Județul Arad

Județul Arad (în maghiară Arad Megye, în germană Kreis Arad) este situat în vestul României și cuprinde teritorii din Crișana și din Banat. Județul se întinde de o parte și de alta a Mureșului și a Crișului Alb. Se învecinează cu județul Bihor la nord și nord-est, cu județul Alba la est, cu județul Hunedoara la sud-est, cu județul Timiș la sud și cu Ungaria la vest. Suprafața pe care se întinde este de 7754 kmp. Din punct de vedere administrativ, Județul Arad  cuprinde, 10 orașe (din care 1 municipiu), 68 de comune și 270 de sate (2004).
Străbătut de râul Mureș, teritoriul său este cuprins în proporție de aproximativ 3/4 în regiunea Crișana, restul fiind în cadrul regiunii Banat. Reședința de județ se află la Arad.

În plan european, județul face parte din Euroregiunea DKMT.

Populația 

Conform recensământului din anul 2002, județul Arad avea o populație de 461.791 și o densitate de 59,5 locuitori pe kilometru pătrat, sub media națională de densitate (93/km²), dintre care 222.248 bărbați și 239.543 femei. Durata medie a vieții pe perioada 2001-2003 a fost de 70,35 (66,92 la bărbați, respectiv 73,85 la femei). Populația la diferite recensământuri: 1930=488.360 loc.; 1948=476.210 loc.; 1956=418.248 loc.; 1966=418.250 loc.; 1972=494.828 loc.

După etnie, populația județului era formată în 2002 din:
 Români: 84,72%
 Maghiari: 10,45% 
 Țigani/Romi: 1,94%
 Slovaci: 1,18%
 Germani: 0,87%
 Ucraineni: 0,29%
 Sârbi: 0,19%

În anul 2011 populația județului era formată din următoarele etnii Recensământul Populației și al Locuințelor (2011) :
Români : 343.163 persoane (83,9%) 
Maghiari: 37.067 persoane (9,1%) 
Țigani (romi): 16.546 persoane (4%)
Slovaci: 4.444 persoane (1,1%)
Germani : 2.956 persoane (0,8%)
Ucraineni: 1.295 persoane (0,3%)
Sârbi: 875 persoane (0,2%)
Bulgari: 557 persoane (0,1%)
Alte etnii: 1190 persoane (0,3%)
Nedeclarați: 0,2%

Geografie 

Situat în vestul României, județul Arad se întinde pe sectoarele estice ale Câmpiei Panonice (Câmpia Aradului, Câmpia Înaltă a Vingăi, Câmpia Crișurilor, Câmpia Cermeiului). Ca formațiune orografică, apare depresiunea golf specifică Munților Apuseni (Depresiunea Zărandului). O particularitate o constituie trecerea bruscă de la câmpie la munte, nuanțată în mod special prin contactul dintre Munții Zărandului și Câmpia Aradului și cel dintre Câmpia Cermeiului și Munții Codru-Moma în vest. Punctele extreme sunt: 20°45’ long. E (Nădlac la vest) și 22°39’ (Târnăvița la est) long. E, respectiv 45°58’ (Labașinț la sud) și 46°38’ latitudine nordică (Berechiu la nord).

Județul se învecinează:
 la nord cu județul Bihor, 
 la est cu județele  și , 
 la sud cu județul Timiș, și 
 la vest cu județele Csongrád și Békés din Ungaria.

Relieful din punctul de vedere al regimului înălțimii coboară în trepte dinspre est spre vest:
 Munții Zărand, Munții Codru-Moma și porțiuni din Masivul Bihor (Găina)
 Altitudinea maximă: Vârful Găina 1486 m (aflat la întretăierea a 3 județe în Masivul Bihor, vf. Pleșu 1112 m în Munții Codru-Moma
 Dealurile de Vest (Dealurile piemontane ale Zărandului și Beliu-Cermei, Dealurile Lipovei)
 Câmpia Aradului, Câmpia joasă a Mureșului, Câmpia înaltă a Vingăi și Câmpia Crișurilor (Crișului Alb, Crișului Negru)

Arii Protejate 

 Parcul Natural Lunca Mureșului
 Rezervația naturală Prundul Mare
 Rezervația naturală Runcu Groși

Rețeaua hidrografică 

 Râul Mureș cu afluenții săi: Valea Corbesti, Troas, Bârzava, Milova, Cladova, etc. 
 Crișul Alb cu afluenții săi: Halmagel, Leuci, Tacasele, Cremenoasa, Zimbru, Valea Deznei, Valea Monesei, Talagiu, Hontisor, Chisindia, Cigher, etc. 
 Canale: Morilor, Matca.
 Crișul Negru cu afluentul său Teuz
 Principalele lacuri: Tauț (lac de acumulare), Seleuș, Cermei, Rovine și Balta Țiganilor (heleștee).

Politica 

Județul Arad este administrat de un consiliu județean format din 32 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de  de la , iar componența politică a Consiliului este următoarea:

Diviziuni administrative

Metropola Arad – Timișoara 
În data de 2 August 2016 s-a semnat actul oficial de înființare al metropolei Arad – Timișoara, parte a strategiei integrate de dezvoltare durabilă Timișoara Vision 2030, elaborată de Banca Mondială, Eurostat, și de Agenția de Dezvoltare Regională Vest din România.

Proiectul a implicat unirea celor două zone metropolitane într-o unitate administrativ-teritorială unitară, cu rol de hub de transport, investițional, cultural, turistic, medical și educațional în euroregiunea Dunăre-Criș-Mureș-Tisa.

Populația aglomerării urbane are 805.000 de locuitori, și este cel mai dezvoltat pol socio-economic al Europei pe axa București–Budapesta–Belgrad.

