alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Burgenland

Burgenland (în , Felsőőrvidék, în ) este unul din cele nouă landuri federale ale Austriei, situat în estul țării, de-a lungul frontierei cu Ungaria.

Burgenland este compus din șapte districte (Eisenstadt-Umgebung, Güssing, Jennersdorf, Mattersburg, Neusiedl am See, Oberpullendorf și Oberwart) și din 167 localități. Are o lungime de 166 km și o lățime de doar 5 km (la Sieggraben)

Burgenland are o graniță foarte lungă: La vest cu landurile austriece Austria Inferioară și Steiermark, Slovacia la nord-est, Ungaria la est și Slovenia la sud.

Burgenland împarte cu Ungaria singurul lac fără revărsare naturală din Europa, Neusiedler See.

Vezi și 
 Lista comunelor din Burgenland
 Districtul Burgenland din Saxonia-Anhalt

Note 

Landurile Austriei
Burgenland
Eisenstadt

Eisenstadt (în , în croată Željezno), este capitala landului Burgenland (în , în croată Gradišće) din Austria.

Orașul este situat pe o terasă în cădere în părțile sudice ale Muntelui Leithage. La recensământul din 2002 avea o populație de 13.664 locuitori.

În acest oraș a activat o anumită perioadă compozitorul Joseph Haydn, angajat ca Prim-Kapellmeister (șef de orchestră) la curtea prințului Nikolaus Joseph Esterházy.

Politică 
Primarul este politiciana Andrea Fraunschiel, membră Partidului Popular Austriac.

Consiliul Local 
 ÖVP 17
 SPÖ 8
 Verzii  2
 FPÖ 2

Vezi și 
 Joseph Haydn
 Listă de orașe din Austria
 Landurile Austriei
 Lista comunelor din Burgenland

Orașe în Burgenland
Tirol (land)

Tirol este un land federal situat în vestul Austriei. Referințele istorice despre Tirol (înainte de Primul Război Mondial) cuprind Tirolul de Nord, Tirolul de Sud, Tirolul de Est și regiunea Trento. Actualul land Tirol cuprinde doar partea nord și de est. Tirolul de Sud și Trento, cedate Italiei în anul 1919 în urma Tratatului de la Saint-Germain, sunt grupate în regiunea italienească Trentino-Tirolul de Sud. 

Regiunea muntoasă se află în vecinătatea land-urilor Vorarlberg la vest și Salzburg, Carintia la est. Este împărțit în două părți de o fâșie cu o lățime de 10-20 km a landului Salzburg. Granițele nordice și sudice ale părții vestice constituie granițele Austriei cu Bavaria, Germania (nord) și Bolzano/ Bozen, Italia (sud).

Capitala sa este Innsbruck. Orașul este renumit pentru universitatea sa, în special pentru tehnicile moderne de medicină. Tirol este apreciat pentru resorturile sale de schi, ca și Kitzbühel și St. Anton. Alte orașe mari sunt: Kufstein, Schwaz, Reutte și Landeck.

Euroregiunea Tirol - Tirolul de Sud - Trento, înființată la data de 18 mai 1998, cuprinde toate teritoriile Tirolului istoric.

Politica

Partidele landtag-ului în Parlamentul regional (2015) 
 ÖVP: 16 locuri
 Lista lui Dinkhauser: 7 
 SPÖ: 5
 Verzii: 4
 FPÖ: 4

Fritz Dinkhauser este membru din ÖVP. Cu toate acestea, a fondat o listă separată pentru alegeri.

Economie și infrastructură

Turism 
Turismul este un sector important în Tirol. Doar prin turism se genereaza o medie de 18% din produsul regional brut al Tirolului. 71.000 de persoane lucrează și sunt angajate în sectorul de turism.

În anul turistic 2012/2013 au venit în Tirol 10.203.166 de oaspeti. Aproximativ jumătate din acești turiști au venit din Germania (51%). Pe lângă aceștia, mulți turiști vin din Țările de Jos (10.4%), restul Austriei (8.6%), Elveția (5.7%), Marea Britanie (3.7%) și Belgia (3.4%). 179.380 de vizitatori au venit din România (0.7%).

Sezonul de iarnă este mai plin și mai important decât cel de vară. 58% din cazări au fost în sezonul de iarnă și 42% în sezonul de vară.

Note

Legături externe 
 Tyroleans 
 Tur virtual de 360° prin Tirol 
 Tur Tirol
 Ghid Turistic Tirol

Vezi și 
 Lista comunelor din Tirol
 Tirolul de Sud

Landurile Austriei
Eponime ale asteroizilor
Innsbruck

Innsbruck (populație ~140.000) este un oraș din sud-vestul Austriei și capitala provinciei Tirol (populație ~650.000). Situat pe râul Inn, este un centru celebru pentru sporturile de iarnă.

Jocurile Olimpice de Iarnă au avut loc de două ori la Innsbruck, în 1964 și în 1976.

Nume 
Orașul își datorează numele unui pod păzit de pe Inn: acesta a rezultat din combinarea cuvintelor "Inn" și "Brücke", adică „Podul Innului”.

Istoric 
Innsbruck este pomenit ca așezare comercială constituită în apropiere de Mănăstirea Wilten (o veche mănăstire premonstratensă constituită pe ruinele așezării romane Veldidena, în prezent parte a orașului Innsbruck) în documente datând  din secolul al XII-lea.

Prima atestare documentară datează de dinainte de anul 1187. Innsbruck a devenit capitala provinciei Tirol în 1429. Ulterior, tot în secolul al XV-lea, orașul devine un centru politic și cultural european, încât împăratul Maximilian I și-a mutat curtea la Innsbruck în 1490.

În anul 1669 a fost înființată Universitatea din Innsbruck.

În timpul războaielor napoleoniene Tirolul a fost cedat Bavariei, care era aliata Franței. Țăranul tirolez Andreas Hofer a condus armata Tirolului obținând victoria la Berg Isel împotriva Bavariei și aliatei sale, Franța, făcând din Innsbruck centrul său militar și administrativ. Eroul Andreas Hofer a fost executat în Mantua, iar trupul său a fost adus la Innsbruck în 1823 și înmormântat în biserica franciscană.

Din 1943 până în aprilie 1945 orașul Innsbruck a fost bombardat de aviația anglo-americană, suferind mari pierderi.

Monumente
Acoperișul Auriu (Goldenes Dachl)
Castelul Hofburg din Innsbruck, fostă reședință a principilor tirolezi
Domul din Innsbruck
Hofkirche
Spitalskirche
Biserica ursulinelor din Innsbruck

Geografie 
Orașul este mărginit la nord cu lanțul nordic al munților Karwendel și la sud de zona prealpină a lanțului central al muntelui Patscherkofel din Alpii Tuxer. La marginea de vest a orașului se află valea râului Inn care îl desparte de masivul Martinswand.

