Székesfehérvár

Székesfehérvár (, , további nevek), megyei jogú város a Dunántúlon, a Közép-Dunántúl régió központja, Fejér vármegye és a Székesfehérvári járás székhelye. Földrajzi nagytájak találkozásánál fekszik: nagyobb részben az Alföld részét képező Mezőföld északnyugati csücskében, a Sárréten, kisebb részben a Dunántúli-középhegységben, a Velencei-hegységben található, három hegység lábánál, közel a Velencei-tóhoz, a Balatonhoz és Budapesthez. Az egyik leggazdagabb múltú magyar város: a középkori Magyar Királyság egyik fővárosa, királyi székhely és koronázóváros. Számos műemlékének és látnivalójának elsődleges lelőhelye nemzetközi hírű barokk óvárosa. Európai jelentőségű gazdasági, vasúti és közúti csomópont, emellett Magyarország egyik legfejlettebb nagyvárosa élénk sport- és kulturális élettel. Magyarország kilencedik és a Dunántúl harmadik legnépesebb települése. 

Területe a kezdetektől stratégiai fontosságú, hiszen kiemelkedően fontos útvonalak kereszteződése. Az őskor óta lakott hely, szervezett várost mai területén azonban a 10. századig, a fő vélekedés szerint, nem alapítottak, a rómaiak Gorsium nevű, Székesfehérvár elődjének számító jelentős városának romjai tőle 12 kilométerre délre találhatók. 

A magyar történelemben betöltött szerepének köszönhetően a városban kiemelt figyelem övezi a történelmi emlékeket; a Palotavárosi Skanzen kialakításáért és a szerb ortodox templom helyreállításáért 1989-ben Székesfehérvár megkapta az Europa Nostra-díjat. Hasonlóan jelentős a műemléki Fő utca 2010 körül kivitelezett rehabilitációja, ami egy teljes belváros-rehabilitációs folyamat első lépése, ami azóta is intenzíven zajlik. A város hagyományait országosan ismert és elismert rendezvénysorozatokkal is ápolják, amelyek közül a legnagyobb a Székesfehérvári Királyi Napok.

A város neve régen egyszerűen Fehérvár volt, mely név valószínűleg a Géza fejedelem által építtetett székvár és templom fehér köveire vagy fehérre meszelt falaira utalhat. A megkülönböztető „Székes-” előtag a 17–18. század során kapcsolódott a település nevéhez, és a középkorban itt felállított hivatalos királyi trónra utal. Közismert latin neve Alba Regia, vagyis Királyifehér, legnépszerűbb beceneve a királyok városa.

Földrajzi helyzete 
A város Budapest és a Balaton között félúton fekszik, a Velencei-hegység délnyugati letörésének peremén, a Móri-árok déli, mezőföldi nyílásában. Három hegység öleli körül: a Bakony nyugatról és északnyugatról, a Vértes északról, a Velencei-hegység keletről határolja. Ez utóbbi hegység része a város Öreghegy városrészének nevét adó hegy és az Aranybulla-emlékmű hegycsúcsa, a Csúcsos-hegy, más néven Noé-hegy, amely fontos történelmi helyszín. A Velencei-tó a várostól 10 kilométerre található. Területe változatos tájegyüttes része, amely nagyobbrészt síksági és dombsági, kisebbrészt hegységi felszíntípusokból áll, túlnyomórészt mezőföldi tájvonások uralják.

A város előnyös helyzetét elsősorban a Móri-árok adja, emellett a Dunántúlt nyugat-keleti irányban keresztező forgalomnak is fontos csomópontja. A város a Mezőföld „fővárosa”, ami legfőbb természeti adottságából (völgybejáratban fekszik) és közlekedés-földrajzi helyzetéből adódik.

Szárazrét és Szedreskert városrészek között folyik a Gaja-patak, mely a város mellett a Séddel egyesülve létrehozza a Sárvíz folyót, ami a szabályozása előtt Magyarország nagy és hajózható folyói közé tartozott.

Élővilág, természetvédelem 

Székesfehérvár területén a következő védett természeti területek találhatók:
 Sóstó Természetvédelmi Terület: a sóstói terület Székesfehérvár Önkormányzatának tulajdonában van. Természetvédelmi kezelője a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság (Mezőföld Tájegység). A Sóstó minden nap szabadon látogatható.
 Dinnyési-fertő Természetvédelmi Terület
 Aszal-völgy: a ritka növénytársulásoknak otthont adó terület a Natura 2000 hálózat része, 2015-ben kapott helyi védettséget.
 Jancsár-völgy: a löszgyepi maradványok életközösségének és a tájkép esztétikai értékeinek megóvása céljából 2015-ben kapott helyi védettséget.

Etimológia 
Székesfehérvár nevének eredetére háromféle magyarázat is lehetséges: vagy az uralkodóház egyes tagjainál, mint az I. András krónikáiban is több helyen fellelhető „Fehér” előnévre, vagy a Géza fejedelem által épített korai királyi vár és palota építőköveire vagy fehérre meszelt falaira utal, vagy a békére, ami a király uralkodása alatt fennállt a városban. A Fehérvár utótaghoz csapódó Székes előtag értelmét az egykor a városban álló hivatalos királyi székben, vagyis a trónban kell keresni. fehér szó a város valamennyi idegen nyelvű nevében megtalálható.

Nevének számtalan változata a város jelentőségét mutatja. Neve , vagyis Fehér Királyság (egyéb latin változatok: Alba Regalis, Alba Regale, Alba Civitas, Civitas Albensis, Civitas Albaregalis, továbbá Castrum Albense (utóbbi névvel a belvárost illették), , , , oroszul és szerbül: Столни Београд (Sztolni Beograd), , ,  vagy Białogród Królewski, , , .

Székesfehérvár legelterjedtebb és egyben leginkább használatos ragadványneve a királyok városa jelző. Ez azzal magyarázható, hogy ha a várost említjük, akkor a középkori Magyar Királyság királyi, világi és szakrális központjáról beszélünk. Itt őrizték a magyar koronázási jelvényeket, a kincstárat, a levéltárat, és itt tartotta a király az országos törvénylátó napokat, valamint csak a Fehérvárott megkoronázott király lehetett az ország törvényes uralkodója.

Székesfehérvár egyházi emlékekben való bővelkedését fémjelzi egy másik ragadványneve, a templomok városa. A középkorban mintegy harminc vallási jellegű épület állt rendelkezésére a katolikus egyház hívőinek. A vallási épületek alatt leginkább kápolnákat vagy kisebb templomokat értünk, hiszen az egész országban sem, nemhogy egy városon belül nem volt jellemző az, hogy hatalmas bazilikák sorakozzanak egymás mellett. A város gazdagságát hirdetve több templom nem csak egy toronnyal rendelkezett, a bazilikának például négy is volt. A múlthoz hasonlóan ma is mintegy harminc vallási épület található a városban, ebből nyolc a Belvárosban. Tizenhat közülük római katolikus templom, amiből négy kéttornyú, ezek közül pedig egy basilica minor és székesegyházi ranggal rendelkezik. Három templom református, egy evangélikus, egy ortodox, a többi pedig különféle imaház (adventista, baptista, pünkösdi, unitárius, izraelita).