Localități 

Județul este format din 78 unități administrativ-teritoriale: 1 municipiu, 9 orașe și 68 de comune.
Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Arad.

Economie 

Împreună cu Județul Timiș formează una din cele mai dezvoltate regiuni din România. Mulțumită apropierii sale de graniță, județul atrage un număr mare de investitori străini.

Agricultura 

Potențialul agricol este bine pus în valoare, câmpiile Aradului fiind considerate excelente pentru cultivarea cerealelor și legumelor. Apa din județul Arad este cea mai bună din țară.

Industria 

Județul Arad este al cincilea județ din țară în privința numărului de firme cu capital străin nou înființate. În Arad există zone industriale, parcuri industriale private iar în Curtici o zonă liberă. Zonele industriale din Arad:
 Zona Industrială Est înființată în 2001 cu o suprafață de 20 hectare, situat pe DN1
 Zona Industrială Nord înființată în 2004 cu o suprafață de 110 hectare, cu acces de pe centura municipiului Arad
 Zona Industrială Sud/Zădăreni înființată  tot în 2004 de 150 hectare

Industriile predominante din județ sunt:
 Industria alimentară
 Industria textilă
 Industria de componente și accesorii auto
 Industria prelucrării lemnului

Parcul fotovoltaic 

O companie din Spania construiește la Sebiș cel mai mare parc fotovoltaic din România în valoare de 100.000.000 Euro.

Turism

Monumente istorice 	

Principalele destinații turistice sunt:

 Cetatea de piatră Șiria ( 1331), cu statut de cetate regală. Printre ocupanții ei s-au numărat Iancu de Hunedoara, regele Sigismund de Luxemburg, despotul sârb George Brâncovici, Matei Corvin, familia Báthory. 	
 Cetatea de piatră Șoimoș ( 1278 ) - Lipova          
 Cetatea Agriș ( 1400 )
 Cetatea Deznei 
 Cetatea Ineului
 Cetatea Șoimoș din Lipova	
 Fortăreața Tauț (sec XII )-ruine	
 Cetatea Aradului, singura cetate din Transilvania, construită în stil Vauban, păstrată intactă, din a  doua jumătate a secolului al XVIII-lea 
 Casa Waldstein din Sebiș  	
 Castelul Bohus ( sec XIX ), Șiria,  construit în stil neoclasic, actualmente muzeul Ioan Slavici
 Castelul Brazi, construit în stil neoclasic( 1800 )  	
 Castelul Bulci/Mocioni( sec XIX ) 
 Castelul din Buteni
 Castelul Csernovics din Șimand
 Castelul Dietrich-Sukowski din Pâncota
 Castelul din Gurahonț
 Castelul Keszony din Curtici (1769)
 Castelul Kover-Appel din Fântânele	
 Castelul din Conop ( sec XVIII ), a aparținut familiei nobiliare maghiare Knopi, situat în localitatea Odvoș, comuna Conop
 Castelul Curtici ( 1769 )  	
 Castelul Macea, însoțit de o frumoasă grădină botanică 
 Castelul Mocioni-Teleki din Căpâlnaș
 Castelul Purgly din Șofronea (1889)
 Castelul Salbek din Petriș 	
 Castelul Săvârșin (1870)- domeniu regal
 Castelul Șiria ( secXVII ), construit în stil baroc - Galșa din Șiria
 Castelul Solymosy din Mocrea
 Castelul din Șepreuș
 Monumentul ostașilor români - Arad	
 Monumentul eroilor - Păuliș

Festivaluri 
Festivalul de Muzică de la Sebiș are loc anual în luna iunie începând cu anul 1999.

De asemenea, Festivalul Clătitelor (gastronomic) de la Moneasa

Edificii religioase 
 Mănăstirea Hodoș - Bodrog din Bodrogul Nou, cea mai veche așezare monastică din țara noastră, cu viața monahală neîntreruptă. Prima atestare documentară cunoscută, este din anul 1177. Aici se găsesc valoroase picturi, numeroase manuscrise și alte piese muzeistice 	
 Mănăstirea Bezdin (1334)
 Biserica sârbească Arad (1698), construită în stil baroc  	
 Mănăstirea franciscană din Radna (1756)	
 Mănăstirea Sf. Simion (1760-1762) - Arad Gai 
 Biserici de lemn - Buceava, Groșii Noi, Hălmagiu, Săvârșin.
 Biserica Română Unită din Arad

Etnografie 

Țara Zărandului este una dintre cele mai renumite zone etnografice din țară. În localități precum Bata, Bârzava, Căpâlnaș, Buteni,  se conservă piese de valoare și originalitate inestimabilă.

Note

Surse 
 Direcția Județeană de Statistică - ARAD

Bibliografie suplimentară 
 Județul Arad, Valeria Velcea, Ion Velcea, Octavian Mîndruț, Editura Academiei Republicii Socialiste România, 1979

Vezi și 

 Euroregiunea DKMT
 Județele interbelice ale Regatului României
 Județele României
 Listă de comune din județul Arad
 Listă de localități din județul Arad
 Listă de publicații din județul Arad
 Lista monumentelor istorice din județul Arad
 Lista rezervațiilor naturale din județul Arad
 Regiunea Arad

Legături externe 

 Consiliul județean Arad
 Prefectura Județului Arad
 Centrul Zonal Ecologic Arad
 Codurile poștale ale localităților din județul Arad 
 Aradul, județul al cărui nume provine de la Cavalerul Orod, 11 ianuarie 2013, Untaru Claudia, Adevărul
 FOTO Mall-urile și gunoaiele iau locul fabricilor care altădată ofereau zeci de mii de locuri de muncă, 22 martie 2013, Untaru Claudia, Adevărul
 Harta Turistica a județului Arad