1241



Események 
 január – a közeledő tatár veszélyre IV. Béla megerősíti az északkeleti országhatárt és körülhordoztatja az országban a véres kardot. A király Óbudára gyűlést hív össze, melyen a főurak csatlakozását kéri, azok azonban feltételként Kuthen kun fejedelem elfogatását követelik.
 február 10. – tatár követek érkeznek Óbudára és a kunok kiadását követelik, de a főurak megölik a követeket.
 március 12. – a Vereckei-szoroson át a Batu kán vezette tatár fősereg benyomul sz országba.
 március 15. – a tatár előőrsök már csak félnapi járóföldre vannak Pesttől, mire a király II. Frigyes osztrák herceg segítségét kéri, aki meg is érkezik – sereg nélkül. A főurak összegyűjtik seregeiket.
 március 17. – a tatár sereg beveszi Vácot. Frigyes osztrák herceg megfutamítja a tatárok előőrsét, a főurakat pedig a kunok ellen uszítja, akik meg is gyilkolják Kuthen kun fejedelmet. Erre a kunok is a magyarok ellen fordulnak és megverik Bulcsú csanádi püspök és Barc fia Miklós seregét.
 március 23. – IV. Béla király a magyar fősereggel a tatár fősereg ellen indul, mire Batu serege visszavonul.
 március 31. – a Kadán vezérletével Moldvából benyomuló tatár sereg megszállja Erdélyt.
 április 5. – az Orda kán vezette tatár sereg a Legnica melletti csatában legyőzi a lengyel, s sziléziai, a német lovagrendi és cseh seregeket. A csatát követően jelentős tatár erők vonulnak be északról is Magyarországra.
 április 11. – a tatárok a muhi csatában legyőzik a magyar fősereget, a király elmenekül, a sereg nagy része odavész. Menekülés közben súlyos sebeibe belehal a király öccse, Kálmán herceg.
 április 15. – a tatárok beveszik Nagyváradot, majd sorra elfoglalják az erdélyi városokat és a Dunától keletre eső területeket. Végül három napos ostrommal beveszik Pest városát is.
 A király Frigyes osztrák herceghez menekül, aki azonban elfogatja és csak a királyi kincstár átadása fejében, valamint három nyugati vármegye elzálogosításával szabadul ki. Frigyes ezután betör az országba és Győrig pusztít. IV. Béla Dalmácia felé menekül, közben Zágrábból segélykérő levelet ír a pápának és a császárnak, de azok az egymás elleni harccal vannak elfoglalva.
 szeptember 23. – Benedek budai prépost veszi át a kalocsai egyházmegyét, mint választott érsek.
 október 6. – napfogyatkozás Magyarországon.
 december – a magyarok a Duna-vonal védelmével próbálkoznak, éjjel-nappal törik a jeget a folyón.
 A muszlimok újra megszállják Jeruzsálemet.

Születések 
 szeptember 3. – III. Sándor skót király († 1286)
 II. Leszek lengyel fejedelem († 1288)
 Kasztíliai Eleonóra, I. Eduárd angol király felesége. († 1290)

Halálozások 
 április 9. – II. Henrik lengyel fejedelem (* 1196)
 április 11. –
 Csák Ugrin kalocsai érsek, királyi kancellár
 Rátót nembeli Mátyás esztergomi érsek
 Gergely győri püspök
 Jakab nyitrai püspök
 Rajnáld erdélyi püspök
 Miklós szebeni prépost, királyi alkancellár
 május – Kálmán herceg, IV. Béla király öccse (* 1208)
 június 24. (körül) – II. Iván Aszen bolgár cár (* 1195 k.)
 augusztus 22. – IX. Gergely pápa (* 1167 k.)
 szeptember 23. – Snorri Sturluson izlandi történetíró, költő és államférfi (* 1178)
 november 10. – IV. Celesztin pápa (* 1187)
 december 11. – Ögödej mongol nagykán (* 1186/89)
 Sólyom fia Pósa erdélyi vajda

Jegyzetek 

13. század