alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kalákakör

A kalákakör, más néven szívességbank olyan csoportok neve, melynek tagjai az egymásnak végzett munkát saját belső fizetőeszközben számolják el. Elszámolási rendszere egységes és zárt, ahol lehet valaki negatívban is fizetőeszköz szempontjából, így nem alakul ki „pénzhiány”. A csoport tökéletes esetben egymáshoz közel lakó/dolgozó emberekből áll.

Jellegzetességei
A LETS-rendszereknek az alábbi jellemzőik vannak:
Fenntartási költség – ezt a tagok rendszeresen fizetik a közösségi célokra
Megegyezéseken alapul – nem kötelező kereskedni
Átláthatóság – minden tag látja a többi egyenlegét
Nincs kamat
A nemzeti valutához igazodik.

Ez utóbbi már nem irányadó, hiszen például Nagy-Britanniában a LetsLink UK 1996-os felmérése szerint a szívességalapú közösségek 13%-a tekintette alapnak a hivatalos pénzt.

A kalákakör adózása
A kalákakörök bátorítják a tagjaikat a megfelelő adók befizetésére, törvényességük megőrzése érdekében. Mindemellett a tagok személyesen tartoznak felelősséggel a tevékenységükre vonatkozó adóterhekkel kapcsolatban. A különböző országok különböző adófajtákkal és besorolási kategóriákkal kezelik a barter- és nem üzletszerű tevékenységeket, de a szívességbankok tevékenységének zömét kitevő alkalmi segítségnyújtások általában nem adókötelesek.

Története
LETS-rendszerek (elsősorban angol nyelvterületen)
Talentum körök (német, osztrák, svájci)

Magyarországi története
1996-ban Bernhard Oberrauch kezdeményezésére alakult az első hosszabb életű magyarországi kalákakör, a budapesti Talentum Kör.
Ebből vált ki később a gödöllői Zöldforint Kör és a II. kerületi Krajcár Kör.

1999-ben a Nonprofit Humánszolgáltatók Szövetsége által tartott szervező programok során alakultak további kalákakörök Miskolcon, Tiszalúcon és Szolnokon. Ekkor a LETS elterjedt magyarítása a KÖR, vagyis Közösségi Önsegítő Rendszer volt. A "KÖR KÉZIKÖNYV" címmel egy ismertető is kiadásra került.

Jegyzetek

További információk
Kalákakörök (LETS)
Alternatív Gazdaság lexikon: A magyar Közösségi Önsegítő Rendszerekről
A budapesti Talentum Kör honlapja
Guy Dauncey: Összeomlás után – a szivárványgazdaság kialakulása. Göncöl Kiadó, 2001. 
Szívességbank.lap.hu – linkgyűjtemény.

Gazdaság
Világnézet

A világnézet az emberek és csoportjaik tudásán, hagyományain, tapasztalatain, érzékelésén alapuló, a világ egészére, a társadalomra és azon belül az egyes emberek szerepére, az élet értelmére vonatkozó  személyes értékelések, elképzelések, látásmódok összessége. Ennek megfelelően a világnézet a személyek, csoportok és egész emberi civilizációk kulturális identitásának alapja. Amennyiben az embereknek a fentiekkel kapcsolatos meggyőződései összefüggő rendszert alkotnak, zárt világnézetről, hitvilágról beszélhetünk. Az ilyen világnézeti rendszerek közösek lehetnek egy-egy csoportra, egész társadalmakra, de akár különböző civilizációkra nézve is, mint ahogy az a nagy világvallások társadalmi hatása esetében is történik.

Világnézetnek nevezzük a világ legáltalánosabb, legátfogóbb értelmezését. Ez állhat objektív tudományos ismeretből, annak különböző értelmezéséből, a tudománnyal ellenkező nézetekből, és állhat egyáltalán nem objektív, azaz szubjektív véleményekből, életszemléletből, értékrendből. Világnézetnek nevezhető tehát a tudományok átfogó rendszere önmagában, vagy egy bizonyos értelmezésben, egy politikai ideológia, egy filozófiai iskola nézetei, és egy hitrendszer, vallás is, vagy ezeknek keveréke. Az értékrendet bizonyos esetben a világnézetbe bele veszik, bizonyos esetben nem.

Amennyiben csak olyan elemeket tartalmaz, amelyek a fentiek bármelyikébe sorolható, esetleg azokból étlapszerűen összeválogatott vegyes válaszokat ad az előzőeket foglalkoztató kérdésekre, akkor azt minden további minősítés nélküli világnézetnek, felfogásnak, személyes véleménynek nevezik. Amennyiben valaki önmagát és hovatartozását az előbbiek szerint csoportosított irányzatokhoz vagy szélesebb kategóriákhoz köti, akkor valamelyik hívőjének, vallójának követőjének, -elvűnek, tanítványának vagy szószólójának stb. számít és akár formálisan is tagja lehet az ilyen világnézetűek valamilyen szervezetének.

Amennyiben egy világnézet összefüggő tanok vagy dogmák rendszere, ezekkel kapcsolatosan összefüggések magyarázatának racionális vagy hit alapon való elfogadása, úgy ideológia vagy indoktrináció a neve.

Világnézet a gyakorlatban 

Az emberek nagy részének nincs kiforrott, saját világnézete, véleménye sincsen sokszor olyan dolgokról, amelyeket nem ismer.  Viszont már a kisgyermeknek is vannak tapasztalatai, nézetei (véleményei)  és sémái a világról. Ennek ellenére ez nem jelenti azt, hogy az, akinek egységes, vagy összefüggő világnézete van, annak tapasztalata is van e nézetek igazságáról, tarthatóságáról vagy megvédhetőségéről. Általában egy közismert világnézethez csatlakozik, vagy néhány ilyenből rakja össze saját világnézetét, ehhez adva hozzá még azokat a tapasztalatait, amivel rendelkezik.

Mivel az emberek szívesen megosztják, sokszor egyeztetik tapasztalataikat, nézeteiket és véleményüket a világról állítások formájában, a világnézetüket nap mint nap kifejezésre juttatják, gyakorolják.

Jegyzetek

Fordítás

Források

További információk 
 Karin Verelst: A létezők és a posztmodern technikai társadalom közötti kommunikáció ontológiai paradoxona

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarország népességének vallási megoszlása
 Marxista valláselmélet
Kenai Fjords Nemzeti Park

A Kenai Fjords Nemzeti Park a Kenai-félszigeten található, Délközép-Alaszkában, Seward város közelében, Anchorage-tól délre, 209 kilométerre. Évente átlag 250 ezer látogatót fogad (ez az alaszkai parkok között magasnak számít).

Az egyike a tagállam három, közúton is megközelíthető nemzeti parkjának; az út az Exit-gleccsernél lép be a területére. Sewardból hajók is indulnak, melyekről útközben a tenger élővilágát, fjordokat és gleccsereket csodálhatnak meg a látogatók. Ugyanakkor a park sok része csak nehezen – és költségesen – járható be.

