1926



Események

Határozott dátumú események 
 február 3. – A csehszlovák kormány 17/1926-os számú rendeletével konkretizálja, illetve módosítja az 1920. évi 122. számú nyelvtörvényt.
 március 18. – Csehszlovákiában ismét hivatalnokkormány alakul, újfent Jan Černý vezetésével.
 április 1. – Megkezdi működését a jegybank szerepét is betöltő Csehszlovák Nemzeti Bank.
 április 4. – A Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban Pavle Radić fia korrupciós ügye miatt lemond kormányfői tisztéről. (Decemberben meghal.)
 április 20. – Csehszlovákiában az 1926. évi 55 számú kormányrendelet módosítja a szlovákiai bírósági járások határait, jórészt azzal a céllal, hogy a 20%-os nemzetiségi minimum alá szorítson magyarlakta területeket.
 május 10. – Lengyelországban megalakul a „nemzeti egyetértés” kormánya Wincenty Witos vezetésével, melyben a nemzeti demokraták, a kereszténydemokraták, a Piast Párt, a Lengyel Szocialista Párt és a Nemzeti Munkáspárt vesz részt. (Józef Piłsudski támadásai a kormánnyal szemben. Szembehelyezkedik minden olyan kísérlettel, hogy a parlament gyakoroljon felügyeletet a hadsereg fölött. Befolyását hívei révén is növeli a hadseregben. A kormány az állandósult támadások miatt lemond.)
 május 12. – Józef Piłsudski lengyel marsallnak a hadsereg élén végrehajtott államcsínye. (A hozzá hű csapatokkal sulejówi rezidenciájából elindul Varsó elfoglalására.)
 május 14–15. – A varsói harcok következményeként lemond a kormány.
 május 15. – Stanisław Wojciechowski lengyel köztársasági elnök lemond. (Piłsudski visszautasítja köztársasági elnökké választását, és maga helyett Ignacy Mościcki professzort javasolja államelnöknek, aki június elejétől tölti be ezt a tisztséget egészen a III. köztársaság végéig.)
 június 7. – A korábbi kormányfőt, Kazys Grinius-t választják Litvánia elnökévé.
 július 1. – Csehszlovákiában az 1926. évi 152. számú törvény részben rendezi a magyar nemzetiségű állampolgárság nélküliek honosításának kérdését, amely közel 40 ezer embert érint.
 augusztus 2. – Lengyelországban végrehajtják az alkotmány revízióját. (Piłsudski és hívei a helyzet „szanálására” tesznek ígéretet, innen a rendszer neve: szanációs rendszer – Sanacja.)
 október 2. – Józef Piłsudski alakít kormányt Lengyelországban. (Ő maga irányítja a hadügymi tárcát, és egyben a fegyveres erők főfelügyelője is. Kiépíti hivatalnoki-katonai diktatúráját, bár a kormányzás parlamenti demokratikus formája megmarad.)
 november 8. – Az olasz hatóságok letartóztatják és gyors eljárásban ötévi internálásra, majd „rendes” eljárásban húszévi börtönre ítélik Antonio Gramscit, az Olasz Kommunista Párt főtitkárát, parlamenti képviselőt. (Ítéletét 1932-ben, a Mussolini hatalomátvételének tizedik évfordulójára meghirdetett amnesztia keretében 12 évre mérsékelték.)
 november 15. – Kihirdetik a magyar Országgyűlés felsőházáról szóló törvényt.
 november 18. – Jugoszláv–lengyel barátsági szerződés.
 december 3. – A Király Színház bemutatja a Chopin című operettet.
 december 14–15. – Országgyűlési választások Magyarországon, ahol az Egységes Párt megkapja a mandátumok 60%-át.
 december 17. – Megválik hivatalától Kazys Grinius litván elnök, miután egy katonai puccs eredményeként nacionalista kormány került hatalomra.
 december 25. – Hirohito császár trónra lépése Japánban. 
 december 27. – Új pénzegység, a pengő forgalomba hozatala Magyarországon.

