alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1475



Események

Határozott dátumú események 
 január 10. – III. (Nagy) István moldvai vajda és Magyar Balázs erdélyi vajda Vászlónál győzelmet arat a Moldvába benyomuló Hadan Szülejmán pasa ruméliai beglerbég – és a hozzá csatlakozó Basarab Laiotă – támadó, 120 ezres török serege felett.
 január 9. – Hunyadi Mátyás levelet küldött a pápának, melyben értesítette, hogy megfelelő segítség mellett felveszi a harcot a törökkel.
 április 24.
 Mátyás országgyűlést hív össze Budára. (Az országgyűlésre 1464 után először kapnak meghívást a szabad királyi városok.)
 Thurzó János szerződést köt a hét Garam menti bányavárossal, és kötelezi magát, hogy a bányákban vízelvezető berendezést épít.
 június 9. – Mátyás engedélyezi a szász székeknek, Beszterce és Brassó városának és a Barcaság lakóinak, hogy adójukat 10 ezer aranyforinttal megválthassák.
 július 26. – II. Mehmed szultán serege megveri a moldvai uralkodót, de Báthory István segítségére siet. 
 augusztus 29. – A picquigny-i szerződés véget vet az Anglia és Franciaország – vagyis IV. Edward angol és XI. Lajos francia király – közti rövid háborúnak.

 október 19. – Mátyás király tízezer fős haddal, a dunai magyar flotta kíséretében Péterváradra érkezett, hogy a török elleni támadást előkészítse

Határozatlan dátumú események 
 január – Sziléziában egyes főurak lázadást szerveznek Mátyás ellen. (A király a lázadást leveri.)
 tavasz – Mátyás visszatér Sziléziából.
 az év ősszén – Mátyás Szabács vára ellen indul és hozzákezd az ostromhoz. (A vár 1476. február 15-én esik el.)
 az év folyamán – Taddeo Ugoleto olasz humanista Mátyás megbízásából megvásárolja a bolognai Manfrediniek könyvtárát.

Születések 
 február 25. – Eduard Warwick grófja, a York-ház utolsó férfi tagja
 március 6. – Michelangelo Buonarroti, itáliai festő és szobrász († 1564)
 szeptember 6. – Sebastiano Serlio itáliai születésű építész († 1554)
 szeptember 13. – Cesare Borgia, itáliai hadvezér, VI. Sándor pápa fia († 1507)
 december 11. – X. Leó pápa († 1521)
 Filippo de Lurano itáliai zeneszerző
 Philippe Verdelot francia zeneszerző, az első aki madrigálokat szerzett
 Graborjai Beriszló Péter veszprémi püspök és horvát-szlavón-dalmát bán († 1520)

Halálozások 
 szeptember – Henry Holland, Exeter 3. hercege, Lancaster-párti nemes Angliában, a rózsák háborújának résztvevője ( 1430)

Jegyzetek 

15. század
1474



Események

Határozott dátumú események 
 február 8. – Ali szendrői bég – miután végigdúlta a Temesközt – kirabolja és felgyújtja Váradot. (Utána bántatlanul kivonul az országból.)
 február 21. – Mátyás és IV. Kázmér lengyel király békét köt.
 március 11. – II. Ulászló cseh király szövetséget köt III. Frigyes német-római császárral Mátyás magyar király ellen. (A szövetséghez IV. Kázmér lengyel király is csatlakozik, melyre válaszul Mátyás serege betör Sziléziába.)
 szeptember 13. – Mátyás megérkezik Boroszlóba; Kázmér nagy túlerővel betör Sziléziába.
 október 25. – Kázmér serege bekeríti Boroszlót, viszont Mátyás serege Lengyelországot dúlja fel.
 november 14. – Kázmér békét kér az ostromlott Mátyástól.
 december 8. – Mátyás fegyverszünetet köt Kázmérral és Ulászló cseh királlyal.
 december 12. – IV. Henrik kasztíliai király halála után háború tör ki két örököse, Kasztíliai Izabella és nővére Kasztíliai Johanna között a trónért. (Johannát férje V. Alfonz portugál király, Izabellát pedig II. Ferdinánd aragóniai király támogatja. A döntő csatát Izabella nyeri meg, miután férje Aragónia királya segítségére siet. Izabella 1504-ig uralkodik, uralma alatt egyesül a Kasztíliai és az Aragóniai Királyság és létrejön az egységes Spanyolország.)
 december 14. – Pietro Mocenigo velencei dózse megválasztása (1476-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 kora tavasz – Hadan Szülejmán pasa ruméliai beglerbég  fős sereggel behatol Albániába, és körülzárja, majd ostrom alá veszi a velencei kézen lévő Scutarit. (Többszöri sikertelen roham után a törökök augusztus 28-án beszüntetik az ostromot.)
 június – Török csapatok dúlnak a Dráva–Száva közében.
 augusztus – A törökök betörnek a Temesközbe.
 késő ősz – A törökök Horvátországba intéznek újabb beütéseket.
 december – Mátyás Szapolyai István szepesi grófot a „fejedelmi gyűlésnek” nevezett rendi gyűlés hozzájárulásával kinevezi Szilézia és a két Lausitz főkapitányává. (E minőségében egyszersmind a király helyettese. A főkapitány mellett a királyt úgynevezett ügyvivők is képviselik.)
 az év folyamán –
 Elkészül a Birk-kódex. (A kézirattöredék Váci Pál domonkos szerzetes magyar fordításában Hippói Szent Ágoston reguláit és Szent Domonkosnak az általa alapított apácarend számára írt szabályait tartalmazza.)
 Megkezdődik a kassai Szent Erzsébet-templom kétszárnyú főoltárának festése.
 Báthori Miklós tölti be a váci püspöki tisztet.

Születések 
 március 1. – Merici Szent Angéla, az orsolyiták alapítója. (†1540).
 szeptember 18. – Ludovico Ariosto, itáliai költő (†1533).

Halálozások 
 november 27. – Guillaume Dufay zeneszerző
 december 12. – IV. Henrik kasztíliai király (* 1425)
 december 16. - Ali Kuşçu török (perzsa átirat alapján: Ali Kúscsa /Ali Qushji/ ) matematikus, csillagász, orvos, teológus (* 1403)

Jegyzetek 

15. század
1473



Események

Határozott dátumú események 
 április 2. – Edelpeck Borbálától megszületik Mátyás természetes fia, Corvin János.
 június 5. – Hess András kinyomtatja Budán a Karai László budai prépost alkancellárnak ajánlott Budai Krónikát. (Szerzője a magyarok történetét egy 14. századi gesztakéziratnak, valamint Tótsolymosi Apród János küküllei főesperes Nagy Lajos-életrajzának átvételével és folytatásával egészen 1473-ig mutatja be.)
 július 12. – A kolozsvári ötvösök céhszabályzata többek közt megszabja, hogy a mesterek hány legényt foglalkoztathatnak.
 augusztus 11. – II. Mehmed szultán döntő győzelmet arat Ak-Koyunlu türkmén fejedelemség urának, Uzun Hasszán serege felett Otlukbelinél.
 augusztus 13. – Niccolo Marcello velencei dózse megválasztása. (1474-ig uralkodik.)
 december 9. – Mátyás magyar király elrendeli a székelyek összeírását, egyszersmind megtiltja a székely előkelőknek, hogy a lófőktől vagy a gyalogosoktól adót követeljenek.