Főleg az utóbbi években terjedt el a Szent István városa elnevezés, amely a király és a város szoros kapcsolatából ered. A szent város jelző az itt eltemetett szentekre, a koronázóbazilikára és a település zarándokhely-jellegére, szakrális központi szerepére mutat rá. Mindezek mellett a város ismert még mint a bajnokok városa és a fesztiválok városa; előbbi a város élénk és sikeres sportéletére, utóbbi a pezsgő kulturális életre utal.

Története

A kezdetektől a római korig 

Bizonyított, hogy a város területe már az újkőkorszakban (i. e. 5. évezred) is lakott volt. A római korban a közeli Gorsium a Balaton és a Velencei-tó között kereskedelmi utak fontos csomópontja volt. Ezen a területen keresztül vezettek a kereskedelmi utak a Móri-árkon és Veszprém környékén keresztül északra és nyugatra, délkeletre a Balkán-félszigetre, északkeletre a dunai átkelőhely felé (a mai Budapest területén), és végül a Balaton (Pelso) partjainál az Adria és Itália felé.

A középkori Székesfehérvár 

A várost 972-ben alapította Géza nagyfejedelem a Gaja-patak és a Sárvíz által táplált mocsarakból kiemelkedő négy szigeten, amelyek egyike a mai belváros helyén emelkedett. Géza kicsiny kővárat épített, benne a fejedelmi palotával és egy négykaréjos bizánci stílusú templommal. Ez volt az ország egyik első keresztény temploma. 1971-ben feltárt alapfalait fehér kövekből kirakott alakzat jelöli a mai székesegyház főbejárata előtt. A város középkori latin neve Alba Regia („Királyi Fehér”) volt.

Szent István emelte Fehérvárt igazi várossá és a királyság világi központjává. Ő építtette a királyi bazilikát is (1003–1038), amely egyházi és világi jelentősége ellenére nem volt székesegyház, mert István király Fehérváron — valószínűleg az egyházi és világi hatalom szétválasztásának szándékától vezérelve — nem alapított püspökséget. A város egyházi jelentőségét a középkorban az itt működő igen tekintélyes társaskáptalan adta, amelynek tekintélye az esztergomi érsekség tekintélyével is vetekedett. Évente kétszer itt tartották a királyi törvénykezési napokat és az országgyűlést. 1526-ig 34 magyar királyt koronáztak, és 1540-ig 15 királyt temettek el Fehérváron.

Szent István a várat is bővíttette és különleges jogokat adományozott a városnak, évszázadokra megalapozva ezzel annak jelentőségét és gazdagságát. Innentől Székesfehérvár fejlődése töretlen volt, hiszen itt volt az ország első és sokáig egyetlen hiteleshelye. Ezt a fejlődést a III. István király által 1170 körül kiadott önkormányzati privilégium, az úgynevezett fehérvári jog tetőzte be, ugyanis a kiváltság Fehérvárt Magyarország első szabad önkormányzatú településévé tette. 

A királyság kezdetétől (1000/1001) a török hódoltság kezdetéig (1543) Székesfehérvár volt a kizárólagos koronázóváros; sokak szerint első királyunk fejére is itt tettek koronát. A törvénylátó napok egyetlen, az országgyűlések, a királyi temetkezések és esküvők már-már kötelező helyszíne; Szent Imre herceg és Szent István király szentté avatásától (1083) a királyság szakrális központja.

A 11. században a város a szentföldi zarándoklatok fontos állomása volt. A középkorban a város jelentősen fejlődött, a mocsárból kiemelkedő dombokon elővárosok jöttek létre, ahol szerzetesrendek, kézművesek és kereskedők telepedtek le. A 12. század fokozta Székesfehérvár jelentőségét. Megjelennek a Szent János-lovagok. Kolostorukat – a Sziget nyugati oldalán – még a század közepe táján kezdte építeni Martirius esztergomi érsek, de a befejezést III. Béla anyja, Eufrozina eszközölte (őt ide is temették). A konvent, mint hiteles hely országos szerepet vitt a magyar jogi élet lebonyolításában. A III. Béla által alapított és az írásbeliség végzésével megbízott kancelláriának a megindulása is Székesfehérvárhoz kapcsolódik, amennyiben annak vezetői jobbára a székesfehérvári prépostok voltak. 1222-ben II. András itt bocsátotta ki az Aranybullát (a hagyomány szerint a város határában lévő Csúcsos-hegyen), amely tartalmazta az alattvalók jogait, és a király kötelességeit. Ez az okmány volt 1848-ig a magyar alkotmány alapja.
1242 tavaszán a mongolok megpróbálták elfoglalni a mocsárral körülvett várost, a hirtelen jött hóolvadás azonban megakadályozta, hogy a mongol lovasok eljussanak a várfalakig. A 13. század és a 15. század között az okmányok egy sor palota építéséről számolnak be. A középkorban virágkorát élő város képét nagyjából 1490-ig számtalan metszeten örökítették meg.

A középkor végi Székesfehérvár életében komoly törést jelentett az 1490-es ostrom. A Mátyás király halála után kezdődött trónutódlási küzdelem során Székesfehérvár 1490 novemberében rövid ostrom után elesett, a Habsburg Miksa főherceg vezette német-római birodalmi és osztrák csapatok teljesen kifosztották (a bazilikát is beleértve), és a város egészen 1491. július 29-én, II. Ulászló által való visszafoglalásáig Miksa kezén maradt.

Székesfehérvár a török hódoltság idején 

A mohácsi csatát (1526) követően a Szapolyai János és Habsburg Ferdinánd között kirobbant belháborúban a város az előbbi mellé állt, és egészen János haláláig kitartott mellette annak ellenére, hogy Révay Ferenc nádori helytartó mindent elkövetett, hogy a várost Ferdinánd oldalára vonja. Ferdinánd még bizonyos Fejér vármegyei községeket is adományozott a városnak. 1543-ban Fehérvár is török kézre került. A város polgárai ugyanis az ostromot megelégelve kizárták a városból a Varkocs György várkapitány vezette kitörő csapatokat, akiket így az oszmánok lekaszaboltak. A török hódoltság idején a város eredeti lakosságának nagy része elmenekült, helyükre jórészt délszlávok költöztek. Fehérvár templomainak egy részét dzsámivá alakították, többek között a Szent Anna-kápolnát is, melynek tetején ma is ott a félhold. Az ekkor épült törökfürdőnek már csak romjai láthatóak, ez a Török udvar.

