Penc

Penc község Pest vármegyében, a Váci járásban.

Fekvése 
A település Váctól mintegy 9 kilométerre keletre fekszik, a Cserhát hegység déli lábainál, közel a Naszályhoz.

A szomszédos települések: észak felől Keszeg, északkelet felől Nézsa, kelet felől Csővár, délkelet felől Püspökhatvan és Püspökszilágy, délnyugat felől Rád, nyugat felől pedig Kosd.

Megközelítése 
Közúton a legegyszerűbben a 2-es főútról és az M2-es autóútról érhető el, a 2106-os úton; ugyanez az út köti össze Csővárral és az attól keletebbre fekvő cserháti községekkel is. Keszeggel a 2107-es út kapcsolja össze.

A térség helyközi autóbuszjáratai közül a  számú járatok érintik.

Története 
A vaskor (i. e. 6. század) idején Penc területén is megtelepedtek a szkíták, mint a Kárpát-medencében elsőként letelepedő lovas nomád népcsoport tagjai. Edényeiket már korongon készítették; a mai Penc területén, a Hosszúvölgyben egy kisebb vasolvasztójuk is volt. A fémfeldolgozó műhely maradványai közt a régészek találtak egy 6,5 cm hosszú fújtatócsövet is. A Felsőpenci utca helyén és a Bok-hegy oldalában telepük, valahol a közelben pedig temetőjük volt. Pencről származik az egyik legkiemelkedőbb leletük, egy szkíta kard, amit Patay Pál régész talált meg az 1958-ban végzett ásatása során (a penci falumúzeumban ennek másolata látható).

A település nevét az ismert okleveles források 1326-ban említették először Pynch néven. Abban az évben Károly Róbert király, mint egy örökös nélkül elhalt ember birtokát, Fonyi Balázs füleki várnagynak és öccsének, Zunknak adta a falut. Három évvel később, 1329-ben egyházának papját említették a gömöri alesperes ítélőlevelében.

A 16. században két települést említenek az oklevelek erről a területről: Nagy-Pencet és Kis-Pencet. A török időkben mindkét Penc nevű falu elpusztult és csak az 1700-as években települt újra.

Petőfi Sándor többször is ellátogatott Pencre, anyai nagynénjéhez, Hruz Évához, aki itt szolgált a faluban, Kosztolányi Imre ügyvédnél, de idevaló diáktársai is voltak. 1835 karácsonyát és 1838 szüretét is itt töltötte.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Petrik Lajos (független)
 1994–1998: Petrik Lajos (független)
 1998–2002: Petrik Lajos (független)
 2002–2006: Králik József (független)
 2006–2010: Králik József (független)
 2010–2014: Králik József (független)
 2014–2019: Králik József (független)
 2019–2022: Králik József (független)
 2022-től: Kádár Ferenc (független)

A településen 2022. szeptember 4-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester 2022. május 13-án elhunyt. Az időközi választáson összesen nyolc jelölt indult a posztért, mindannyian független jelöltként.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,5%-a magyarnak, 0,2% lengyelnek, 0,4% németnek, 0,7% szlováknak mondta magát (12,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 44,3%, református 2%, evangélikus 16,8%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 6,1% (25,9% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 Katolikus templom, amely 1769-ben épült, de román kori részei is vannak (a feltárás jelenleg is folyik).
 Evangélikus templom
 Kozmikus Geodéziai Obszervatórium amely a falu határában található.
 Jakus Lajos Cserhátalja Falumúzeum 
 Kozáky- vagy Evva-kúria ma általános iskolaként üzemel.
 Osztrolenszky-pince, boltozata a középkort idézi: a 15-16. században épült.
 Kálmánházy-kúria "L" alakú, földszintes, klasszicista épületét 1810 körül emelték. Ma is lakott. Udvarán toszkán oszlopos tornác látható.

Híres penciek 
 Jakus Lajos tanár, helytörténész, iskola- és múzeumigazgató
 Evva Lajos színigazgató, fordító
 Schönfeld Rózsi orvos, állami díjas (1973)
 Sándorfalvi Sándor festő

További képek

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Nógrádvármegye.
 Jakus Lajos Cserhátalja Falumúzeum honlapja

További információk 

Pest megye települései
Nógrád vármegye települései