Apele din regiune 

Afluenții Innului din regiunea Insnbruck:
 Geroldsbach de la (Götzens)
 Kranebitter Lohbach cu Gießenbach
 Höttinger Bach
 Fallbach (Innsbruck)
 Weiherburgbach
 Weissbach (Innsbruck)
 Lanser Bach
 Mühlauer Bach
 Sill cu torentul Viller Bach

Lacuri, bălți:
 Baggersee Rossau
 Lanser See
 Lansermoor
 Großer Weiher
 Rapoldi-Weiher

Localități vecine

Personalități 
 Sigismund Francisc de Austria (1630 - 1665), conducător politic;
 Johann Martin Gumpp cel Bătrân (1643 - 1729), arhitect;
 Leopold, Duce de Lorena (1679 - 1729), conducător politic;
 Diana Budisavljević (1891 - 1978), salvatoare de vieți omenești în timpul celui de-al Doilea Război Mondial;
 Igo Sym (1896 - 1941), actor;
 Otto Neugebauer (1899 - 1990), matematician, astronom;
 Karl Gruber (1909 - 1995), ministru de externe;
 Dietmar Schönherr (1926 - 2014), actor;
 Alice Tumler (n. 1978), prezentatoare TV;
 Mirjam Weichselbraun (n. 1981), actriță;
 Andreas Kofler (n. 1984), schior, campion olimpic

Vezi și 
 Listă de orașe din Austria

Legături externe 

 Situl oficial al orașului

Referințe 

 
Capitale de landuri austriece
Orașe din Austria
Tirol (dezambiguizare)

Tirol este:

 O regiune istorică, care cuprinde:
 Tirol (regiune istorică)
 Un land din Austria: vezi Tirol (land)
 O regiune din nordul Italiei: vezi Tirolul de Sud și Trentino-Tirolul de Sud
 O localitate din Județul Caraș-Severin, România: vezi Tirol, Caraș-Severin
Salzburg (land)

Salzburg (suprafață 7.154 km², populație 520.000, se citește 'zalț.burg) este un stat federat sau land (germană: Bundesland) al Austriei, având graniță cu Bavaria, Germania, și Tirolul de Sud, Italia. Este unul dintre statele federale ale Austriei cu cei mai puțini locuitori. Capitala landului Salzburg este orașul Salzburg.

Landul Salzburg este împărțit în cinci districte (Gaue) (capitala districtului în paranteză): Pinzgau (Zell am See), Pongau (Sankt Johann im Pongau), Lungau (Tamsweg), Tennengau (Hallein) și Flachgau (orașul Salzburg, care este în același timp și capitala landului).

Liechtensteinklamm 
În landul Salzburg se găsește „Liechtensteinklamm”, unul dintre cele mai adânci defileuri din Alpi. Acesta se află în apropiere de Sankt Johann im Pongau sau St.Johann/Pg., un mic oraș în mijlocul landului.

Localități
    Salzburg (145.871)
    Hallein (20.101)
    Saalfelden am Steinernen Meer (16.054)
    St. Johann im Pongau (10.779)
    Bischofshofen (10.377)
    Seekirchen am Wallersee (10.136)
    Zell am See (9573)
    Neumarkt am Wallersee (5863)
    Oberndorf bei Salzburg (5609)
    Mittersill (5404)
    Radstadt (4784)

Stema 
Stema a preluat inițial blazonul ducelui Philipp de Carintia, arhiepiscop de Salzburg între 1246-1256. Coroana a fost adăugată în 1805, când landul Salzburg a devenit provincie independentă a Austro-Ungariei.

Vezi și 
 Lista comunelor din landul Salzburg

Landurile Austriei
Eponime ale asteroizilor
Landul Salzburg
Austria Inferioară

Austria Inferioară sau, mai rar, Austria de Jos () este unul dintre statele federale din Austria. Capitala Austriei Inferioare este Sankt Pölten — cel mai nou oraș-capitală din Austria. Landul se învecinează cu Slovacia, Republica Cehă și cu landurile austriece Austria Superioară, Stiria și Burgenland. Statul înconjoară Viena. Cu o suprafață de 19.186 km² și o populație de 1,5 milioane de locuitori, este cel mai mare land din Austria.

Politică

Landtagul Austriei Inferioare

Diviziuni administrative 

Austria de Jos este divizată în regiunile Waldviertel, Mostviertel, Industrieviertel și Weinviertel; 4 orașe și 21 de districte. Wachau, o regiune între Melk și Krems din Mostviertel, este faimoasă pentru peisajul, cultura, și vinul său.

Orașe 
 Krems an der Donau
 Sankt Pölten
 Waidhofen an der Ybbs
 Wiener Neustadt

Districte 
 Amstetten
 Baden
 Bruck an der Leitha
 Gänserndorf
 Gmünd
 Hollabrunn
 Horn
 Korneuburg
 Krems an der Donau
 Lilienfeld
 Melk
 Mistelbach
 Mödling
 Neunkirchen
 Sankt Pölten-Land
 Scheibbs
 Tulln an der Donau
 Waidhofen an der Thaya
 Wiener Neustadt-Land
 Wien-Umgebung
 Zwettl

</div>

Referințe

Vezi și 

 Lista comunelor din Niederösterreich A-L
 Lista comunelor din Niederösterreich M-Z

Landurile Austriei
Landurile Austriei

Austria este o Republică federală, formată din nouă state federale (sing.: Bundesland, pl.: Bundesländer). 

Constituția Austriei le numește state (sing.: Land, pl.: Länder). Ele dispun fiecare de un Parlament propriu, denumit "Landtag", care este un organ legislativ independent, ale cărui competențe sunt prevăzute de Constituția austriacă de la 1920 (modificată și republicată în 1929). Parlamentul federației se numește "Bundesrat" și emite legile cu aplicabilitate la nivelul întregii Republici Federale.

Guvernele landurilor (sing.: Landesregierung, pl.: Landesregierungen) sunt, pe de o parte, organele executive independente ale Landurilor și, pe de altă parte, un element al Administrației federale (Mittelbare Bundesverwaltung).

Există următoarele nouă Landuri:

Note

Vezi și 

 Landurile Germaniei
Austria Superioară

Austria Superioară sau, mai rar, Austria de Sus (Germană: , , bavareză: Obaöstarreich) este unul dintre cele nouă state federale ale Austriei. Capitala sa este orașul Linz. Austria Superioară are graniță cu Germania și Republica Cehă, la fel ca și cu alte landuri austriece cum ar fi Austria Inferioară, Stiria și Salzburg. Cu o suprafață de 11.980 km² și 1,3 milioane de locuitori, Austria Superioară este al treilea land austriac ca mărime (Viena și Austria Inferioară au mai mulți locuitori, Stiria și Austria Inferioară sunt mai mari în termeni de suprafață).

Alte orașe mari din Austria Superioară  sunt Steyr, Wels, Enns, Schärding, Gmunden, Grießkirchen, Braunau, Bad Ischl (vezi Franz Josef și Elisabeta a Austriei) și Ebensee.

Diviziuni administrative 

Tradițional, Austria Superioară este împărțită în patru regiuni: Hausruckviertel, Innviertel, Mühlviertel și Traunviertel.

Administrativ, statul e divizat în 15 districte, trei orașe și 442 de municipalități.