A török hódoltság (1543–1688) idején az oszmán fontos és gazdag határvárosa volt, a török igazgatási beosztás szerint a budai vilajet fehérvári szandzsákjának székhelye. 1688-ig a város végig török kézen volt, eltekintve egyetlen évtől: 1601-ben, a tizenöt éves háborúban a várost átmenetileg sikerült visszafoglalni. Bár az ostromot átvészelte, mégis ekkor pusztult el a Szent István által építtetett, majd az Anjouk és később Mátyás által kibővíttetett pompás királyi bazilika, amikor a tornyában tárolt puskapor felrobbant. A következő évi sikeres török ostrom idején esett fogságba a város alkapitánya, a kalandos életű Wathay Ferenc is (akinek szobra a Prohászka ligetben áll).

A török kiűzése után 

Székesfehérvár az oszmán uralom felszabadulása (1688) után ugyan nem nyerte vissza középkori jelentőségét, a 18. század végére mégis a régió egyik legfontosabb központjává vált. Kulturális szempontból is kiemelt szerepet játszott. A török kiűzése után a kereskedők és iparosok külföldről jöttek, az adminisztráció nyelve is német lett. A 18. század kezdetétől a város újra felvirágzott. A helyi magyar és szerb lakossághoz német és morva földről érkeztek új lakók. A 18–19. században épült ki a Belváros mai, jórészt barokk arculata, mégpedig a középkori és török kori építmények bontásával. Ekkor pusztult el végleg a Szent István által alapított királyi bazilika is. 1860-ban árte el a várost a vasút, és Fehérvőár gyorsan a Dunántúl legfontosabb csomópontjává vált.

Az 1702-ben alapított jezsuita, majd pálos, végül ciszterci gimnáziuma országos ismertségre tett szert. 1703-ban kapta vissza a város a szabad királyi város rangot, de már (és ekkor még) nem volt sorolható az ország első számú városai közé. A 18. század közepén nagyobb építkezések kezdődtek, például a ferences templom és rendház építése, a jezsuiták templomépületei. A városháza főépületének felújítása 1710-es években készült el. Középületek, barokk paloták és polgárházak épültek. 1777-ben Mária Terézia az egyik újonnan alapított püspökség székhelyévé tette a várost. A püspöki palota a királyi bazilika egykori területének egy részére települt, építéséhez sokat felhasználtak a Szent István-féle templom kövei közül, amelynek utolsó még álló kápolnáját is ekkor bontották le. A székesegyház új épületét 1758-ban kezdték el építeni, melyhez felhasználták a régi plébánia falait. A templom a város, az egyházközség és a jezsuiták adományából 1768-ra nyerte el mai formáját. A belváros – más dunántúli városokhoz hasonlóan – megőrizte középkori utcaszerkezetét, amely a vár két kapuján keresztül kapcsolódott az azt körülvevő városrészekhez. A vár zártsága a 19. század első harmadában szűnt meg, amikor új utcák épültek, s kapcsolták a külvárosokat a történelmi városmaghoz. A belváros szerkezetét jelentősen megváltoztatta a Palotai kapu, illetve a Budai kapu melletti várfal 1809-es lebontása, ekkor ugyanis 1810-ben József nádor érkezett a Fejér vármegyei felkelő sereg megszemlélésére. A Budai kaput 1872-ben bontották le, mivel a városi magisztrátus szűknek találta a városkaput, így több polgári ház és várfal lebontásával megnyitották a Nádor-utcát, a mai Fő utcát. 1843-ban a város déli része tűzvész következtében teljesen elpusztult.

Székesfehérvár a reformkorban 

A reformkori nemzeti öntudatra ébredés hatása olyan erős volt, hogy a túlnyomórészt német lakosság is fokozatosan beolvadt a magyarságba. A Számmer-nyomda (1803) és a Nemzeti Színjátszó Társulat (1818) alapítása, a két Casino (1838), a Szépészeti Testület (1839) és az Olvasó Társaság (1840) létesítése mind-mind a nemzeti eszmék reformkori térnyerését, az öntudatos polgári réteg erősödését tanúsította és a megnövekedett kulturális igények kielégítésének korszerű formáit biztosította. 1848. március 15-én a fehérvári polgárság és fiatalság is csatlakozott a forradalomhoz. A forradalom és az azt követő szabadságharc leverése után az időközben óriásira nőtt Budapest árnyékában Fehérvár alig iparosított agrárvárossá vált.

A város gazdaságának fejlődése csak a vasút kiépülésével vett új lendületet. Előbb 1860-ban a Székesfehérvár-Újszőny-vasútvonalon, majd 1861-ben a Buda-Kanizsa-vasútvonalon indult meg a forgalom. Az 1850-es évektől induló gyors fejlődés fontos mérföldköve volt az ország első Vörösmarty-szobrának felavatása 1866-ban, a Vörösmarty Színház felépítése (1872–1874) vagy éppen az országos iparkiállítás megrendezése 1879-ben. A fellendülés további bizonyítéka a korszakban épült – immár emeletes – lakó- és középületek sora. A királyi törvényszéknek, a megyei főügyészségnek és a fogháznak (ma Fejér Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet) helyt adó épületkomplexum 1902-ben készült el.

A két világháború között 

A 20. században Székesfehérvár jelentős iparvárossá alakult. Nagyon szerencsés helyzetbe került a város az 1930-as évek második felére. Egy tehetséges polgármester, Csitáry G. Emil és egy historikus és képviselő miniszter, Hóman Bálint olyan városfejlesztési koncepciót valósított meg, amelynek eredményeként 1938-ra, a Szent István-emlékévre Székesfehérvár több alkalommal is az országos érdeklődés középpontjába került, s az egyik legdinamikusabban fejlődő várossá vált. Ehhez nagyszerű művészek mellett Hóman és fő patrónusuk, a legnagyobb hatású magyar művészettörténész, Gerevich Tibor is nagyban hozzájárult. Közvetve szerepet játszottak ebben a város szülöttei, a korábban elhunyt Klebelsberg Kuno és az egyik legbefolyásosabb magyar értelmiségi, Szekfű Gyula is.

A 20. század elején 35 ezres Székesfehérvárnak — amint azt a város 1931 és 1941 közötti polgármestere, Csitáry G. Emil közelmúltban megjelent emlékirataiban is olvashatjuk – már rendkívül élénk és változatos közoktatási, egyesületi, kávéházi, színházi és sajtóélete volt, sok-sok kulturális rendezvénnyel és társasági eseménnyel. Csitáry maga is diákja volt az egy évig itt tanító Szabó Dezsőnek, az 1919 utáni magyar szellemi élet egyik meghatározó, főleg az értelmiségi ifjúságot magával ragadó írójának. 1915-től itt járt gimnáziumba a később kiváló regényeket író Kodolányi János, akinek a nevét napjainkban a székesfehérvári egyetem őrzi. Itt élt s alkotott Bory Jenő, a neves szobrász és építész is.

