szingularitás egyetlen pontként értelmezhető, amit „pontszingularitásnak” neveznek. Forgó fekete lyukban ez a tartomány egy gyűrű, melyet „gyűrűszingularitásnak” neveznek. A forgó fekete lyukakat gyakran Kerr-féle fekete lyukaknak nevezik.

Az 1990-es évek elejéig általánosan elfogadott volt, hogy az általános relativitáselmélet minden szingularitást eseményhorizont mögé rejt, lehetetlenné téve az úgynevezett csupasz szingularitásokat. Erre úgy hivatkoztak, mint a „kozmikus cenzúra” elve. 1991-ben viszont Shapiro és Teukolsky számítógépes szimulációval megmutatták, hogy egy forgó síkporkorongban létrejöhet csupasz szingularitás. Nem tudjuk biztosan, hogy az eredményeik nem csak a szimulációk kivitelezéséhez szükséges, bizonyos egyszerűsítő feltételezések következményei-e, sem azt, hogy pontosan hogyan nézhetnek ki ezek az objektumok, ha valóban léteznek.

Az 1961-ben közzétett Penrose–Hawking tétel szerint az általános relativitáselméletben az anyag mozgásegyenletének minden megoldásában létezik szingularitás.

Sok fizikus szerint a gravitációs szingularitások „nem fizikaiak”, abban az értelemben, hogy ha a gravitációt és a kvantummechanikát sikeresen egyesítjük egy kvantumgravitációs elméletben, akkor az általános relativitáselmélet által jósolt szingularitásokban a "végtelenek" eltűnnek az elméleteinkből.

Jegyzetek

Források 
Shapiro, S. L., and Teukolsky, S. A.: Formation of Naked Singularities: The Violation of Cosmic Censorship, Phys. Rev. Lett. 66, 994-997 (1991)

Asztrofizika
Általános relativitáselmélet
Planck-egységek

A fizikában a Planck-egységek fizikai mértékegységrendszert alkotnak, melyet eredetileg Max Planck javasolt. Ezek az egységek természetes egységek, mivel alapvető fizikai állandók definiálják és nem mesterséges emberi konstrukciók. Ha az említett fizikai állandókat a Planck-egységekben fejezzük ki, akkor mindegyik értékére egyet kapunk, ezért a fizika egyenletei ezekben az egységekben nagyon elegáns módon leegyszerűsödnek. Más természetes egységrendszer is elképzelhető, közöttük azonban a Planck-egységek egyedülállónak tekinthetők azért, mert ezek nem valamiféle objektumok, hanem a szabad tér tulajdonságain alapulnak.

Fizikai állandók

Alapegységek

Származtatott egységek

Kapcsolódó szócikkek 

 Planck-részecske
 Planck-korszak

Források

Angol Wikipédia

Planck-egységek
Amanda (keresztnév)

Az Amanda női név latin eredetű. Jelentése: szeretetre méltó. Férfi párja: Amand.


Rokon nevek 
Manda, Mendi

Gyakorisága 
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években igen ritkán fordult elő. A 2000-es években a 60-41. helyen, a 2010-es években az 53-88. helyen szerepel, de csak 2013-ig, azután nincs a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Amanda sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok 
február 6., május 26., október 26.

Híres Amandák

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Trapezunti Császárság

A Trapezunti Császárság 1204-ben jött létre, miután V. (Dússzemöldökű) Alexiosz feladta Konstantinápolyt.

I. (Komnénosz) Andronikosz és IV. (Építő) Dávid grúz király unokája, I. Alexiosz Megasz Trapezuntban (ma Trabzon, Törökország) rendezte be császári székhelyét, és utódai uralták néha Komnénosz Birodalomnak is titulált országát egészen annak bukásáig. A kis császárság Kis-Ázsia északkeleti partvidékének vékony sávját (1214-ig Szinopéig, majd mind kisebb területen), illetve rövid ideig a Krím déli részét és Kercs városát uralta.

A parányi ország azzal élte túl utódállam-versenytársait (Epiruszi Despotátus, Nikaiai Császárság, sőt maga a Bizánci Birodalom), hogy ellenfeleit ügyes politikával kijátszotta egymás ellen, illetve a császári családba tartozó lányok kiházasításával is ügyesen operáltak az egyes császárok. Például III. Mánuel (1390-1416) Timur Lenkkel lépett szövetségre, így hasznot húzhatott törökök felett aratott győzelméből. Fia, IV. Alexiosz (1416-1429) egyik lányát a Fekete Juh–türkök törzsének kánjához, másik lányát a Fehér Juh–türkök sahjához, a harmadikat pedig VIII. János bizánci császárhoz adta (az említett türk törzsek Timur Lenk támadása (1402) után uralták a Közel-Kelet nagy részét kb. 80 évig, amikor is az oszmán törökök hódoltatták őket).