Itt található az Egyesült Államok legnagyobb jégmezője, a Harding-jégmező.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Fényképek a Kenai Fjords NP-ból – Terra Galleria
 us-national-parks.net – Kenai Fjords NP 

Alaszka nemzeti parkjai
Kategória (filozófia)

A kategória általános  fogalmat, fogalomkört jelent.

A kategória tehát valamelyik a számos olyan alapvető és különböző osztály közül, ahová a dolgok (entitások, tárgyak, fogalmak) tartoznak,
egy osztályozási rendszeren belüli egység.

A filozófián belül a szót a fentitől nem független, de behatároltabb értelemben is használják.

Filozófia 

A kategória olyan filozófiai kifejezés, amely szó szerint állítást jelent. Először Arisztotelész használta, 10 olyan kategóriát fogalmazott meg, amelyekkel egy alanyról (szubjektumról) állításokat lehet megfogalmazni.

Immanuel Kant már 12 kategóriából álló teljes listát állított fel, melyek szerinte azok az a priori formák, amelyeken keresztül az ember a fenomenális világot megismerheti.

Etimológia 

A szó etimológiája: késői latin categoria, a görög κατηγορια (állítás) szóból, a katEgorein (vádolni, állítani): kata- + agora (közgyűlés), ageirein (gyülekezni) szavakból.

Jelentései 

A Wikipédiában a logikai kategóriákat az ún. kategorizáló lapok képviselik.

Filozófiai fogalmak
Brácsás

Brácsás az az ember, aki brácsán játszik. Elfogadottak a brácsista és a mélyhegedűs elnevezések is.

Híres brácsások 

Jurij Abramovics Basmet
John Cale
Rebecca Clarke (zeneszerző is)
Paul Hindemith (zeneszerző is)
Imai Nobuko
Kim Kashkashian
Yehudi Menuhin (főként hegedűs)
Marco Misciagna
Lawrence Power
William Primrose
Lionel Tertis
Pinchas Zukerman (hegedűs is)
Alan Kovacs
Cynthia Phelps
Paul Doktor

Magyar brácsaművészek 
Behán Pál
Bársony László
Bársony Péter
Botos Veronika
Deseő Csaba (hegedűs is)
Erdélyi Csaba
Gábor Ferenc (karmester is)
Kokas Katalin (hegedűs is)
Konrád György
Koromzay Dénes
Kunos Tamás
Lukács Pál
Lukács Péter
Máté Győző
Murin Jaroszláv
Nagy Vidor
Pártos Ödön
Szűcs Máté

Zenészek

es:Viola#Violistas relevantes
Etéd

Etéd (románul Atid) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 22 km-re északra a Küsmöd- és a Firtos patakának összefolyásánál az Etédi-medence kiszélesedő völgysíkján fekszik. Küsmöd, Kőrispatak, Énlaka és Siklód falvak tartoznak hozzá.

Nevének eredete
Neve a régi magyar Ete személynévből származik.

Története
A falu egykor hetivásárairól volt híres. 1910-ben 1614 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 1268 lakosából 1260 magyar, 6 cigány és 2 román volt.

Látnivalók
 Református temploma 1802-ben épült az 1792. szeptember 8-án keletkezett nagy tűzvészben elpusztult 17. századi templom helyére.
 Római katolikus temploma 1876-ban épült Szent Mihály tiszteletére az 1792-ben leégett kis kápolna helyett, tornya 1889-ben készült el.

Híres emberek
 Egykori laktanyájában katonáskodott Kisfaludy Sándor költő és br. Jósika Miklós is.
Itt született...
 a 18. században Etédi Sós Márton költő.
  1873-ban Gagyhy Dénes író, irodalomtörténész.
  1949-ben Szép Sándor vegyészmérnök, kémiai szakíró, egyetemi tanár.

Hivatkozások

További információk 

 Etédi fényképek

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Farcád

Farcád (románul Forțeni) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Felsőboldogfalvához tartozik.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 5 km-re nyugatra a Gát-, a Mocsár- és a Bolygókút-patakok alkotta völgyteknőben fekszik.

Története
Valószínűleg a 12. század elején keletkezett, Alszeg és Felszeg részekből állt, egykor járásszékhely is volt. Református temploma 1450 körül épült késő gótikus stílusban, kazettás mennyezete 1629-ből való. Tornya a 16. században épült, 1756-ban és 1798-ban földrengés rongálta meg, 1826-ban lebontották. Mai tornya 1828-ban épült. 1910-ben 521 magyar lakosa volt. 1916-ban a falu leégett.
A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott. 1992-ben 408 lakosából 407 magyar és 1 román volt.

Híres emberek

 Itt született Farcádi Kovács Mihály (1761–1820) református lelkész, pedagógus, tankönyvíró.
 Itt született Vajda Ferenc (1865. március 16.) református lelkész, egyházi író.
 Itt született Farcádi Sándor (1889–1952) költő, újságíró.
A farcádi családi sírkertben helyezték végső nyugalomra a 99 évet élt vitéz Vajda Lajost, aki az egykori Magyar Királyi Testőrség Székely Szakaszának utolsó élő tagja volt. (Forrás: Székelyhon.ro

Jegyzetek

Források 

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Feketebátor

Feketebátor (románul Batăr) falu Romániában Bihar megyében. Községközpont, melyhez Árpád, Feketetót és Talpas tartozik.

Fekvése
Nagyszalontától 14 km-re délkeletre fekszik a Fekete-Körös jobb partján.

Története
1177-ben említik először. Monostorát a 12. században a Barsa nemzetség építtette, közelében a 14.-15. században a Toldi nemzetség építette fel várát.

1553-ban I. Ferdinánd vezérei foglalták el.

1660-ban a töröké lett, a hódoltság végére a falu elnéptelenedett, a vár pedig összeomlott. Nyoma 
sincsen.

1910-ben 1934, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Tenkei járásához tartozott.

1992-ben társközségeivel együtt 5364 lakosából 3552 román, 942 cigány, 866 magyar és 2 német volt.

Hivatkozások

Bihar megye települései
Feldoboly

Feldoboly (románul Dobolii de Sus) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Nagyborosnyóhoz tartozik.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 21 km-re délkeletre a Bodzai-hegyek lábánál fekszik. Nagyborosnyótól 5 km-re délkeletre van.

Nevének eredete
Neve onnan van, hogy egykor dobosok lakták. A névelőtag Aldobolytól különbözteti meg.

Története
1461-ben Doboilj néven említik. 1910-ben 510 lakosából 503 magyar, 3 román, 1 német volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 211 lakosából 173 magyar, 34 cigány és 4 román volt.

Látnivalók
 Református temploma középkori eredetű, mai alakját 1773-ban kapta.
 A Hollaky-udvarház a 17-18. században, a Reznek-udvarház 1790 és 1813 között épült.