Orașe 
Linz
Steyr
Wels

Districte 
Braunau am Inn
Eferding
Freistadt
Gmunden
Grieskirchen
Kirchdorf an der Krems
Linz-Land
Perg
Ried im Innkreis
Rohrbach
Schärding
Steyr-Land
Urfahr-Umgebung
Vöcklabruck
Wels-Land

Referințe

Vezi și 
 Lista comunelor din Austria Superioară
 Linz

Legături externe 

 Upper Austria official website

Landurile Austriei
Austria Superioară
Stiria

Stiria (în ) este un stat federat, situat în sud-estul Austriei. Este al doilea land ca suprafață din Austria, acoperind 16.392 kmp. Are graniță cu Slovenia și cu alte landuri austriece, cum ar fi Austria Superioară, Austria Inferioară, Salzburg, Burgenland și Carintia. Are o populație de 1,243,052 locuitori (2019). Capitala sa este orașul Graz.

Vezi și 
 Ducatul Stiria
 Lista comunelor din Steiermark
 Stiria de Sus
 Stiria de Mijloc
 Stiria de Jos
 Südsteiermark

Legături externe 

 Imperial Austria: Treasures of Art, Arms and Armor from the State of Styria - The Canadian Museum of Civilization
 Official Tourism Website of Styria

Landurile Austriei
Eponime ale asteroizilor
Vorarlberg

Vorarlberg este cel mai vestic stat federal al Austriei. Deși este al doilea cel mai mic (Viena este cel mai mic), are graniță cu trei țări:  
 
 Germania (Bavaria și Baden-Württemberg)
 Elveția (Graubünden și St. Gallen)
 Liechtenstein. 
De asemenea se învecinează cu landul austriac Tirol.

În Vorarlberg locuiesc 352.000 de persoane împărțite în 96 de municipalități, landul are o suprafață de 2.600 km². Cel mai înalt vârf este Silvretta (3404 m). Se vorbește un dialect al limbii germane, mai apropiat de cel din Elveția.

Capitala landului Vorarlberg este Bregenz, care este și unul dintre cele cinci orașe ale sale. Celălalte patru orașe sunt Dornbirn, Hohenems, Feldkirch și Bludenz.

Politica Vorarlbergului 
Legat de politica socialist democrată în timpul primei republici, după Primul război mondial, este numele deputatului Anton Lindner. Născut la Turnu-Severin, după ce își petrece copilăria în România, ajunge una dintre personalitățile marcante ale politicii austriece. Persecutat de naziști, ajută la reinstalarea democrației și a idealurilor socialiste din Austria, rămânând și după 1945 o figură importantă a politicii din Vorarlberg și Tirol.

Landtagul Vorarlbergului 
 Partidul Popular Austriac 21 

 Partidul Social-Democrat Austriac 6

 Partidul Liberal Austriac 5

 Verzii 4

Vezi și 
 Lista comunelor din Vorarlberg

 http://www.dietrich.at/kontakt/sozialdemokratie.htm 
 http://www.malingesellschaft.at/pdf/Bundschuh-Linder1995.pdf/view

Bibliografie 
 Werner Bundschuh, Anmerkungen zum Lebenslauf von Anton Linder (1880 bis 1958), Basierend auf Werner Bundschuh: Anton Linder im Schweizer Exil (1934 bis 1945), in: Montfort, 43. Jg., 1991, Heft 4, S. 311-325; überarbeitet und erweitert 1995;

Landurile Austriei
Vorarlberg
Eponime ale asteroizilor
Graz

Graz (), cu o populație de 248.146 locuitori (la 1 ianuarie 2006), este al doilea oraș ca mărime din Austria și totodată capitala provinciei Steiermark (Stiria). Orașul este situat pe râul Mur, în sud-estul Austriei.

Graz s-a format probabil în secolul al XII-lea, fiind construit în jurul Schlossberg-ului. Numele derivă din slovenul grad, care înseamnă castel.

Centrul vechi istoric din Graz este înscris pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO.

Actorul Arnold Schwarzenegger s-a născut lângă Graz, în satul Thal.

În 2003 Graz a fost declarat "Capitală Culturală a Europei".

Politică

Locuri partidelor în Gemeinderat Grazului 
 ÖVP 23
 SPÖ 11
 Verzii 8
 KPÖ 6
 FPÖ 6
 BZÖ 2

Personalități 
 Arnold Schwarzenegger
 Aglaia Szyszkowitz, actriță

Populație

Clima

Vezi și 
 Locuri din patrimoniul mondial
 Listă de orașe din Austria
 Districtul Graz-Umgebung
 Hauptplatz (Graz)

Referințe

Legături externe 

 Situl oficial al municipiului
 Graz (germană, engleză, franceză, italiană, slovenă)

Orașe din Stiria
 
Patrimoniul mondial în Austria
Eponime ale asteroizilor
Linz

Linz este un oraș situat în nord-vestul Austriei, pe Dunăre. Este capitala statului Austria Superioară (Oberösterreich) și cu o populație de 207.821 locuitori (1 ianuarie 2021), este al treilea oraș ca număr de locuitori din Austria. În 2009 a fost Capitală Europeană a Culturii.

Cartiere 
Linz este împărțit în 12 cartiere.

-Ebelsberg

-Pichling

-Neue Heimat

-Kleinmünchen, Scharlinz

-Franckviertel, Hafenviertel

-Bindermichl, Spallerhof, Oed

-Bulgariplatz

-Freinberg, Froschberg, Bahnhofsviertel

-Linz-Zentrum

-Uhrfahr-Zentrum, Pöstlingberg

-Dornach, Auhof, Magdalena

-Gründberg, Harbach, Heilham

Infrastructură
Linz are școli numeroase precum și diferite spitale și clinici. Transportul în comun este bine dezvoltat: există 4 linii de metrou ușor, o linie de tramvai care urcă pe munte și 47 de linii de bus. Liniile de tramvai sunt:

Liniile de bus sunt:

Liniile de troilebuz sunt:

Liniile de busuleț sunt:

Istorie 
Orașul a fost fondat de către romani, care l-au numit Lentia.
Primele mențiuni ale orașului Linz (vechea Lentia) ca târg de schimb datează din anul 788. Datorită situării sale favorabile la răscrucea unor căi de comunicație, orașul de pe Dunăre a devenit, încă din secolul al X-lea, un important centru comercial. 
La început, a aparținut Bavariei Babenbergilor. În cele din urmă însă, Linzul împreună cu Austria Superioară a intrat în posesia Casei de Habsburg, care și-a ridicat aici o reședință.

Compozitorul Wolfgang Amadeus Mozart a scris Simfonia a 36-a (1783) în Linz pentru un concert ce trebuia să aibă loc aici, lucrarea fiind astăzi cunoscută ca și Simfonia Linzului. Prima versiune a Simfoniei 1 în Do minor a lui Anton Bruckner este cunoscută ca și versiunea Linzului.

Adolf Hitler a mers la școală ("Fadingergymnasium") în Linz, dar a plecat înainte să o termine, schimbând școala cu una din Steyr, Austria Superioară.

Demografie

Clima

Galerie de imagini

Vezi și 
 Listă de orașe din Austria

Referințe

Legături externe 

 Web oficial al orașului
 Linz 
 Panorama Foto Linz
 Linz Foto

Orașe din Austria Superioară
Localități de pe Dunăre din Austria
Eponime ale asteroizilor
Linz
Sankt Pölten

Sankt Pölten (pe scurt St. Pölten) este un oraș în Austria, capitala statului federal Austria Inferioară. La recensământul din 2001 au fost înregistrați 49.121 locuitori.

