alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Turi-Kovács Béla

Turi-Kovács Béla (Endrőd, 1935. december 2. –) magyar ügyvéd, politikus. 1998 óta országgyűlési képviselő. 2000 és 2002 között környezetvédelmi miniszter. 2014-től az Országgyűlés korelnöke.

Életpályája 
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karára járt, de 56-os tevékenysége miatt kizárták az egyetemről. Végül 1959-ben diplomázott, de 1963-ig a Vízműveknél dolgozott mint segédmunkás, majd mint úszómester. 1963-tól Szentendrén ügyvéd.

1985 és 1990 között Szentendrén a városi tanács tagja, majd 1994-ig önkormányzati képviselő. 1956-ban belépett az FKgP-be, amelynek 1994 után újra tagja lett. Közben 1988 és 1990 között az MDF tagja. 1996-ban az FKgP Pest megyei elnöke, majd 1998-ban országos főtitkár-helyettes lett. 1998-ban a párt Pest megyei listáján bekerült az Országgyűlésbe, a környezetvédelmi bizottság alelnöke és általános frakcióvezető-helyettes 2000-ig.

2000-ben a lemondott Ligetvári Ferenc helyére nevezték ki környezetvédelmi miniszternek. 2001-ben a kisgazdák második pártszakadása közben kizárták a pártból. Ezután más kizárt politikussal megalapította a Kisgazda Polgári Egyesületet, amelynek elnöke lett. Választási megállapodást kötött a Fidesszel, melynek során 2002-ben a párt országos listájáról újra bekerült az Országgyűlésbe. A kormányváltás után átvette az Országgyűlés környezetvédelmi bizottságának elnöki posztját. A Fidesz-frakció helyettes vezetője.

2006-ban újra a Fidesz országos listájáról került be az Országgyűlésbe. A választások után több volt kisgazda politikus önálló kisgazda frakció megalakítását kérték tőle. Turi-Kovács ezt időszerűtlennek tartotta. Az önkormányzati választások előtt pártja több kisgazda szervezettel (FKGP, Magosz) együtt létrehozta a Kisgazda Szövetséget. 2010-ben a Fidesz Pest megyei területi listájáról szerzett országgyűlési mandátumot. 2014-ben az Fidesz és a KDNP közös országos listájáról jutott be az Országgyűlésbe, a parlamenti ciklus alakuló ülésének ő volt a korelnöke. Négy és nyolc évvel később szintén országos listás mandátumot szerzett, s ő látta el a korelnöki teendőket.

Családja 
Nős, felesége irodavezető. Egy fiúgyermekük van.

További információk 
Turi-Kovács Béla országgyűlési adatlapja
Turi-Kovács Béla életrajza a Fidesz honlapján

Magyar jogászok
Magyarország miniszterei
Az első Orbán-kormány tagjai
Országgyűlési képviselők (FKGP)
Országgyűlési képviselők (Fidesz)
Országgyűlési képviselők (1998–2002)
Országgyűlési képviselők (2002–2006)
Országgyűlési képviselők (2006–2010)
Országgyűlési képviselők (2010–2014)
Országgyűlési képviselők (2014–2018)
Országgyűlési képviselők (2018–2022)
Országgyűlési képviselők (2022–2026)
Az MDF korábbi tagjai
Az FKGP korábbi tagjai
1935-ben született személyek
Élő személyek
Endrődiek
Gyök (egyértelműsítő lap)

A matematikában:
 A gyökvonás (leggyakrabban a négyzetgyökvonás) műveletének eredménye
 Egyenlet megoldása
 Polinom zérushelye.

Egyéb:
 Gyök, kémiai fogalom
 Gyök, a szavak nyelvtani alapegysége
Radnótfája

Radnótfája (románul Iernuțeni, németül Etschdorf): Szászrégen településrésze Romániában Maros megyében.

Fekvése
Szászrégen központjának délkeleti szomszédságában a Maros és a Görgény összefolyásánál fekszik, 1956-óta Szászrégen része.

Nevének eredete
Neve az ősi birtokos Kökényes-Radnót nemzetség nevéből származik.

Története

A falunak már 1332-ben volt temploma, ekkor Arnoldfaia néven szerepel. 1453-tól a görgényi várhoz tartozik, lakói a várhoz tartozó szolgálónépek voltak. 1704-ben és 1708-ban idegen seregek dúlták fel. 1708-ban, 1719-ben és 1738-ban pestis pusztított. Református temploma 1895-ben épült. 1869-ben épített görögkatolikus templomát az 1990-es években az ortodoxok lebontották, hogy újat építsenek helyette. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni alsó járásához tartozott. 1992-ben 1373 lakosából 805 román, 564 magyar, 3 német, 1 ukrán volt.
A településen egykor a Toldalagi grófoknak és a Matskásy-családnak szép kastélyai voltak.

Itt születtek 

Itt született 1869. december 4-én Kol Ferenc okleveles mérnök, postaműszaki főigazgató, helyettes államtitkár
Itt született 1929. szeptember 5-én Kis Zoltán biológus, egyetemi oktató, élettani szakíró, publicista.
Itt született 1933. március 27-én Lázár Sándor pszichológus, pedagógus, neveléspszichológiai kutató, egyetemi oktató.

Hivatkozások

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Rádos

Rádos (románul Roadeș, németül Radeln) falu Romániában, Erdélyben, Brassó megyében.

Fekvése 
Segesvártól 40 km-re délkeletre fekszik. Közigazgatásilag Szászbuda községhez tartozik, a községközponttól 5 km-re északkeletre van.

Története 
Oklevélben legelőször 1356-ban említik, mikor Geubel fia Jakobus geréb panaszt tesz az erdélyi vajdánál a rádosi és öt más falubeli szászok viselkedése miatt, akik betörtek héjjasfalvi birtokára. 1469-ben a segesvári tanács arra kéri a nagyszebeni tanácsot, hogy Rádost és Mesét mentesítse az adók alól, mivel tűzvészek pusztították. 1476-ban a rádosiak eladtak egy rétet a homoródbeneieknek, amelyből évszázadokig tartó határvita alakul ki.

Nagytemploma a 14. századra datálható és a 15. század végén kezdték meg erődítését. 1500 körül Rádos Segesvárszékhez tartozott, 58 gazdával, egy tanítóval és három pásztorral. 1532-ben már 72 háztartás volt. A 17. század elején a közeli, pestis által megtizedelt Zoltánból a túlélők Rádosra költöztek. 1663-ban Apafi és török zsoldosai megszállták a falut. 1671-ben 100 gazda, 12 szegény és 20 özvegyasszony élt Rádoson. 1801-ben és 1856-ban tűzvészek pusztították.

1910-ben 715, többségben német lakosa volt, jelentős román és cigány kisebbséggel. 1876-tól a trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Kőhalmi járásához tartozott.

2016. február 14-én az erődtemplom tornyának egy része leomlott.