Az első világháború következményeként a nagy múltú és lélekszámú magyar kulturális központok többsége a határon túlra került, így Fehérvár a korábbinál lényegesen előrébb jutott a városok rangsorában. Több szülötte, illetve patrónusa a kulturális életben vagy a nagypolitikában vezető pozíciókba jutva eredményesen támogatta fejlesztését. A korábbi korszak kultuszminisztere (1910–1913, 1918), Zichy János többnyire a városhoz közeli nagylángi kastélyában élt, egyik utóda, Klebelsberg Kuno (miniszter: 1922–1931) pedig másfél évesen került Székesfehérvárra, és itt is érettségizett. Hóman Bálint (kultuszminiszter: 1932–1942, 1938–1939-ben rövid megszakítással) még mielőtt miniszter és a város képviselője lett volna, tudósként foglalkozott a magyar középkor történetével, és ebben kiemelt szerepet tulajdonított Fehérvárnak.

Az 1938-as Szent István-emlékév 

1938 mind bel- és külpolitika, mind a reprezentáció szempontjából mozgalmas esztendő volt a Horthy-kor történetében. A teljesség igénye nélkül: a Darányi-kormány ebben az évben hirdette meg a hadseregfejlesztő győri programot, ekkor került sor az első revíziós sikerre, az első bécsi döntésre, ekkor ünnepelte a kormányzó a 70. születésnapját, amellyel a Horthy-kultusz is fontos állomáshoz érkezett. Az ország életére hatást gyakorló események közé tartozott a Szent István-emlékév is, amelynek révén Székesfehérvár jelentős szerepet kapott. Számtalan egyesület és szervezet helyezte rendezvényeit az év folyamán megújuló városba.

Három kiemelkedő pillanat is volt, amikor az országos figyelem homlokterébe került a város. Az első a május 22-én, közvetlenül a 34. Eucharisztikus világkongresszus előtt lezajló vitézavatás, a "kard ünnepe" volt. A második június 1-je, amikor a Szent Jobb országjáró körútjának második állomásaként érkezett Székesfehérvárra az Aranyvonaton, a harmadik pedig a városháza udvarán augusztusban megtartott székesfehérvári országgyűlés, mely |Szent István király emlékét és a nemzeti ünnepet törvénybe iktatta.

Az országgyűlést eredetileg augusztus 21-én tartották volna, ám a kormányzó németországi hivatalos látogatása miatt augusztus 18-ra kellett előrehozni. Így némi sietséggel fejeződtek be az előkészületek, melynek során az egyházmegye püspöke, Shvoy Lajos augusztus 13-án szentelte be a középkori királyi bazilika ásatásainál fellelt csontmaradványokat.

A vitézavatások hagyományos helyszíne Budapest volt, az országgyűlésé 1848-tól kezdődően úgyszintén. Komoly politikai lobbitevékenység állt ezek Székesfehérvárra történő kihelyezése mögött, amelyben a kulcsszerepet a város képviselőségét 1932 óta ellátó Hóman Bálint játszotta.

Ünnepi országgyűlés 

A vitézavatás és a Szent Jobb ünnepe mellett a jubileumi év egyik legnagyobb napja augusztus 18. volt, amikor mintegy 400 év múltán, a mohácsi vész utáni 1527. évi országgyűlés óta először tisztelegtek az ország törvényhozói és közjogi méltóságai szent királyunk emlékének egy ünnepi országgyűlés keretein belül Székesfehérvárott. Darányi Kálmán miniszterelnök május 11-én nyújtotta be az országgyűlésnek azt a törvényjavaslatot, amely elrendelte a székesfehérvári országgyűlést:

A törvényjavaslatot mind a két ház egyhangúlag megszavazta.

Végül rövid tárgyalás után megfogalmazódott a törvény: Az országgyűlés augusztus hó 20. napját Szent István király emlékezetére nemzeti ünnepnek nyilvánítja.

Az ünnepi országgyűlés a törvény elfogadása és a kormányzó általi szentesítés után befejeződött. A kormány tagjai, a jelen lévő diplomaták és hivatalos személyek ezt követően a Nagyboldogasszony-bazilika romjainak felavatásán, majd a vármegyeház előtti téren található Sidló Ferenc Szent István-szobrának leleplezésén vettek részt.

A második világháborútól napjainkig 

Az 1930–1940-es évek gyors ütemű fejlődését a második világháború törte meg, rendkívül súlyos károkat okozva a kiemelt stratégiai jelentőségű városnak. A mai Kempelen téren (a romkert és a Fehérvár Áruház (Skála) között) állt egykor az 1864-ben emelt neológ zsinagóga. Szépsége és mérete a fővárosi Dohány utcai zsinagógáéval vetekedett, de 1944–1945-ben az amerikai szőnyegbombázás áldozatául esett (Székesfehérvár Budapest után a legtöbbet szenvedett város volt az országban), maradványait pedig elbontották. Helyét ma emléktábla mutatja.
A városra a 20. század hatvanas és hetvenes éveinek a történelmi előzményeket semmibe vevő átalakításaival mérték talán a legnagyobb csapást. Erőltetett iparosítás következett. Többek között alumínium-hengerművet és motorjárműgyárat alapítottak. A város életében hosszú ideig a legendás Ikarus autóbuszgyár és a Videoton rádió- és televíziógyár volt a legfontosabb munkáltató. Az 1945-ben még csak 35 ezer lakost számláló város lélekszáma az 1970-es évek végére 100 ezer fölé nőtt. A fallal körbevett műemlék belvárost ugyan megvédték, a külvárosokban viszont jelentősen átszabták a két világháború közötti időszak kiemelt szerepű, emblematikus városát. Mindenütt nagy lakótelepek épültek. A barokk korszaktól szervesen fejlődő, régi városrészeket romboltak le, évszázados térbeli és emberi kapcsolatokat is szétzilálva. Azonban Székesfehérvár ebben az időszakban vált igazán Magyarország egyik legnagyobb és legfontosabb gazdasági és közlekedési központjává. 1980 és 2000 között Európa egyik leggyorsabban fejlődő városává vált, sorra épültek ipari parkjai. Székesfehérvár 1989. április 1-jén megyei városi rangot kapott.

A rendszerváltás után 

Székesfehérvár a rendszerváltás után is a leggyorsabban fejlődő nagyvárosok közé tartozott; az 1990-es években mintegy 4 milliárd dollár tőke áramlott a városba. Olyan cégek jelentek meg itt, mint az IBM, a Philips és a Ford. Fehérvár önkormányzatának adó- (főleg iparűzési adó) bevételei a többi magyarországi nagyvárosénál (Budapest kivételével) átlagosan 2–2,5-szer nagyobbak. 