Határozatlan dátumú események 
 Axayacatl azték uralkodó meghódítja a szomszédos Tlatelolco városát, mely elveszíti függetlenségét.
 Felvidéki harcok a huszitákkal.
 Megkezdődik a visegrádi királyi palota építése, gótikus stílusban, reneszánsz díszítőelemekkel.
 Az ismeretlen nevű jánosréti mester Garamszentbenedeken és Jánosréten (Bars vármegye) oltárképeket készít.
 Mátyás király pécsi püspökké nevezi ki Ernuszt Zsigmondot, annak ellenére, hogy nem volt felszentelt pap.
 III. Frigyes német-római császár segítséget kér a birodalmi rendektől Mátyás magyar király ellen.

Születések 
 február 19. – Kopernikusz csillagász, matematikus és közgazdász († 1543)
 március 17. – IV. Jakab skót király († 1513)
 április 2. – Corvin János, Hunyadi Mátyás természetes fia († 1504)
 augusztus 17. – Richárd, York hercege († 1483)
 szeptember 24. – Georg von Frundsberg német zsoldoskapitány († 1528)

Halálozások 
 július 10. – II. Jakab ciprusi király (* 1438)

Jegyzetek 

15. század
1472



Események

Határozott dátumú események 
 február 20. – Az Orkney és a Shetland-szigeteket a Skót Királysághoz csatolják.
 március 30. – I. Filibert savoyai herceg trónra lépése. (IX. Amadé fia 1482-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 Mátyás serege visszafoglalja Nyitra városát IV. Kázmér lengyel királytól.
 Mátyás elfogatja Vitéz János esztergomi érseket.
 A Vezsenyi család kihalását követően a Vezsenyi birtokokat Mátyás király Kinizsi Pálnak adományozza. A Vezsenyiek által épített Zádor-várat ettől kezdve Kinizsi-várként is emlegetik.
 A Száva jobb partján, a török által felépíti Szabács várát Mátyás serege sikertelenül ostromolja.
 Mátyás serege a levert lázadás után betör Csehországba.
 João Vaz Corte-Real felfedezi Új-Fundlandot és Új-Skóciát.
 Portugál hajósok a mai Kamerun területén felhajóznak a Wuori-folyón; megkezdődik a rabszolga-kereskedelem.
 A közép-afrikai Bioko és Annobón-szigeteket Portugáliához csatolják.

Születések 
 Fra Bartolomeo, firenzei festő.
 Id. Lucas Cranach német festő

Halálozások

Határozott dátumú halálozások 
 március 27. – Janus Pannonius magyar humanista, költő (* 1434)
 április 16. – IX. Amadé savoyai herceg (* 1435)
 április 25. – Leone Battista Alberti itáliai festő (* 1404)
 augusztus 8. – Vitéz János esztergomi érsek.

Határozatlan dátumú halálozások 
 Leonardo di Piero Dati olasz humanista, egyházi író (* 1408)
 Nezahualcoyotl azték költő

15. század
1471



Események

Határozott dátumú események 
 március 19. – Mátyás magyar király engedélyezi a szász városoknak, hogy Erdélyben bárhol aranyat moshassanak; egyúttal Erdély minden birtokosának meghagyja, hogy ne gátolják a jobbágyaik költözését a szász városokba.
 április 14. – A barneti csata. (Eduárd legyőzi a Lancasterek seregét, a sereg vezére Richard Neville, Warwick grófja is elesik a csatamezőn.)
 április 14. – Borso Este Ferrara hercege lesz. (Augusztus 19-én meghal.)
 május 4. – A tewkesburyi csata. (IV. Eduárd legyőzi az Anjou Margit és fia Eduárd walesi herceg vezette lancasteri sereget. A csatában a walesi herceg is elesik, ezzel kihal a Lancaster-ház.)
 május 20. – VI. Henrik angol királyt a londoni Towerben meggyilkolják, így IV. Eduárd lesz Anglia egyeduralkodója.
 május 28. – II. Ulászlót cseh királlyá választják.
 augusztus 19. – I. Ercole Este lesz Modena, Reggio és Ferrara hercege (Borso fivére 1505-ig uralkodik.)
 augusztus 22. – II. Ulászlót Prágában cseh királlyá koronázzák.
 szeptember 6. – II. Ulászló hadat üzen Mátyásnak.
 október 10. – A brunkebergi csata. (Sten Sture svéd régens földművesekkel és bányászokkal megerősített serege visszaveri I. Keresztély dán király támadását.)
 november 8. – IV. Kázmér lengyel király miután megszállta a Felvidék egy részét, Hatvanig hatol be az országba.
 november 23. – Niccolo Tron velencei dózse megválasztása. (1473-ig uralkodik.)
 december 19. – Mátyás kibékül Vitéz Jánossal, Kázmér pedig kivonul az országból.

Határozatlan dátumú események 
 január – Meghal Várdai István bíboros, kalocsai érsek, fő- és titkos kancellár.
 március – A yorki IV. Eduárd angol király visszaérkezik Angliába, hogy visszaszerezze a trónt.
 március 22. előtt – Halála előtt Podjebrád György cseh király a katolikus lengyel Jagellókat jelöli meg örökösökként.
 augusztus – A törökök Isza boszniai pasa vezetésével betörnek Horvátországba és Szlavóniába, majd visszavonulóban a Szávánál felépítik Szabács várát.
 szeptember – Mátyás leveri a Vitéz János vezette felkelést.
 az év folyamán –
 Pedro Escobar és João Gomes portugál hajósok felfedezik São Tomé és Príncipe szigeteket.
 Mátyás király új típusú aranyforintot veret.
 Hunyadi Mátyás udvarába hívja a lipcsei egyetemen magiszteri címet nyert asztrológust, Janus Tolhoffot.
 Galeotto Marziót Taddeo Ugoleto váltja fel a királyi könyvtárőri tisztségben.
 G. H. mester Ernuszt János, Turóc vármegye főispánja számára megfesti a mosóci Szentháromság-oltárt.

Születések 
 február 15. – II. Piero de’ Medici, Firenze uralkodója († 1503)
 május 21. – Albrecht Dürer német festő, író és matematikus
 október 7. – I. Frigyes dán király († 1533)

Halálozások 
 március 22. – Podjebrád György cseh király (* 1420)
 április 14. – Richard Neville, Warwick grófja
 május 4. – Edward walesi herceg, VI. Henrik angol király és Anjou Margit nápolyi királyi hercegnő egyetlen gyermeke
 május 20. – VI. Henrik angol király (* 1421)
 július 26. – II. Pál pápa (* 1417)
 augusztus 19. – Borso Este Modena, Reggio és Ferrara hercege (* 1413)

Jegyzetek 

15. század
1470



Események

Határozott dátumú események 
 május 15. – VIII. Károly svéd király halála után idősebb Sten Sture lesz a régens Svédországban.
 augusztus 20. – A Lipniți-i ütközetben III. István moldvai fejedelem legyőzi az Arany Hordát.
 október – IV. Eduárd angol király korábbi szövetségese, Richard Neville, Warwick grófja elűzi a királyt, aki unokatestvérénél Merész Károly burgundi hercegnél kér segítséget. (Warwick kihozza VI. Henriket a Towerból és visszahelyezi a trónra.)
 május 3. – Mátyás magyar király a hét Garammenti bányavárost örök időkre fölmenti mindennemű adó fizetése alól.