IV. János (1429-1459) már kénytelen volt harcolni az oszmánokkal: II. Murád 1442-ben a tenger felől próbálta elfoglalni a fővárost, ám az erős hullámverés meghiúsította tervét, és támadását visszaverték. Később, amíg II. Mohamed éppen Nándorfehérvár ostromával bajlódott (1456), Amazeia török pasája ismét támadott. Noha a Császárság túlélte a csapást, a törökök sok foglyot ejtettek, és jelentős sarcot szedtek be. János császár a következő támadásra szövetség kialakításával készült: ekkor adta lányát a Közel-Keletet éppen uraló Fehér Juh–türkök urához annak fejében, hogy az megvédi országát, illetve kicsikarta Szinope és Karamania török uraitól illetve a grúz fejedelmektől és királyoktól a segítség ígéretét. János halála után fivére, Dávid került a trónra, aki rosszul használta fel szövetségeseit. A császár különféle nyugati hatalmakkal kapcsolatban szőtte terveit, és irreális elképzelésekről beszélt, melyek többek között Jeruzsálem visszafoglalását is tartalmazták. II. Mohamed természetesen hallott ezekről a tárgyalásokról, és csak elősegítette támadásba lendülését, amikor Dávid a IV. Jánostól Murád által elszedett sarcot követelte vissza. A szultán hamarosan cselekedett: 1461-ben tekintélyes méretű sereggel indult Bursából. Először Szinope emírjét semlegesítette, majd tönkreverte a türköket. Az egyedül maradt Trapezuntot, amelynek alig volt ideje ellenintézkedéseket tennie, villámgyorsan megostromolta, és Dávid augusztus 15-én megadta magát.

II. Mohamed az utolsó görög császárt a Komnénosz-ház többi férfi tagjával egyetemben kivégeztette.

A Trapezuntot uraló Komnénosz császárok

Kapcsolódó szócikkek 
Trapezunti uralkodók házastársainak listája

Európa történelmi államai
Bizánci Birodalom
Ázsia történelmi államai
Abaújharaszti

Abaújharaszti (szlovákul Chrastné) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése
Kassától 13 km-re északkeletre, a Tarca-folyó és az Ósva-patak között található.

Története 
1357-ben „Harazth” néven említik először, ezután rendszerint Haraszti alakban fordul elő. Neve a régi magyar haraszt (= kocsányos tölgy) főnévből származik. 1420-ban már a Rozgonyiak birtoka volt. 1598-ban 21 ház állt a faluban.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HARASZTI. Tót falu Abaúj Várm. földes Urai Kelcz, és más Urak, lakosai katolikusok, fekszik Sáros Vármegy. széle felé, hegyes, és erdős helyen, Lapis patakának filiája, határja soványas, legelője, és fája szűken van, piatza jó Kassán.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Haraszti, Krasne, tót falu, Abauj vmegyében, a Tarcza völgyében, közel Sáros vmegyéhez: 145 r. kath., 80 g. kath., 130 evang., 18 ref., 14 zsidó lak. F. u. a rozgonyi közbirtokosok. Ut. p. Kassa.”

Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „...Az innen északra, a vármegye határáig menő s Budamérnél az eperjesi országuttal csatlakozó községi út mentén sűrü egymásutánban, 2-3 kilométernyi közökben négy helységet érünk. Ezek: Benyék, Vajkócz, Haraszti, Királynépe. [...] Harasztin 38 ház, 228 tót, a Sárosmegyével határos [...]. Postája mind a négynek Rozgony; táviróállomásuk Kassa.”

1920 előtt Abaúj-Torna vármegye Kassai járásához tartozott.

Népessége
1746-ban népessége 29 főre rugott, lakossága vegyes magyar-szlovák volt.

1910-ben 263-an lakták, közülük 228 szlovák, 28 magyar anyanyelvű.

1991-ben 331 lakosa volt.

2001-ben 356 lakosából 349 szlovák volt.

2011-ben 440 lakosából 427 szlovák volt.

Jegyzetek

További információk 
Hivatalos oldal
Községinfo
Abaújharaszti a térképen
E-bce.sk

A Kassa-környéki járás települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Abaújnádasd

Abaújnádasd (szlovákul Trstené pri Hornáde, korábban Nádošec) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése 
Kassától 18 km-re délkeletre, a Hernád bal partján fekszik, Kékedtől 2,8 km-re, a magyar határ mellett.