Híres emberek
 Itt született 1694-ben Borosnyai Lukács János református püspök, egyházi író.
 Itt született 1754-ben Bodola János paptanár, református püspök.
 itt született 1905-ben Bogáthy Emma, (ferencrendi) apáca rendfönök, középiskolai tanár, népnevelö.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Félixfürdő

Félixfürdő (románul Băile Felix, illetve a kommunista rendszer éveiben – egy ideig – Băile Victoria, ill. 9 Mai németül Felixbad) üdülőhely Romániában, Bihar megyében. Nagyváradtól 8 km-re délre fekszik, közigazgatásilag Váradszentmártonhoz tartozik.

Története 
Félixfürdő, régi nevén Pecze-Szent-Márton valószínűleg az itteni Pecze-patakról kaphatta nevét. A települést egykor Villa Sancti Martininek, az itteni Félix-fürdőt pedig Szent Márton-fürdőnek nevezték. A település a várad-előhegyi prépostság ősi birtoka volt, majd pedig a Szent István káptalané. Az egykori Szent Márton település a mohácsi vész után teljesen elpusztult, az 1566 évi adóösszeíráskor itt mindössze két portát találtak. 1662-ben Szent Márton förödőbányája néven említik.

A települést csak 1716-ban állíttatta helyre és népesíttette be Helcher Félix premontrei kanonok, és a szomszédságában lévő Félix-fürdővel együtt a premontreieké lett. Róla kapta a település a mai nevét.

Az 1900-as évek elején a településen már állt egy, a premontreiek által épített nagyobb kastélyszerű épület is, és ekkor még egy régi kolostor alapfalai is láthatóak voltak.

Az itt feltörő vizet Európa leggazdagabb hévízforrásának tartották. Napi 17 millió liternél több 49 °C-os vizet adott. A mellette levő melegvizű tóban pedig megtalálható volt a Nymphaea thermalis nevű vízinövény (tavirózsa), mely a termálvizet is kedveli, s amelyet még a törökök honosítottak itt meg.

A fürdő vizét az 1800-1900-as években csúz, idült bőrkiütések, köszvény és aranyeres bántalmak ellen használták.

A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Központi járásához tartozott.
A Trianon utáni új román uralom nem tudott megbarátkozni azzal a történelmi ténnyel, miszerint a fürdő egy premontrei kanonok nevét viseli, így több szerencsétlen kísérletet tettek a település nevének eltüntetésére. Hivták Victoria fürdőnek, illetve Május 9. fürdőnek is, ám

Látnivalók 

 Kedvelt üdülőhely, fürdőhely, kénes, szén-dioxidos, nátriumos, káliumos gyógyvize van. Legnépszerűbb strandjai a Félix és az Apolló.
 Szent arkangyalok fatemplom

Galéria

Jegyzetek

Források 
 
 A Pallas nagy lexikona

További információk 
 Interaktiv térkép Nagyvárad és környékéről magában foglalva Félix Fürdőt is 

Bihar megye
Románia fürdőhelyei
Felőr

Felőr (románul Uriu, németül Er) községközpont és falu Romániában Beszterce-Naszód megyében.

Fekvése
Déstől 15 km-re északkeletre, az E-58-as út mellett, a Nagy-Szamos jobb partján fekszik, sík téren, közepén folyik keresztül a határán eredő kis, ma Styubej patak, az egykori Giczi gödrének két oldalán.

Története
1332–1337-ben Eer vagy Eur néven említik először. 1405-ben-Felewr.1580-ban Fel-Őr. 1612-ben-Feleör, 1750-ben Fell-Őr, 1831-ben románul Uriu de Sus, 1910-ben 1217, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. Kezdettől fogva Csicsóvár tartozéka volt s azután is, hogy 1405-ben a losonczi Bánffyak kezére került.  A trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Dési járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 3540 lakosából 2527 román, 969 magyar, 42 cigány és 1 német volt.

Látnivalók
 A falu keleti végén a Szamos partján korai magyar földvár sáncai látszanak. 
 A falunak 15. századi gótikus református temploma van. Azóta több újításon ment keresztül, közelebbről 1896-ban, mely alkalommal a mészréteg alól több felirás került elő. Az északi oldalon a bejáróval szemben vakolatba vésve: „HOC TEMPLVM RENOVATUM EST PROPRIO AERE CIRCUMSPECTI VIRI JAKOBI ZEPHI AD MEMORIAM SUI NOMINIS SEMPITERNAM ANNO REPORATAE (?) SALVTIS. MDCXXII. JULI XIII.” A keleti oldalon az ivezet felett: „Anno MDCLXXVI.”  A szószék felett a koronán pelikán és e felirat: Anno 1684 die 21 Septembris Col. 3. V. 2. idézete után „Szabó Jánosné Erdős Kata és unokái.” Az északkeleti falban kivül egy gömb alakú kö van, a népbeszéd azt álitja, hogy egy ágyúgolyó.
 A csiktusnádi Betegh család kúriája, átépítve klasszicista stílusban az 1870-es évek táján. Jelenleg kábeltévé-társaság és kocsma működik benne, a hátsó részében családok is laknak.
 "Kendertó"- a tó több mint 90 éve létesült - régebb ott áztatták a kendert, most "Balta lui OTTO" néven ismert és kitűnő horgásztó.

Jegyzetek

Beszterce-Naszód megye települései
Szolnok-Doboka vármegye települései
Murin Jaroszláv

Murin Jaroszláv (Ярослав Мурін, Lviv, 1961. január 2.) Magyarországon élő ukrán brácsaművész.

Visszaemlékezése szerint az első zenei löketet édesanyja adta, aki nagyon szerette a zenét, ezért gyakran énekelt ukrán népdalokat fiának. Először mandolinozni, később hegedülni tanult, majd zeneiskolába kerülésekor hangszert váltott, így lett brácsás.

Az lvivi zeneművészeti szakközépiskolában, ahol egy igen jó brácsaiskola működött, többek között Jurij Basmet is ugyanannál a tanárnál tanult, ahol ő. A Moszkvai Zeneakadémián végzett, névjegyét egy, a Szovjetunió összes tagországa között rendezett brácsaversenyen elért második helyével tette le.

Elsőként a Lvovi Szimfonikus Zenekar szólóbrácsása volt, utána az Ungvári Kamarazenekar brácsása, majd később művészeti vezetője, szólistája és dirigense volt. Elmondása szerint itt előírt tervek alapján kellett dolgozniuk, ami nem tette lehetővé művészi elképzelései kibontakozását. A peresztrojka után pedig egyáltalán nem lehetett Ukrajnában zenélésből megélni, ezért átköltöztek Magyarországra.

Először a Debreceni Szimfonikus Zenekarnál dolgozott három évig, majd Pécsre költözött, és jelenleg a Pannon Filharmonikusok – Pécs szólóbrácsása.2002 óta a Pécsi Művészeti Szakközépiskola tanára, jelenleg brácsa, kamarazene tárgyakat oktat, az iskola vonószenekarát vezényli.