Leírása 
Fő látnivalója a 15. századi gótikus rádosi erődtemplom, melyet zömök négyszögletes tornyokkal ellátott kerítőfal határol. A 16. század óta nem végeztek nagyobb felújítási vagy módosítási munkálatokat rajta, ezért kulturális értéke jelentős. A templom berendezésének legértékesebb darabja az 1533 körül készült szárnyas oltár volt, ezt a romosodó templomból 2002-ben Nagyszebenbe szállították.

Jegyzetek 

Brassó megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Rava (Románia)

Rava (románul Roua, németül Rawendorf) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 28 km-re délkeletre a Rava patak szűk völgyében fekszik, Gyulakuta községhez tartozik, a községközponttól 14 km-re délkeletre van.

Lakossága

Története
1566-ban Rawa néven említik. A hagyomány szerint a falu először a Kis-Küküllő melletti Kerekerdő környékére települt, ahonnan a török pusztítások elöl költöztek fel az erdő mellé. 1910-ben 805 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. Lakossága: 1801-ben 360, 1839-ben 550,  1868-ben 791, 1889-ben 755, 1910-ben 805, 1933-ben 800, 1963-ban 996, 1974-ben 541, 1992-ben 442, 1998-ban 413 lakosából 173 magyar és 240 cigány volt.

Ravai társadalomtudomány 
A székely nép életének tudományos összefoglalása és izgalmas regénye a "Székely bánja" könyv, mely a legrégibb kortól mindmáig elénk vetíti az egész székely sorsot.

Ravai búcsúztatók 
Prózai halottbúcsúztató - Ravában, ami az ún. nemzetséglevél alapján készül, az elhunyt rövid életrajzi adatait s azoknak a nevét tartalmazza, akitől a halott elbúcsúzik.

Jelen kiadvány Lukács Sándor unitárius lelkész 1930-1938 között szerzett 92 ravai verses halottbúcsúztatóját foglalja magába. A családi kapcsolatok, a hovatartozás költői megjelenítése.

Látnivalók
Unitárius temploma 1804-ben épült, a 16. századi templom felhasználásával, tornya és részben hajója középkori eredetű. 1812-ben püspökválasztó zsinat színhelye volt. 1912-ben renoválták, 1932-ben kazettás mennyezetét leszedték, 1991-ben javították, utolsó javítása 2005-ben volt.

Híres emberek
 Itt született 1816-ban Árkosi Mózes unitárius lelkész, az 1852. évi Habsburg-ellenes összeesküvés elítéltje. 
 Itt született 1929-ben Kedei Zoltán festőművész. 
 Itt született 1932-ben Ajtay Ferenc geológus.

Jegyzetek  

Maros megye települései
Udvarhely vármegye települései
Recsenyéd

Recsenyéd (románul Rareș) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Homoródszentmárton községhez tartozik.

Fekvése 
A községközpont Homoródszentmártontól 3, Székelyudvarhelytől 20 kilométerre helyezkedik el a Nagy-Homoród völgyében, 480-490 m tengerszint feletti magasságban.

Története 
1487-ben Rechenijed néven említik először. Az 1517-es egyházi összeírásban 11 kapuval szerepel. Első temploma a Zólya József által adományozott telken épült 1745-ben. A 18. század végén gyűjtést kezdtek egy új templom építésére a rossz állapotban levő régi helyett, de az építkezés csak 1829-ben kezdődött el. Az új unitárius templomot 1836. augusztus 20-án szentelték fel; tornya 1844–1853 között épült.

1910-ben 295, 1992-ben 177 magyar lakosa volt. 

Trianonig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.

Nevezetességek 
Mind Orbán Balázs, mind Benedek Elek idézi a „megszorult, mint a recsenyédi kutya” szólást, amely egy árvízkor a boglya tetején rekedt kutyára utal.

Itt született 
 1936. december 12-én Balázsi Dénes helytörténész, székelyszentléleki tanár
 1942. február 24-én Recsenyédi Fekete Miklós író
 1945. január 30-án Cseke Péter író, irodalomtörténész

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Réty

Réty (románul Reci) falu Romániában, Kovászna megyében.

Fekvése 
Sepsiszentgyörgytől 12 km-re délkeletre, a Feketeügy jobb oldali teraszán fekszik, a DN13E főút mentén. 1964-ben Komollóval egyesítették. Bita, Egerpatak és Szacsva tartozik hozzá.

Története 
1334-ben Reech néven említik először. A falu déli végében neolit-, bronz- és vaskori leletek kerültek elő. A Feketeügy jobb partján 10. századi telep és temető volt. Temploma 13. századi eredetű, 1857-ben bővítették és átépítették. Egykori védőfalából csak a torony maradt meg. A faluban 1615 és 1716 között 9-szer tartottak széki gyűlést.

1910-ben 903 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 1417 lakosából 1392 magyar, 17 román, 4 cigány, 1 német volt. A 2002-es népszámlálás adatai alapján 2234 lakosból 2209 magyar.

Látnivalók 
 A falu melletti dombtetőn, a Dobolykán áll az Árpád-kori, egykor erődített templom. Orgonája 1909-ben készült a brassói Einschenk Károly műhelyében.
 A faluban számos 18. és 19. századi udvarház található.
 Határában a híres Rétyi Nyír, az Orbán Balázs által Háromszék Szaharájának nevezett homokos, természetvédelmi területe fekszik, ritka növényekkel, tavakkal, gazdag állatvilággal.
 A műút túloldalán, a Rétyi Nyírrel szemben az 1896-ban telepített millenniumi fenyves (emlékerdő) áll hétvégi házakkal. Mögötte a kedvelt halászóhely, a Rétyi-tó található, mely a mesterségesen duzzasztott Feketeügyből alakult ki. Partjára épült a Tavirózsa motel, mely vendégszobákkal és tágas vendéglővel várja a turistákat, kirándulókat.

Híres emberek 
 Itt született 1621-ben Gazda Péter, naplóíró.
 Itt született 1809-ben Székely Dávid, 1848-as honvéd százados.
 Itt született 1819-ben Antos János, 1848-as honvéd alezredes.
 Itt született 1822-ben Antos Ferenc, 1848-as honvédőrnagy.
 Itt született 1829-ben Székely Dénes 1848-as mérnök-százados, a Sepsibükszádot Torjával összekötő útszakasz tervezője.
 Itt született 1860-ban Imecs Béla erdészeti szakíró, a Magyar Erdész című lap főszerkesztője.
 Itt született 1945-ben Salamon Anikó etnográfus.
 Itt élt a Csíkszeredában született Kozma István (1896–1951) vezérezredes, a Székely Határőrség parancsnoka, akit a korabeli kommunista magyar rezsim kivégeztetett. 1991-ben – posztumusz – rehabilitálták.