Határozatlan dátumú események 
 október – Török sereg pusztít Horvátországban és Szlavóniában.
 az év folyamán –
 Karai László kancelláriai titkár, Mátyás magyar király Rómában tartózkodó követe Budára hívja a nürnbergi Hess András pápai nyomdászt, hogy nyomdát létesítsen.
 Mátyás Bartolomeo Roverella pápai legátus engedélyével, Vitéz János esztergomi érsek ellenkezését figyelmen kívül hagyva, megadóztatja a magyar egyházat.
 Velence elveszti a korinthoszi csatornát őrző Negropontét, ezzel elvesztve tengeri erőfölényét.

Születések 
 május 20. – Pietro Bembo, itáliai bíboros († 1547)
 június 30. – VIII. Károly francia király († 1498)
 november 4. – V. Eduárd angol király († 1483)
 Marchetto Cara, itáliai zeneszerző
 Carpentras, francia zeneszerző
 Antoine de Févin, francia zeneszerző
 Francisco de Peñalosa, spanyol zeneszerző
 Bartolomeo Tromboncino, itáliai zeneszerző

Halálozások 
 május 15. – VIII. Károly svéd király (* 1408)

Jegyzetek 

15. század
1469



Események

Határozott dátumú események 
 április 7. – Mátyás csehországi hadjárata során fegyverszünetet köt Podjebrád György cseh királlyal.
 május 3. – A katolikus cseh rendek a morvaországi Olmüc dómjában Mátyást cseh királlyá választják.
 május vége – Mátyás magyar király követeket küld IV. Kázmér lengyel királyhoz, hogy vele Csehország ügyében egyezkedjenek, és leánya, Hedvig kezét újból megkérje. (IV. Kázmér  és felesége, Habsburg Erzsébet magyar hercegnő elutasítja az ajánlatot.)
 július 17. – Velence értesülései szerint Mátyás Ferdinánd nápolyi királlyal házassági kapcsolat létesítéséről tárgyal.
 július 26. – Az Edgecote Moor-i csatában megütköznek IV. Eduárd angol király és Richard Neville, Warwick grófjának csapatai.
 október 5. – Mátyás nyugtázza II. Pál pápa 25 ezer aranyforintot kitevő pénzküldeményét.
 október 17. – II. (Katolikus) Ferdinánd aragóniai trónörökös és Katolikus Izabella kasztíliai infánsnő esküvője. (Közvetve ez a frigy vezetett 1700 után az egységes Spanyolország megteremtéséhez.)
 december 2. – Giuliano de’ Medici és Lorenzo de’ Medici (Piero de’ Medici fiai) lesznek Firenze uralkodói. (1478-ig, illetve 1492-ig uralkodnak.)

Határozatlan dátumú események 
 Az Arany Horda Uzun Haszan uralma alatt egyesíti Dél-Azerbajdzsánt, Örményországot, Kurdisztánt, Irakot és Nyugat-Perzsiát; az állam fővárosa Tebriz.
 Trónra lép Axayacatl, Itzcoatl unokája, az Azték Birodalom hatodik uralkodója († 1483).
 Körmöcbányán 29 ércmalom és 4 kohó működik.
 A magyar találmányként számontartott, jelentős részben Kocs kézművesei által személyszállításra kialakított „kocsi” nevének első feljegyzése.

Születések 
 május 3. ‑ Niccolò Machiavelli olasz filozófus († 1527)
 május 31. – I. Mánuel portugál király († 1521)

Halálozások 
 december 2. ‑ Piero de’ Medici, Firenze ura (* 1416)
 I. Moctezuma, az Azték Birodalom ötödik uralkodója

Jegyzetek 

15. század
1468



Események

Határozott dátumú események 
 április 8. – Mátyás hadat üzen apósának, szülésben elhunyt első felesége, Podjebrád Katalin apjának, I. György cseh királynak.
 június – Mátyás serege elfoglalja Csehország egy részét, közte Brünnt és Trebicset.
 augusztus 30. – Nagybánya városa ezer aranyforintért egy évre bérbe veszi a Mátyás magyar királytól a nagybányai, szebeni és offenbányai pénzverő kamarák jövedelmét.
 szeptember 28. – Hunyadi Mátyás Brassónak árumegállító jogot adományoz.

Határozatlan dátumú események 
 július – Margit, IV. Eduárd angol király nővére nőül megy Merész Károlyhoz, Burgundia hercegéhez.
 az év folyamán – 
 Újlaki Miklós macsói bán gótikus stílusban kibővítteti az újlaki (Valkó vármegye) ferences templomot.
 Marcin Bylica z Ilkusza lengyel csillagász, a pozsonyi egyetem tanára Pozsonyban megírja a város fölött megjelent üstökösről szóló művét.
 Első ízben említik a magyarok Szűz Máriás-lobogóját.
 Janus Pannonius pécsi püspök, titkos kancellár szerepét a kancelláriában Matucsinai Gábor budai plébános, a személyes jelenlét bíróságának vezetője veszi át kancellári címmel.
 Angliában lelepleződik a Cornelius-összeesküvés, a Lancaster-párti nagyurak kísérlete a York-házi király, IV. Eduárd megbuktatására.

Születések 
 I. Károly savoyai herceg († 1490)
 február 29. – III. Pál pápa († 1549)
 Juan del Encina, spanyol költő, zeneszerző

Halálozások 
 január 17. – Szkander bég, Albánia nemzeti hőse
 február 3. – Johannes Gutenberg, német nyomdász
 november 1. – Szapolyai Miklós erdélyi püspök
 II. Gennadius, Konstantinápolyi pátriárka

Jegyzetek 

15. század
1467



Események

Határozott dátumú események 
 március első fele–április 1. – Mátyás magyar király adóreformjáról tájékoztató, töredékesen fennmaradt törvénykönyv eltörli a kamara hasznát és a harmincadvámot, helyettük bevezeti a királyi kincstár adóját (tributum fisci regalis), illetve a koronavámot (vectigal corone).
 június 15. – Károly burgundi herceg trónra lépése. (III. Fülöp fia 1477-ig uralkodik!)
 július 20. előtt – Johannes (Müller) Regiomontanus – a königsbergi születésű csillagász – Esztergomban megírja az égitestek pályáját bemutató művét.
 július 20. – Megnyílik az új egyetem (Academia Istropolitana) Pozsonyban.
 augusztus 18. – Magyarország több részén lázadás tör ki Mátyás adóreformja ellen.
 augusztus 9. – Mátyás király az erdélyi lázadás leverésére indul, ami kiterjed Észak-, Kelet- és Dél-Magyarországra is.
 szeptember 18. – II. Pál pápa Mátyás többszöri kérésére bíborossá nevezi ki Várdai István kalocsai érseket, fő- és titkos kancellárt.
 október 29. – A brusthemi csata – Károly burgundi herceg  leveri Liège városát.
 november – Mátyás király hadjáratot indít III. (Nagy) István moldvai vajda ellen, mert IV. Kázmér lengyel királynak hűbéresküt tett és támogatta az erdélyi lázadást.
 december 15. – Mátyás serege Moldvabányán vereséget szenved a moldvai vajda seregétől, s a király maga is megsebesül. (Mindezek ellenére III. (Nagy) István elismeri Mátyás főségét.)