Ez a fejlődési lendület napjainkban is tart, bár a kilencvenes éveklegfontosabb gazdasági szereplői már nagyrészt lecserélődtek. Ma a legmeghatározóbb székesfehérvári cégek közé tartozik többek között a Milkát, a TUC-ot és a Győri Édest gyártó Mondélez, a JBL-termékeket jegyző Harman, a Videoton Holding, a Hanon Systems, az Arconic-Köfém, a Hydro Extrusion, a Denso, az Alföldi Tej és a Cerbona.

2010 körül a 2008-ban kirobbant gazdasági világválság következtében gazdasági visszaesés következett be Magyarország és a világ más városaihoz hasonlóan Székesfehérvár életében is, melyből a település viszonylag hamar ki tudott lábalni. A 2013-as Szent István-emlékév megrendezésével a város bizonyítani kívánta, hogy a stabil gazdasági potenciálra alapozva a kulturális fejlődést ismét sikerült megindítani.

Városrészei 

Belváros
Óváros
Palotaváros
Rácváros
Palotavárosi lakótelep1
Tóváros
Tóvárosi lakónegyed2
Víziváros
Vízivárosi lakótelep3
Búrtelep
Vasútvidék
Székesfehérvár vasútállomás 
Horvát István lakótelep
Felsőváros
Fecskepart
Fecskeparti lakótelep
Laktanyák
Királykút lakónegyed4
Vezérutcák
Almássy-telep5
Fáy András lakótelep
Íróutcák
ONCSA-telep
Kiskecskemét
Aszalvölgy
Öreghegy
Püspökkertváros
Máriavölgy
Ráchegy
Köfém lakótelep
Feketehegy
Szárazrét
Szedreskert
Szedreskerti lakónegyed6
Maroshegy
Rádió lakótelep
Sóstó-Újtelep
Demkóhegy
Harmatosvölgy
ONCSA-telep
Alsóváros
Váralja
Sóstó
Sóstói Természetvédelmi Terület
Őrhalmiszőlők
Vásárhelyi úti lakótelep
Kisfalud
Kisfaludpuszta
Börgönd
Börgöndpuszta
Börgöndi repülőtér és laktanya
Börgönd vasútállomás
Csala
Csalapuszta

1régen Lenin lakótelep
2régen Dr. Münnich Ferenc lakótelep
3régen Vorosilovgrád lakótelep
4régen November 24. lakótelep
5régen Novák Károly lakótelep
6régen Pintér Károly lakótelep

Nagyobb lakótelepek

Hivatalos ipari parkok 
Alba Airport Ipari Park
Alba Ipari Zóna
Déli Ipari Park
Ikarus Székesfehérvári Ipari Park
Sóstói Ipari Park
Videoton Ipari Park Székesfehérvár

Iparnegyedek 
Börgöndi úti ipari terület
Európa Ipari Park
Feketehegy-Szárazréti Ipari Park
Kisfaludi ipari terület
Köfém ipari terület
Seregélyesi úti ipari terület
Váraljai ipari terület
Városkapu Ipari Park
Visteon Innovációs Ipari Park

Önkormányzat és közigazgatás

A város választott vezetői

Polgármesterek, elöljárók 1950 előtt 

 Hell Ignác
 Hollner Lipót
 Haáder Pál
 Drucker József
 Novák Kálmán (?–1878)
 Havranek József (1878–1908)
 Dr. Saára Gyula (1907–1918)
 Zavaros Aladár (1919–1930)
 Csitáry Gramanetz Emil (1931–1941)
 Dr. Kerekes Lajos (1944. május 31. – 1945. január 25.)
 Dr. Gáspár János (1945. április 30. – 1948. február 28.)

Tanácselnökök 1950-1990 között

Polgármesterek a rendszerváltás óta 

2010 nyarán Warvasovszky Tihamér az Állami Számvevőszék alelnöke lett, és összeférhetetlenségi szabályok értelmében le kellett mondania városvezető tisztségéről. A következő önkormányzati választás közeli időpontjára tekintette nem írtak ki időközi választást, hanem a távozó városvezető addigi alpolgármesterét, Viniczai Tibort jelölte ki utódjául.

Országgyűlési képviselők 
A régi választójogi törvény, az 1989. évi XXXIV. törvény hatálya alatt a város két választókerülethez tartozott. 

Jelenleg a 2011. évi CCIII. törvény értelmében Székesfehérvár két országgyűlési egyéni választókerülethez tartozik, a Fejér megyei 1. sz. és a Fejér megyei 2. sz.-hoz

Népessége 
{|style="border-style: none;"

A 20. század második felétől Székesfehérvár lakossága viharos tempóban nőtt egészen 1990-ig. A népesség növekedése a legtöbb megyeszékhelyhez hasonlóan az 1960-as években gyorsult fel. A legtöbben 1990-ben éltek a városban, -an. 1990től napjainkig csökken a város népessége, ma már kevesebben laknak Székesfehérváron, mint 1980-ban. Budapesthez hasonlóan Székesfehérvárt is jelentősen érinti a szuburbanizáció, vagyis a városból az agglomerációba vándorlás. Ennek következtében a város agglomerációjába tartozó települések (például Úrhida, Szabadbattyán, Fehérvárcsurgó, Agárd, Gárdony, Velence, Pákozd, Pátka stb.) népessége az elmúlt két évtizedben jelentősen megnőtt. A szuburbanizáció a népesség csökkenésének fő oka.

Székesfehérvár lakossága 2011. január 1-jén  fő volt, Fejér megye össznépességének 23,6 %-a. Székesfehérvár Fejér vármegye második legsűrűbben lakott települése, ebben az évben az egy km²-en lakók száma átlag 588,5 ember volt. A népesség korösszetétele kedvezőtlen: a 2011-es év elején a 19 évesnél fiatalabbak aránya 19 %, a 60 éven felülieké 24 % volt. A nemek aránya is kedvezőtlen, ugyanis ezer férfira 1122 nő jut. 2017-ben a férfiak  születéskor várható átlagos élettartama 72, a nőké 78,9 év volt.

Etnikai összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok szerint a város lakossága 104 769 fő volt, ebből válaszadó 104 226volt, 101 826 fő magyarnak, míg 538 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 841 fő német, 80 fő román és 101 fő szlovák etnikumnak vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága  fő volt, ebből válaszadók , közülük -en magyarnak vallották magukat. A magukat magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, aminek fő oka, hogy többen nem válaszoltak.