Testvérvárosok 
  Csilizradvány, Szlovákia
  Bicske, Magyarország
  Inárcs, Magyarország

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Szász András: Réty
 Orbán Balázs: A Székelyföld leírása. Réty
 Képek Rétyről – Erdély szép.hu

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Péter

A Péter férfinév a görög Petrosz név latin Petrus alakjából származik. A Bibliában Péter apostol neve Kéfa, Kéfás, ennek görög fordítása a Petrosz, ami a szintén görög petra szóból ered, ami sziklát jelent. Női párja: Petra.


Rokon nevek 
 Pető: a Péter régi magyar becenevéből önállósult. 
 Petres: a Péter régi magyar becenevéből önállósult. 
 Petur: a Petúr alakváltozata. 
 Petúr: a Péter név régi, nyelvjárásbeli Pétör változatát a középkorban Peturnak írták, ennek a 18-19. századi téves olvasatából származik a Petúr név, amit Katona József terjesztett végül el.

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Péter igen gyakori, a Pető, Petres, Petur és Petúr szórványos név volt, a 2000-es években a Péter az 5-10. leggyakoribb férfinév, a többi nem szerepel az első százban.

Névnapok 
Péter, Pető, Petres

 január 25. 
 január 28. 
 január 31. 
 február 21. 
 február 22. 
 február 23. 
 április 27. 

 április 29. 
 május 8. 
 június 2. 
 június 16. 
 június 29. 
 augusztus 1. 
 szeptember 9. 

 október 19. 
 november 16. 
 november 18. 
 november 26. 
 december 4. 
 december 9. 
 december 21. 

Petur, Petúr
 március 17.

Idegen nyelvi változatai 

 angol: Peter
 bolgár: Петър (Petar, Petür)
 breton: Pêr
 cseh: Petr
 dán: Peter, Per, Peder
 eszperantó: Petro
 finn: Pietari, Pekka, Petri, Petteri
 francia: Pierre
 görög: Petrosz
 holland: Peter, Pieter, Piet
 ír: Peadar
 izlandi: Pétur
 japán: ペーター (Pētā), ペトロ (Petoro), ペトロス (Petoroszu), ピーター (Pītā)

 lengyel: Piotr
 lett: Peteris
 német: Peter
 norvég: Peter, Petter, Peder
 olasz: Pietro
 orosz: Пётр (Pjotr)
 portugál: Pedro
 román: Petru, Petre
 spanyol: Pedro
 svéd: Peter
 walesi: Pedr

Híres Péterek

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (P)
Férfikeresztnevek (P)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
BeOS

A BeOS a Be Incorporated gyártmányú BeBox gépek operációs rendszere, elsőnek 1990-ben publikálták, melynek az egyik kulcseleme a  GUI felületének szerkezete és használhatósága. 

Ez egy fokozottan moduláris, egyfelhasználós, teljesen alapjaiból újraírt rendszer, legfőképp a digitális médiafájlok kezelésére írták: digitális audio, video és 3D grafikai feldolgozásra.

A rendszernek léteznek azóta PowerPC és Intel processzorokon futó változatai is, bár ezek nem élvezik az eredeti BeBox multimédiás teljesítményét.

Az 1990-es évek közepén felmerült, hogy az operációs rendszere fejlesztésében lemaradó Apple a BeOS-t használja a Macintosh gépeinek az operációs rendszereként a Mac OS helyett.  Az ötletet végül elvetették, helyette a NextSTEP rendszert választották a Steve Jobs vezette NeXT Computer megvásárlása révén.

A BeOS 2001-ben a Palm Inc. tulajdonába került, mikor a cég felvásárolta a Be Inc.-et. Jelenleg a BeOS-t kisszámú önkéntes gondozza. A BeOS folytatásaként fogható fel a nyílt forrású Haiku operációs rendszer, amely kompatibilis a BeOS-sal, és 2001-től 2004-ig OpenBeOS néven volt ismert, ezt követően változtatták a nevét Haiku-ra.

További információk 
 BeOS News All things BeOS related
 BeBits Software repository

Operációs rendszerek
Albánia himnusza

A Hymni i Flamurit Albánia nemzeti himnusza. Szövegét Aleks Stavre Drenova albán költő szerezte. Először költeményként jelent meg 1912-ben, Szófiában a Liri e Shqipërisë (’Albánia Szabadsága’) című albán nyelvű folyóiratban. Ugyanabban az évben Drenova Ëndra e lote (’Álmok és könnyek’) című verseskötetében adták ki, Bukarestben.

A hivatalos himnusz két versszakkal rövidebb az eredeti költeménynél. Zenéjét Ciprian Porumbescu, román zeneszerző szerezte.

Szövege

Az első két versszak magyarul 

Eskü a zászlóra

A zászló alatt egyesülve, 
Egy vággyal és egy célért, 
Fogadalmunk legyen becsületszó, 
A felszabadító harcra. 

Csak aki árulónak született, 
Marad távol a harctól, 
Aki bátor, nem tétovázik, 
Mártírként esik el a nagy ügyért.

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
Albánia zászlaja
Albánia címere

Nemzeti himnuszok
Himnusz
Rugonfalva

Rugonfalva (románul Rugănești): falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Az Alsó-Nyikómentén levő falu a Nyikó jobb partján fekszik 2 km-re északkeletre Székelykeresztúrtól.

Története
Területe ősidők óta lakott. A református parókia területén 1-2. századi temetkezést tártak fel. A középkori falu a mai helyén feküdt, nyomai időnként felbukkannak a házak között. 1910-ben 669 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 665 lakosából 661 magyar és 4 román volt.

Látnivalók
 A faluban 13. század végi román, a 15. században gótikus stílusban bővített református templom áll 1971-ben felfedezett értékes 15. század eleji falfestményekkel és 18. századi kazettás famennyezettel. Hajójának északi falán 16–17. századi rovásírásos felirat került elő. Tornyát 1816-ban magasították, 1861-ben a templomot megújították, ekkor nyerte el mai formáját.
 A faluban néprajzi múzeum is volt
 A falu mellett van egy tó, ahol horgászni, kempingezni és télen korcsolyázni lehet.

Híres emberek
 Itt született 1848-ban Bartha Miklós politikus, publicista.
 Itt született 1859-ben Sebesi Samu író, színész,
 Itt született 1896-ban Holkó Ilona Magyar Istvánné pedagógus
 Itt született 1906-ban dr. Mester Miklós politikus, történetíró.
 Itt született 1953-ban Paál Sándor gyógytornász

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Ruszkabánya

Ruszkabánya (románul Rusca Montană, németül Ruskberg) falu Romániában Krassó-Szörény megyében.

Fekvése
Karánsebestől 34 km-re északkeletre található.

Nevének eredete
Nevét 1359 m magas hegyéről, a Ruskbergről kapta.