Története 
1215-ben „Zaka” néven említik először, Abaújvár uradalmához tartozott. Az első település valószínűleg a tatárjárásban elpusztult és a Hernád völgyébe betelepített magyar lakosság új falut alapított „Nádasd” néven. Ezután a falut hol Zaka, hol Nádasd néven említik, az utóbbi név a 14. századtól állandósult.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „NÁDASD. Magyar falu Abaúj Várm. földes Urai Sós, és több Urak, lakosai leginkább reformátusok, fekszik Telki Bányához fél mértfölnyire, határja jó, legelője tsekély, de más szép javai vannak, Kassán vagyonnyaikat jól el adhattyák.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Nádasd, tót-magyar falu, Abauj vmegyében, a Hernád völgyében, egy gyönyörű felemelkedett helyen, 998 kath., 7 evang., 89 ref., 50 zsidó lak. Kath. paroch. templom. Három kastély. Jövedelmes vizimalom. F. u. Sós, Csoma, Bónis, Fekete, Czékus. Ut. p. Kassa.”

Borovszky monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Nádasd kisközség 159 házzal 992 magyar és tót lakossal. Postája Zsadány, távirója: Alsó-Mislye. A katholikus templom szentélye csúcsives modorban van épitve és egyik faragott kövében az 1458. évszám olvasható. E templomot  1763-ban Kapy Judit restauráltatta. Itt van a Soós család sirboltja is. A községben magas dombtetőn csinos kerben áll Kovács Gézának gyönyörü kilátást nyujtó, egyszerü de érdekes elrendezésü kastélya, melyet e század elején a Soós család épittetett, az akkoriban divatba jött klasszikuskodó izlésben.”

1920 előtt Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott, ezután az új csehszlovák állam része lett. 1938 és 1945 között újra Magyarország része.

2013. október 21-én felavatták a Kéked-Abaújnádasd közötti 2,8 km hosszú összekötő utat.

Népessége
1746-ban 335-en lakták, vegyesen magyarok és szlovákok. Közülük 97 görögkatolikus, 90 római katolikus, 49 kálvinista volt.

1910-ben 1045-en lakták, közülük 589 szlovák, 426 magyar anyanyelvű.

2001-ben 1466 lakosából 1425 szlovák volt.

2011-ben 1523 lakosából 1347 szlovák volt.

Jegyzetek

További információk 
 Képes ismertető

A Kassa-környéki járás települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Abaújrákos

Abaújrákos (szlovákul Rákoš) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése 
Kassától 18 km-re, délkeletre fekszik.

Története 
1337-ben említik először, Szalánc várának uradalmához tartozott. 1427-ben hat portát számláltak a faluban. Az okiratok szerint a településen a 16. századtól jelennek meg a szlovákok.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „RÁKOS. Tót falu Abaúj Vármegyében, földes Ura Gróf Forgáts Uraság, lakosai katolikusok, és másfélék, fekszik Regete pusztához nem meszsze, határja ollyan, mint Újszállásé, harmadik osztálybéli.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Rákos, tót-magyar falu, Abauj vmegyében, Regete-Ruszkához 3 fertálynyira: 120 kath., 91 ref., 4 zsidó lak. F. u. gr. Forgács.”

Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Rákos kisközség 48 házzal, 255 magyar és tót ajku lakossal. Postája Garbócz-Bogdány, távirója: N.-Szaláncz. Széplaktól kezdve is érdekes a Tárcza és Ósva közén elvonuló út, melynek tájképi szépségét az Eperjes-tokaji hegyláncz erdőfödte magas kúpjai emelik, de Rákos felé, a sötét rengetegen át magasabbra és magasabbra emelkedve, egyre érdekesebbé, sőt vadregényessé válik.”

1920 előtt Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott, majd az új Csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.

Népessége
1746-ban 65 lakosa volt, míg 1851-ben 215, vegyesen magyarok és szlovákok.

1910-ben 199-en lakták, közülük 130 magyar, 63 szlovák anyanyelvű.

1991-ben 309 lakosa volt.

2001-ben 343 lakosából 325 szlovák volt.

2011-ben 353 lakosából 280 szlovák volt.

Jegyzetek

További információk 
 Képes ismertető

A Kassa-környéki járás települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Abaújszakaly

Abaújszakaly (szlovákul Sokoľany, korábban Sakály) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában. Neve néhol Abaújszakály formában szerepel, hivatalos magyar elnevezése azonban az ékezet nélküli névváltozat volt 1905-től kezdve.