Istoric 
Orașul a fost până la sfârșitul evului mediu posesiune a Episcopiei de Passau. În anul 1481 episcopul Friedrich Mauerkircher  a dat orașul drept garanție regelui maghiar Matia Corvinul, care l-a transformat într-unul din cele mai importante puncte strategice ale sale din Austria Inferioară, în contextul conflictului său cu împăratul Frederic al III-lea.

În anul 1984 a început dezbaterea publică privind mutarea reședinței landului Austria Inferioară de la Viena într-unul din orașele landului (Viena are ea însăși statutul de land federal). 56% din cetățenii cu drept de vot din Austria Inferioară s-au pronunțat la referendumul desfășurat pe 1 și 2 martie 1986 pentru o capitală regională separată. Sankt Pölten a întrunit cu 45% majoritatea opțiunilor, impunându-se astfel înaintea orașelor Krems (29%), Baden (8%), Tulln an der Donau (5%) și Wiener Neustadt (4%). Astfel pe 10 iulie 1986 orașul Sankt Pölten a devenit în mod oficial capitala Austriei Inferioare.

Vezi și 
 Listă de orașe din Austria

Legături externe 
 Situl oficial al orașului

Orașe din Austria Inferioară
Bregenz

Bregenz (pronunție aproximativă 'bre-ghenț) este capitala statului federal austriac Vorarlberg, fiind situată la lacul Constanța.

Istorie 
Bregenz a fost întemeiat cu circa 400 de ani î.C. de către celți. Strabon ne spune că numele său era Brigantion. Romanii au cucerit Brigantionul în anul 15 î.C.

Geografie 
Bregenz este situat la o altitudine medie de 400 m, între lacul Constanța și Muntele Pfänder. Cetatea numără o populație de 27.097 locuitori (în 1981: 24.561) și se întinde pe o suprafață de 29,51 km2.

Vezi și 
 Listă de orașe din Austria

Legături externe 
 Situl oficial al orașului

Orașe din Austria
Landurile Germaniei

Prin landurile Germaniei se înțeleg cele 16 landuri (sau state) ale federației, care luate împreună constituie statul federație Germania, uneori desemnat pe scurt drept Bund (federație). Land este termenul oficial, folosit și în constituție (Grundgesetz); însă Land mai înseamnă și țară sau stat, în general. Pentru claritate, atunci când e vorba de statele componente ale federației Germania, în loc de Land (land) se folosește adeseori cuvântul Bundesland (land al federației).

Fiecare land german își are propria constituție (în plus față de Constituția Germaniei); propriul guvern și proprii miniștri la nivel de land; propriul prim-ministru, proprie reprezentanță la Bund în Berlin, proprie legislație în domeniile care țin de competența landurilor (ca de ex. cultura, învățământul, poliția) și altele.

Cele 16 landuri germane sunt:
 Baden-Württemberg, cu capitala la Stuttgart
 Statul Liber Bavaria (în germană: Freistaat Bayern), capitală: München
 Berlin, oraș-stat; capitala federației
 Brandenburg, capitală: Potsdam
 Orașul Liber și Hanseatic Brema (Freie und Hansestadt Bremen), land federal constituit din orașele Brema și Bremerhaven; oraș-stat
 Orașul Liber și Hanseatic Hamburg (Freie und Hansestadt Hamburg), oraș-stat
 Hessa (Hessen), capitală: Wiesbaden
Mecklenburg - Pomerania Occidentală (Mecklenburg-Vorpommern), capitală: Schwerin
 Saxonia Inferioară (Niedersachsen), capitală: Hanovra (Hannover)
 Renania de Nord - Westfalia (Nordrhein-Westfalen), capitală: Düsseldorf
 Renania-Palatinat (Rheinland-Pfalz), capitală: Mainz
 Saarland, capitală: Saarbrücken
 Statul Liber Saxonia (Freistaat Sachsen), capitală: Dresda (Dresden)
 Saxonia-Anhalt (Sachsen-Anhalt), capitală: Magdeburg
 Schleswig-Holstein, capitală: Kiel
 Statul Liber Turingia (Freistaat Thüringen), capitală: Erfurt

Situația geopolitică

Steagurile landurilor germane

Vezi și 

 Land
 Landurile Austriei

Referințe
1856


1856 (MDCCCLVI) a fost un an bisect al calendarului gregorian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente

Februarie 

8 februarie: În timpul domniei lui Barbu Știrbei a fost votată „Legiuirea pentru emanciparea tuturor țiganilor din Principatul Țării Românești”.

Martie 

19 martie: Ultimele trupe austriece se retrag din București, fiind nevoite să se retragă în urma presiunilor Rusiei și Franței, după Tratatul de pace de la Paris. Țara Românească și Moldova sunt plasate sub suzeranitate otomană. Sudul Basarabiei este cedat Moldovei de Rusia.
30 martie: S-a semnat, la Paris, Tratatul de pace care a încheiat Războiul Crimeei, dintre Imperiul Rus și Imperiul Otoman.

Iunie 

17 iunie: În locul domnitorului Barbu Știrbei este numit caimacam Alexandru D. Ghica, fostul domn "regulamentar" al Țării Românești.
23 iunie: Domnitorul Barbu Știrbei părăsește București sub pretextul efectuării unei inspecții, iar la 25 iunie semnează actul renunțării la tron.

Nedatate 

Contele Walewski, ministrul de externe al Franței, președinte al Congresului de Pace (fiul natural al lui Napoleon I), propune, în timpul Congresului de pace de la Paris, unirea Moldovei cu Muntenia sub conducerea unui prinț străin.
 Descoperirea primul colorant chimic care a fost obținut, negrul de anilină.

Arte, științe, literatură și filozofie 

Gustave Flaubert publică Madame Bovary
În exil, romancierul francez Victor Hugo scrie Mizerabilii
Prima fosilă de Neanderthal (om preistoric) este descoperită aproape de Düsseldorf
Prima reprezentare a operei Traviata de Giuseppe Verdi
Vasile Alecsandri a publicat, în revista "Steaua Dunării", poezia Hora Unirii

Nașteri 
 25 ianuarie: Friedrich Grünanger, arhitect transilvănean (d. 1929)
 4 mai: Theodor Dimitrie Speranția, scriitor și folclorist român (d. 1929)
 6 mai: Sigmund Freud, psihiatru austriac (d. 1939)
 10 iulie: Nikola Tesla, inventator, fizician, inginer mecanic și inginer electrician american de origine sârbă (d. 1943)
 26 iulie: George Bernard Shaw, scriitor irlandez (d. 1950)
 28 octombrie: Dimitrie Onciul, istoric român (d. 1923)
 18 decembrie: Sir Joseph John Thomson, fizician englez, laureat al Premiului Nobel (d. 1940)
 28 decembrie: Woodrow Wilson (Thomas Woodrow Wilson), al 28-lea președinte al SUA (1913-1921), (d. 1924)

Nedatate
 Constantin Cantacuzino-Pașcanu, om politic român (d. 1927)
Matei Eminescu (n. Eminovici), fratele mai mic al poetului Mihai Eminescu (d. 1929)

Decese 

 17 februarie: Heinrich Heine (n. Harry Heine), 59 ani, poet și prozator german (n. 1797)
 9 iulie: Amedeo Avogadro (n. Lorenzo Romano Amedeo Carlo Avogadro di Quaregna e di Cerreto), 79 ani, chimist și fizician italian (n. 1776)
 29 iulie: Robert Schumann, 46 ani, pianist german (n. 1810)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1856

1856
1855


1855 (MDCCCLV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente

Ianuarie 

29 ianuarie: Demisia Lordului Aberdeen sub presiunea parlamentului britanic care îi reproșează atitudinea mediocră în conducerea Războiului contra Crimeei

Februarie 

7 februarie: Semnarea Tratatului de la Shimoda între Rusia și Japonia. Insula Sahalin este declarată nedivizată. Insulele Kurile sunt împărțite între Rusia și Japonia.