Vallási összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok alapján, Székesfehérváron a lakosság több mint kétharmada (69,6%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (54,4%). A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 57 223 fő, míg a görögkatolikusok 582 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (12 859 fő) és evangélikusok (2 069 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (97 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 61 fő. Sokan vannak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (10,4%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 19,7%-a vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatai alapján, Székesfehérváron a lakosság kevesebb mint a fele (45,3%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. Az elmúlt tíz év alatt a városi lakosság vallási felekezethez tartozása jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (35,3%). Az elmúlt tíz év alatt, a katolikus valláshoz tartozók száma majd felével esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 35 159 fő, míg a görögkatolikusok 281 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (8 251 fő) és evangélikusok (1 362 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (79 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 47 fő. Összességében elmondható, hogy az elmúlt tíz év során minden egyházi felekezetekhez tartozók száma jelentősen csökkent. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (31,7%), tíz év alatt majd a triplájára nőtt a számuk. Felekezeten kívülinek a város lakosságának 22%-a vallotta magát.

Gazdaság

Székesfehérvár modern gazdaságának kialakulása 

Székesfehérvár modern iparának alapjait az 1930-as években vetették meg Csitáry G. Emil polgármestersége és Hóman Bálint országgyűlési képviselősége idején. Többek között ekkor alakult a Vadásztöltény-, Gyutacs- és Fémárugyár Rt (későbbi Videoton), a Danuvia Fegyver- és Lőszergyár Rt (később SZIM Köszörűgépgyár) és az Alumínium Félkész Árugyár Rt (mai Alcoa-Köfém).

A város rendkívüli közlekedés-földrajzi helyzete mellett fejlett iparának is köszönhette, hogy a második világháborúban az ország egyik legpotenciálisabb célpontja lett a szőnyegbombázásoknak és a különböző hadműveleteknek. Fehérvárt a világégés után szinte a nulláról kellett újjáépíteni. A várostól az 1950-es években sok forrást elvontak Sztálinváros (1961 óta Dunaújváros) erőltetett nehézipari fejlesztéseire. A Kádár-korszakban azonban leállt A szocialista város nagyszabású építése, ezért végre Székesfehérvár is kaphatott több figyelmet. A városban ekkor virágzott fel ismét az ipar és a kultúra.

Székesfehérvár legendássá vált, országos jelentőségű gyárai: 
Videoton (elektronikai és hadiipar – televíziók, rádiók, más híradástechnikai eszközök);
Ikarus (autóbuszgyártás);
Köfém (vagyis Könnyűfémmű – alumíniumfeldolgozás).

A Videoton által Székesfehérvár Magyarország elektronikai központja lett. Az Általános Mechanikai Gépgyár megvásárlásával az Ikarus a világ egyik vezető autóbuszgyártójává vált. A Köfém által pedig a mai napig Székesfehérvár a hazai alumíniumipar fellegvára.

„A magyar Szilícium-völgy” 

A rendszerváltás után a magyar városok gazdasága sorra omlott össze. Ez nem volt másként Székesfehérvárral sem. De a város korán felismerte, hogy a problémára gyorsan kell reagálni: Fehérvárott már a kilencvenes évek elején megjelentek az első multinacionális vállalatok és a város megkezdte a modern ipari parkok létesítését. Ekkor az országos médiában különféle melléknevek kezdtek terjedni a városról: „a kilencvenes évek sikervárosa”, „az ország egyik legjelentősebb ipari központja”, „a magyar Szilícium-völgy”.

A város Magyarország és Közép-Európa egyik legfejlettebb gazdasági erőcentruma. A város egymaga a Közép-Dunántúl GDP-jének 1/3-adát adja. Jelentős célpontja a külföldi tőke beáramlásának.

Legfontosabb ágazatok, jelentősebb vállalatok 

Napjainkban Székesfehérvár iparának legmeghatározóbb ágazatai a mechatronika, az elektronika, a szoftveripar, az élelmiszeripar és a logisztika.

Anyagtechnológia: VT Metál, VT Plastic (a Videoton-csoport tagjai), Arconic, Alufe, Bericap, CSI, General Plastics, H.T.M, Jüllich Glas, Karsai, Oerlikon, Polyax, Hydro Extrusion, Xomox,
Mechatronika, gép/alkatrész gyártás: Brooks Instrument, Denso, Elme Automatika, Emerson, Grundfos, Hannon, Harman, GIGA 2003 Kft ,Fémforg Kft ,Macher, VT ES (a Videoton-csoport tagja).
Elektronika: VT Autóelektronika, VT EAS (a Videoton-csoport tagjai), Harman.
Informatika: Albacomp, IBM, Seawing.
Élelmiszeripar: Alföldi Tej, Mondelez, Naponta, Fevita, Agromilk Kft,Cerbona
Egyéb iparágak: VTCD (a Videoton-csoport tagja), Alpha-Vet, S.T.X Horseboxes.

Székesfehérvár legnagyobb árbevételű cége (185 milliárd forint, 2014) az Alcoa-Köfém Székesfehérvári Könnyűfémmű Kft., mely a Hydro Extrusion Hungary Kft.-vel (ami a harmadik) tulajdonképpen azonos helyszínen működik, és ketten alkotják Magyarország alumíniumiparának velejét.

A Videoton Holding Zrt. a legnagyobb magyar magántulajdonban levő ipari vállalatcsoport, melynek bevétele a 2008-as világválság óta folyamatosan növekszik, és 2015-ben elérte a 154,8 milliárd forintot. A cég csaknem 10 ezer embert foglalkoztat.

Székesfehérvár vállalatai országos és világszínvonalú márkák előállítói. Ilyen például: a Milky Way, a Riska, a Magyar Tej (Alföldi Tej Kft.), vagy a Cerbona (Naponta Kft.), az Oreo, a Milka, a Tuc, a Győri Keksz (Mondelez Hungária Kft.) és a JBL (Harman Becker Kft.) is.

A siker titka 

Székesfehérvár gazdasága a legsokrétűbb a vidéki nagyvárosi gazdaságok közül. Nincsen különösebben ráutalva egyik vállalat teljesítményére sem (ahogy ez például Győr és az Audi, vagy Dunaújváros és a Vasmű esetében megfigyelhető). Ennél fogva nincs kitéve egy-egy piaci szereplő kiszámíthatatlan viselkedésének vagy esetleges termelési, bevételi visszaesésének sem. Ennek okán Székesfehérvárnak van a legnagyobb esélye arra, hogy a jövőben is megőrizze előkelő helyzetét Magyarország gazdaságában.

Munkanélküliek száma 

Székesfehérváron a munkanélküliek száma jóval az országos átlag alatt van:

Egészségügy

Háziorvosi ellátás 

Székesfehérvár területe 38 felnőtt és 22 gyermek háziorvosi körzetre van beosztva.

Kórház 

Az 1901-ben alapított Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórház a Dunántúl legnagyobb kórháza, az egyik legrégibb modern kórház Magyarországon. Dolgozói összlétszáma 2010-ben 2796 fő volt, a betegágyak száma 1616. A kórház regionális szempontból több mint 1 millió 100 ezer beteget lát el olyan szakterületeken, mint a hematológia, gasztroenterológia és intenzív újszülött-ellátás, de teljes körű ellátást „csupán” mintegy 270 ezer ember kap. Azonban a 430 ezer lakosú megye teljes népességének a legtöbb szakterület rendelkezésre áll.