Az ő nevéhez fűződik ifj. Szabó Ferenc brácsára íródott szólószonátájának bemutatója (2005), ill. a Brácsaverseny (Bartók) Bartók Péter-Nelson Dellamaggiore-féle legfrissebb, 2003-as változatának magyarországi bemutatója is hozzá fűződik (2006).

Magyar brácsások
Ukránok
1961-ben született személyek
Élő személyek
Felsőboldogfalva

Felsőboldogfalva (1899-ig Felső-Boldogasszonyfalva, románul Feliceni, németül Obermariendorf) falu  Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
A falu a Garán-pataknak a Nagy-Küküllőbe ömlésénél fekszik, Székelyudvarhelytől délre 4 km-re.

Nevének eredete
Nevét a Boldogságos Szűz tiszteletére szentelt templomáról kapta.

Története
1333-ban villa Sancte Mariae néven említik először. Első lakói a tűzvészben elpusztult Cibrefalváról ideérkezett székely telepesek lehettek. 1910-ben 441, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott. 1992-ben 537 lakosából 535 magyar és 2 román volt.

Látnivalók

 Kőfallal övezett református temploma középkori eredetű, tornyát a 19. század közepén magasították meg. 1974-ben a templomban két korábbi szentély alapjait találták meg, ebből volt megállapítható a 12. és 13. századi építés, míg mai falai 15. századiak. 15. századi freskók is kerültek elő ekkor. Kazettás mennyezete 1670-ben készült.

Híres emberek
 Itt született 1861-ben Fülöp Áron költő. 
 Itt született 1881-ben Ferenczy Gábor tankönyvíró. 
 Itt született 1885-ben Szélyes Lajos magyar állatorvos, egyetemi tanár.
 Itt született 1899-ben dr. Bakk Elek orvos, szakíró.
 Itt született 1911-ben Ipó László festőművész.
 Itt született 1925-ben dr. Simó Jenő irodalomtörténész, kritikus, egyetemi tanár.
 Itt született 1927-ben Orbán Áron szobrászművész.
 Itt született 1948-ban dr. Bíró Domokos fizikus.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Albești (egyértelműsítő lap)

Albeşti több romániai település román neve:

 Fehéregyháza (románul: Albești) község Romániában, Maros megyében, központja az azonos nevű, Fehéregyháza település.
 Fehérlak (románul: Albești) falu Romániában, Bihar megyében

 Albești község Romániában, Botoșani megyében, központja az azonos nevű Albești település.
 Albești község Romániában, Constanța megyében, központja az azonos nevű Albești település.
 Albești község Romániában, Ialomița megyében, központja az azonos nevű Albești település.
 Albești község Romániában, Vaslui megyében, központja az azonos nevű Albești település.

 Albești falu Romániában, Argeș megyében
 Albești falu Romániában, Buzău megyében
 Albești falu Romániában, Dolj megyében
 Albești falu Romániában, Iași megyében
 Albești falu Romániában, Olt megyében
 Albești falu Romániában, Teleorman megyében
 Albești falu Romániában, Vaslui megyében
Lupeni (egyértelműsítő lap)

Farkaslaka
 Lupény, város Hunyad megyében
Erdélyi Zoltán (hegedűművész)

Erdélyi Zoltán (Nyíregyháza, 1965. január 9. –) hegedűművész.

Debrecenben, a Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskolában érettségizett. 1983-tól a Zeneakadémiára járt, vonóstriójával nagy sikereket ért el, így fordult meg a Zeneakadémia színeiben többek között Helsinkiben, ill. Moszkvában. 1988-ban kapott kamaraművész és szakközépiskolai hegedű-tanári diplomát.

1987-ben lett a Pécsi Szimfonikus Zenekar brácsaszólamának vezetője, majd 1991 óta (kisebb ('94-'97 közötti) megszakításokkal) a zenekar koncertmestere. 1986-tól 1992-ig a Budapesti Fesztivál Zenekar tagja.

1987-től 2002-ig a Pécsi Művészeti Szakközépiskola hegedűtanára, 1994-től pedig a Pécsi Tudományegyetemen hegedűtanár, 1995-től az egyetem adjunktusa.

1992-ben megalapította Sopianae Vonósnégyest. Ezen kívül részt vesz még egyéb kamarazenekarok, mint például a Weiner-Szász, ill. Orfeo munkájában.

További információk 
 Életrajzi adatai a Baranyanet.hu-n 

Magyar hegedűsök
Nyíregyháziak
1965-ben született személyek
Élő személyek
Kobuk Valley Nemzeti Park

A Kobuk Valley Nemzeti Park Északnyugat-Alaszkában fekszik, teljes területe a sarkkörtől északra helyezkedik el. 1978. december 1-jén hoztak létre nemzeti emlékparkot a területen, melyet 1980. december 2-án nyilvánítottak nemzeti parkká (Alaska National Interest Lands Conservation Act). Az Egyesült Államok egyik legkevésbé látogatott nemzeti parkja. Utak nem vezetnek ide, csak légi úton (Kotzebue-ból és Nome-ból) közelíthető meg, gyalog és kutya- vagy motoros szánnal járható be.

Délről a Warring-hegység, északról a Baird-hegység határolja. Mintegy 400 ezer rénszarvas vándorol évente nyári és téli szállása között a nemzeti parkon keresztül. Az itt élő inupiak eszkimók élete ehhez a vándorláshoz igazodott: főként a Kobuk folyón való átkeléskor vadásszák az állatokat.

Másik nevezetessége egy nagy kiterjedésű homokdűnesor (Great Kobuk Sand Dunes).

Külső hivatkozások
 Hivatalos oldal 
 Fényképek a Kobuk Valley NP-ból – Terra Galleria 
 us-national-parks.net – Kobuk Valley NP  

Alaszka nemzeti parkjai
Bükkmogyorósd

Bükkmogyorósd község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton 60 kilométerre nyugatra, Ózdtól 15 kilométerre délre, a Bükk-vidéken fekszik, az Egert Ózddal összekötő főútvonal mentén, Szilvásváradtól 5 kilométer távolságra. Dombos, völgyekkel tagolt a területe. A két legközelebbi település Csernely és Lénárddaróc, egyaránt 3-3 kilométerre.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Szilvásvárad vagy Csernely érintésével, a 2508-as úton.

Története 
Környéke már a kőkorszakban is lakott volt, ezt bizonyítja a Hosszúbércen feltárt kőkorszaki telep. 

Mogyorosd néven egy 1292-es oklevélben említik először. Ezt a nevet találjuk egy 1411-es iratban is. 

1552-ben a török nagy pusztítást végzett a faluban, sokan elmenekültek, s csak pusztaként tartották számon. A törökök kiűzése után újra benépesült. A reformáció nem tudott teret hódítani, lakói római katolikusok voltak. A település 1904 óta viseli a Bükkmogyorósd nevet. Napjainkra jelentősen átépült, csak néhány régebbi téglatornácos lakóház maradt.