Martie 

3 martie: Alexandru al II-lea devine țarul Rusiei după decesul tatălui său, Nicolae I.

Iunie 

11 iunie: Tratat între tribul de americani nativi Nez Perce și guvernul Statelor Unite.

Noiembrie 

17 noiembrie: Exploratorul britanic David Livingstone descoperă Cascada Victoria în Africa meridională.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 9 februarie: Traviata, de Giuseppe Verdi, în premieră la Timișoara
 Apare la București Museu Literariu, cuprinzând o culegere a principalelor opere ale autorilor europeni de atunci, precum Alphonse de Lamartine, François Guizot, Alexandre Dumas, Walter Scott, Frederic Soulie, traduse în limba română
Apare la Iași, sub îngrijirea lui Vasile Alecsandri, România Literară considerată drept continuatoare a programului Daciei Literare
 Pictorul francez Gustave Courbet pictează L'atelier
 Poetul american Walt Whitman publică volumul de poezii Leaves of Grass

Nașteri 

 5 ianuarie: King Camp Gillete, inventator american (lama de bărbierit), (d. 1932)
 13 martie: Percival Lowell, astronom american (d. 1916)
 1 septembrie: Innokenti Annenski, scriitor rus (d. 1909)

Nedatate 

Constantin Dobrogeanu-Gherea, scriitor, critic literar, om politic român (d. 1920)

Decese 

 20 ianuarie: Maria Adelaide de Austria (n. Adelheid Franziska Marie Rainera Elisabeth Clotilde), 32 ani, prima soție a lui Victor Emanuel al II-lea al Italiei (n. 1822)
 23 februarie: Carl Friedrich Gauss (n. Johann Carl Friedrich Gauss), 77 ani, matematician, astronom, fizician german (n. 1777)
 2 martie: Nicolae I (n. Nikolai Pavlovici Romanov), 58 ani, țar al Rusiei (n. 1796)
 31 martie: Charlotte Brontë (Currer Bell), 38 ani, romancieră britanică (n. 1816)
 11 noiembrie: Søren Kierkegaard (n. Søren Aabye Kierkegaard), 42 ani, filosof danez (n. 1813)
 26 noiembrie: Adam Mickiewicz (n. Adam Bernard Mickiewicz), 56 ani, poet polonez (n. 1798)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1855

1855
1854


1854 (MDCCCLIV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente

Februarie 

27 februarie: Marea Britanie trimite un ultimatum Rusiei pentru a se retrage din cele două provincii românești: Moldova și Țara Românească.

Martie 

27 martie: Războiul Crimeii. Marea Britanie declară război Rusiei. A doua zi și Franța declară război Rusiei.

August 

9 august: Prințul Johann succede la tronul Saxoniei sub numele de regele Ioan al Saxoniei.

Octombrie 

25 octombrie: Războiul Crimeii. Bătălia de la Balaclava. Confruntare militară în timpul Războiului Crimeii, fără un învingător clar.

Decembrie 

8 decembrie: Papa Pius al IX-lea emite bula papală Ineffabilis Deus prin care definește ca dogmă Imaculata Concepție și care susține că Fecioara Maria a fost concepută fără păcat originar.

Nedatate 

Partidul Republican (GOP, Grand Old Party) din SUA cu sediul în Washington D.C.
Se inaugurează Grădina Cișmigiu din București, despre care germanul Ferdinand Lassalle scrie că "întrece cu mult tot ce poate arăta Germania".

Arte, științe, literatură și filozofie 

 Ludwig Feuerbach publică Esența creștinismului

Nașteri 

31 ianuarie: David Emmanuel, matematician român de etnie evreiască (d. 1941)
 6 februarie: Thomas, al 2-lea Duce de Genova (d. 1931)
1 martie: Peneș Curcanul (n. Constantin Țurcanu), erou al Războiului de Independență din 1877 (d. 1932)
 14 martie: Alexandru Macedonski, poet, prozator, dramaturg, inițiatorul cenaclului literar Literatorul (d. 1920)
 19 aprilie: Anghel Saligny, academician și inginer constructor român (d. 1925)
 3 mai: Joan Alcover, poet spaniol (d. 1926)
 4 iulie: Victor Babeș, bacteriolog și morfopatolog român (d. 1926)
4 iulie: Alexandru Marghiloman, om politic român, președinte al Partidului Conservator și prim-ministru (1918), (d. 1925)
 22 august: Regele Milan I al Serbiei (d. 1901)
 16 octombrie: Oscar Wilde (n. Fingal O'Flahertie Wills), scriitor și dramaturg irlandez (d. 1900)
 20 octombrie: Arthur Rimbaud (Jean Nicolas Arthur Rimbaud), poet francez (d. 1891)
 5 noiembrie: Paul Sabatier, chimist francez, laureat al Premiului Nobel (d. 1941) 
 21 noiembrie: Benedict al XV-lea (n. Giacomo Della Chiesa), papă al Romei (d. 1922)
24 decembrie: Aristizza Romanescu, actriță română de teatru (d. 1918)

Nedatate 

Harieta (Henrietta) Eminovici, sora mai mică a poetului Mihai Eminescu (d. 1889)

Decese 

 26 octombrie: Theresa de Saxa-Hildburghausen (n. Therese Charlotte Luise), 62 ani, soția regelui Ludovic I al Bavariei (n. 1792)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1854

1854
1853


1853 (MDCCCLIII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente

Februarie 

18 februarie: La Viena a avut loc Atentatul asupra Împăratului Francisc Iosif I.

Martie 

4 martie: Franklin Pierce îi succede lui Millard Fillmore ca al 14-lea președinte al Statelor Unite.

Octombrie 

4/5 octombrie: Începutul Războiului din Crimeea dintre Rusia și alianța formată din Imperiul Otoman, Anglia, Franța și Sardinia-Piemont, încheiat în februarie 1856 cu victoria otomană și a aliaților lor occidentali (Tratatul de la Paris).
17 octombrie: Ca urmare a invadării Țării Românești de către trupele rusești și a declarației de război a sultanului, domnitorul Barbu Știrbei se retrage la Viena. Începe o perioadă de administrație și ocupație militară rusă care va dura până la 19 iulie 1854.
28 octombrie: Războiul din Crimeea: Armata otomană traversează Dunărea și ajunge la Calafat, în Țara Românească.