Története 

A település bányatelepét 1803-ban alapították. 1823-ban Ruszkabányát Hofmann Antal és testvére, Ádám, valamint Maderspach Károly megvásárolta és bányatársulatot alapított. A közeli hegyek érceit termelték ki és dolgozták fel: vasércet, ezüstöt, krómot és ólmot, valamint feketeszenet. A ruszkicai és lunkányi nagyolvasztóból származó nyersvasat Ruszkabányán és Nándorhegyen létesített kavarókemencékben, öntödékben és hengerművekben dolgozták fel. A vasmű gépeinek hajtását a Ruszka és Ruszkica patakok vízenergiája biztosította. A vállalat Lugoson, Mehádián és Karánsebesen öntöttvas hidat is épített és pályázatot adott be a Lánchíd megépítésére is. Az 1848-49-es szabadságharcban Bem tábornok seregét lőszerrel látta el a gyár. A szabadságharc után a termelés hanyatlott, a vasérctelepek kimerültek, a 20. század elején működése megszűnt. Feketeszénbányája ma is működik.

Itt vesszőztette meg nyilvánosan a főtéren Haynau 1849. augusztus 23-án Maderspach Károly feleségét, Buchwald Franciskát, aki a szabadságharc leverése után Bemnek, Kmetynek és másoknak menedéket adott.

A trianoni békeszerződésig Krassó-Szörény vármegye Karánsebesi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 2601 lakosából 1330 román, 833 német, 237 magyar és 165 szlovák volt.

1992-ben társközségeivel együtt 2622 lakosából 2389 román, 150 német, 43 magyar és 4 cigány volt.

Híres személyek
Itt hunyt el 1849-ben Maderspach Károly kohómérnök, a róla elnevezett, íven függő vonórudas vashíd feltalálója. Maderspach Ferenc honvéd alezredes bátyja, Maderspach Károlyné Buchwald Franciska férje.

Források 
 Révai nagy lexikona XVI. kötet. Révai Testvérek Irodalmi Intézet Rt. Budapest, 1924.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Schiff Júlia: A hegy vonzáskörében
 Szakmári Károly: A Maderspach család feltámadása Ruszkabányán. Nyugati Jelen, 2004.április 26.
 Hoffmann Henrik: Ruszkabánya története 1-3. Magyar Mérnök és Építész Egylet Közlönye, 1944. http://public.omikk.bme.hu/mee/fajlok/1944-193-200.pdf

Krassó-Szörény megye települései
Krassó-Szörény vármegye települései
Rüsz

Rüsz (, , szászul Reesn) falu Romániában, Szeben megyében. Közigazgatásilag Szelindek községhez tartozik.

Fekvése 
Nagyszebentől 22 km-re északra, a Medgyes–Nagyszeben főút mentén fekszik.

Története 
A Sub Mesteacăn határrészben római vicus maradványaira bukkantak. A középkori, valószínűleg a tatárjárás előtt létrejött falut eredetileg Nagyréc-nek hívták (Nogrech, 1263). 1263-ban puszta falu volt, később szászokkal települt újra. Mind német, mind román neve 'oroszok'-at, vagyis szlávokat jelöl. Történeti névváltozatai: Ruz (1424), Rewssen (1494), Russ (1733), Reisen (1805), Rüsz (1808). 1424-ig a Nagyszebeni prépostsághoz tartozott, később Nagyszeben város jobbágyfalva volt. 1441-ben tanítómesteréről emlékeztek meg, 1541-ben maga választotta bíráját és esküdteit. Tizedét Báthory István 1580-ban Albert Huet királybírónak adományozta. Legjelentősebb határperét négyszáz éven keresztül folytatta Szelindekkel. A filoxérajárványig jelentős volt bortermelése.

Román lakóiról, akik a hegyekből települtek le, 1698-ból való az első följegyzés. A kurucok 1703-ban elpusztították, ezután egy évig valószínűleg pusztán állt. Nagyszeben a 19. század elején Martin Hochmeister nyomdásznak zálogosította el. 1876-ban Szeben vármegyéhez, 1947-ben Szelindek községhez csatolták.

A határában bugyborékoló iszapvulkánokat 1844-től kezdve többen is vizsgálták. Sajnos az 1990-es években a terület akkori gazdája földgyaluval eltüntette őket. Ugyancsak a múlté az a termálforrás, amely az 1960-as évek földgáz-próbafúrásai során keletkezett. Jód-, nátrium- és káliumtartalmú vizét reumatikus betegségekben szenvedők használták 1978-ig, amikor a kutat elzárták és betemették.

1850-ben 996 lakosából 526 volt német, 387 román és 83 cigány nemzetiségű; 526 evangélikus és 470 ortodox vallású.

2002-ben 832 lakosából 815 vallotta magát román és 14 német nemzetiségűnek; 775 volt ortodox, 41 pünkösdista és 13 evangélikus vallású.

Látnivalók 
 Evangélikus teremtemplomát egy korábbi templom helyén 1636-ban építették és 1782-ben módosították. Oltára 1651-ből való. Egyszerű várfal keríti, a hozzátartozó védőtornyokat lerombolták. Különálló harangtornya 1749-ben épült és egy 1858-as földcsuszamlás következtében mára az egyeneshez képest 145 centimétert megdőlt.
 Az evangélikus parókia 1804-ben, az ortodox templom 1830-ban épült.

Jegyzetek

Források 
 Rüszi szász honlap 
 Johann Lauer honlapja Rüszről 
 Wanek Ferenc, X. Bányászati, Kohászati és Földtani Konferencia, Nagyszeben, 2008. április 3–6.

Képek 

Szeben megye települései
Szeben vármegye települései
Sajtény

Sajtény (, ) falu Romániában Arad megyében, Aradtól 35 km-re nyugatra a Maros jobb partján. Nevét onnan kapta, hogy hajdani marosi sószállítók lakóhelye volt.

Története 
A honfoglalás kori közeli Marosvárhoz tartozó magyar temetőt fedeztek fel itt. Egy megdúlt férfisírban a tarcali díszövhöz hasonló veretek, lemez karperec és pántgyűrű került elő, egy másik, szegényesebb sírba pedig csak „szaltovói típusú” csuprot mellékeltek.

1138-ban Sahtu, majd 1221-ben villa Soth néven említik. Csanádi püspöki birtok, majd 1552 után a gyulai várhoz tartozott. 1566 után a töröké, de 1596-ban a tatárok ezt is elpusztították és 1626 előtt déli szlávokkal telepítették újra. Szemlak felé eső határában volt egykor Salánk falu, mely 1695 körül pusztult el végleg.

1910-ben 4965 lakosából 4490 román, 251 szlovák és 154 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Csanád vármegye Nagylaki járásához tartozott. 1992-ben 2713 lakosából 2551 román, 115 cigány, 11 magyar és 1 német volt.

Jegyzetek 

Arad megye települései
Csanád vármegye települései
Salamás

Salamás (más néven Gyergyósalamás, románul Sărmaș) falu Romániában, Hargita megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Gyergyószentmiklóstól 21 km-re északnyugatra fekszik, Gyergyóhodossal szorosan összenőve. 1925-ben vált ki Ditróból.