A Szent György kórház 2015-re egy új műtőblokkal bővült, 2019-re pedig megépül a különálló belgyógyászati tömb is.

A Szent György Kórház körülbelül 47 ezer fekvőbeteget lát el éves szinten, szakambulanciáin, rendelőintézeteiben és gondozóiban pedig mintegy 2 millió orvos–beteg találkozás történik évente.

Közlekedés 

A város a Dunántúl egyik fő közlekedési csomópontja.

Közösségi közlekedés 

Fehérvárnak nyolc irányba van vasúti kapcsolata. Öt vasúti fővonal érinti: a 20-as Veszprém–Szombathely felé, a 29-es Balatonfüred és Tapolca felé, a 30a Budapest, a 30-as vonal a Dél-Balaton valamint Nagykanizsa, a 44-es vonal Pusztaszabolcs felé teremt kapcsolatot. Ezeken felül három mellékvonal a következő településeket köti össze Fehérvárral: Komárom (5), Bicske (6), valamint Sárbogárd (45). A 6-os vonalon személyforgalom nincsen, teherszállítás Lovasberényig folyik rajta.

Székesfehérvárhoz tartozó állomások és megállóhelyek:
Székesfehérvár vasútállomás
Székesfehérvár-Repülőtér megállóhely
Börgönd vasútállomás
Szárazrét megállóhely
Kisfalud megállóhely (régebben Pákozd állomás)
Csala megállóhely
Tervezett állomás:
Börgöndpuszta megállóhely

A helyi közösségi közlekedés lefedi az összes főbb útvonalat, kiszolgálva a város ipari parkjait is. A szolgáltatást a Volánbusz biztosítja.

Közúti közlekedés 

Érinti a város területét az M7-es autópálya és a 7-es főút (Budapest, illetve a Balaton irányába); itt indul a 8-as Veszprémen és Körmenden át Graz irányába, a 81-es főút Győr felé, a 62-es főút Dunaújváros felé, a 63-as főút Szekszárd és a 811-es főút Bicske irányába.

Az alsóbbrendű utak közül Székesfehérvár területén ágazik ki a régi 8-as (ma 801-es számozást viselő) útból a 8202-es út Iszkaszentgyörgy és Kincsesbánya felé, a 7-es főút keleti bevezető szakaszából, Kisfalud előtt a 8116-os út Pákozdon át Kápolnásnyékig, az északi elkerülőből a 8123-as út Zámoly, Csákvár és Oroszlány felé, továbbá a 82 301-es út (ugyancsak a 801-es útból) Moha felé. Úrhidára a 7201-es út vezet, ez a 7-es főút régi, ma már önkormányzati útnak minősülő Rádió-telepi szakaszából ágazik ki.

Oktatás

Felsőfokú tanintézmények 

A városban a felsőoktatásnak nagy múltja nincsen, hiszen a közeli főváros elszívó ereje mindig is éreztette hatását ebből a szempontból. Székesfehérvár a közoktatási szektorban ellenben hazánk egyik legjelentősebb iskolavárosa, több tucat intézményének köszönhetően vonzáskörzete a régió határain is átível. Napjainkban a felsőoktatás gyorsan fejlődik; legfontosabb intézményei az Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kara, a Kodolányi János Egyetem és a Budapesti Corvinus Egyetem Székesfehérvári Campusa.

 Kodolányi János Egyetem
 Óbudai Egyetem, Alba Regia Műszaki Kar (AMK)
 Corvinus Egyetem Székesfehérvári Campus
 Pannon Egyetem Kihelyezett Képzési Hely Székesfehérvár
 Gábor Dénes Főiskola

Középfokú tanintézmények 

 Ciszterci Szent István Gimnázium
 Gróf Széchenyi István Műszaki Szakközépiskola
 Teleki Blanka Gimnázium és Általános Iskola
 Tóparti Gimnázium és Művészeti Szakközépiskola
 Vasvári Pál Gimnázium
 Ybl Miklós Pénzügyi és Számviteli Szakközépiskola
 Lánczos Kornél Gimnázium
 Tatay Sándor Alapítványi Gimnázium, Szakközépiskola és Szakiskola
 Péter Rózsa Gimnázium és Szakközépiskola
 Kodolányi János Középiskola
 Hermann László Zeneművészeti Szakközépiskola és Alapfokú Művészeti Iskola
 Kodály Zoltán Általános Iskola, Gimnázium és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
 Belvárosi I. István Középiskola intézményei:
Belvárosi I. István Középiskola Székhelyintézmény
Hunyadi Mátyás Tagintézmény
Bugát Pál Tagintézmény
Jáky József Tagintézmény
 School of Business Székesfehérvár Üzleti Szakközépiskola
 Gorsium Gimnázium és Művészeti Szakgimnázium
 Deák Ferenc Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakképző Iskola
 Székesfehérvári SZC Vörösmarty Mihály Technikum és Szakképző Iskola
 Árpád Szakképző Iskola és Kollégium
 Árpád Szakképző Iskola és Kollégium Szent István Szakképző Tagiskolája
 Comenius Angol–Magyar Két Tanítási Nyelvi Általános Iskola, Gimnázium és Gazdasági Szakközépiskola és Kollégium

Alapfokú tanintézmények 

 Táncsics Mihály Általános Iskola
 Kodály Zoltán Általános Iskola, Gimnázium és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
 Szent Imre Általános Iskola és Óvoda
 Teleki Blanka Gimnázium és Általános Iskola
 Vízivárosi Általános Iskola
 Vasvári Pál Általános Iskola
 Ezredéves Készségfejlesztő Óvoda, Általános Iskola és Speciális Szakiskola
 Hétvezér Általános Iskola
 István Király Általános Iskola
 Felsővárosi Általános Iskola
 Comenius Angol–Magyar Két Tanítási Nyelvi Általános Iskola, Gimnázium és Gazdasági Szakközépiskola és Kollégium
 Vörösmarty Mihály Általános Iskola
 C.B.A. Magán Általános Iskola
 Munkácsy Mihály Általános Iskola
 Kossuth Lajos Általános Iskola
 Németh László Általános Iskola
 Talentum Református Általános Iskola
 Arany János Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény
 II. Rákóczi Ferenc Magyar-Angol Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola
 Széna Téri Általános Iskola
 Tolnai Utcai Általános Iskola
 Tóvárosi Általános Iskola
 Zentai Úti Általános Iskola

Kultúra

Kulturális intézmények 

 Gárdonyi Géza Művelődési Ház
 Vörösmarty Színház
 Vörösmarty Mihály Könyvtár
 VOKE Vörösmarty Mihály Művelődési Ház
 Feketehegy–Szárazréti Közösségi Ház
 Kisfaludi Közösségi Ház
 Felsővárosi Közösségi Ház
 Öreghegyi Közösségi Ház
 A Szabadművelődés Háza; 1974 óta itt működik a Terkán Lajos Bemutató Csillagvizsgáló, melyet a Székesfehérvárott született csillagászról neveztek el 1993-ban.
 Szent István Művelődési Ház
 Székesfehérvári Balett Színház

Múzeumok 

Az elmúlt évtizedek régészeti kutatásai sok középkori maradványt tártak fel a város területén, amelyeket restauráltak és kiállítottak. A Középkori Romkertben találhatóak az Árpád-kori koronázó bazilika maradványai, Szent István király szarkofágja, valamint a 15 magyar király (köztük I. István) egyelőre még azonosítatlan földi maradványait őrző osszárium is. A romkert hivatalosan is Nemzeti Emlékhellyé emelkedett, mint Magyarország kiemelkedően fontos történelmi emlékhelye.