Noiembrie 

4 noiembrie: Războiul din Crimeea. Bătălia de la Oltenița. Victorie turcească asupra rușilor.
15 noiembrie: Războiul din Crimeea. Bătălia de la Sinop. Flota rusă distruge flota turcă.
15 noiembrie: Regina Maria a II-a a Portugaliei este succedată de fiul ei Pedro.

Nedatate 

 Ia ființă "Școala de mică chirurgie", instalată lângă Spitalul Filantropia, București.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 19 ianuarie: Premiera operei lui Giuseppe Verdi, Il Trovatore, are loc la Teatrul Apollo din Roma.
 Apare la Sibiu "Telegraful român", devenit ulterior, organul de presă al Mitropoliei ortodoxe de Alba Iulia și Sibiu.
 La Roma are loc premiera operei lui Giuseppe Verdi, Il Trovatore (Trubadurul).
Medicul francez Charles Gabriel Pravaz a inventat seringa.
 Se obține kerosenul prin distilarea petrolului.

Nașteri 

 16 ianuarie: Vladimir Soloviov, filosof, poet și critic literar rus (d. 1900)
 30 martie: Vincent van Gogh, pictor olandez (d. 1890)
 28 mai: Carl Larsson, pictor suedez (d. 1919)
 10 iunie: Ion Pop-Reteganul, folclorist român (d. 1905)
 18 iulie: Hendrik Lorentz, fizician olandez, laureat al Premiului Nobel (d. 1928)
 16 septembrie: Albrecht Kossel, medic german, laureat al Premiului Nobel (d. 1927)
 21 septembrie: Heike Kamerlingh Onnes, fizician olandez, laureat al Premiului Nobel (d. 1926)
 14 octombrie: Ciprian Porumbescu, compozitor român (d. 1883)
 27 noiembrie: József Sándor, scriitor maghiar, primul traducător al operei lui Mihai Eminescu (d. 1945)

Decese 

 16 ianuarie: Arhiducele Rainer Joseph de Austria (n. Rainer Joseph Johann Michael Franz Hieronymus), 69 ani (n. 1783)
 27 februarie: Augustus, Mare Duce de Oldenburg (n. Paul Friedrich August), 69 ani (n. 1783)
 17 martie: Christian Doppler (n. Johann Christian Andreas Doppler), 49 ani, matematician austriac (n. 1803)
 28 aprilie: Ludwig Tieck, 79 ani, scriitor german (n. 1773)
 15 noiembrie: Maria a II-a a Portugaliei (n. Maria da Glória Joana Carlota Leopoldina da Cruz Francisca Xavier de Paula Isidora Micaela Gabriela Rafaela Gonzaga), 34 ani (n. 1819)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1853

1853
1851


1851 (MDCCCLI) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente

Aprilie 

21 aprilie: Filosoful britanic John Stuart Mill se căsătorește cu Harriet Taylor.

Mai 

21 mai: Abolirea sclaviei în Columbia.

Iunie 

5 iunie: Fără un moștenitor direct, regele Frederic al VII-lea al Danemarcei se întâlnește cu Țarul Nicolae I al Rusiei pentru a alege succesorul său din Casa de Sonderburg-Glücksburg.

Septembrie 

18 septembrie: Este fondat ziarul The New York Times.

Decembrie 

24 decembrie: Arde Biblioteca Congresului Statelor Unite ale Americii.

Nedatate 

 Cupa Americii. Prima ediție al celui mai prestigios trofeu în competițiile internaționale de iahting.
Se descoperă aur în Australia.
Western Union Corp. Companie de telecomunicații a SUA.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 Herman Melville publică Moby Dick
 La București se organizează prima galerie de pictură din oraș. Sunt expuse aproximativ 80 de tablouri ale unor tineri pictori români (Gheorghe Tattarescu, Theodor Aman, Petre Alexandrescu, P. Valstein) și străini.
William Lassell descoperă Ariel și Umbriel, sateliți ai lui Uranus

Nașteri 

 19 ianuarie: Jacobus Kapteyn, astronom olandez (d. 1922)
 5 februarie: Ștefan Hepites, fizician și meteorolog român (d. 1922)
 15 februarie: Spiru Haret, matematician, sociolog și om politic liberal, organizatorul învățământului românesc după 1864 (d. 1912)
 20 aprilie: Eduardo Acevedo Díaz, prozator, politician și jurnalist uruguayan (d. 1921)
 21 aprilie: Charles Barrois, geolog francez (d. 1939)
 21 mai: Léon Bourgeois, om politic francez, laureat al Premiului Nobel pentru Pace (d. 1925)
 24 iulie: Friedrich Schottky, matematician german (d. 1935)
 3 septembrie: Olga Constantinovna a Rusiei, soția regelui George I al Greciei (d. 1926)
 31 octombrie: Lovisa a Suediei, soția regelui Frederick al VIII-lea al Danemarcei (d. 1926)

Decese 

 1 februarie: Mary Shelley (n. Mary Wollstonecraft Godwin), 53 ani, scriitoare engleză (n. 1797)
 9 martie: Hans Christian Ørsted, 73 de ani, fizician și chimist danez (n. 1777)
 14 septembrie: James Fenimore Cooper, 61 ani, scriitor american (n. 1789)
 18 noiembrie: Ernest Augustus I de Hanovra, 80 ani, rege al Hanovrei (n. 1771)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1851

1851
1842


1859 (MDCCCXLII) a fost un an al calendarului gregorian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente 

 decembrie: Gheorghe Bibescu, domn al Țării Românești (până în iunie 1848).
 Imperiul Britanic anexează Hong Kong-ul (până în 1 iulie 1997).

Arte, știință, literatură și filozofie 

 A fost fondată Orchestra Filarmonică din Viena.
Dimitrie Bolintineanu debutează cu poezia O fată tânară pe patul morții
Eugène Sue scrie Misterele Parisului
 Giuseppe Verdi obține la Scala un succes triumfal cu opera Nabucco
 Medicul american Crawford Long a fost primul care a practicat o operație cu anestezie generală
Nikolai Gogol scrie Suflete moarte

Nașteri 

 24 februarie: Arrigo Boito, compozitor și scriitor italian (d. 1918)
 25 februarie: Karl May, scriitor german (d. 1912)
 18 martie: Stéphane Mallarmé, poet francez (d. 1898)
 4 aprilie: Édouard Lucas, matematician francez (d. 1891)
 23 august: Osborne Reynolds, om de știință britanic, membru al Royal Society (d. 1912)
20 septembrie: James Dewar, inventator, chimist și fizician britanic (d. 1923)
 21 septembrie: Abdul-Hamid al II-lea, sultan otoman (d. 1918)
 12 noiembrie: John William Strutt Rayleigh, fizician britanic, laureat al Premiului Nobel (d. 1919)
 22 noiembrie: José María de Heredia, poet francez, maestrul modern al sonetului francez (d. 1905)
31 decembrie: Iacob Negruzzi, scriitor și politician român, fiul lui Costache Negruzzi (d. 1932)

Decese 

 23 martie: Stendhal (n. Henri-Marie Beyle), 59 ani, scriitor francez (n. 1783)
 8 mai: Jules Dumont d'Urville (n. Jules-Sébastien-César Dumont d’Urville), 51 ani, explorator polar francez (n. 1790)
 28 iulie: Clemens Brentano (Clemens Wenzeslaus Brentano), 53 ani, poet german (n. 1778)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1842

1842
Listă de cuvinte românești moștenite probabil din limba dacă

Lista de mai jos cuprinde cuvinte din limba română care, se presupune, au fost moștenite din limba dacă. Întrucât informațiile pe care le avem despre limba dacilor și a tracilor sunt extrem de sărace, cuvintele din această listă pot fi considerate, în cel mai fericit caz, ca având un mare grad de probabilitate de a fi autohtone.