Fekvése 
Kassától 14 km-re, délre fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint a község területe már a 7–8. században lakott volt.

A mai falu a 11–12. században keletkezett. 1268-ban „Zakál” néven említik először, ekkor már állt temploma is.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZAKÁL. Tót falu Abaúj Várm. földes Urai Ötvös, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Enitzkének szomszédságában, mellynek filiája; határja középszerű, legelője szűk, fája nints elég.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szakál (Nagy), tót-magyar falu, Abauj vmegyében, Enyiczkéhez 3/4 órányira, egy termékeny sikságon, 455 r., 150 g. kath., 22 ref., 19 zsidó lak. Két kastély. F. u. Roll, Kazinczy, b. Szepessy. Ut. p. Kassa.”

Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Szakály, 68 házzal és 483 tót lakossal. Postája és távirója: Enyiczke. E község hajdan számos régi nemes családnak volt lakóhelye. Emlitésre méltó róm. kath. templomának fenmaradt csúcsives szentélye.”

1920 előtt Abaúj-Torna vármegye Kassai járásához tartozott, majd az új Csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.

1960-ban összevonták a szomszédos Bocsárddal, de 1990-től ismét önálló község.

Népessége
1910-ben 555-en lakták, közülük 313 szlovák, 175 magyar anyanyelvű.

2001-ben 1080 lakosából 918 szlovák és 138 cigány volt.

2011-ben 1267 lakosából 1050 szlovák és 169 cigány volt.

Neves személyek 
A falu szülötte idősebb Csécsi János (Tsétsi) (Szakaly, 1650. június 14 - Sárospatak, 1708. május 14.) író, tanár.

Jegyzetek

Források 
Kolivoško 2009: Sokoľany.

Abaujszakaly
Abaúj-Torna vármegye települései
I. Mihály epiruszi despota

I. (Dukász) Mihály (Μιχαήλ Κομνηνός Δούκας, Mikhaēl Komnēnos Doukas; 1204–1214) epiruszi despota, az Epiruszi Despotátus alapító uralkodója.

1170 körül született I. Alexiosz bizánci császár leszármazottjaként, II. Iszaakiosz és III. Alexiosz bizánci császárok unokatestvéreként. 1200-01 körül Mülasza és Melanudion kormányzójaként fellázadt III. Alexiosz ellen, de leverték és a szeldzsukokhoz kellett menekülnie. A negyedik keresztes hadjárat alatt, Konstantinápoly 1204-es kifosztása után Montferrati Bonifáchoz csatlakozott, de hamarosan a volt görög provincia, Nikopolisz helytartójának (deszposztész, despota) nyilvánította magát. Országa hamarosan menedékül szolgált sok elűzött görögnek, akik Mihályt mint új Noét tisztelték, aki megmenti a görögöket a latin áradattól. A konstantinápolyi pátriárka mégsem őt, hanem I. Theodórosz nikaiai császárt nyilvánította törvényes bizánci császárnak, és Nikaiában keresett menedéket. Mihály erre elismerte III. Ince pápa főségét Epirusz felett, így elszakadt az ortodox görögöktől. Mikor kiváltotta a fogságba esett III. Alexioszt, uralma még jobban megszilárdult; későbbi krónikások szerint Alexiosz Mihályra és utódaira ruházta az Epirusz fölötti hatalmat.

A második latin császár, Flandriai Henrik követelte Mihály behódolását a Konstantinápolyi Latin Császárságnak, amit ő névlegesen meg is tett, sőt megerősített azzal, hogy lányát a császár bátyjához adta feleségül (1209). Mihály ennek ellenére nem tartotta tiszteletben a szövetséget, bízván abban, hogy Epirusz hegyei bevehetetlenné teszik államát a latin támadókkal szemben. Közben Bonifác montferrati rokonai jelezték igényüket Epiruszra, mire Mihály lepaktált a velenceiekkel, és megtámadta a Thesszalonikéi Királyságot (1210). A despota rendkívül kegyetlenül bánt foglyaival, nem egy esetben latin papokat feszíttetett keresztre, ezért a pápa kiközösítette. Flandriai Henrik még ebben az évben felmentette Thesszalonikét, Mihályt pedig belekényszerítette a felújított névleges szövetségbe.

Mihály figyelme ekkor a latin kézben levő kikötők (Durazzo, Ocrida, Larissa) felé fordult, biztosította maga számára a Konstantinápolyba vezető fő útvonalat, a Via Egnatiát, és elfoglalta a Korinthoszi-öböl kikötőit is. 1214-ben Korkürát (Korfu) is elragadta a velenceiektől, de még abban az évben meggyilkolták.