Határozatlan dátumú események 
 az év elején – Lengyelországban a Skrzyński-kormány a Grabski-program végrehajtásának sikertelensége, a gazdasági nehézségek és a belpolitikai válság miatt benyújtja lemondását.
 az év folyamán –
 A frankhamisítási per Magyarországon.
 Lengyelországban megindul a föld nélküli és a szegényparasztok tömeges kivándorlása. (Számuk 1928-ig eléri a félmilliót.)
 Gazdasági fellendülés kezdődik Lengyelországban, ahol folytatódik a gdyniai kikötő építése, amely Koppenhága után a második legnagyobb balti-tengeri átrakodó kereskedelmi kikötővé növi ki magát.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1926-ban

1926 a tudományban

1926 a légi közlekedésben

1926 a vasúti közlekedésben

1926 a filmművészetben

1926 az irodalomban 
 A helikoni közösség megalakulása
 október 14. – megjelenik Alan Alexander Milne Micimackó (angolul Winnie-the-Pooh) című meseregényének első kötete.

1926 a zenében 
 Kodály Zoltán megalkotja a Háry János című daljátékot, melynek ősbemutatójára október 16-án a budapesti operaházban kerül sor.

1926 a sportban

Születések

Január 
 január 6. – Hargitay Miklós, magyar származású amerikai testépítő világbajnok († 2006)
 január 7. – Szász Endre magyar festőművész († 2003)
 január 16. – Orosz Árpád magyar építőmérnök, egyetemi tanár († 2022)
 január 26. – Mensáros László, Kossuth-díjas magyar színművész († 1993)
 január 30. – Lukin László, magyar tanár, karnagy, zenei műfordító († 2004)
 január 30. – Solymos Ede magyar néprajzkutató, a történelemtudományok (néprajz) kandidátusa (1960) († 2008)

Február 
 február 2. – Valéry Giscard d’Estaing,  francia politikus, Franciaország elnöke (1974-1981) († 2020)
 február 4. – Grosics Gyula, olimpiai bajnok magyar labdarúgó, a nemzet sportolója († 2014)
 február 5. – Benedek Ferenc, magyar öttusázó, edző († 2020)
 február 10. – Danny Blanchflower, északír labdarúgó, edző († 1993)
 február 11. – Leslie Nielsen, kanadai színész († 2010)
 február 16. – Keserű János magyar agrármérnök, politikus († 2008)
 február 19. – Kurtág György, kétszeres Kossuth-díjas magyar zeneszerző
 február 21. – Király Ede, olimpiai ezüstérmes, világbajnok magyar műkorcsolyázó († 2009)

Március 
 március 3. – Kovács József, olimpiai ezüstérmes magyar atléta, futó († 1987)
 március 4. – Kokas Ignác, magyar festőművész († 2009)
 március 6. – Andrzej Wajda Oscar-díjas lengyel filmrendező († 2016)
 március 25. – Papp László, ökölvívó († 2003)
 március 26. – Dario Fo, Nobel-díjas olasz drámaíró, rendező († 2016)
 március 26. – Kallós Zoltán, kétszeres Kossuth-díjas magyar néprajzkutató, népdalgyűjtő, a nemzet művésze († 2018)

Április 
 április 9. – Hugh Hefner, amerikai üzletember, lapkiadó, a Playboy alapítója († 2017)
 április 10. – Demjén Attila, Munkácsy-díjas festő († 1973)
 április 11. – Lakatos Menyhért, író († 2007)
 április 21. – II. Erzsébet brit királynő, az Egyesült Királyság uralkodója († 2022)
 április 23. – Janikovszky Éva, író, költő, szerkesztő († 2003)
 április 29. – Jacob Jensen, dán ipari formatervező († 2015)

Május 
 május 1. – Lax Péter, Abel-díjas matematikus
 május 8. – David Attenborough, brit természettudós, dokumentumfilmes
 május 9. – Hidasi József ornitológus professzor († 2021)
 május 14. – Fésűs Éva, Kossuth-díjas magyar írónő († 2019)
 május 22. – George Christopher Williams, amerikai evolúcióbiológus († 2010)
 május 22. – Bacsik Elek, dzsesszgitáros, dzsesszhegedűs, multiinstrumentalista (húros hangszerek) († 1993)
 május 26. – Miles Davis, zenész († 1991)
 május 31. – Kemény János, matematikus, számítástechnikus († 1992)

Június 
 június 1. – Gálcsiki János, magyar színész, szinkronszínész († 1984)
 június 3. – Allen Ginsberg, amerikai költő († 1997)
 június 14. – Kollár Lajos építőmérnök, az MTA tagja († 2004)
 június 23. – Királyi Ernő magyar politikus, gazdasági szakember († 2010)
 június 26. – Ingeborg Bachmann osztrák költőnő († 1973)
 június 26. – Varga János magyar agrármérnök, egyetemi tanár († 1996)
 június 28. – Wrabel Sándor magyar festőművész, grafikus, „az 1956-os forradalom festője” († 1992)