1910-ben 321 lakosából 320 magyar volt. Ebből 287 római katolikus, 13 református, 11 evangélikus volt.

A 20. század elején Borsod vármegye Ózdi járásához tartozott.

Nevének eredete 
Nevének Bükk előtagja a Bükk hegységet jelenti, a Mogyorósd utótag pedig a tatárjárás utáni első birtokos családjának neve volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Tóth Árpád (független)
 1994–1998: Tóth Árpád (független)
 1998–2002: Tóth Árpád (független)
 2002–2006: Tóth Árpád (független)
 2006–2010: Tóth Árpád (független)
 2010–2014: Pataki Csaba (független)
 2014–2019: Pataki Csaba László (független)
 2019-től: Pataki Csaba (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,9%-a magyarnak mondta magát (3,1% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,4%, református 9,4%, felekezeten kívüli 8,6% (13,3% nem válaszolt).

Nevezetességek 

 Római katolikus templom. 1939-ben épült közadakozásból. Szűz Mária tiszteletére van felszentelve.
 Az Úszói-sztúpa, amely a községtől nyugatra található, az Úszó-patak forrásának közelében. A sztúpát 1987. augusztus 16-án avatták fel.

Jegyzetek

Források
 Györffy György: Borsodvármegye

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )

További információk 
 Bükkmogyorósd

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Lóparadoxon

A ló-paradoxon a minden ló azonos színű állítás (téves) bizonyításán alapul (nem tévesztendő össze az analitikus filozófia ún. lóproblémájával, mely Gottlob Frege és Bano Kerry egy vitájában került elő).

A bizonyítás 

A bizonyítás a matematikában jól ismert teljes indukció módszerét alkalmazza - hiányosan.

Alapesetként belátjuk, hogy az egyetlen lóból álló ménesekre (halmazokra) az állítás igaz. De ez nyilvánvaló is. Hiszen ha a ménesben egyetlen ló van, akkor a ménesben nyilván minden ló azonos színű.

Minden n-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges n lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, n+1 lóból álló ménesre is. Ha ugyanis egy n+1 lóból álló ménesből kiveszünk egy lovat, akkor egy n lóból álló ménest kapunk. Ezek a lovak a feltételezés szerint azonos színűek. Ugyanakkor a kivett ló is velük azonos színű. Ha ugyanis a kivett lovat visszatesszük a ménesbe, és kiveszünk egy másikat, akkor az indukciós feltétel szerint a maradó lovak ismét azonos színűek beleértve az elsőre kiválasztott, most benthagyott lovat is. Tehát az elsőre kivett ló valóban ugyanolyan színű, mint az 'összes többi'.

A mondottakból a teljes indukció alapján következik, hogy minden ló ugyanolyan színű!

A fenti okoskodásban az az igen egyszerű hiba van, hogy az indukciós lépést (mármint azt, hogy "ha az állítás n-re igaz, akkor igaz n+1-re is") csak n>2-től kezdve, az állítást közvetlenül viszont csak n=1 lóra láttuk be. Tehát valóban 'tudunk kezdeni' és a 'tudunk folytatni', de a kettő közt szakadás van (az 'n=2').

A bizonyítás (természetesen) nem is javítható. Hiszen 2 lóra sem a 'folytathatóság' sem a 'kezdhetőség' nem igazolható.

Az indukciós lépés legalább 3 ló esetén hibátlan. Hiszen akkor teljesül, hogy n+1 ló közül egyet-egyet elhagyva, bármely ló-pár esetén a kapott két n elemű lóhalmaznak van legalább egy közös eleme. De ugyanez 2 ló esetén már nem teljesül. Hiszen 2 ló esetén egy-egy ló elhagyásával közös ló nélküli halmazokat kapunk.

A bizonyítás a kezdhetőség javításával sem korrigálható. Hiszen az állítás két tetszőleges lóra, azaz n=2-re már nyilvánvalóan nem igaz.

Tehát a tréfás bizonyítás azt a lyukat használja ki, hogy az indukciós lépés n=3-tól igaz, a kezdőlépés pedig csak n=1-re.

Az ellentmondás tehát a hézagos okoskodás eredménye. Felhívja a figyelmet arra, hogy a teljes indukció csak akkor bizonyítja több természetes számra egy állítás helyességét, ha van olyan n természetes szám, amire a kezdeni tudjuk és a folytatni tudjuk egyszerre igaz.

Logika
Paradoxonok
Tulajdonság

A tulajdonság relatív fogalom, szemben a hasonló, de abszolút fogalommal, a minőséggel. A dolog létezhet egyes tulajdonságai nélkül, a minőség megszűnése viszont megszünteti magát a dolgot. A tulajdonságok közül azok, amelyek a dolog minőségei, egyben a dolog határai vagy lényeges tulajdonságai. A tulajdonságok másik fele nem határai a dolognak, csak egyszerűen tulajdonságai. Minőségek, amelyek elválasztják a dolgokat, nem specifikumai a dolgoknak. Egy és ugyanazon minőség különböző dolgok jellegzetessége is lehet. És megfordítva, egy és ugyanazon dolog különböző minőségek sokaságával rendelkezik, amely mindegyike elválasztja más dologtól. Mivel ezek a más dolgok végtelen halmazt alkotnak, az adott dolog minőségeinek mennyisége is végtelen.

Minőség
Minthogy a minőség maga is tulajdonság, a többi tulajdonsághoz hasonlóan viszonylagos, azaz nemcsak attól a dologtól függ, amelynek minősége, hanem más, azzal a dologgal kapcsolatos dolgoktól is.

A minőség más értelemben is viszonylagos. Ami az egyik dolog számára minőség, egyszerűen csak tulajdonság lehet a másik számára és fordítva. Például a zenélni tudás egy mérnöknél tulajdonság, a művésznél ez minőség.

Ha minden lényeges tulajdonság minőség, akkor két lényeges tulajdonság együttvéve is minőséget alkot. Pontosan így lesz három, négy stb. minőség kombinációja is, és végül a minőségek olyan összességét kapjuk, amely elegendő az adott dolognak az összes többi dolog halmazából való kiválasztására. Ez az összesség lesz a dolog specifikuma, minőség a fogalom szokásos meghatározása szerint.

A tulajdonság nyelvtani: mondatani és szófaji sajátosságai

Legegyszerűbb esetben a tulajdonság maga egy melléknév, amely a mondatban jelző lesz. A melléknevek egy része két szélsőséges tulajdonság, vagy egy tulajdonság két szélső, esetleg ellentétes értékét mutatja, annak jellemzésére szolgál.

A mondatokban előfordulhatnak melléknévi állítmányok, ha az állítmány fogalmi jelentését nem az ige, hanem valamelyik névszó hordozza, akkor az állítmány kötelezően kiegészül segédigével: légy jó, szép a szemed. Névszói igei állítmány az is, amelyből a segédige hiányzik, például Karcsi fárad.