Története 

1770-ben Salomás néven említik. Neve a régi magyar sármás (= vad fokhagyma) főnévből származik.
A hegyvidéki település lakói fakitermeléssel, állattenyésztéssel foglalkoznak. 1910-ben 1597 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásához tartozott.
1992-ben 776 lakosából 648 fő román és 128 magyar volt.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Sándorháza

Sándorháza (románul Șandra, németül Alexanderhausen vagy Schandern) falu Romániában, Temes megyében.

Fekvése 
Temesvártól 33 km-re északnyugatra fekszik. 2004-ig Billédhez tartozott, azóta önálló község.

Története 
A falut 1833-ban telepítette a Zágrábi egyházmegye; Alagovich Sándor püspök nevét viseli. A trianoni békeszerződésig Temes vármegye Perjámosi járásához tartozott.

Az első világháború után 
1951-ben 48 bánáti sváb lakosát deportálták a Bărăganra.

Gazdaság 
Határában kőolajmező húzódik, a kőolaj mellett szondagázt is termelnek itt.

Népessége
1910-ben 1791, többségben német lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

Hivatkozások 

Temes megye települései
Torontál vármegye települései
Sándortelke

Sándortelke (románul Alexandrița) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
A kis falu a Szurdok-patak völgyében fekszik, községközpontjától
Felsőboldogfalvától 8 km-re a bágyi vár nyugati előterében.

Története
A hagyomány szerint a bágyi vár védői alapították, a várkapitány Sándor nevű fiának birtoka volt. 1910-ben még 127, 1992-ben már csupán 49 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Látnivalók          
Református temploma 1852-ben épült a régi templom helyére, 1924-ben megerősítették.
Miután a régi templom életveszélyes állapotba került, így azt lebontották, majd 2017 október 15-én vette át a kicsi közösség a Reformáció 500 éves évfordulójára épült új templomot.

Galéria

Hivatkozások

Külső hivatkozások
Református templom képekben

Sandortelke
Udvarhely vármegye települései
Sántatelek

Sántatelek (románul Izvorul Trotușului) falu  Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Gyimesfelsőlok része, az első településrész, amelyen áthalad a 12-es országút. 18,4 km-re fekszik Csíkszeredától, és 230 km-re a fővárostól, Bukaresttől, 979 m magasan a tengerszint felett.

Éghajlata

Nevének eredete
Régi neve Juda volt, melyet első birtokosa után 250 évig viselt. Román neve Tatrosfőt jelent, a Tatros itteni forrása után.

Története
A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott. 1992-ben 685 magyar lakosa volt. Népsűrűsége 43/km².

Fordítás

Hivatkozások

Santatelek
Állatkertek listája

A világ állatkertjeinek listáit, kontinensenként, a következő cikkek tartalmazzák:

Létező állatkertek 
 Afrika állatkertjeinek listája
 Ausztrália és Óceánia állatkertjeinek listája

 Ázsia állatkertjeinek listája
 Dél-Amerika állatkertjeinek listája
 Észak-Amerika állatkertjeinek listája
 Európa állatkertjeinek listája

Képzeletbeli állatkertek 
 Jurassic Park, (ahol  genetikus úton reprodukáltak több dinoszaurusz-fajt, köztük a Tyrannosaurus rex-et)
 Slaughterhouse-Five, (olyan állatkert egy másik bolygón, ahol emberi lényeket tartanak)
 Hugo's Zoo
 Calixihuatl Zoo
 Prehistoric Park
 Springfield Zoo (A Simpson család)
 Quahog Zoo (Family Guy)

Lásd még
Madárparkok, állatkertek a nagyvilágban
Állatkertek magyar gyűjtőoldala
Szafariparkok gyűjtőoldala
Sashegy

Sashegy (egybeírva) Budapest egyik városrésze a XI. és a XII. kerületben. Nevét a Sas-hegyről kapta.

Fekvése
 Határai: Hegyalja út a Dayka Gábor utcától – Kálló esperes utca – Hegyalja út – Budaörsi út – Brassó út – Dayka Gábor utca a Hegyalja útig.

Története 

A Sashegy elnevezésére vonatkozóan Hanusz István „Hazai történetünk állatregéiről” című 19. század közepén megjelent kötetében arról ír, hogy a budai Sashegy azért kapta a nevét, mert 1686-ban, Buda visszafoglalásakor sasok röpültek erről a hegyről fel. A sokáig keringő legenda ellenére a hegy elnevezése sokkal prózaibb okokra vezethető vissza. 

A neve eredetileg még Mátyás király korában Nemes-hegy volt, mert ezen a vidéken húzódtak a nemes urak szőlő-birtokai, míg a polgárság szőlőskertjei a szomszédos Polgár-hegyen terültek el. A két szőlőhegyet a budai német polgárság így is nevezte Adelsbergnek azaz Nemes-hegynek, és Burgerbergnek, vagyis Polgárhegynek. Az 1830-as évektől datálhatóan Döbrentei Gábor és baráti társasága igyekezett a budai német helyneveket visszamagyarosítani. A visszamagyarosítás során az 1847-ben tartott dűlőkeresztelő alkalmával két helynevet tévesen tükör-fordítottak, amik közül az egyik a Sashegy, míg a másik Zugliget volt. Úgy tartják, hogy a német Adelsberg helyett az erős akcentussal beszélő budai sváboktól az előbbihez igen hasonló hangzású Adlersberg megnevezését vették alapul Döbrenteiék és így lett a Nemes-hegy elnevezés helyett a német tükörfordításából Adlerberg, azaz Sashegy.

Jegyzetek

Budapest városrészei
Budapest XI. kerülete
Budapest XII. kerülete
Sáromberke

Sáromberke (románul Dumbrăvioara, németül Scharnberg) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu a Maros síkságán, a folyó bal partján, Marosvásárhelytől 14 km-re északkeletre fekszik.

Története
1319-ben Sarumberg néven említi Károly Róbert két, ugyanebben az évben keltezett adománylevele. Már a középkorban népes település, egy 1453-as okirat szerint mezőváros.

Első ismert birtokosai a Kacsics nemzetség tagjai közül kerültek ki, köztük az ismert erdélyi vajda, országbíró és több vármegye főispánja, Szécsényi Tamás (1319-től).

A falu 1405-ben birtokcsere révén Somkereki Erdélyi Antal és leszármazottai birtokába kerül és kisebb-nagyobb megszakításokkal az Erdélyi család tulajdonában is marad, amíg özv. Erdélyi Istvánné Mindszenti Krisztina halála után Bánffy Dénes kancelláré, majd az ő halála után Teleki Mihályé nem lesz (1674 után).
1759-től a Teleki család önálló birtoka. Barokk Teleki-kastélyát 1769-ben gr. Teleki Sámuel erdélyi kancellár kezdte építtetni. Központi emeletes épületét pedig gr. Teleki Sámuel, a híres Afrika-utazó építtette 1912-ben újbarokk stílusban. Az U alakú épület értékeit 1944-ben széthordták.
 