În coloana Surse se face trimitere la următoarele lucrări:

„Hașdeu”: B. P. Hașdeu, Etymologicum Magnum Romaniae;
„Russu”: Ioan I. Russu, Limba traco-dacilor;
„Vraciu”: A. Vraciu, Limba daco-geților.
„Brâncuș”: Grigore Brâncuș, Vocabularul autohton al limbii române.
"Vinereanu": Mihai Vinereanu, Etymological Dictionary of the Romanian Language

Notația (albaneză) marchează acele cuvinte pentru care I. I. Russu a găsit un corespondent de origine indo-europeană în limba albaneză.

Bibliografie
B. P. Hasdeu, Etymologicum Magnum Romaniae, 1887-1895
I. I. Russu, Limba traco-dacilor, Editura Științifică, București, 1967; Editura Dacica, București, 2009
I. I. Russu, Elemente autohtone în limba română, Editura Academiei RSR, București, 1970
I. I. Russu, Etnogeneza românilor, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1981
Ariton Vraciu, Limba daco-geților, Editura Facla, Timișoara, 1980
Grigore Brâncuș, Vocabularul autohton al limbii române, București, Editura Științifică și Enciclopedică, 1983
C. Drăgulescu, R. Drăgulescu, Contribuții la cunoașterea limbii geto-dacice. Denumirile dacice de plante, Editura Universității Sibiu, 2000
C. Vaczy, Nomenclatura dacică a plantelor la Dioscorides și Pseudo-Apuleius, Acta Musei Napocensis, Cluj, V/1968 p. 59-74, VI/1969 p. 115-129, VIII/1971 p. 109-133, IX/1972 p. 109-117

Legături externe 
George Pruteanu: „Cuvinte considerate de specialiști ca aparținînd, foarte probabil, limbii dacilor”
 Genealogia limbii române. Idei extrase din bibliografia de specialitate și din lucrări conexe
I. I. Rusu, Elemente autohtone în limba română. Substratul comun româno-albanez, Ed. Academiei RSR, București, 1970; capitolul „Istoricul cercetărilor privind raporturile etno-lingvistice româno-albaneze și substratul” , pp. 14–47
https://limbaromana.org/en/dictionary/

Vezi și
Listă de denumiri geografice dacice
Denumiri dacice de plante medicinale

Cuvinte românești
Cuvinte românești
 
Limba dacă
1835


1835 (MDCCCXXXV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorean, care a început într-o zi de joi.

Evenimente

Aprilie 

29 aprilie: În timpul muncilor agricole, pe un teren aflat la 1 km nord de Schifferstadt, în sud-vestul Germaniei, se descoperă un obiect conic, așa-numita "pălărie de aur din Schifferstadt" (primul dintre cele patru asemenea obiecte care vor ieși la lumină în timp: conul de aur din Avanton, vestul Franței, conul de aur din Ezelsdorf-Buch, lângă Nürnberg, pălăria de aur din Berlin).

Septembrie 

7 septembrie: Charles Darwin ajunge în Insulele Galapagos.

Nedatate 

 A fost înființată Agenția France-Presse (AFP) la Paris, de către Charles-Louis Havas, părintele jurnalismului global.
 Este înființat orașul Melbourne, Australia.
 Este inventat Alfabetul Morse de către Samuel Morse.
 Este inventat Revolverul de către Samuel Colt.

Arte, știință, literatură și filozofie 

 1 decembrie: Hans Christian Andersen publică prima lui carte de povești.
 A apărut, la București, prima revistă românească de teatru, Gazeta Teatrului Național, condusă de Ion Heliade Rădulescu.
 Alexis de Tocqueville publică primul volum din Democracy in America.
 Gogol scrie Taras Bulba.
 Premiera operei Lucia di Lammermoor de Gaetano Donizetti.

Nașteri 

 14 ianuarie: Ludwig Abel, violonist și compozitor german (d. 1895)
 14 martie: Giovanni Schiaparelli, astronom italian (d. 1910)
 9 aprilie: Regele Leopold al II-lea al Belgiei (d. 1909)
 2 iunie: Papa Pius al X-lea (n. Giuseppe Melchiorre Sarto), papă al Romei (d. 1914)
 27 iulie: Giosuè Carducci, poet, prozator și eseist italian, laureat al Premiului Nobel (d. 1907)
1 august: George (Gheorghe) Pop de Băsești, om politic român, președinte al Marii Adunări Naționale de la Alba-Iulia (d. 1919)
 22 septembrie: Prințul Leopold de Hohenzollern-Sigmaringen, tatăl regelui Ferdinand al României (d. 1905)
 9 octombrie: Camille Saint-Saëns, muzician francez (d. 1921) 
 16 noiembrie: Eugenio Beltrami, matematician italian (d. 1899)
 30 noiembrie: Mark Twain (n. Samuel Langhorne Clemens), umorist și scriitor american (d. 1910)
 4 decembrie: Samuel Butler, scriitor englez (d. 1902)

Decese 

 2 martie: Francisc I, 67 ani, rege al Austriei (n. 1768)
 8 aprilie: Wilhelm von Humboldt (n. Friedrich Wilhelm Christian Carl Ferdinand von Humboldt), 67 ani, lingvist și filosof german (n. 1767)
 23 septembrie: Vincenzo Bellini (n. Vincenzo Salvatore Carmelo Francesco Bellini), 33 ani, compozitor italian (n. 1801)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1835

1835
1833


1833 (MDCCCXXXIII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente

Ianuarie 

23 ianuarie: Marea Britanie reintră în posesia Insulelor Malvine.

Martie 

4 martie: Andrew Jackson depune jurământul la preluarea celui de-al doilea mandat ca președinte al SUA.

Mai 

6 mai: Carl Friedrich Gauss și Wilhelm Weber primesc aprobarea de a construi, la Göttingen un telegraf electric.

August 

1 august: Parlamentul britanic validează legea abolirii sclaviei, lege care va fi pusă în aplicare abia anul următor și care a avut drept efect eliberarea tuturor sclavilor din Imperiul Britanic.
12 august: 350 de coloniști pun bazele viitorului oraș Chicago.

Septembrie 

29 septembrie: Isabela a II–a devine regină a Spaniei; având doar trei ani, regența este asigurată de mama sa, Maria Christina a celor Două Siclilii.

Noiembrie 

25 noiembrie: Sumatra este lovită de un puternic cutremur cu magnitudinea de 8,7 grade Richter.

Nedatate 

Grecia își reia stăpânirea asupra Acropolisului din Atena.
Tratatul de la Unklar Skelessi. Alianță între Imperiul Otoman și Imperiul Rus referitor la strâmtoarea Dardanele.