A névszói állítmány és az alany jelentésének viszonya alapján van minősítő és hasonlító állítmány. Minősítő minden melléknévi és melléknévi névmás állítmány, amelynek jelentésköre tágabb az alany jelentéskörénél: például végre tiszta a lakás, mitől foltos a nadrágod, az é birtokjeles főnév és a főnévi névmás is minősítő állítmány, például a játszótér a gyerekeké, a sör az öcsémé. A minősítő jelentésű főnévi állítmányi szerkezetek leggyakrabban besoroló, osztályozó jelentésűek.

Szófajilag
A jelző jellegzetesen a főnév bővítménye, általában szabad bővítmény. A jelzős szerkezet szórendje többnyire kötött, a jelző elválaszthatatlan a jelzett szótól, csak szószerkezetben, ami azt jelenti, hogy a jelzős szószerkezetből az alaptag sosem maradhat el.

A jelzők felosztása:
minősítő jelzők:
minőségjelzők,
mennyiségjelző
birtokos jelző
értelmező jelző

Filozófiai fogalmak
Felsőcsernáton

Felsőcsernáton (románul Cernatu de Sus) Csernáton településrésze Romániában, Székelyföldön, Kovászna megyében.

Fekvése
Az egyesített Csernáton falu része, a Csernáton-patak felső szakaszán, annak bal partján fekszik.

Története
Területe ősidők óta lakott. A falu határában a Hegyesnek nevezett hegytetőn sáncokkal erősített vaskori földvár maradványai láthatók. A falutól 8 km-re északra a Szentkert nevű helyen egy Remetének nevezett kaszáló van, ahol egy 13. századi várfallal övezett kápolna állott. A községet 1497-ben Felső-Chernáthon néven említik. 1910-ben 1287 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.

Látnivalók

 A falu erődített református temploma is középkori eredetű, 1836-ban átépítették, védőfalaiból ma csak alapfalai látszanak.
 Határában a Nagy- és az Ika-patak összefolyása feletti hegyfokon állnak Ika várának maradványai. Építése a 13. század második felére tehető. A falak által kerített terület hossza 169 méter, míg szélessége a déli oldalon 15 méter, a központi részen 24 méter, az északi végén pedig 15–16 méter. Ma már csak az egyik  torony áll,  ez eredetileg  20 méter magas volt. 
 Haszmann Pál Múzeum

Híres emberek
 Itt született 1712-ben Bod Péter református lelkész, az első magyar irodalomtörténész.
 Itt született 1861-ben Bodor János református lelkész, elbeszélő, emlékíró.

Jegyzetek 

Csernáton
Településrészek
Felsőrákos (település)

Felsőrákos (, ) falu Romániában, Kovászna megyében. 1992-ben 996 lakosából 990 magyar, 5 román, 1 cigány volt.

Felsőrákostól délre található a környék egyik legnagyobb külszíni szénbányája. 2008 májusában egy szinte teljesen ép,  éves masztodoncsontvázat találtak itt. A leletet jelenleg a baróti Erdővidék Múzeumában tárolják.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 30 km-re északnyugatra, Baróttól 4 km-re nyugatra, a Kormos-patak jobb partján fekszik.

Nevének eredete
Nevét azért kapta, mert patakjaiban sok volt a rák.

Története
1235-ben említik először. A falunak már a 13. században lehetett temploma.
 
Itt zajlott le az 1848–49-es forradalom és szabadságharc egyik jeles momentuma: a rikai csata, melyben Gábor Áron is részt vett.

1910-ben 1270 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Miklósvári járásához tartozott. Határában lignittelepek találhatók, bányáját 1969-ben nyitották meg.

Látnivalók
 A Verczer farka nevű helyen a hagyomány szerint egykor vár állott, Orbán Balázs római castrumot feltételezett itt.
 Az alsórákosi határra eső 822 m magas hegycsúcson Tepő- vagy Kecskés várának nevezett kora középkori vár romjai láthatók.
 A temető feletti 576 m magas Várhegyen is vár állhatott egykor, de ennek semmi nyoma nem látható.
 Unitárius temploma gótikuseredetű, 1795-ben barokk stílusban építették újjá.
 Borvizeiről is híres, a Mária-forrás vízét 1886-tól 1930-as évekig palackozták.

Híres emberek
 Itt született Lőrinczi László (1898–1981) unitárius lelkész, egyházi író, mezőgazdasági szakíró.
 Itt született Kolumbán Mózes (1904–1973) orvos, műfordító, a marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Intézet egykori tanára.

Jegyzetek 

Kovászna megye települései
Udvarhely vármegye települései
Felsővidra

Felsővidra (románul Avram Iancu, 1924-ig Vidra de Sus) falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében.

Fekvése
A Bihar-hegységben, a Kis-Aranyos mentén, Topánfalvától 20 km-re nyugatra, Alsóvidrától délnyugatra fekvő település.

Története 
A településen feltárt régészeti leletek között ókori aranymosó eszközök találhatók.

Nevét 1839-ben említette először oklevél Felső-Vidra, Vidra-gyin-szusz alakban. 1861-ben Felső-Vidra, 1888-ban Felső-Vidra, 1913-ban Felsővidra néven írták.

1910-ben 3612 lakosából 3553 fő román, 42 cigány, 13 pedig magyar volt. A népességből 3593 fő görögkeleti ortodox volt.

A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Topánfalvai járásához tartozott.

2002-ben a hozzá tartozó falvakkal együtt 1865 lakosából 1772 román, 90 cigány, 2 német és 1 magyar volt.

Látnivalók 
Itt született 1824-ben Avram Iancu, az 1848-as magyarellenes román nemzeti felkelés vezetője. Szülőháza ma emlékmúzeum, illetve néprajzi múzeum.

Jegyzetek

Források
 

Fehér megye települései
Torda-Aranyos vármegye települései
Felsőzubrica

Felsőzubrica (Felsőbölényes lengyelül Zubrzyca Górna [zubˈʒɨʦa ˈgurna], szlovákul Vyšná Zubrica). Falu Lengyelországban, az egykori Nowy Sącz, a mai Kis-lengyelországi vajdaságban. Az egykori Nagy-Magyarország legészakibb településeként tartják számon. Közel 3000 lakosának nagy része lengyel nemzetiségű, de 10 és 20 százalék közötti hányada magát szlováknak vallja.

Fekvése 
Az Árvai-Beszkidek mérsékelt lejtőin fekszik, a 957-es út mentén, Jablonkától 10 km-re északnyugatra.

Története 
Árva vármegye legősibb, már 1111-ben említett települése, Turdossin, 1265-től magyar vámállomásként működött a Közép-Magyarországról Lengyelországba, Krakkóba vezető kereskedelmi útvonalon. Ekkoriban a településtől északra fekvő területek Lengyelországhoz tartoztak, amit az is bizonyít, hogy Jablonka területén Nagy Kázmér lengyel király 1368-ban vámhivatalt létesített, amely a turdossini magyar vámállomás lengyel megfelelője volt.