A református templom építése (1785) szintén a Teleki Tékát alapító kancellár nevéhez fűződik.
A falunak 1910-ben 1030 lakosa volt, melyből 870 magyar, 43 román, 17 német. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 1692 lakosából 1459 magyar, 159 román és 73 cigány

Látnivalók

 A Teleki-kastély épületben ma mezőgazdasági iskola működik. A kastélyt gr. Teleki Sámuel kancellár építette 1769-ben.
 Református temploma 1785-ben épült barokk stílusban, a templom sarkánál áll gr. Teleki Sámuel kancellár szobra.
 A Teleki család sírboltja a kastéllyal szembeni domboldalon áll, 1803-ban épült. 
 A sírbolt mellett a ortodox Szent Illés kolostor épülete áll.
 Római katolikus temploma 1905-ben épült neoromán stílusban.

Neves személyek
 Itt született 1773. szeptember 5-én gr. Teleki Domokos császári kamarás, utazó,
 Itt született 1878-ban Kristóf György irodalomtörténész.
 Itt született 1887-ben Köblös Elek, a Romániai Kommunisták Pártjának főtitkára (1924–1928)
 Itt született 1907-ben Szabédi László író.
 Itt született 1932-ben Szabó Miklós történész, főiskolai oktató, levéltáros.
 Itt született 1946-ban Vári Attila, erdélyi magyar író, költő
 A Teleki-sírboltban nyugszik gróf Teleki Sámuel erdélyi kancellár és gróf Teleki Sámuel Afrika-utazó. Az utóbbi Sáromberkén született.
Puczi Bé­la 1948-ban szü­le­tett Sáromberkén.

Jegyzetek

További információk 
 Sáromberke település honlapja
 Orbán János: Egy erdélyi kastélyleltár 1787-ből, Korunk, 2005. december
 Sáromberke, Teleki-kastély

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Sebesrom

Sebesrom (1899-ig Rujen, románul Turnu Ruieni) falu Romániában Krassó-Szörény megyében.

Karánsebestől 12 km-re délkeletre fekszik. Korábban Sebestornyot csatolták hozzá.
Területén állnak Sebesvár romjai, amely az 1360-as évektől a szörényi bán igazgatása alá tartozott. 1429 és 1435 között a Német Lovagrend birtoka. 1910-ben 713, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Krassó-Szörény vármegye Karánsebesi járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 4436 lakosából 4339 román, 41 cigány, 37 magyar és 3 német volt.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 A vár

Krassó-Szörény megye települései
Krassó-Szörény vármegye települései
Sebesvár

Sebesvár (más néven Sebesváralja, románul Bologa, latinul Resculum) falu Romániában, Kolozs megyében.

Fekvése
Bánffyhunyadtól 14 km-re északnyugatra, a Sebes-Körös bal partján fekszik, Kissebeshez tartozik, melytől 3 km-re délkeletre van.

Története
Egykori földvára római castrum helyén állott, a népvándorlás korában elpusztult. Ennek helyén épült fel kővára a tatárjárás után, amely uradalmának központi helye után a Hunyad nevet is viselte. 1317-ben Elefánti Dezső foglalta el a Borsáktól a király számára. 1399-től Mircea havasalföldi vajdáé, majd 1408-ban újra az erdélyi vajdáké. A 15. században bővítették. 1660. május 22-én ide hozták a fenesi csatában megsebesült II. Rákóczi Györgyöt, majd innen vitték Váradra. 1709-ben az osztrákok lerombolták, de az 1800-as években egy részét újra felépítették.

A falunak 1910-ben 1014, túlnyomórészt román lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Bánffyhunyadi járásához tartozott.

Látnivalók
 A Sebes patak és a Körös összefolyásánál hegyorom tetején állnak a kalotaszegi várak egyikének, Sebesvár várának jelentős maradványai.
 A várral szemben a patak túloldalán levő hegytetőn római erőd maradványai láthatók.

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Szász András: Sebesvár

Kolozs megye települései
Kalotaszeg
Kolozs vármegye települései
Seprőd

Seprőd (románul Drojdii) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 22 km-re keletre a Kis-Nyárád völgyében fekszik.

Története
Nevét a székely nemek közt előforduló Seprőd ágról nyerte. 1548-ban Seprewd néven említik. A falu közepén áll a gótikus református templom. Határában haladt át a Sóút. Sóskútja az andrásfalviakkal szemben van.
1910-ben 143 magyar református lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 146 lakosából egy román kivételével mind magyarok voltak.

Hivatkozások

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Sepsibesenyő

Sepsibesenyő (románul Pădureni, korábban Beșeneu) falu Romániában Kovászna megyében, Maksa községhez tartozik.

Fekvése 
Sepsiszentgyörgytől keletre, központjától Maksától 3 km-re északnyugatra a Bodoki-hegység déli nyúlványa közelében a Besenyő-patak mellett fekszik.

Nevének eredete 
Eredetileg valószínűleg besenyők lakták, innen a neve.

Története 
Területe ősidők óta lakott. A Besenyő-patak felett emelkedő Várhányáson őskori erődített telepet sejtenek. Neve 1332-ben Besenczsed alakban szerepel. A Gyárfás-udvarház 1790-ben épült, az 1970-es években bontották le. 1910-ben 454 magyar lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 342 lakosából 338 magyar és 4 cigány volt.

Látnivalók 
 Szent Mártonnak szentelt templomát a 13. században építették, a 15. században gótikus stílusban átépítették, mai formáját az 1887-es átépítéssel nyerte el. Régi freskóinak nagy része az átépítéskor elpusztult. A Szent László-legendakörhöz kapcsolódó falfestményeket Orbán Balázs még látta.
 A Babos-udvarház 1825-ben épült.
 Határában a Besenyő-patak eltorlaszolásával nagyméretű víztározó keletkezett, a Besenyői-tó. Kénes vizű forrása is van.

Híres emberek 
 Itt született Szabó Imre (1821–1901), jogász, főhadnagy, az aradi ostromsereg tábori főparancsnoka.

Hivatkozások 
Jánó Mihály: Színek és legendák, 2008

Jegyzetek  

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Sepsibükszád

Sepsibükszád (románul Bixad) község Romániában Kovászna megyében.

Fekvése 
A település a Baróti-hegység, a Bodoki-hegység és a Csomád-hegység (melynek kiemelkedő pontja a Nagy-Csomád) által határolt fennsíkon található, mintegy 1200 méteres tengerszint feletti magasságban; közelében van a Szent Anna-tó és a Mohos-láp. Bicsadnak is nevezték az 1960-as években.

Környező települések 
Tusnádfürdőtől délre mintegy 8 km-re, Sepsiszentgyörgytől 28 km-re északra a Tusnádi-szoros déli kijáratánál az Olt partján fekszik. Ez Háromszék legészakibb Olt menti faluja.