Epiruszi despoták
1214-ben elhunyt személyek
Meggyilkolt uralkodók
Angelosz-ház
Abdalóc

Abdalóc (, ) Németlövő-Csejke településrésze, egykor önálló község Ausztriában, Burgenland tartományban, a Felsőőri járásban.

Fekvése 
Felsőőrtől 34 km-re délkeletre a magyar határ mellett fekszik.

Története 
Abdalóc első írásos említése 1221-ből származik abban az oklevélben, melyben a Ják nembeli István bán a pornói cisztercita apátságnak adományozza "Monyorokerek", "Hettfehelly", "Perwolff" és "Kölked" falvakat. Közülük Hetvehely a mai Abdalócnak felel meg. A középkorban a Németújvári grófok birtoka volt. 1391-ben a Sárói család németújvári uradalmának része lett, majd a 15. században a sváb száramzású  Ellerbachoké, akik a monyorókeréki uradalmukhoz csatolták. Erdődy Bakócz Tamás érsek és kancellár 1499-ben, Ellerbach János halála után lett a falu birtokosa. 1517-ben unokaöccse Erdődy Péter lett a birtokos és a család a birtokot egészen a 20. századig megtartotta. 1529-ben és 1532-ben elpusztította a török. Ezt követően az Erdődyek délről menekült horvátokkal telepítették be, akik még a 19. század  közepén is többségben voltak a településen, de Vas vármegyének a század végén írt monográfiája már német ajkúnak mondja.

Vályi András szerint " ABDALÓTZ Edlitz elegyes horvát falú Vas Vármegyében, lakosai katolikusok, fekszik Monyorókerektöl nem meszsze; határbéli földgye az említett helységéhez hasonlító második Osztálybéli. " 

Fényes Elek szerint " Abdalocz, (Edicz), horvát falu, Vas vgyében, Monyorókerék mellett, 181 kath. lak. Szőlőhegy, erdő. G. Erdődy birtoka. " 

Vas vármegye monográfiája szerint " Abdalócz. Összesen 30 házból álló község; lélekszáma 185, a kik túlnyomó számban r. kath. vallásuak, németajkuak. A községnek az Erdődy grófok voltak a földesurai. Postája Pornó, távírója Szombathely."

1920 előtt Vas vármegye Szombathelyi járásához tartozott.
1910-ben 167 lakosa volt, közülük 142 német. 1921-ben Ausztria Burgenland tartományának része lett. 1971-óta Csejke, Németlövő, Pokolfalu és Pósaszentkatalin falvakkal együtt Németlövő-Csejke (Deutsch Schützen-Eisenberg) községet alkotja.

További információk 
 Németlövő-Csejke hivatalos oldala
 Abdalóc a dél-burgenlandi települések honlapján

Jegyzetek 

Burgenland települései
Vas vármegye települései
Ábelfalva

Ábelfalva (szlovákul 1899-ig Abelova, ma Ábelová) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerület Losonci járásában.

Fekvése 
A Korponai-fennsíkon, Losonctól 20 km-re, északnyugatra fekszik.

Története 
1275-ben említik először. 1700-ban, 1722-ben és 1742-ben tűzvészek pusztítottak a faluban. A legutóbbi különösen nagy károkat okozott a településen, amiről Bél Mátyás is beszámol. A lángok pillanatok alatt mindent elhamvasztottak. Ugyancsak tűzvész volt 1824. május 17-én is, erről az 1838-as egyházi vizitáció számol be.

Vályi András szerint „ABELOVA. Tót falu Nógrád Vármegyében, földes Ura Gróf Forgáts, és Gróf Zichy Uraságok, lakosai evangelikusok, fekszik Déventöl egy és 3/4 mértföldnyire, nevezetesíti e’ helyet, a’ híres vólt hazánkbéli földmérőnek Mikovinyinak, itten lett születése, a’ kinek némelly Vármegyékröl készített föld képei mind a’ Bél Mátyás munkáiban mind azon kivűl esméretesek, ’s nyilvanitóji a’ szerző vólt jeles tehetségjének. Határbéli földgye közép termékenységű, réttye, legelője, ’s fája elég; második Osztálybéli.”