A falu 1620 körül keletkezett, amikor a Thurzó család engedélyével a Moniak család gyolcsot készítő műhelyeket és malmokat épített ide. Mateusz Moniak a vidék fellendítéséért 1674-ben nemesi rangot is kapott. A 20. század elején nevét Felsőbölényesre magyarosították. A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott.

Látnivalók 
 Római katolikus templomát is a Moniakok építtették, ennek helyén épült fel a barokk Szent Mihály plébániatemplom. Értékes főoltárát tiroli fafaragók készítették.
 A Moniak-kúria területén épült fel az Árvai Néprajzi Park, ahol a környék népi építészeti alkotásai láthatók.

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Árva vármegye települései
Feltorja

Feltorja (románul Turia de Sus) Torja településrésze Romániában Kovászna megyében. Régen temploma védőszentjéről Szentmártontorjának is nevezték.

Fekvése
Torja nagyközség felső része, a Torja-patak mellett fekszik.

Látnivalók
 A falutól 8 km-re emelkedő Torjai-hegytől délre fekszik Torja vára, ahol bronz- és vaskori maradványok kerültek elő. Közelében a Vártetőn egykor őrtorony állott, amely Torja várához tartozott.
 A közelében levő Szeregető-forrás borvizét palackozták.
 Református vártemploma 1516-ban épült a 14. század eleji templom átalakításával. Különálló 18. századi harangtornya az erődfalba épült. A mai templom 1918-ban lett készen, falai a régi vonalát követik.
 Határában a Begyenkő-hegy oldalában található a Medve-barlang.
 A Jajdon-patak völgyében 15 borvízforrás van, ahol kisebb mofetta és fürdőmedence is volt.
 A Gorgán-patak völgyében is számos borvízforrás tör fel.
 A Munkácsi-patak Torjába ömlésével szemben található a híres torjai gyógyhatású szemvíz.

Kovászna megye
Településrészek
Torja
Fenyéd

Fenyéd (románul Brădești) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében.

Székelyudvarhely peremközsége, tőle 5 km-re északkeletre, a Nagy-Küküllő és a Fenyéd-patak összefolyásánál fekszik, Küküllőkeményfalva tartozik hozzá. 1910-ben 767, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott. 1992-ben 909 lakosából 901 magyar és 8 román volt.

Látnivalók
 Barokk római katolikus temploma 1763-ban épült a korábbi középkori templom helyére. 1926-ban bővítették és felújították.

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Fenyéd elhelyezkedése, székelykapuk, eladó telkek

Hargita megye települései
Udvarhelyszék települései
Udvarhely vármegye települései
Fiatfalva

Fiatfalva (románul Filiaș) falu  Romániában Hargita megyében. 1952 óta Székelykeresztúrhoz tartozik.

Fekvése
Székelykeresztúr belterületétől 1 km-re nyugatra a Nagy-Küküllő bal partján fekszik.

Története
Ősidők óta lakott hely. Határában számos őskori és bronzkori maradvány került elő. Nagyerdő földje területén bronzkori erődített telepre bukkantak. Régi temetőjében bronzkori cserepeket és a falu középkori kápolnájának égett alapfalait tárták fel.
1910-ben 1016 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Látnivalók
 Református-unitárius közös temploma középkori eredetű, 1631-ben említik, mint egyezkedés tárgyát. 1803-ban átalakították, majd 1893-ban megújították.
 Az Ugron-kastély a falu nyugati részén a Küküllő partján áll. Helyén a 15. században a Geréb család udvarháza állott, melyet 1625-ben Geréb András Bethlen testőrkapitánya várkastélyként építtetett újjá, majd 1817-ben Mikó Miklós késő barokk stílusban átépíttette.
 A falutól délnyugatra a Sukoró-patak völgyében a Fejérszéknek nevezett területen iszapvulkánok találhatók.

Híres emberek
 Itt született 1846-ban Kovács János a kolozsvári Unitárius Főgimnázium igazgatója.
 Itt született 1882-ben Kovács Lajos református lelkész, egyházi író, műfordító.

Hivatkozások

További információk
 Fiatfalvi Református Egyházközség
 Fiatfalvi csőszök - képek - 2010

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Fintaháza

Fintaháza (románul Cinta) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Nyárádkarácson községhez tartozik.

Fekvése 
A falu Marosvásárhelytől 10 km-re délre a Vécke-patak Nyárádba torkollásánál fekszik.

Története 
1457-ben már Fintaháza néven említik. 1813-ban a templom kivételével valamennyi épülete leégett. 1910-ben 499, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott.

1992-ben 386 lakosából 363 magyar, 16 román és 7 cigány volt.

Látnivalók 
 Református temploma 1798 és 1846 között épült a régi templom helyén.
 A határában található kékes színű agyagból egykor pipákat készítettek.

Híres emberek 
 Itt született 1730-ban Kovásznai Sándor költő, tanár.
 Itt született 1910-ben Gagyi László tanító, író.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Firtosmartonos

Firtosmartonos (románul Firtănuș) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 18 km-re északra a Gagy-pataka folyásának felső szakaszán, az Ijesztő-Bükk tövében fekszik.

Nevének eredete
Nevét az ősi magyar martos (= meredek) melléknévből kapta, mivel közelében ma is sok a suvadás, földcsuszamlás. 1906-ban megkülönböztetésként kapta mai nevét a közeli 1063 m magas 
Firtos-hegyről.

Története
Területe már az ókorban lakott volt. A falutól északra levő meredek hegy tetején szabályos római castrum nyomai látszanak. Ezzel szemben a Gagyvize feletti Beszér nevű hegy alatti Hetes nevű tisztáson egykori római település nyomai vannak. További sáncok nyomai látszanak feljebb a Herceglác felett és a falun alul a Sherenás oldalában is. A 16. században kis fatemploma volt, de földcsuszamlás áldozata lett. Második temploma 1794-ben épült, de 1823-ban ez is romokban állt. 1834-ben épített harmadik temploma alatt 1861--ben csúszott meg a talaj. A falunak 1910-ben 625, 1992-ben 311 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Látnivalók
 Mai unitárius temploma 1906-ban épült.
 Római castrum, sáncok és település nyomai.

Híres emberek
 Itt született Gálffy Mihály ügyvéd, akit a Makk-féle összeesküvésben való részvétele miatt 1854. március 10-én Marosvásárhelyen a Postaréten kivégeztek.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Firtosváralja

Firtosváralja (románul Firtușu) falu Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag Farkaslakához tartozik.

Fekvése
A falu Székelyudvarhelytől 21 km-re északnyugatra a Firtos-hegy lábánál a Konyha-patak völgyfőjében fekszik, Farkaslakához  tartozik, melytől 10 km-re északnyugatra van.