Határozatlan dátumú események 
 Magyarországon megalakul a fekete sereg.
 Vetési Albert püspök veszprémi építkezései során elkészül a címerével díszített vörös márvány pillérfő, az első keltezett magyar reneszánsz emlék.
 Az Itáliában élő karthauzi szerzetes, Pannoniai András – Hunyadi János egykori katonája – az uralkodói erényekről írt könyvet (Libellus de virtutibus) Mátyásnak ajánlja. (A kéziratos művet a modenai Este-könyvtár őrzi.)
 II. Pál pápa savonai püspökké nevezi ki Giovanni Battista Cibot.

Születések 
 II. Ferdinánd nápolyi király († 1496).

Halálozások 
 június 15. – III. Fülöp burgundi herceg (* 1396)

Jegyzetek 

15. század
1466



Események

Határozott dátumú események 
 március 8. – Apja halála után Galeazzo Maria Sforza uralkodik Milánóban (1476-ig).
 április 12. – Mátyás magyar király az országgyűlés határozatával ellentétben úgy rendelkezik, hogy minden báró, nemes és birtokos a birtokai arányában kiállított fegyveresekkel vonuljon hadba a török ellen. (A tervezett hadjárat elmarad, mert II. Mehmed szultán Magyarország helyett Albánia ellen indít támadást!)
 április 22.
 II. Pál pápa a török elleni védekezés céljából 10 ezer aranyforintot utalványoz Hunyadi Mátyásnak.
 Mátyás megtiltja a magyarországi, moldvai és havasalföldi kereskedőknek, hogy a szász városok régi kiváltságai ellenére nyerst bőrt vigyenek ki Erdélyből.
 szeptember 28. – A Német Lovagrend serege megadja magát Konitz mellett.
 október 9. – A második thorni béke a Lengyel királyság és a teuton lovagok közt. (Ez a szerződés az 1454 és 1466 között zajló tizenhárom éves háborúnak vetett véget.)
 december 23. – II. Pál pápa kiközösíti Podjebrád György cseh királyt, alattvalóit pedig fölmenti az uralkodónak tett hűségesküjük alól.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Németi György a moldvai Tatros városban befejezi a Müncheni Kódex másolását.
 Laki Tuz János szlavón bán hívására 6 lombard építőmester jön Magyarországra.
 Mátyás visszafoglalja felvidéki huszita várakat.
 A török megtámadja Albániát. 
 Az inkák meghódítják a Csimu Birodalmat.

Születések 
 február 11. – Yorki Erzsébet, később VII. Henrik angol király felesége († 1503) 
 szeptember 9. – Asikaga Jositane japán sógun 
 október 27. – Rotterdami Erasmus németalföldi filozófus († 1536) 
 november 30. – Andrea Doria itáliai hajós († 1560)
 II. Moctezuma azték uralkodó  (†1520)
 II. Gianfrancesco Gonzaga, Mantova őrgrófja († 1519)

Halálozások 
 március 8. – I. Francesco Sforza milánói herceg (* 1401)

Jegyzetek 

15. század
1465



Események

Határozott dátumú események 
 január 16. – Mátyás magyar király Janus Pannonius pécsi püspököt és Rozgonyi János tárnokmestert II. Pál pápához küldi, hogy megválasztása alkalmából üdvözöljék és a török háborúról tárgyaljanak. (A pápa 55 200 dukátot ad a török elleni hadjáratra!)
 január 29. – IX. Amadé savoyai herceg (Lajos herceg fia) trónra lépése (1472-ig uralkodik!)
 február 1. – Esztergomban meghal Szécsi Dénes bíboros, érsek. (A király az érsek által az esztergomi székesegyház építésére hagyott 8 ezer aranyforintot lefoglalja a török háború költségeire!)
 február 4. – Mátyás király Sopronnak két országos vásár tartására ad jogot.
 május 29. – II. Pál pápa felhatalmazza Vitéz János esztergomi érseket, fő- és titkos kancellárt és Janus Pannonius pécsi püspököt, hogy Mátyás király kívánságának megfelelően egyetemet (studium generale) létesítsenek Magyarországon.
 július 13. – A montlhéry csata. (XI. Lajos francia király eredménytelen harca a feudális arisztokrácia közélei ligája ellen!)
 szeptember 10. – Mátyás megtiltja Brassónak és a Barcaság lakóinak, hogy a hét szász székben posztót, vásznat és egyéb árucikket kicsiben árusítsanak.
 október 2. – I. Mátyás tudatja II. Pál pápával, hogy mivel a török nem támad, ő sem kezd támadást.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán
 VIII. Károly svéd királyt lemondatják. Kettil Karlsson Vasa lesz Svédország régense, de augusztus 11-én meghal.
 VI. Henrik angol királyt elfogják a yorkiak és a londoni Towerba zárják. Anjou Margit királyné és Edvard walesi herceg Franciaországba menekül.
 Kassai István elkészíti a bártfai Szent Erzsébet-templom szentségházát.
 Galeotto Marzio olasz humanista a királyi könyvtár igazgatójaként Mátyás király szolgálatába áll.
 február 16. előtt – Az esztergomi káptalan Mátyás király kívánságára megválasztja esztergomi érsekké Vitéz János váradi püspököt, fő- és titkos kancellárt.

1465 a tudományban

Születések 
 I. Filibert savoyai herceg (†1482)

Halálozások 
 január 29. – Lajos savoyai herceg (* 1402)
 február 1. – Szécsi Dénes bíboros, esztergomi érsek
 március 30. – Chiaromontei Izabella nápolyi királyné (* 1424)
 május - Aaron ben Batash, vezír Marokkóban
 augusztus 11. – Kettil Karlsson Vasa, Svédország régense

15. század
1463



Események 
 január 5. – François Villon francia költőt kitiltják Párizsból.
 május 1. – Mátyás Budán házasságot köt Podjebrád Katalin cseh királyi hercegnővel.
 június – A török elfoglalja egész Boszniát, mire Mátyás Péterváradon szövetséget köt Velencével és megkezdi Jajca ostromát.
 július 19. – A Vitéz János váradi püspök által vezetett magyar küldöttség a király és az ország nevében békét köt Bécsújhelyen III. Frigyes német-római császárral.
 július 24. – A Szent Koronát Bécsújhelyen átadják a magyar követségnek.
 a nyár folyamán – A magyar csapatok elhárítják a Szerémség és a temesi végek ellen irányuló török támadást. 
 szeptember 12. – Mátyás magyar király Péterváradon szövetséget köt Cristoforo Moro velencei dózséval a török ellen.
 szeptember 15. – A Frisches Haff-i tengeri csatában a Német Lovagrend döntő vereséget szenved a lengyel szövetséges porosz konföderáció hajóitól.
 október 1. – Mátyás serege elfoglalja Jajca városát.
 december 25. – Mátyás beveszi Jajca várát is és Bosznia nagy részét visszafoglalja a töröktől.

