1852



Események 
 Búr telepesek megalapítják az Utrechti Köztársaságot Dél-Afrikában.
 február 2. – Egy fanatikus pap – a madridi Atocha-templomban – merényletet kísérel meg II. Izabella spanyol királynő ellen.
 szeptember 9. – Dzsombe Szudi mohéli királynő (szultána) Mohéli (Comore-szigetek) székhelyén, Fomboniban feleségül megy Szaidi (Szajjid) Hamada (Muhammad bin Nasszer Al-Buszaidi) Makadara (Mkadara) zanzibári és ománi herceghez.
 november 4. – A mexikói csapatok megdöntik a még októberben létrehozott Sonorai Francia Államot, amit Gaston de Raousset-Boulbon kalandor nemes vezette francia zsoldosok kiáltottak ki.
 november 23. – Először helyeznek üzembe postaládákat. (Angliában, Jersey szigetén)
 november 29. – Ferenc József kiadja az ősiségi pátenst.
 december 2. – III. Napóleon Franciaország császára lesz.

Az év témái

1852 az irodalomban

1852 a tudományban

1852 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 11. – Csonka János, gépészmérnök, feltaláló († 1939)
 január 12. – Joseph Joffre francia tábornok, akadémikus († 1931)
 február 16. – Charles Taze Russell megalapította a "Bibliakutató mozgalmat († 1916)
 február 26.  –  John Harvey Kellogg amerikai orvos († 1943)
 március 17. – Nagy Ferenc jogász, jogtudós, politikus, az MTA tagja († 1928)
 május 1. – Frim Jakab, gyógypedagógus, az első magyar, fogyatékosok számára épített nevelőintézet (Rákospalota) atyja († 1919)
 június 25. – Antoni Gaudí katalán építész († 1926)
 július 2. – William Burnside angol matematikus († 1927)
 augusztus 16. – Márkus József, Budapest polgármestere († 1915)
 szeptember 2. – Paul Bourget francia író, költő († 1935)
 szeptember 13. - Petelei István, erdélyi magyar elbeszélő, író. († 1910)
 szeptember 14. - Cserháti Sándor, gazdasági akadémiai tanár, szakíró († 1909)
 szeptember 28. – Henri Moissan francia vegyész († 1907)
 október 9. – Hermann Emil Fischer német Nobel-díjas kémikus († 1919)
 október 23. – Hentaller Lajos politikus, publicista († 1912)
 november 3. – Meidzsi japán császár, akinek az uralkodása (Meidzsi-restauráció) Japán radikális politikai és szociális átalakulását jelentette († 1912)
 november 5. - František Musil a brnói orgonaiskola zeneszerzője és zenetanára († 1908)
 november 6. – Grosschmid Béni magyar jogász, egyetemi tanár, az MTA levelező tagja, udvari tanácsos († 1938)
 november 11. – Franz Conrad von Hötzendorf osztrák katonatiszt, császári és királyi tábornagy, vezérezredes († 1925)
 november 17. – Kürthy Lajos földbirtokos, felvidéki főispán, kijelölt miniszter († 1921)
 november 21. – Francisco Tárrega spanyol zeneszerző és gitárművész, a mai klasszikus gitárjáték technikájának megalapozója († 1909)

Halálozások 
 január 24. – Ján Kollár költő, a szlovák nemzeti mozgalom egyik ideológusa (* 1793)
 január 25. – Fabian Gottlieb von Bellingshausen balti német tengerész felfedező, a cári orosz haditengerészet tisztje (* 1778)
 február 28. – Beszédes József vízépítő mérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (* 1787)
 március 2. – Auguste Frédéric Louis Viesse de Marmont Raguza hercege, francia marsall (* 1774)
 március 4. – Nyikolaj Vasziljevics Gogol orosz író (* 1809)
 május 28. – Eugène Burnouf francia nyelvész, indológus (* 1801)
 június 24. – Bozzai Pál költő (* 1829)
 szeptember 14. – Arthur Wellesley angol–ír származású brit hadvezér, főhadparancsnok, az Egyesült Királyság miniszterelnöke (* 1769)
 szeptember 18. – Hrabovszky János honvéd altábornagy (* 1777)
 október 26. – Récsey Ádám császári és királyi táborszernagy, politikus, Magyarország törvénytelenül kinevezett miniszterelnöke (* 1775)
 november 10. – Gideon Mantell angol szülészorvos, geológus és őslénykutató (* 1790)
 november 27. – Ada Lovelace grófné, Byron angol költő leánya, az első női programozó, Charles Babbage szerzőtársa (* 1815)
 december 28. – Puchner Antal Szaniszló császári és királyi lovassági tábornok (* 1779)

Jegyzetek 

 
19. század