Július 
 július 4. – Alfredo Di Stéfano, argentin-spanyol labdarúgó († 2014)
 július 7. – Balázs Nándor, magyar fizikus († 2003)
 július 9. – Ben Roy Mottelson amerikai születésű, 1971 óta dán állampolgárságú fizikus († 2022)
 július 14. – Harry Dean Stanton amerikai színész († 2017)

Augusztus 
 augusztus 3. – Tony Bennett Grammy-díjas amerikai jazzénekes († 2023)
 augusztus 6. – Rózsás János nyugalmazott könyvelő, német-orosz műszaki tolmács, író, „a magyar Szolzsenyicin” († 2012)
 augusztus 7. – Kádas Géza, olimpiai ezüstérmes magyar úszó († 1979)
 augusztus 10.
 Gácsi Mihály, magyar grafikus († 1987)
 Blanca Varela perui költő († 2009)
 augusztus 13. – Fidel Castro, kubai forradalmár, politikus († 2016)
 augusztus 23. – Hernádi Gyula, Kossuth-díjas magyar író († 2005)
 augusztus 28. – Záray Márta, magyar táncdalénekes († 2001)

Szeptember 
 szeptember 5. – Fónay Jenő, magyar mérnök, 1956-os szabadságharcos, a Széna téri ellenálló csoport helyettes parancsnoka († 2017) 
 szeptember 16. – Simon István, költő, műfordító († 1975)
 szeptember 17. – Kékessy Andrea, olimpiai ezüstérmes, világbajnok magyar műkorcsolyázó
 szeptember 19. – Kosiba Maszatosi Nobel-díjas japán fizikus († 2020)
 szeptember 20. – Ernst Knobil amerikai biológus, endokrinológus, az MTA tagja († 2000)
 szeptember 20. – Kovács Apollónia Kossuth-díjas magyar népdalénekesnő, színésznő († 2012)
 szeptember 21. – Donald Arthur Glaser amerikai fizikus és neurobiológus († 2013)
 szeptember 26. – Vincze Imre magyar zeneszerző († 1969)

Október 
 október 15. – Michel Foucault, francia történész, filozófus († 1984)
 október 16. – Kárpáti Ferenc hivatásos katonatiszt, MSZMP-politikus, honvédelmi miniszter (1985–1990) († 2013)
 október 18. – Chuck Berry amerikai zenész, gitáros, énekes († 2017)

November 
 november 24. – Li Cseng-tao, kínai amerikai fizikus, aki a nagyenergiájú részecskefizika, a szimmetriaelvek és a statisztikus fizika területén dolgozott
 december 11. – Mirko Boman, horvát színész († 2013)

December 
 december 12. – Nagy Károly, magyar fizikus, akadémikus († 2016)
 december 16. – Oláh István, magyar politikus, honvédelmi miniszter († 1985)

Halálozások 
 január 10. – Eino Leino, finn költő, újságíró (* 1878)
 január 18. – Blaha Lujza színésznő (* 1850)
 február 8. – William Bateson brit genetikus (* 1861)
 május 16. – VI. Mehmed, az Oszmán Birodalom 37. szultánja (* 1861)
 május 23. – Koessler János, zeneszerző, zenepedagógus (* 1853)
 május 29. – Vázsonyi Vilmos, politikus (* 1868)
 június 10. – Antoni Gaudí katalán építész (* 1852)
 július 31. – Hauszmann Alajos építész (* 1847)
 szeptember 25. – Kunz Jenő jogfilozófus, szociológus, az MTA tagja (* 1844)
 október 5. – Jászai Mari, színésznő (* 1850)
 október 31. – Harry Houdini (Weisz Erik) magyar származású bűvész és szabadulóművész (* 1874)
 november 10. – Gragger Róbert, irodalomtörténész (* 1887)
 november 26. – John Moses Browning amerikai feltaláló („Browning” öntöltő pisztoly) (* 1855)  
 december 5. – Claude Monet francia impresszionista festő (* 1840)
 december 13. – Strobl Alajos, szobrász (* 1856)
 december 29. – Széchényi Manó miniszter, diplomata (* 1858)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század