Születések 
 január 17. – III. Frigyes szász választófejedelem († 1525)

Halálozások 
 június 5. – Tomašević István bosnyák király  (* 1438 körül)
 december 2. – VI. Albert osztrák herceg (* 1418)

Jegyzetek 

15. század
1462



Események

Határozott dátumú események 
 március 28. – III. Iván követi apját az orosz trónon.
 április 26. – II. Piusz pápa megerősíti Szapolyai Miklóst az erdélyi püspöki székben.
 május 12. – Cristoforo Moro velencei dózse megválasztása. (A dózse 1471-ig uralkodik!)
 május 14. – Mátyás magyar király Vácott kiegyezik Jiskra Jánossal. (A zsoldosvezér Szepesvár, Rihnó és Késmárk eleste, valamint III. Frigyes császárnak a háborúból való kiválása után meghódol. Ezzel megszűnik a Felvidéket pusztító huszita háború.)
 május 31. – A budai országgyűlés portánként 1 aranyforint rendkívüli adót szavaz meg a Szent Korona visszaváltására. (9 főpap és 18 főúr kezességet vállal a királyért, hogy rendkívüli adót többé nem vet ki!)
 szeptember 17.
 A schwetzi csatában újabb súlyos vereséget szenvednek a német lovagok a lengyel seregektől.
 Mátyás magyar király rendeletben szabályozza a pénz értékét. (1 aranyforint 300 dénár, míg korábban 200 dénár volt!)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A portugálok megalapítják az első települést a Zöld-foki szigeteken.
 Török sereg tör be a Szerémségbe, de Rozgonyi Futaknál megveri őket.
 II. Piusz pápa eretnekké nyilvánítja Podjebrád Györgyöt, mivel az egyre csak halogatja a kelyhesek elleni fellépést. (Négy évvel később II. Pál pápa kiközösítette az uralkodót.)
 a tél folyamán – A török elűzi Vlad Tepest a havasalföldi trónról és öccsét Radut visszahelyezi uralkodónak. Mátyás a hozzá menekült Vladot börtönbe záratja és megerősíti Radut a trónon.

Születések 
 június 27. – XII. Lajos francia király († 1515)
 február 1. – Johannes Trithemius, tudós († 1516)

Halálozások 
 március 27. – II. Vaszilij moszkvai nagyfejedelem (* 1415)
 május 8. – Palla Strozzi, az első nyilános könyvtár alapítója Firenzében
november 14. – Habsburg Anna magyar hercegnő, türingiai tartománygrófné, 1442-től 1444-ig I. Ulászló magyar király jegyese, I. Mátyással szemben magyar trónkövetelő 1458-ban, Albert magyar király és Luxemburgi Erzsébet idősebb lánya (* 1432)

Jegyzetek 

15. század
1461



Események

Határozott dátumú események 
 február 2. – A Mortimer’s Cross-i csata. (Az Eduárd vezette yorki sereg Walesben legyőzi a lancasteri sereget.)
 február 17. – A második Saint Albans-i csata. (A Richard Neville, Warwick grófja vezette yorki sereg vereséget szenved Anjou Margit királyné lancasteri seregétől.)
 március 4. – Eduárd eléri Londont, és királlyá nyilvánítja magát IV. Eduárd néven.
 március 28. – A Ferrybridge-i csata a rózsák háborújában.
 március 29. – A towtoni csata. (IV. Eduárd legyőzi Margit királyné seregét. A legvéresebb csata az angol történelemben.) Elesik Andrew Trollope.
 június 28. – Londonban Eduárdot királlyá koronázzák. (1483-ig uralkodik.)
 július 22. – XI. Lajos követi VII. Károlyt a francia trónon. (1483-ig uralkodik).)
 augusztus 15. – Az Oszmán Birodalom 21 napi kemény ostrom után meghódítja az utolsó görög-római államalakulatot a Trapezunti Császárságot.

Határozatlan dátumú események 
 április 19. előtt – A budai országgyűlés az ország ellenségei elleni harcra portánként 1 aranyforint rendkívüli adót ajánl meg.
 az ősz folyamán – Mátyás király Szapolyai Miklóst nevezi ki erdélyi megyés püspökké. (A pápai megerősítést 1462-ben kapta meg.)
 az év folyamán –
 Leonardo da Vinci és Sandro Botticelli Andrea del Verrocchio mester tanítványai lesznek.
 Mátyás sikeres harcai a Felvidéken Giskra ellen. Mátyás vezére, Szapolyai István beveszi Sárost, Újvárt, Szepest és Késmárkot, mire Giskra behódol a magyar királynak.
 A törökök Boszniában megalapítják Szarajevó városát.

Az év témái

1461 a tudományban

Születések 
 Sándor lengyel király († 1506)

Halálozások 
 július 22. – VII. Károly francia király (* 1403)
 augusztus 17. – Jacques de Milly, a Jeruzsálemi Szent János Ispotályos Lovagrend Rodoszon 37. nagymestere (* ?)
 március 29. – Henry Percy northumberlandi gróf (* 1421)

Jegyzetek 

15. század
1460



Események 
 Az első portugál hajósok elérik a mai Sierra Leone partjait.
 március 5. – I. Keresztély dán király kinyilvánítja két tartomány Schleswig és Holstein egyesítését.
 március 6. – Az alcacovas-i szerződés. Portugália Kasztíliának adja a Kanári-szigeteket cserébe Nyugat-Afrikáért.
 június – Warwick grófja és Eduárd yorki herceg partraszáll Angliában és elfoglalja Londont.
 július 18. – A northamptoni csata. Warwick grófja és Edvard herceg legyőzi a lancasteri sereget és elfogja Henrik királyt. Henrik beleegyezik, hogy a yorki herceg lesz a trónörökös, megfosztva ezzel fiát Edvard walesi herceget a trónörökléstől.
 augusztus 3. – III. Jakab skót király trónra lépése (1488-ig uralkodik).
 november 8. – Szilágyi Mihály török fogságba esik és kivégzik. 
 december 30. – A wakefield-i csata. A lancasteri sereg súlyos vereséget mér a yorkiak seregére. A csatában a yorki sereg vezére Plantagenet Richard yorki herceg is elesik.
 A török elfoglalja Szerbia nagy részét.
 Hunyadi Mátyás husziták elleni hadjárata a Felvidéken.

Születések 
 Judah Abravanel, zsidó filozófus, orvos és költő.
 Antoine Brumel, németalföldi zeneszerző.
 Pierre de La Rue, flamand zeneszerző.

Halálozások 
 július 10. – Humphrey Stafford, Buckingham hercege, a franciaországi csapatok angol parancsnoka a százéves háborúban   (* 1402)
 augusztus 3. – II. Jakab skót király (* 1430)
 november 8. – Szilágyi Mihály, Hunyadi Mátyás magyar király nagybátyja
 november 13. – Tengerész Henrik portugál herceg, a felfedezések nagy pártfogója
 december 14. – Guarino Veronese humanista, az itáliai reneszánsz korai alakja (* 1370)
 december 30. – Plantagenet Richárd yorki herceg

15. század
1459



Események

Határozott dátumú események 
 február 17. – A Mátyás ellen lázadó Garai-Újlaki liga Németújváron pártot üt. 
 március 4. – A lázadók Körmendnél megverik Mátyás vezérének Nagy Simonnak seregét.
 április 12. – Mátyás serege Körmendnél megveri a lázadókat. Garai László meghal, Újlaki a király híve lesz.
 június 29. – A törökök elfoglalják az al-dunai Szendrő várát, a szerb királyok egykori székhelyét, teljessé téve ezzel Szerbia meghódítását.
 augusztus – III. Frigyes császár fegyverszünetet köt Mátyással.
 szeptember 20. – Hivatalos dokumentumok először említik Bukarestet.
 szeptember 23. – A Blore Heath-i csata. A Richard Neville, Salisbury grófja vezette yorki sereg legyőzi a Lancastereket. Elesik James Tuchet, Audley bárója.
 október 4. – I. Sarolta ciprusi királynő Nicosiában feleségül megy elsőfokú unokatestvéréhez, Savoyai Lajos genfi grófhoz, I. Lajos savoyai herceg és Lusignan Anna ciprusi királyi hercegnő másodszülött fiához.
 október 7. – Savoyai Lajos genfi grófot Nicosiában ciprusi királlyá koronázzák.
 október 12. – Plantagenet Richárd yorki herceg Írországba, Richard Neville, Warwick grófja Calais-ba menekül.