Megközelítése 
Közúton az E578 útról a 113-as mellékútra térve lehet elérni a falut.
Vasútállomása az Olt mentén, a falutól 20-30 perc gyalogútra van.

Története 
Területén a középkorban öt kis falu: Almás, Zsombor, Gohán, Gerebencs és Rakottyás feküdt. A település a Mikó es Mikes család üveghutatelepeként fejlődött faluvá, miután a Mikóújfaluban működő üveghutát 1782-ben idetelepítették és 1914-ig működött.
A 19. század második felében Bukszád és környéke gróf Mikes Benedek tulajdona lesz, aki nemcsak az üveggyárat fejleszti tovább, hanem a Zsombor-patak forrásvidékén lévő fürdőtelepet is felvirágoztatja, miközben Tusnádfürdő újjáépítésében úttörő szerepet vállal.

1910-ben 1971 lakosából 1952 magyar, 9 román, 4-4 német és szlovák volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 1883 lakosából 1853 magyar, 11 román és 3 cigány volt.

2004-ben vált ki Málnás községből és szervezték önálló községgé.

Látnivalók 
 Az Olt jobb partján emelkedő hegyfokon láthatók Vápa várának tekintélyes romjai. A középkori vár őskori telepre épült, építésének s pusztulásának körülményei ismeretlenek.
 Szemben, kúp alakú hegyen állnak Sólyomkő őrtornyának 2 m magas maradványai. Pusztulásának körülményei ismeretlenek, valószínűleg a 14-15. században pusztult el.
 Régi temploma a Bükszád-Üvegcsűr-pataknál volt 1830-ban bontották le, mai római katolikus temploma 1867-ben épült Nagyboldogasszony tiszteletére.
 görögkatolikus temploma 1712-ben épült,
 Ortodox temploma is van
 Nevezetes fürdőhely. A Mikes-fürdő ma már csak nevében él. Bükszádtól keletre, a Zsombor-patak két fő forrásága, a Veres- és a Büdös-patakok találkozásánál épült 1860–1880 között, Tusnádfürdő egyik mecénása, gróf Mikes Benedek birtokán. Kezdetben vendégházak, hideg borvizes medencék, mofetta és meleg fürdő működött a telepen.
 Mikes Ármin iskola. Az U-alaku épületet gr. Mikes Ármin építtette vadászkastélyként, 1900-ban.

Itt született 
 1914-ben Ábrahám Árpád, a kivégzett római katolikus lelkész, a Szoboszlay Aladár-féle összeesküvés résztvevője.
 1927-ben Sánta Ferenc író.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
 Fényképek: Mikes Armin iskola / volt vadász kastély
  Turistatérkép Bixád-Sepsibükszád és Tusnádfürdő környékéről

Könyv 
 Térkép   Maros-Magyar Autonóm tartomány

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Sepsimagyarós

Sepsimagyarós (románul Măgheruș) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése 

Sepsiszentgyörgytől 12 km-re délkeletre a Bodzai hegyek északi 
nyúlványainak előterében a Mocsár-patak völgyében fekszik, Uzonhoz tartozik.

Története 
Nevét mogyoróbokrokban gazdag vidékéről kapta. 1512-ben Monyijoros néven említik. 1910-ben 428, 1992-ben 109 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.

Híres emberek 
 Itt született Bartha László, aki 1767-ben németországi útinaplót írt.
 Itt született Koréh Ferenc újságíró, a sepsiszentgyörgyi Székely Nép szerkesztője.
 Itt született 1899-ben Pajor Győző főügyész, országgyűlési képviselő.
 Itt született Balogh Enikő Mária (1941–), gyógyszerész, kutatási területe a bentonitok fizikai-kémiai tulajdonságai, gyógyszerészeti felhasználhatósága. A marosvásárhelyi Gyógyszerész Kamara elnöke.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Digital Millennium Copyright Act

A Digital Millennium Copyright Act (DMCA) egy 1998-ban beiktatott amerikai törvény, célja a digitális szerzői jogok megsértése elleni fellépés. A DMCA a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos problémák digitális vonzataival foglalkozik és kifejezetten kiemeli az interneten történő szerzőijog-sértést. A törvény többek között lehetőséget ad a másolásvédelmi technológiák kikerülésének tiltására. A másolásvédelmet még saját használatra készülő másolat esetén is tilos feltörni, illetve a másolásvédelem feltörésének mechanizmusát is tilos továbbadni.

A DMCA-t számos kritika érte a korlátozások és a tiltások miatt.

A DMCA európai uniós megfelelője az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

Források 
 A DMCA szövege (archivált) 

Digitális elektronika
Amerikai törvények
Szerzői jog
1998
Wilkinson Microwave Anisotropy Probe

A Wilkinson mikrohullámú anizotrópia szonda (Wilkinson Microwave Anisotropy Probe, WMAP) a NASA műholdja, melynek feladata, hogy a felderítse az Ősrobbanásból származó mikrohullámú háttérsugárzás térbeli hőmérséklet-ingadozásait (anizotrópiáját). A műholdat Delta II hordozórakétával bocsátották fel 2001. június 30-án Cape Canaveralról, Floridából. A WMAP a COBE műhold méréseit folytatja, helyét a Planck műhold vette át.

A WMAP célja, hogy elkészítse a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás nagy felbontású térképét, melynek segítségével a Világegyetem természetére vonatkozó elméleteinket tesztelhetjük, azok paramétereit pontosabban meghatározhatjuk.

A műhold neve eredetileg MAP volt. Jelenlegi nevét a program közben elhunyt vezetőjéről, Dr. David Wilkinsonról kapta, aki a kozmikus háttérsugárzás vizsgálatának úttörője volt.

A WMAP célja a teljes csillagos égbolt feltérképezése legalább 0,3° felbontással és 20 µK érzékenységgel, maximum 5 µK szisztematikus mérési hibával. 
A cél elérése érdekében a WMAP-nek differenciális radiométerei vannak, melyek az égbolt két pontja közötti hőmérséklet-különbséget mérik.

A WMAP a Nap-Föld rendszer L2-es Lagrange-pontjában található, a Földtől 1,5 millió kilométerre, a Földhöz képest a Nappal ellentétes oldalon. Ebben a pontban a szonda helyzete nagyon stabil, és megoldható, hogy mindig a Nappal, a Holddal és a Földdel ellentétes irányba nézzen, csökkentve ezzel a zavaró hatásokat. A WMAP képes hat hónaponként az egész égboltot feltérképezni. A saját galaxisunk, a Tejútrendszer zavaró hatásának kiszűrésére a WMAP 5 különböző frekvenciasávot használ 22 és 90 GHz között.

A szonda a küldetését hivatalosan 2010. október 6-án fejezte be.