Története
Firtosváralja régi neve Besenyőfalva, valószínűleg a tatárjárás után épült, századokig a Firtos család birtoka volt. Lakói eleinte szabad székelyek, majd később valószínűleg a Firtos vár jobbágyai voltak egy rövid ideig, majd újból szabad székelyként élték életüket. A település római castrumként a 2. század végén épült, majd többször újjáéíptették. Itt később egy 13. századi templom maradványai kerültek elő. 1737-ben a minoriták szerezték meg és kis kápolnát, valamint zárdát építettek falai közé, az épületek azonban megrongálódtak és 1783-ban elhagyták őket, végül 1819-ben Atyha község, tőle pedig 1820-ban Firtosváralja vette meg. Ma csak alapfalai látszanak. 1831-ben a vár mellett gazdag római kori aranypénzleletet találtak.
A falunak 1910-ben 348, túlnyomórészt magyar, 1992-ben 207 lakosa volt (143 magyar, 64 cigány). A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Látnivalók
 Határában az 1062 m magas Firtos-hegy csúcsától északra találhatók várának maradványai.
 Unitárius temploma 1801 és 1805 között épült, 1810-ben porticust építettek eléje, tornya 1836 és 1843 között épült. Korábban egy 1620-ban épült fatemplom volt a faluban.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Fitód

Fitód (románul Fitod) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkszentlélekhez tartozik.

Csíkszeredától 3 km-re DK-re a Fitód és a Hosszúaszó-patakok völgyében a Nagysomlyó déli lábánál fekszik.

Neve népies magyarázat szerint abból ered, hogy a Hosszúaszóban lakó fiak egyre lejjebb "tódtak", azaz építkeztek.

Egykor Csíkszentlélek felső tízese volt. A 19. században híres bútorkészítő asztalosai voltak. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

Híres személyek 

Itt született 1818-ban Nagy Imre kanonok, tanár, a csíksomlyói gimnázium igazgatója.

Borvízforrások 
Fitód borvízforrásai

Hivatkozások 

Hargita megye települései
Frigyesvágása

Frigyesvágása (lengyelül Frydman [ˈfrɨdman]) falu Lengyelországban, az egykori Nowy Sącz, a mai Kis-lengyelországi vajdaságban.

Fekvése 
Szepesófalutól 16 km-re északnyugatra, a Bialka-pataknak a Csorsztini-víztározóba torkollásánál fekszik.

Története 
A települést 1308 körül a hunfalvi Friedrich soltész alapította a német jog alapján. 1326-ban említik először „Freudmanuagasa” néven. A nedeci uradalomhoz tartozott, majd ennek felbomlása után a Salamon család tulajdona. 1673 előtt épült emeletes Máriássy kastélya.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „FRIDMAN. Népes tót falu Szepes Vármegyében, földes Ura Báró Palotsay, és Horváth Uraságok, lakosai katolikusok, és evangelikusok, fekszik Folyvarktól nem meszsze, ’s ispotállya is van. Határja szoross, és épűletre fája nintsen, piatzozása távól esik, de mivel földgye közép termékenységű, második Osztálybéli.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Fridman, tót falu, Szepes vmegyében, a Dunajecz mellett Galliczia szélén: 1024 kath., 4 zsidó lak. Kathol. paroch. templom. Várkastély. Gyolcs- és fakereskedés. Urasági tehenészet. F. u. b. Palocsay.”

A kastélyt 1918-ban renoválták, amely során külső díszeit elvesztette. A település a trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesófalui járásához tartozott.

Látnivalók 
 Szent Szaniszló plébániatemploma a 13.-14. század fordulóján épült, barokk díszítése 1751 és 1757 között készült. A templomhoz illeszkedik a rokokó karmelita Szűz Mária kápolna.

Híres emberek 
 A faluban működött 1640-től Jan Ratulowski, a Jagelló Egyetem bölcsészdoktora.
 Itt született és alkotott Michal Balara lengyel író.

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Szepes vármegye települései
Feldioara (egyértelműsítő lap)

Feldioara több romániai település neve:

 Barcaföldvár, Brassó megye
 Melegföldvár, Kolozs megye
 Feldioara, Vrancea megye
Unirea (egyértelműsítő lap)

Unirea több erdélyi település román nyelvű elnevezése Erdélynek Romániával való egyesülése illetve az azt kimondó gyulafehérvári gyűlés (1918. december 1.) emlékére:
 Aldorf, Beszterce-Naszód megye
 Felvinc, Fehér megye
 Alsófarkadin Hunyad megyei község egyes térképeken máig olvasható neve
Bodrog (folyó)

A Bodrog () a Tisza jobb oldali mellékfolyója. Szlovákiában ered az Ondava, Latorca (Latorica), Laborc (Laborec), Ung és Tapoly folyók találkozásából; pontosan a Latorca és az Ondava egyesülésétől nevezik Bodrognak. Felsőberecki községnél, Sátoraljaújhely közelében lépi át a magyar határt. Partjára épült Sárospatak városa, a Bodrog-parti Athén. Tokajnál ömlik a Tiszába.

Jellemzői 
Teljes hossza: 65 km, ebből a magyarországi szakaszának hossza 51,1 km. Vízgyűjtő területe 13 579 km², ebből Magyarországon 972 km² van. Magyarországi mellékvizei a Zempléni-hegység keleti oldalán lefutó bővizű patakok: a Tolcsva, a Bózsva és a Ronyva. A folyómeder 0,5 cm/km esése és a tiszalöki duzzasztás hatására Sárospataktól a víz sebessége 1,1-0,7 km/óra. A folyó felső szakaszán a meder szélessége 50 m-re szűkülhet, Sárospataktól 60–180 m között változik. A víz mélysége 1,5–3,5 m, minősége I. osztályú, nehézségi foka ZWA-ZWB. A folyó halban igen gazdag.

A holtágakban gazdag élővilág található. Védett területek a folyó mellett Magyarországon a Long-erdő és a Tokaj–Bodrogzug Tájvédelmi Körzet.

Tokaj és Felsőberecki (50. fkm; országhatár) között III. osztályú víziút, rajta legfeljebb 70 m hosszú, 8,2 m széles, 2 m merülésű, max. 1000 t hordképességű hajók közlekedhetnek. 

A vízi közlekedés eddig elhanyagolható volt, Felsőbereckinél személyforgalmú révátkelő üzemel, ám napjainkban (2020) turisztikai szempontból kezd felértékelődni. 
A kormány döntése alapján, az ú.n. "nyaralóhajó projekt" keretében új kikötőt építenek Felsőberecki felett, a Ronyva torkolatánál, valamint a Bodrog, a Felső-Tisza és a Tisza-tó mentén összesen 12 helyen.

Holtágai Magyarországon

Települések a folyó mentén 
(Zárójelben a szlovák név szerepel.)

Hidak
Kisvasúti Bodrog-híd

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Bodrogköz
 Bodrogzug
Ilyen gyönyörű a Bodrog és a Tisza találkozása

Szlovákia folyói
A Tisza mellékfolyói
Magyarország folyóvizei