Fényes Elek szerint „Abelova, tót falu, Nógrád vármegyében, közép magas hegyháton, Losonczhoz 3, Gácshoz 2 mfd. Szántóföldjei, úgymint rétjei annyira kövesek, hogy a termőföldet rajtok csak egy negyed résznyire tehetni. Termesztetik búza, rozs, árpa, zab, burgonya, borsó, pohánka. Egyszer kaszálható rétjei jó hegyi szénát adnak. A határ kiterjedése 8000 hold, mellyből 2000 h. urbériség, 850 h. irtás, 5150 hold majorság. A föld sárgás agyag, fövennyel vegyitve, és köves. A lakosok nyáron át sok juhot tartanak, mellyeket őszszel eladnak, veszik pedig tavaszszal Erdélyben és a Bánságban. Továbbá magok készitik azon fekete és fehér posztót, mellyből a szinte maguk varrta kankó és kunya készül. Népessége 908 lélek, u. m. 894 evang., 8 r. kath., 6 zsidó. Az iskola jó állapotban. Evang. temploma új, mert a régi goth modorú paplakkal, iskolával és fél faluval együtt 1824. máj. 17-dikén ismét leégett, mert 1722-ben a tűz már ezeket egyszer elemésztette. Anyakönyve kezdődik 1736-tól. Birtokosai: id. gr. Zichy Ferencz, mint a Zichy család legöregebbike és gr. Zichy Károly”.

Az 1920-as trianoni békeszerződés előtt Nógrád vármegye Gácsi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 966 lakosából 55 magyar és 882 szlovák anyanyelvű lakosa volt.

1970-ben Madácsin 271 szlovák élt.

1980-ban Nederesen 196 szlovák élt.

1991-ben 348 lakosából 282 szlovák és 8 magyar volt.

2001-ben 274 lakosából 272 szlovák és 1 magyar volt.

2011-ben 243 lakosából 238 szlovák és 2 magyar volt.

2021-ben 219 lakosából 2 magyar, 193 (+1) szlovák, 3 (+2) cigány, 1 ruszin, (+3) egyéb és 20 ismeretlen nemzetiségű volt.

Neves személyek 
 1700-ban itt született Mikoviny Sámuel mérnök, térképész.
 1779-ben itt született Haan János magyar evangélikus lelkész.
 1799-ben itt született Petényi Salamon János ornitológus, a TIT tagja.
 1909-1945 között itt élt és alkotott Božena Slančíková-Timrava szlovák írónő.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Ábelfalva Szlovákia térképén

A Losonci járás települései
 
Nógrád vármegye települései
I. Theodórosz epiruszi despota

I. (Angelosz) Theodórosz (1214–1230) epiruszi despota.

Az új despota Mihály féltestvére, Theodórosz lett, aki azon nyomban támadást indított a Thesszalonikéi Királyság ellen. Közben az egyre erősödő bolgárokkal is harcolt. I. Henrik konstantinápolyi latin császár meghalt az ellentámadás során, Franciaországból érkező örökösét, Courtenay Pétert pedig 1217-ben Theodórosz elfogta, és valószínűleg meggyilkoltatta két év rabság után. A Nikaiai Császárság miatt ellenlépéseket tenni képtelen Konstantinápolyi Latin Császárságtól 1224-ben sikerült elfoglalnia Thesszalonikét, majd miután 1225-ben III. Ióannész nikaiai császár frissen megszerezte Drinápolyt, Theodórosz gyorsan elragadta tőle. A bolgárokkal szövetkezve felszabadította a latin uralom alól Trákiát, majd 1227-ben bizánci császárrá kornáztatta magát, ám uralmát sem alattvalói, sem a pátriárka nem ismerte el. 1230-ban az elbizakodott Theodórosz felbontotta a bolgár szövetséget abban a reményben, hogy legyőzheti II. Iván Aszen bolgár cárt, ám épp a fordítottja történt: a cár legyőzte, elfogta és megvakíttatta, így Theodóroszt unokaöccse, II. Mihály követte a trónon. Később szabadon engedték a legyőzött despotát, aki Thesszáliában uralkodott fivérével, Mánuellel közösen.

Epiruszi despoták
1230-ban elhunyt személyek
Angelosz-ház
Jolán

A Jolán női név. Dugonics András használta először 1803-ban megjelent Jólánka, Etelkának leánya című regényében. Forrása a középkori magyar Jóleán (jó leány), vagy a görög Jolantha, Jolanda (’viola’) név; a Jolánt utóbbi kettő magyarításának is tekintették. Változatai: Jolánta, régiesen Violánta.



Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 15. 
 november 18. 
 november 20.