Arte, știință, literatură și filozofie 

Alfred de Musset scrie Les caprices de Marianne
 George Sand scrie Lelia
Honoré de Balzac scrie Eugénie Grandet
Se pun bazele biochimiei: Anselme Payen descoperă prima enzimă, diastaza.

Nașteri 
 15 ianuarie: Luis Paulsen, șahist german (d. 1891) 
 10 martie: Dimitrie A. Sturdza-Miclăușanu, istoric și om politic liberal (d. 1914)
 10 martie: Pedro Antonio de Alarcón (n. Pedro Antonio Joaquín Melitón de Alarcón y Ariza), scriitor spaniol (d. 1891)
 7 mai: Johannes Brahms, compozitor și pianist german (d. 1897)
 20 august: Benjamin Harrison, al 23-lea președinte al SUA (1889-1893), (d. 1901)
20 august: Vasile Pogor, publicist și poet român (d. 1906)
 21 octombrie: Alfred Nobel, inventator suedez, inițiator al Premiului Nobel (d. 1896)
 12 noiembrie: Aleksandr Porfirievici Borodin, compozitor rus (d. 1887)
 27 noiembrie: Mary Adelaide de Cambridge, mama reginei Mary a Regatului Unit (d. 1897)

Decese 

 5 iulie: Joseph Nicéphore Niépce (n. Joseph Niépce), 68 ani, inventatorul fotografiei, francez (n. 1765)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1833

1833
1832


1832 (MDCCCXXXII) a fost un an bisect al calendarului gregorian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente

Arte, știință, literatură și filozofie

Nașteri 

 13 ianuarie: Horatio Alger, scriitor american (d. 1899)
 23 ianuarie: Édouard Manet, pictor și gravor francez (d. 1883)
 27 ianuarie: Lewis Carroll, scriitor englez (d. 1898)
 22 februarie: Gerzson Ádám, scriitor și istoric literar maghiar (d. 1906)
 19 aprilie: José Echegaray, inginer, dramaturg, matematician și politician spaniol de origine bască (d. 1916)
 6 iulie: Maximilian I al Mexicului, împărat al Mexicului (d. 1867)
 8 decembrie: Bjørnstjerne Bjørnson, scriitor norvegian, laureat al Premiului Nobel (d. 1910)
 15 decembrie: Gustave Eiffel, inginer francez (d. 1923)

Decese 

 4 martie: Jean-François Champollion, 41 ani, egiptolog francez (n. 1790)
 22 martie: Johann Wolfgang von Goethe, 82 ani, scriitor german (n. 1749)
 6 iunie: Jeremy Bentham, 84 ani, jurist, filosof englez (n. 1748)
 22 iulie: François Bonaparte (n. Napoléon François Joseph Charles), 21 ani, fiul lui Napoleon I Bonaparte (n. 1811)
 21 septembrie: Sir Walter Scott, 61 ani, scriitor scoțian (n. 1771)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1832

1832
1831


1831 (MDCCCXXXI) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente 

 9 martie: Legiunea străină (Légion étrangère). Corp militar francez alcătuit inițial mai ales din străini, pentru a controla coloniile franceze din Africa. Cartierul general se află la Aubagne.
 21 iulie: Leopold I devine primul rege al Belgiei (1831-1865).

Nedatate 

 București: La recensământ se numără 10.000 case și 60.587 locuitori.
 București: Se înființează Baroul București.
 Epidemie de holeră la Timișoara.
 Fizicianul englez Michael Faraday elaborează teoria sa despre inducția electromagnetică.

Arte, știință, literatură și filozofie 

Aleksandr Pușkin scrie Boris Godunov
Honoré de Balzac: La Peau de chagrin, Étude de femme, Le Chef-d'œuvre inconnu, Les Proscrits
John Stuart Mill scrie The Spirit of the Age
 Victor Hugo scrie Notre-Dame de Paris

Nașteri 

 20 martie: Theodor Aman, pictor și grafician român, membru al Academiei Române (d. 1891)
 13 iunie: James Clerk Maxwell, fizician scoțian (d. 1879) 
 22 iulie: Împăratul Kōmei, al 121-lea împărat al Japoniei (d. 1867)
22 septembrie: Grigore Cobălcescu, geolog și paleontolog român (d. 1892)
 6 octombrie: Richard Dedekind, matematician german (d. 1916) 
 19 noiembrie: James Abram Garfield, al 20-lea președinte al SUA (1881), (d. 1881)

Decese 
 27 aprilie: Carol Felix al Sardiniei, 66 ani, rege al Sardiniei (n. 1765) 
 4 iulie: James Monroe, 73 ani, al 5-lea președinte al Statelor Unite ale Americii (1817-1825) (n. 1758) 
 18 septembrie: Vasile Cârlova, 22 ani, poet și ofițer român (n. 1809)
 11 noiembrie: Ignác Gyulay, 68 ani, feldmareșal austriac (n. 1763)
 14 noiembrie: Georg Wilhelm Friedrich Hegel, 61 ani, filosof german (n. 1770)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1831

1831
1830


1830 (MDCCCXXX) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente

Ianuarie 

 13 ianuarie: Petre Ispirescu, scriitor român (d. 1887)

Mai 

13 mai: Ecuador își câștigă independența.

Iunie 

26 iunie: William IV îi succede lui George IV al Angliei.

Iulie 

5 iulie: Franța invadează Algeria.

Septembrie 

15 septembrie: Anglia: Este dat în funcțiune primul tren de călători din lume, tractat de locomotive (Manchester - Liverpool)

Arte, știință, literatură și filozofie 

 Eugène Delacroix pictează Libertatea conducând poporul
 Hector Berlioz compune Simfonia fantastică
 Stendhal scrie Roșu și negru
 Victor Hugo scrie Hernani

Nașteri 

 15 martie: Paul von Heyse, scriitor german, laureat al Premiului Nobel (d. 1914)
 11 aprilie: Emanoil Bacaloglu, fizician, chimist și matematician român, de origine grec (m. 1891)
 20 mai: Hector Malot, scriitor francez (d.1907)
 28 mai: Carl Filtsch, pianist și compozitor sas (d. 1845)
 10 iulie: Camille Pissarro, pictor francez (d. 1903)
 18 august: Împăratul Franz Joseph al Austriei (d. 1916) 
 19 august: Julius Lothar Meyer, chimist german (d. 1895)
 10 decembrie: Emily Dickinson, poetă americană (d. 1886)

Decese 

 26 iunie: Regele George IV al Angliei (n. George Augustus Frederick), 67 ani (n. 1762)
 1 decembrie: Papa Pius VIII (n. Francesco Saverio Maria Felice Castiglioni), 69 ani (n. 1761)
 17 decembrie: Simón Bolívar (n. Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios Ponte y Blanco), 47 ani, lider revoluționar venezuelean, președinte al Venezuelei, Peru și Boliviei (n. 1783)

Nedatate 

 ianuarie: Charlotte de Spania (n. Carlota Joaquina Teresa Caetana), 54 ani, soția regelui Ioan al VI-lea al Portugaliei (n. 1775)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1830

1830