Határozatlan dátumú események 
 A tavasz folyamán elkészül Mátyás magyar király bírói pecsétje.
 Mátyás két ízben vet ki rendkívüli adót (½, 1 forintot).

Születések 
 február 1. – Conrad Celtes német humanista és költő († 1508)
 március 22. – I. Miksa német-római császár († 1558)
 március. – VI. Adorján pápa [† 1523)
 október 6. – Martin Behaim, tengerész, földrajztudós († 1507)
 december 27. – I. János lengyel király († 1501)
 Paul Hofhaimer osztrák orgonista, zeneszerző
 Jean Mouton francia zeneszerző

Halálozások 
 október 10. – Gianfrancesco Poggio Bracciolini humanista (* 1380)

15. század
1428



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 30. – Rozgonyi Simon szepesi kanonok kerül a veszprémi püspöki székbe.
 október 12. – Az angolok Orléans-t ostromolják.
 október 24. – Salisbury grófja, az angol sereg vezére halálos sebet kap Orléans ostrománál.

Határozatlan dátumú események 
 április – Zsigmond serege Galambóc várát ostromolja, de II. Murád szultán felmenti a várat, maga Zsigmond is alig menekül meg. A török győzelem következtében Szerbia és Havasalföld is behódol a szultánnak.
 Az év folyamán:
 A husziták betörnek a Felvidékre és Pozsonyig pusztítják az országot.
 az aztékok megalakítják Tenochtitlan, Texcoco és Tlacopán városállamok katonai szövetségét, és ezzel az Azték Birodalmat.

Születések 
 május 3. – Pedro González de Mendoza, spanyol bíboros és államférfi († 1495)
 szeptember 8. – Alanus de Rupe, teológus († 1475)
 szeptember 21. – Zhū Qíyù, kínai császár a Ming-dinasztia idején († 1457)
 november 22. – Richard Neville, Warwick grófja, angol nemes, katona, államférfi, a rózsák háborújának egyik kulcsfigurája († 1471)
Bizonytalan dátum
 Donato Acciaioli, itáliai tudós († 1478)

Halálozások 
 ősz folyamán – Masaccio, olasz korai reneszánsz festő (* 1401)
 november 3. – Thomas Montacute, Salisbury grófja
 Sókó japán császár

Jegyzetek 

15. század
1433



Események 
 május 31. – Luxemburgi Zsigmondot IV. Jenő pápa Rómában császárrá koronázza.
 Huszita seregek törnek a Felvidékre.
 Zsigmond öt évre fegyverszünetet köt a Velencei Köztársasággal.
 IV. Jenő pápa megerősíti az Aranygyapjas rendet.
 Mantova grófságból őrgrófság lesz.

Születések 
 június 23. – II. Ferenc Bretagne uralkodó hercege (†1488)
 Kettil Karlsson Vasa később Svédország régense
 Merész Károly burgundi herceg († 1477).

Halálozások 
 augusztus 14. – I. János portugál király (* 1358)

15. század
1429



Események 
 január 10. – Jó Fülöp burgundi herceg megalapítja az Aranygyapjas rendet.
 február 12. – A rouvray csata. Az angolok megvédenek egy Orléans-ba ellátmányt szállító konvojt a franciák támadásától.
 április 27. – Az orléans-i csata. A Jeanne d’Arc és Alencon hercege vezette sereg felszabadítja Orléans-t. 
 május 7. – A Jeanne d’Arc vezette francia sereg megsemmisíti a Loire déli partján levő angol hídfőt.
 május 15. – I. Blanka navarrai királynőt Pamplonában a férjével, II. Jánossal együtt királlyá koronázzák.
 június 19. – A patayi csata a százéves háborúban. A Jeanne d’Arc vezette francia sereg szétzúzza az angol erőket és kiűzi őket a Loire völgyéből.
 július 17. – VII. Károly francia királyt Reimsben megkoronázzák.
 szeptember 8. – Jeanne d’Arc sikertelen támadást indít Párizs felszabadítására és megsebesül.
 IV. Alexioszt fia IV. Jóannész követi a Trapezunti Császárság trónján (1458-ig uralkodik).

 Tűz pusztítja el Turku városát.

Születések

Halálozások
 szeptember 28. – Cymburgis mazóviai hercegnő, II. Ernő osztrák herceg felesége.

15. század
1456



Események

Határozott dátumú események 
 január 30. – Rhein vára mellett a német lovagok zsoldosai szétverik a még előző ősszel felkelt mazúr parasztokat.
 február 6. – A magyar országgyűlésen Juan de Carvajal bíboros kihirdeti a török elleni keresztes hadjáratot.
 április 7. – V. László magyar király hírét veszi a Magyarország elleni török hadjáratnak és kihirdeti a nemesi felkelést, továbbá megerősítik Nándorfehérvár védelmét és Szilágyi Mihályt nevezik ki várkapitánnyá.
 június 29. – III. Kallixtusz pápa kihirdeti „Imabulláját”, amelyben elrendeli, hogy minden templomban mondjanak imát a pogányok ellen, délben pedig háromszor kongassák meg a harangokat, amellyel „jel adassék minden hívőnek, hogy imáikkal segítsék azokat, akik a török ellen harcolnak”.
 július 3. – A II. Mehmed oszmán szultán vezette török hadak Nándorfehérvár alá érnek, és másnap – a város körülzárásával – megkezdik a város ostromát.
 július 7. – Jeanne d’Arc rehabilitálása (25 évvel kivégzése után).
 július 14. – Hunyadi János a Szalánkeménnél állomásozó flottával megtámadja és legyőzi a Vidinből Nándorfehérvár alá igyekvő török hajóhadat, majd a nándorfehérvári naszádok támogatásával áttöri a város alatt kiépített török hajóláncot, s erősítést juttat az ostromlott várba. 
 július 21. – II. Mehmed elrendeli a nándorfehérvári vár elleni – utolsó – rohamot. (A törökök be is jutottak a városba és fosztogatni kezdtek, Hunyadi ellentámadása azonban szétverte őket és kiűzte a városból. Dugovics Titusz hősi halála.)
 július 22. – A nándorfehérvári diadal a törökök felett. 
 augusztus 11. – A kitört pestisjárványban maga Hunyadi is meghal. (Halála után kiújulnak a ligaharcok, a Hunyadiak hívei fegyveresen érkeznek a futaki országgyűlésre.)
 augusztus 20. – II. László havasalföldi fejedelem elesik a III. Vladdal vívott csatában, aki követi őt a trónon.
 november 8. – V. László király megérkezik Nándorfehérvárra, a Hunyadiak kirekesztik a királyi kíséretet.
 november 9. – A Hunyadiak hívei meggyilkolják Cillei Ulrik főkapitányt.
 november 23. – A király Temesvárott ünnepélyes ígéretet tesz, hogy nem áll bosszút Cillei gyilkosain. Hunyadi Lászlót országos főkapitánnyá nevezi ki.