Híres Jolánok
Courtenay Jolán magyar királyné, II. András magyar király második felesége
Árpád-házi Jolán aragóniai királyné, II. András magyar király és Courtenay Jolán magyar királyné lánya
 Jolán magyar királyi hercegnő, IV. Béla leánya 
 Babus Jolán tanár, néprajzkutató
 Balázs Jolán magasugró
 Borbély Jolán etnográfus, pedagógus
 Földes Jolán magyar írónő
 Jászai Jolán, Joli néni színésznő
 József Jolán (1899-1950): József Attila költő nővére
 Kontsek Jolán olimpiai bronzérmes atléta, diszkoszvető, súlylökő, gerelyhajító, edző
 Sánta Jolán operaénekes
 Simon Jolán színésznő
Bar Jolán aragóniai királyné
Aragóniai Jolán nieblai grófné
Aragóniai Jolán címzetes nápolyi királyné
Aragóniai Jolán nápolyi trónörökösné
Aragóniai Jolán lunai grófné
Aragóniai Jolán kasztíliai királyné

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Irodalmi névadási eredetű magyar női keresztnevek
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Rendezés (egyértelműsítő lap)

Rendezési reláció, a matematikában a dolgok rendezését írja le
 Kategorizálás, mint rendezés, hasonló tulajdonságú dolgok csoportosítása
 Rendezés a programozásban, különböző rendezési eljárások, algoritmusok alkalmazása programokban, adatbázisokban
 Színházi rendezés, az előadás egészét létrehozó és összefogó művészi alkotó folyamat
 Filmrendezés: a film elkészítésében meghatározó művészi alkotó munka
Ilona

Az Ilona női név, a Heléna régi magyarosodott alakváltozata, amelyet a középkor óta használnak ebben a formában. A magyar nyelvbe szláv közvetítéssel került, és szabályos nyelvi változásokkal alakult ki a mai alakja: Jelena → Jelona → Ilona.

Az Ilona azon ritka magyar nevek közé tartozik, mely a magyar nyelvből került be más népek névanyagába, a 20. század elejétől megtalálható a finn nyelvben, amihez hozzájárulhatott az is, hogy alakja a finn ilo (öröm) szóra hasonlít.


Rokon nevek
 Ila: az Ilona magyar becenevéből önállósult.
 Illa: az Ilona magyar becenevéből önállósult.
 Ilon: az Ilona magyar becenevéből önállósult.
 Ilonka: az Ilona magyar becenevéből önállósult.
 Ilus: az Ilona magyar becenevéből önállósult.
 Jelena: a Heléna oroz alakváltozata.
 Jelina: a Jelena alakváltozata.
Helén, Heléna, Ilka

Becenevei: Ilon, Ilonka, Ili, Ilike, Ilus, Iluska, Ila, Ilácska, Ilka, Ica, Icu, Icuka, Illa, Ilók, Ilcsi, Icó, Inci, Cila, Lonci

Gyakorisága
A középkor óta használatos, elterjedéséhez a keresztény hagyományon (Szent Heléna kultusza) kívül a középkori Trója-regény Szép Ilonája is hozzájárult, valamint a 16. századi Gergei Albert-féle széphistória Árgírus királyfiról és Tündérszép Ilonáról.

Igazán népszerűvé a 16. században vált, a század elején a 2., a végén a 9. helyen állt gyakoriságban, de a 17. században visszaesett a 13. helyre. A 18. században újból a lista elején volt a 6. helyen, majd a 19. század végén Budapesten a 4. legnépszerűbb név volt. A 20. század elején a 6., 1959-ben pedig 9. volt. 1967-ben a 11. leggyakrabban adott női név volt, de a 80-as évekre erősen visszaesett, csak az 55. helyen szerepelt.

Az 1990-es években az Ilona már ritka név, az Ila, Illa, Ilonka és Ilus szórványos nevek voltak, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Ilona, Ila, Illa, Ilon, Ilonka, Ilus, Jelena, Jelina
 április 23.
 július 31.
 augusztus 18.
 szeptember 23.
 augusztus 13.

Idegen nyelvi változatok
A magyar alakot használják a német, szlovák, cseh, finn névadásban is.

Híres Ilonák

Egyéb Ilonák

Vezetéknévként
Ila, Ilka, Illa, Illó, Illócs, Ilók, Illók alakban használatos családnévként.

A népnyelvben
 ilona a neve egyes vidékeken a szőlőt megtámadó apró kártevőnek
 ilonabogár a neve a bodobácsnak vagy a katicabogárnak egyes vidékeken
 ilonabéka, ilonakeszeg állatnevek
 ilona a neve egy apró, zsíros húsú halnak
 ilonahagyma, kékilonka néven is ismerik a májvirágként ismert boglárkafélét
 Ilonka néven említik egyes helyeken a vakarcsot, ami a kenyérsütéskor a maradék, összekapart kenyértésztából sütött kenyérdarab neve.