A WMAP méréseiből nyert adatok 
A WMAP méréseiből néhány kozmológiai mennyiségre a következő értékeket kapták [Térkép a mikrohullámú háttérsugárzásról, Meteor évkönyv 2004, 195. old.]:

 A Világegyetem összetétele 4% közönséges anyag (hidrogén, hélium és nehezebb elemek, csillagok és neutrínók), 23% ismeretlen eredetű sötét anyag, és 73%-a misztikusnak tűnő sötét energia. 
 A kozmikus infláció modellel ellentétesek a megfigyelései (lásd a lenti linkeket).
 A jelenlegi elméleteket a WMAP adatokra alkalmazva azt kapjuk, hogy a Világegyetem mindörökre tágulni fog.

Források 

 A NASA 2003. február 11-ei sajtóközleménye
 local cosmological parameters – WMAP team
 map.gsfc.nasa.gov
 Seife, Charles, BREAKTHROUGH OF THE YEAR: Illuminating the Dark Universe, Science 2003 302: 2038–2039. A cikkben bibliográfia és további hasznos weblinkek találhatók
 Sizing up the universe
 Problémák az inflációval (angol)

Jegyzetek 

Csillagászati műholdak
Égboltfelmérési programok
Sikló (Románia)

Sikló (más néven Soklyó; ) falu Romániában, a Partiumban, Arad megyében.

Fekvése 
Kisjenőtől 13 km-re délnyugatra fekszik, Ottlakához tartozik.

Nevének eredete 
Neve a magyar sok szóból való, mely eredetileg sűrűt jelenthetett.

Története 
A falu területén a Hallstatti kultúrához tartozó település, újkőkorszaki település és 10. századi temetkezési hely maradványait tárták fel.

1226-ban Sucuroi néven említik. A középkorban Zaránd vármegyéhez tartozott. Lakosai nagyrészt magyar kisnemesek voltak. A falu a török hódoltság alatt sem néptelenedett el, de lakossága kicserélődött. Nevét 1406-ban, majd 1456-ban említette először oklevél Soklo, Sokló néven.

1851-ben Fényes Elek írta a településről: „mezőváros Arad vármegyében, szép rónaságon, 25 katholikus, 2600 óhitü lakossal, anyatemplommal. ... valami régi vár alapja látható, nagy sáczokkal körülvéve; a malom-csatornán van az uradalomnak 4 kőre épitett felette jövedelmes malma. Birja István főherczeg, volt nádor.”

1910-ben 3384 lakosából 140 magyar, 3186 román volt. Ebből 97 római katolikus, 55 református, 3167 román volt.

A trianoni békeszerződés előtt Arad vármegye Eleki járásához tartozott.

Nevezetességei 
A településtől keletre halad el a szarmaták által 324 és 337 között épített, az Alföldet körbekerülő Csörsz-árok vagy más néven Ördögárok nyomvonala.

Hivatkozások

Források 
 Fényes Elek: Magyarország történeti geográfiája
 

Arad megye települései
Arad vármegye települései
Simánd

Simánd (románul Șimand németül Schimand): falu Romániában Arad megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Kisjenőtől 12 km-re délnyugatra fekszik.

Nevének eredete 
Neve a régi Sima személynévből való, ami a Simon név becézett alakja.

Története 
1387-ben említik Symand alakban. A falu egy része aradi káptalani birtok volt, majd 1403-ban Zsigmond király a gyulai uradalommal együtt Maróthi János macsói bánnak adományozta. 1465-ben mezővárosként említették, 1467-ben vásárát jegyezték fel.
A 16. században élte fénykorát, amikor a legnagyobb Zaránd vármegyei településnek számított. Lakói gyorsan protestáns vallásra tértek. 1566-ban elfoglalta a török, de továbbra is pezsgő életű mezőváros maradt, kereskedelmi központ közel 2000 lakossal. Határában több, a török által elpusztított falu is volt egykor.

A mai települést 1890-ben egyesítették Csernovics- (vagy Felső-) és Edelspacher- (vagy Alsó-) Simánd, valamint Tövisegyháza falvakból. Alsósimándnak 1910-ben 3256 lakosa volt, ebből 1806 román, 942 magyar és 483 német; Felsősimándnak 1910-ben 1972, ebből 1315 román, 212 magyar, 80 német. A trianoni békeszerződésig Arad vármegye Kisjenői járásához tartozott. 1992-ben 4049 lakosa volt, ebből 3521 román, 252 magyar, 189 cigány és 85 német.

Nevezetességei 
A település mellett halad el a szarmaták által 324 és 337 között épített, az Alföldet körbekerülő Csörsz-árok vagy más néven Ördögárok nyomvonala.

Jegyzetek 

Arad megye települései
Sinfalva

Sinfalva () falu Romániában, Kolozs megyében.

Fekvése
A falu Tordától 9 km-re délnyugatra az Aranyos folyó jobb partján a Keresztesmező síkjának északnyugati peremén terült el. Határában ömlik a Tordai-hasadékot átszelő Hesdát-patak az Aranyosba.

Nevének eredete
Neve a rémi magyar Simeon személynév rövidített Sen alakjából származik. A román Cornești a román corn (= somfa) főnévből való és somfalvát jelent.

Története
1176-ban Senfalwa néven említik először. A falu a tatárjáráskor elpusztult és a hegy alatt épült fel újra. Innen származik az Alsó- és Felsősinfalva elnevezés. Árpád-kori templomát 1712-ben kijavították, majd 1774-ben az ellenreformáció idején lerombolták. Anyagából épült fel az unitárius templom, mely később a katolikusoké lett.

1910-ben 814 lakosából 602 magyar és 212 román volt. Előbb Aranyosszék Felső járásához, majd a trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Tordai járásához tartozott. 1992-ben 746-an lakták, 442 magyar és 301 román.

Híres emberek
Itt született 1926-ban Barla Jenő marosvásárhelyi építész.

Jegyzetek

Kolozs megye települései
Aranyosszék települései
Sofronya

Sofronya (románul Șofronea) falu Romániában, Arad megyében.

Fekvése 
Az Alföldön, Aradtól 11 km-re északra fekszik. Érinti a Budapest–Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza–Arad-vasútvonal.

Története 
1446-ban Keeth Sopron néven említették, a középkorban ugyanis két egymás mellett fekvő Sopron nevű falu is állt itt, melyeket 1596-ban a tatárok pusztítottak el. Területe a trianoni békeszerződésig Arad vármegye Aradi járásához tartozott. A mai Sofronyát már a román uralom alatt telepítették.

1992-ben a hozzá tartozó Szentpál faluval együtt 2551 lakosából 1476 román, 1055 magyar, 12 német és 7 cigány volt.

Nevezetességei 
 Purgly-kastély, nagy parkkal, ahol egy termálfürdő is működik (30 °C-os vízzel).

Nevezetes személyek 
 Itt született 1870. június 29-én báró Urbán Péter politikus, csanádi főispán.
 Itt született 1881. június 10-én Purgly Magdolna kormányzóné, Horthy Miklós felesége.

Testvértelepülése 
  Kunágota, Magyarország

Jegyzetek 

Románia fürdőhelyei
Arad megye települései