Határozatlan dátumú események 
 június – Hunyadi János elrendeli a vajdasága alá tartozó szászok mozgósítását.
 az év folyamán – 
 Brankovics Lázár lesz Szerbia uralkodója.
 A Greifswaldi egyetem alapítása
 Luigi de Cadamosto felfedezi a Zöld-foki szigeteket.

Születések 
 március 1. – II. Ulászló magyar király (* 1516)
 június 11. – Neville Anna, később III. Richárd angol király felesége

Halálozások 
 július 21. – Dugovics Titusz katona, hősi várvédő
 augusztus 11. – Hunyadi János magyar hadvezér, kormányzó
 október 23. – Kapisztrán Szent János itáliai teológus, hitszónok, inkvizitor, a nándorfehérvári diadal hőse (* 1386)

Jegyzetek 

15. század
1415



Események

Határozott dátumú események 

 március 14. – Husz János elutazik a konstanzi zsinatra, hogy reformterveit bemutassa az egyháznak.
 április 30. – I. Frigyes hatalomra kerül a Brandenburgi Választófejedelemségben, ezzel a később oly fontos szerepet játszó Hohenzollernek vezető szerepet kapnak a Német-római Császárságban.
 május 5. – A konstanzi zsinaton Husz Jánost felszólítják tanai megtagadására. (Mivel erre nem hajlandó eretnekké nyilvánítják és máglyahalálra ítélik.)
 május 19. – A konstanzi zsinat elfogatja és leteszi XXIII. János ellenpápát.
 július 4. – XII. Gergely pápa lemond, hogy megakadályozza az egyházszakadást.
 július 6. – Husz Jánost Konstanzban máglyán megégetik.
 augusztus 14. – A portugálok elfoglalják a móroktól Ceuta erődjét. (A portugál hatalom felemelkedésének kezdete.)
 szeptember 19. – Csütörtökön Alfonz mint aragón trónörökös fogadta az akkor Katalóniához tartozó Perpignanban az Aragón Korona országaiba érkező Luxemburgi Zsigmondot a betegen fekvő apja, I. Ferdinánd király nevében. 
 szeptember 21. – I. Ferdinánd aragóniai királlyal két nappal később, szombat délután találkozott személyesen Zsigmond a király betegágyánál, hogy a nagy nyugati egyházszakadás megszüntetéséhez megnyerje Hispania urát, aki Kasztília régense is volt. Majd közvetlenül utána látogatta meg a királyi család többi tagját. 
 október 25. – A százéves háború egyik leghíresebb csatája, az Azincourt-i (Agincourt-i) csata. (V. Henrik angol király íjászai szétverik VI. Károly francia király túlerőben lévő lovagi seregét.)

Határozatlan dátumú események 
 Aargau kanton csapatai feldúlják Bernt és megszerzik a területet a Habsburgoktól.
 A török haderő Dalmáciára tör és megveri az ellenük küldött magyar sereget.

Születések 
 szeptember 2. – III. Frigyes német-római császár († 1493)
 Erik Axelsson Tott, később Svédország régense († 1481)
 Johannes Ockeghem, németalföldi zeneszerző

Halálozások 
 július 6. – Husz János huszita vallási vezető kivégzése (* 1369)
 július 19. – Lancesteri Philippa portugál királyné (* 1359)

Jegyzetek 

15. század
1410



Események

Határozott dátumú események 
 május 17. – XXIII. János szakadár ellenpápa megválasztása.
 július 15. – A grünwaldi csata. A lengyel–litván hadsereg II. Ulászló lengyel király vezetésével döntő vereséget mér a Német Lovagrend seregére, melynek hatalma ezzel megtörik.
 szeptember 20. – Luxemburgi Zsigmondot német királlyá választják (1431-ben Itália királya, 1433-tól császár, 1437-ig uralkodik).
 október 1. – Morva Jobst német királlyá választása (1411-ben meghal).

Határozatlan dátumú események 
 Prága érseke kiközösíti Husz Jánost tanaiért.

Születések 
 Konrad Paumann világtalan német orgonaművész és zeneszerző

Halálozások 
 március 16. – John Beaufort, Somerset grófja.
 május 3. – V. Sándor (ellen)pápa (* 1340 körül)
 május 18. – I. (Pfalzi) Rupert német király (* 1352)
 május 31. – I. (Emberséges) Márton, Aragónia és Szicília királya (* 1356)

Jegyzetek 

15. század
1720



Események

Határozott dátumú események 
 február 11. – Svédország és Poroszország megköti a stockholmi szerződést.
 február 20. – A hágai békeszerződéssel lezárul a négyes szövetség háborúja.
 február 29. – Ulrika Eleonóra svéd királynő lemond a trónról férje, Frigyes javára.
 április 16. – II. Rákóczi Ferenc és a kuruc emigáció tagjai Rodostóba költöznek.
 november 16. – Jack Rackhamet kalózkodásért bíróság elé állítják Jamaicában.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – Londoni Tőzsde összeomlik a South Sea Company részvényeinek esése miatt.

Az év témái

1720 az irodalomban

1720 a tudományban

Születések 
 január 14. – Daniel Polixénia, magyar írónő († 1775)
 február 6. – Bajzáth József, veszprémi püspök, alkancellár († 1802)
 március 15. – I. Fülöp, Parma, Piacenza és Guastalla uralkodó hercege, spanyol infáns († 1765)
 május 11. – Karl Friedrich Hieronymus Freiherr von Münchhausen, hivatalnok és kalandor († 1797)
 május 15. – Hell Miksa, magyar csillagász († 1792)
 október 14. – Dobra László, jezsuita rendi pap, tanár, költő († 1784)

Halálozások 
 január 4. – Dimién Pál, erdélyi orvos (* 1660 körül)
 július 7. – Maria Barbara Bach, Johann Michael Bach lánya, Johann Sebastian Bach első felesége (* 1684)

Jegyzetek 

18. század
1451



Események

Határozott dátumú események 
 február 3. – II. Mehmed követi apját II. Murádot az Oszmán Birodalom trónján.
 június 30. – A Dunois grófja vezette francia sereg megtámadja az angol uralom alatt álló Guyenne-t és visszafoglalja Bordeaux-t.
 augusztus 7. – Hunyadi János békét köt Brankovics György szerb despotával. Hunyadi ezután a Felvidéken Jiskra János ellen támad, Losoncnál vereséget szenved, majd később felmenti az ostromlott Eger várát.
 augusztus 20. – A franciák visszafoglalják Bayonne-t az utolsó angol erősséget Guyenne tartományban.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A Glasgow-i Egyetem alapítása.
 Nicolaus Cusanus feltalálja a homorú lencsét a rövidlátás kezelésére.
 Rogier van der Weyden megfesti az Utolsó ítéletet.

Születések 
 április 22. – Kasztíliai Izabella, később Kasztília királynője
 október 30. – Kolumbusz Kristóf itáliai felfedező, később az általa felfedezett amerikai spanyol gyarmatok kormányzója (vitatott, másik lehetséges születési dátuma július 25.)