Az irodalomban
 Több mese- vagy balladahőst neveznek Ilonának vagy a belőle származott nevek valamelyikén: Budai Ilona története, Görög Ilona és Zetelaki László története, Szép Ilona története, Ilók és az együgyű Mihók tréfás mese.
 Petőfi Sándor János vitéz című művében szerepel Iluska
 Kosztolányi Dezső is írt verset Ilona címmel.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Olga (keresztnév)

Az Olga női név, a Helga orosz formájából származik. 


Gyakorisága 
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 június 21. 
 június 27. 
 július 11. 
 július 27.

Híres Olgák 
 Antal Olga színésznő, szinkronhang
 Ábel Olga újságíró, író, műfordító
 Czilczer Olga költőnő
 Fialka Olga cseh-osztrák származású magyar festő
 Gyarmati Olga atléta
 Kálmán Olga szerkesztő-riporter, hírigazgató
 Máté Olga fényképész, fotóművész
 Nagy Olga néprajzkutató
 Olga Alekszandrovna Romanova orosz nagyhercegnő 
 Olga Arteshina orosz kosárlabdázó
 Olga Govorcova fehérorosz teniszezőnő
 Olga görög királyné
 Olga kijevi fejedelemasszony
 Olga Korbut olimpiai bajnok fehérorosz tornász
 Olga Nyikolajevna Romanova orosz nagyhercegnő, II. Miklós legidősebb leánya
 Olga Valerianovna Palej hercegnő
 Olga württembergi királyné
 Olha Kosztyantinyivna Kurilenko ukrán modell, színésznő
 Olha Mikolajivna Szavcsuk ukrán teniszezőnő
 Orgonista Olga Európa-bajnok műkorcsolyázó
 Tass Olga olimpiai bajnok tornász

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Orosz eredetű magyar női keresztnevek
Egyesítő Egyház

A Szentlélek Társasága a Világ Kereszténységének Egyesítéséért, más néven Egyesítő Egyház a kereszténységből származó új vallási mozgalom, amelyet Mun Szonmjong alapított 1954-ben Dél-Koreában. Mun Szonmjong 2012. szeptemberi halála után felesége, Han Hakcsa (hangul: 한학자, RR: Han Hak-Ja?, ismertebb nevén Hak Ja Han Moon) vette át az Egyesítő Egyház vezetését. 

Szerte a világon vannak tagjai, a legnagyobb számban Dél-Koreában és Japánban. Az egyháznak hatalmas temploma található Szöulban. A tagság létszámára vonatkozó becslések több százezertől néhány millióig terjednek. Az egyháznak és tagjainak tulajdonában és üzemeltetésében olyan szervezetek vannak, amelyek politikai, kulturális, kereskedelmi, média-, oktatási és egyéb tevékenységeket végeznek. Az egyházait, illetve alapítóit gyakran érték kritikák politikai tevékenységeikért (különösen az Egyesült Államokban), melyek hangsúlya az antikommunista tanításokról és programokról az elmúlt években a két Korea újraegyesítésére helyeződött át . 

Az Egyesítő Egyház hittételeit a Divine Principle (Az Isteni Alapelv) című könyv foglalja össze, melynek legfőbb eltérései a nikaiai zsinat tanításaitól a Jézus küldetésével kapcsolatos tanítások, valamint a "jóvátétel" fogalmának hangsúlyozása. Az Isteni Alapelv tanúságot tesz egy egyetemes Isten létezéséről; minden ember, jók és gonoszok, élők és holtak megváltásáról; az Isteni gondviselés szempontjából értelmezi az Ószövetségi és Újszövetségi történelmet, Jézus küldetését és eredményeit, majd arra a következtetésre jut, hogy Koreában, a XX. században teljesedik be Krisztus második eljövetele. Az Egyesítő Egyház tagjai szerint ez a visszatérő Messiás maga Mun Szonmjong. 

Az Egyesítő Egyház nemzetközi vegyesházaságokkal és az abból eredő "igaz családokkal" próbálja megteremteni a világbékét és Isten eredeti eszményét, világszerte és Magyarországon is leginkább tömeges esküvőivel kapcsolatban kerül a hírekbe.

Jegyzetek

További információk 
 Az Egyesítő Egyház hivatalos magyarországi honlapja
 Sun Myung Moon tiszteletes életéről bővebben

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarországon működő egyházak, felekezetek listája

Magyarországi egyházak
Új vallási mozgalmak