George Orwell

George Orwell (eredeti neve: Eric Arthur Blair) (Motihari, Bihár, India, 1903. június 25. – London, 1950. január 21.) angol író, kritikus, újságíró.

Élete 
Apja az indiai Polgári Szolgálat tisztviselője volt. Blair 1911-ben anyjával és nővérével Angliába költözött, hogy tanulmányait ott kezdhesse meg. Tizennyolc éves korában a híres Eton kollégiumban végezte a középiskolát – halovány eredménnyel ugyan, de első írásai már az iskolai lapban megjelentek.

Mivel nem sikerült egyetemi ösztöndíjat szereznie, visszatért Indiába, ahol öt évet szolgált helyettes felügyelőként a burmai rendőrségnél. Amikor 1927-ben eltávozásra hazatért, beadta felmondását – az angol gyarmati politikával való egyet nem értés is szerepet játszott elhatározásában. A következő néhány évet a párizsi és londoni szegényebb rétegek között töltötte, csavargókkal, koldusokkal barátkozott, és mindenféle alkalmi munkákat vállalt. Már ekkor tüdőbántalmak kínozták, és párizsi kórházi tartózkodásáról be is számolt egy elbeszélésében, ennek ellenére erős dohányos maradt. Erről az időszakáról 1933-ban kiadott egy életből vett beszámolót George Orwell néven "Down and Out in Paris and London" (Csavargóként Párizsban, Londonban) címmel. Írói vezetékneveként egy lakhelyéhez közeli folyó nevét választotta.

Bár regényei elismerést hoztak számára, írásaiból megélni nem tudott, ezért tanított, recenziókat írt és egy könyvesboltban dolgozott. 1936-ban feleségül vette Eileen O'Shaughnessyt. Az év végén Barcelonába utazott, hogy a spanyol polgárháborúról tudósítson. A brit Független Munkáspárt ajánlólevele juttatta be a marxista POUM-hoz, ahol aztán fegyvert ragadott.
A POUM milíciában az aragóniai fronton harcolt, ahol egy fasiszta orvlövész megsebesítette a nyakán.
Erről az élményéről rövid esszét is írt Wounded by a Fascist Sniper, near Huesca címmel.
Visszaszállították a hátországba, de amíg lábadozott, kitörtek a barcelonai harcok, amelyekben részt vett.
1937 közepére a spanyol kommunisták megkezdték leszámolásukat a POUM-mal, ezért Orwell és felesége kimenekültek az országból.

Orwell baloldali nézeteit a spanyol polgárháború kitörése – ha lehet – még jobban megerősítette. Ám miután az NKVD irányítása alatt álló kommunisták több harcostársát megölték, illetve börtönbe vetették, olthatatlan ellenszenv és bizalmatlanság támadt benne a kommunistákkal és a sztálinista Szovjetunióval szemben. Szinte élete végéig tartott attól, hogy Trockijhoz hasonlóan egy szovjet merénylet áldozatává válik. Spanyolországból feleségével Franciaországba menekült. 1938-ban jelent meg a spanyolországi élményeiből táplálkozó Hódolat Katalóniának című könyve.

Mivel saját gyermekük nem lehetett, egy Richard nevű kisfiút adoptáltak. Orwell 1938-ban TBC-s lett. 1941-től a BBC-nél dolgozott és a második világháború idején a Home Guardban (honvédelmi polgári testület) teljesített szolgálatot. 1943–44-ben írta meg a Szovjetunió és a kommunista ideológia maró szatíráját nyújtó Állatfarmot, mely a háború idején – mivel a Szovjetunió Nagy-Britannia szövetségese volt – nem jelenhetett meg. Felesége halála után a skót partok közelében levő Jura szigetén telepedett le. Itt írta meg híres regényét, az 1984-et, amelyben egy civilizációt leigázó, fokozatosan bürokratizálódó, végletesen totalitárius rendszer képét vetítette elő. A könyvet 1949-ben adták ki.

Orwell alig néhány hónappal élte túl főműve megjelenését: 1950. január 21-én halt meg tüdőtuberkulózisban.