Halálozások 
 január 7. – VIII. Amadeusz savoyai herceg (* 1383)
 július 11. – Cillei Borbála magyar királyné (* 1392)
 február 3. – II. Murád, az Oszmán Birodalom hatodik szultánja

Jegyzetek 

15. század
1414



Események 
 A Teuton Lovagrend megtámadja Lengyelországot és Litvániát.
 január 7. – Tommaso Mocenigo  velencei dózse megválasztása (1423-ig uralkodik).
 február 10. – I. (Antequerai) Ferdinándot a feleségével, Kasztíliai Eleonóra alburquerquei grófnővel együtt Zaragozában Aragónia királyává és királynéjává koronázzák. (Ez az utolsó aragóniai királykoronázás, utódai ezután az egyházi beiktatásuk során már csak esküt tesznek.)
 augusztus 3. – II. Johanna követi fivérét, László nápolyi királyt a trónon (1435-ig uralkodik).
 november 5. – Megnyitják a konstanzi zsinatot.
 november 8. – Luxemburgi Zsigmond királyt és második feleségét, Cillei Borbálát Aachenben német királlyá és királynévá koronázzák.

Születések 
 július 21. – IV. Szixtusz pápa († 1484)
 III. Luigi Gonzaga Mantova őrgrófja († 1478)

Halálozások 
 augusztus 3. – László nápolyi király (* 1379)

Jegyzetek 

15. század
Ikerprím

Ikerprímnek két olyan prímszám együttesét nevezzük, amelyek 2-vel térnek el egymástól: például 5 és 7. Mivel a prímszámok (a 2-t kivéve) csak páratlan számok lehetnek, két prímszám között nem lehet kisebb a különbség 2-nél (a (2, 3) pár kivételével). Más megfogalmazás szerint: az ikerprímek két olyan prímszám együttese, amelyek között a prímhézag 2.

Az ikerprím-sejtés szerint végtelen sok ilyen páros létezik.

Ikerprímek 2000-ig (61 pár) 

(3, 5), (5, 7), (11, 13), (17, 19), (29, 31), (41, 43), (59, 61), 
(71, 73), (101, 103), (107, 109), (137, 139), (149, 151), (179, 181), (191, 193),
(197, 199), (227, 229), (239, 241), (269, 271), (281, 283), (311, 313), (347, 349),
(419, 421), (431, 433), (461, 463), (521, 523), (569, 571), (599, 601), (617, 619),
(641, 643), (659, 661), (809, 811), (821, 823), (827, 829), (857, 859), (881, 883),
(1019, 1021), (1031, 1033), (1049, 1051), (1061, 1063), (1091, 1093), (1151, 1153), (1229, 1231), 
(1277, 1279), (1289, 1291), (1301, 1303), (1319, 1321), (1427, 1429), (1451, 1453), (1481, 1483), 
(1487, 1489), (1607, 1609), (1619, 1621), (1667, 1669), (1697, 1699), (1721, 1723), (1787, 1789), 
(1871, 1873), (1877, 1879), (1931, 1933), (1949, 1951), (1997, 1999)

A legnagyobb ismert ikerprímek 

  [100355 számjegy]
(2009. augusztus - Peter Kaiser, Keith Klahn, a Twin Prime Search (TPS) projekt és a PrimeGrid (BOINC platform) segítségével)
 
  [58711 számjegy]
(2007. január 15. – Eric Vautier, Franciaország, a Twin Prime Search (TPS) projekt és a PrimeGrid (BOINC platform) segítségével)

  [51780 számjegy]
(2007. június – Csajbók Tímea, dr. Farkas Gábor, dr. Járai Antal, Járai Zoltán, Kasza János)

  [51780 számjegy]
(2006. június 20. – Csajbók Tímea, dr. Farkas Gábor, dr. Járai Antal, Járai Zoltán, Kasza János)

Kapcsolódó szócikkek 
 Ikerprím-sejtés

Források

Számelmélet
Henri Poincaré

Jules Henri Poincaré (Nancy, 1854. április 29. – Párizs, 1912. július 17.) Bolyai-díjas francia matematikus, fizikus és filozófus; a konvencionalista tudományelméleti felfogás kidolgozója. A Poincaré-sejtés és a Poincaré-féle követőfüggvény névadója. Raymond Poincaré politikus, miniszterelnök, köztársasági elnök unokafivére.

Munkái

Matematika-fizika 
 New Methods of Celestial Mechanics  (3 vols., 1892-99; Eng. trans., 1967)
 Lessons of Celestial Mechanics. (1905-10).

Filozófia 
 Tudomány és hipotézis (1901 vagy 1902);
 A tudás értéke (1904 vagy 1905);
 Tudomány és módszer (1908 vagy 1914).

Matematikafilozófia 
Úgy vélte, hogy az axiómák (például a geometria axiómái), nem szintetikus a priori természetűek, mint Kant gondolta, de nem is tapasztalatiak, miként a pozitivisták állítják, hanem konvenciók (megegyezések). Valójában burkolt definíciók, de nem önkényesek, hisz megalkotásuknál ellentmondásmentességre, egyszerűségre és a tényekkel való összhangra törekszünk. Így egyik axiómarendszer sem igazabb, mint a másik, de gyakorlati okokból elfogadhatóbb (mert „elegánsabb", áttekinthetőbb stb.).

A tudományokban azonban nem minden állítás burkolt definíció. Például a törvényekről nem mondható el, hogy puszta konvenciók. Ellenkező esetben aligha lehetne belőlük előrelátásokat levezetni, és őket tapasztalatilag ellenőrizni. Valójában ezek hipotézisek és mint ilyenek bizonyos valószínűséggel igazak.

Poincaré szerint a tudás célja, hogy az igazságot a valóságról felderítsük. A teljes igazság elérhetetlen, hiszen a valóság megismerése csak bizonyos előfeltevések alapján lehetséges. Ilyenek a természet egyszerűsége és egyöntetűsége. Ezért a versengő hipotézisek közül észszerűen az egyszerűbbet kell választanunk. Fel kell még azt is tételeznünk, hogy az Univerzum többi része is hasonló a miénkhez.
Mihez elégséges tudásunk? Általuk a jelenségek lényegének megismeréséhez nem juthatunk el. Sohasem fogjuk tudni, hogy végső fokon mi az elektromosság, a fény és az élet. Sok mindent tudunk azonban róluk és kapcsolataikat is kielégítően meg tudjuk ismerni.

Poincaré a lehetséges matematikai axiómák felismerésénél döntő szerepet tulajdonított az intuíciónak (a közvetlen felismerésnek). Tagadta a matematika visszavezethetőségét a logikára és a matematikai (szimbolikus) logika szerepét nem ismerte fel.

Magyarul 

 Tudomány és föltevés; ford. Szilárd Béla, átnézte Fröhlich Izidor; Természettudományi Társulat, Bp., 1908 (Természettudományi Könyvkiadó Vállalat)
 Természettudomány és materializmus. A természettörvények fejlődése. Előadások; ford. Garai Károly; Europa, Wien, 1922 (Európa ismeretterjesztő könyvtár)
 A tudomány értéke; ford. Kiss Kázmér; Pfeifer, Bp., 1925 (Filozófiai könyvtár)

Jegyzetek

Források 

1854-ben született személyek
1912-ben elhunyt személyek
A Francia Akadémia tagjai
Francia filozófusok
Francia fizikusok
Francia matematikusok
Tudományfilozófusok
MTA-tagok
Topológusok
Nancyiak
A Román Akadémia tagjai
A montparnasse-i temetőben nyugvó személyek