Könyvei 

 Csavargóként Párizsban, Londonban (Down and Out in Paris and London) (1933)
 Tragédia Burmában (Burmese Days) (1934)
 A lelkész lánya (A Clergyman's Daughter) (1935)
 A fikusz és az Antikrisztus (Keep the Aspidistra Flying) (1936)
 A wigani móló (The Road to Wigan Pier) (1937)
 Hódolat Katalóniának (Homage to Catalonia) (1938)
 Légszomj (Coming Up for Air) (1939)
 Állatfarm (Animal Farm) (1945)
 1984 (Nineteen Eighty-Four) (1949)
 Háborús napló
 Rádiós jegyzetek / Londoni levelek

Magyarul 
 Tragédia Burmában. Regény; ford. Máthé Elek; Káldor, Budapest, 1948
 Ezerkilencszáznyolcvannégy; ford. Antal György; „Magyar Október” Szabadsajtó, Budapest, 1984
 Állati gazdaság; AB Független, Budapest, 1984
 Állati gazdaság; bev. Györgyey Klára; AB Független Kiadó–Frame, Budapest–Chicago, 1985 (Szivárvány könyvek)
 Állati gazdaság; ford. Zuz Tamás; 2. jav. kiad.; I.U.S., Párizs, 1985 (I.U.S.: Az Irodalmi Újság sorozata)
 Hódolat Katalóniának; AB Független, Budapest, 1986
 1984. Regény; ford. Szíjgyártó László, sajtó alá rend. Osztovits Levente; Forum, Újvidék, 1986
 Esszék; AB Független, Budapest, 1988
1984; ford. Szíjgyártó László, utószó Sükösd Mihály; Európa, Budapest, 1989
 Hódolat Katalóniának; ford. Betlen János, Tóth László; Interart, Budapest, 1989 (Visszatérés...)
 Állatfarm. Tündérmese; ford. Szíjgyártó László; Európa, Budapest, 1989
 Az irodalom fölszámolása. Válogatott esszék; vál. Takács Ferenc, ford. Bérczes Tibor et al.; Európa, Budapest, 1990 
 Burmai napok; ford. Máthé Elek; Terebess, Budapest, 1998
 Az oroszlán és az egyszarvú. Esszék, tanulmányok, publicisztikák, 1-2.; ford. Algol László et al.; Cartaphilus, Budapest, 2000
Csavargóként Párizsban, Londonban; ford. Kőrös László, utószó Nóvé Béla; Cartaphilus, Budapest, 2001
A wigani móló; ford. Lázár A. Péter; Cartaphilus, Budapest, 2001
Háborús napló; ford. Tóth Dániel; Cartaphilus, Budapest, 2002
Légszomj; ford. Papolczy Péter; Európa, Budapest, 2003
Rádiós jegyzetek; Cartaphilus, Budapest, 2003
A lelkész lánya; ford. Pásztor Péter; Cartaphilus–Merhavia, Budapest, 2004
A fikusz és az Antikrisztus; ford. Lázár Júlia, Cartaphilus, Budapest, 2005
Tragédia Burmában; ford. Lázár Júlia; Cartaphilus, Budapest, 2006
Állatfarm; ford. M. Nagy Miklós, versford. Elekes Dóra; Helikon, Budapest, 2021
Állatfarm. Tündérmese; ford. Stier Ágnes; Lazi, Szeged, 2021
1984; ford. Stier Ágnes; Lazi, Szeged, 2021
A Nagy Testvér figyel. George Orwell füveskönyve; vál., szerk., utószó Praznovszky Mihály; Lazi, Szeged, 2021
1984; ford. Lukács Laura, Scolar, 2022

Képregény 
 1984; szöveg George Orwell nyomán, rajz. Fido Nesti, ford. Szíjgyártó László; Helikon, Budapest, 2020

Jegyzetek

Irodalom 
 Raymond Williamsː Orwell; ford. Bizám Lenke; Gondolat, Budapest, 1989
 Gordon Bowker: Inside George Orwell: A Biography, Palgrave Macmillan, 2003 
 Nóvé Béla: Orwell-olvasó. Esszék, tanulmányok, vitacikkek, 1984–2003; Krónika Nova, Budapest, 2003
 Körmendy Zsuzsanna: Hódolat George Orwellnek, a huszadik század lelkiismeretének; XX. Század Intézet, Budapest, 2003
 Jeffrey Meyersː Orwell. Egy nemzedék fagyos lelkiismerete; ford. Magyari Andrea, versford. N. Kiss Zsuzsa; Európa, Budapest, 2007
 Sz. Benedek István: Szellemek oltalmában. Burmában, Orwellel; Mentor, Marosvásárhely, 2009
 John Rodden: George Orwell. Legenda és örökség; ford. Csuhai István; Európa, Budapest, 2021

További információk 
 
 100 éve született Orwell – A www.orwell.hu oldal anyaga

1903-ban született személyek
1950-ben elhunyt személyek
Angol írók
Rendőrök
Nevet változtatott brit személyek
A spanyol polgárháború résztvevői