Rendezvények 

 Székesfehérvári Királyi Napok
 Koronázási Ünnepi Játékok 
 Nemzetközi Néptáncfesztivál 
 Öreghegyi Mulatságok
 Maroshegyi Böndörödő
 Fehérvári Zenei Napok – FeZeN 
 Harmonia Albensis (nyár)
 Kultúrkorzó 
 Királyi Borlakoma – Virágálom Pünkösdkor(pünkösd idején)
 Kortárs Művészeti Fesztivál (május)
 Fúvószenekari Koncertek a Zichy ligetben (augusztus vasárnap esténként)
 Harmonia Albensis templomi koncertek (július)
 Aranybulla Művészeti Napok (augusztus)
 Fehérvári Vigasságok – Lecsófesztivál (szeptember vége)
 Fehérvári Advent – Karácsonyi Sokadalom (december)
 Bolondballagás (április vége)
 Koronázási Ünnepi Játékok (augusztus közepe)
 Palotavárosi Halünnep (május vége)

Művészetek 
 Vörösmarty Színház
 Primavera Kórus
 Alba Regia Táncegyesület
 Alba Regia Szimfonikus Zenekar
 SlamPoetry Székesfehérvár
 Székesfehérvári Balett Színház
 Prospero Színkör
 Szabad Színház
 Péntek 3 Tejátrum

Helyi média 

 Fehérvár TV – városi televíziócsatorna
 Vörösmarty Rádió – helyi rádióadó
 Táska Rádió – helyi diákrádió 
 Rádió 1 - 99,8 MHz 
 Fejér Megyei Hírlap – megyei napilap
 FehérVár – ingyenes hetilap
 Szent István Városa – ingyenes egyházmegyei hetilap

Turizmus

Szállodák 

 Hotel Magyar Király ****
 Hotel Novotel ****
 Best Western Plus Lakeside Hotel ****
 Hotel Platán ***
 Szent Gellért Hotel ***
 Hotel Szárcsa ***
 Jancsár Hotel ***
 Hotel Vadászkürt **
 Central Lodge **
 Geo Hostel
 Panama Motel
 Kertész Csárda és Fogadó

Látnivalók 

 Püspöki palota (18. század vége, copf stílus) , könyvtárában ritka könyveket őriznek
 Középkori romkert, nemzeti emlékhely:
 Árpád-kori királysírok (például III. Béla) a romkertben
 Országalma Ohmann Béla alkotása, a gömbön a következő felirat olvasható:
„Libertates Civitatis Albensis a S. rege Stephano concessae”, azaz Fehérvár szabadságjogait Szent István adományozta.
 Püspöki székesegyház (a középkori Szent Péter plébániatemplom helyén)
 Toronyóra Múzeum (a székesegyház északi tornyában)
 Szent Anna-kápolna (gótikus), amely a város egyetlen változatlanul fennmaradt középkori épülete
 Kálmáncsehi Domonkos szobra (a Szent Anna kápolna előtt található; Ohmann Béla alkotása)
 Ferences templom és rendház (Szent Imre-templom, „Barátok temploma”: az egykori királyi palota – így a hagyomány szerint Imre herceg születése – helyén áll)
 Egyházmegyei Múzeum, benne Prohászka Ottokár Emlékszoba (az egykori ferences rendházban)
 Tízes huszárok emlékműve (Pátzay Pál szobra)
 Második világháborús emlékmű (Lugossy Mária alkotása)
 Ciszterci templom és rendház (rokokó faragott berendezésű sekrestyéje egyedülálló)
 Szent István Király Múzeum, ahol Magyarország második leggazdagabb régészeti gyűjteménye tekinthető meg
 Fekete Sas Patikamúzeum, ahol a gyógyszerkészítés korabeli eszközei láthatók
 Mátyás király emlékmű (Melocco Miklós alkotása)
 Virágóra
 Zichy liget a zenepavilonnal
 Városi Képtár – Deák Gyűjtemény (Oskola utca 10.)
 Csók István Képtár
 Hiemer-ház, benne a Hetedhét Játékmúzeummal
 Szemináriumi (volt Karmelita) templom
 Történelmi órajáték és Óramúzeum
 Kati néni, a fertályos asszony szobra
 Palotavárosi skanzen, benne az ortodox Keresztelő Szent Iván-templom
 Ybl-gyűjtemény
 Bory-vár
 Szent Donát-kápolna
 A Rózsaliget az ott található Csitáry-kúttal, amelyből magas vastartalmú ásványvíz, úgynevezett savanyúvíz folyik, és ahol évszaktól függő harangjáték szól óránként.
 Sóstói természetvédelmi terület
 Aranybulla-emlékmű
 Vízivárosi Templom
 Halesz park
 Kégl-kastély
 Kisfaludi-kastély
 Tűzoltó Múzeum (a tűzoltólaktanyában)
 Rácbánya park (gránit kúppal, valamint az egykor bányaként működő terület újraformált természeti értékével lehet gazdagabb az ide látogató)
 Árpád fürdő szecessziós épülete

Műemlékek 

Székesfehérvár műemlékekben az egyik leggazdagabb város Magyarországon. Műemlékeinek többsége a belvárosban található, melyek közül a legjelentősebbek: 

Szent István-bazilika
Szent Imre-templom és ferences rendház
Középkori romkert
Püspöki palota
Városháza
Hiemer-ház
Ciszterci templom és rendház
Városi Képtár épülete
Fejér Vármegyei Levéltár épülete
Szent Anna-kápolna
Budenz-ház
Karmelita templom
Megyeháza
Régi vármegyeháza
Török fürdő romjai (Török udvar)
Fekete Sas Patikamúzeum épülete

Sport

Egyesületek 

 Alba Fehérvár (kosárlabda)
 MOL Vidi FC (labdarúgás)
 Fehérvár AV19 (jégkorong)
 Fehérvár KC (női kézilabda)
 Köfém SC Székesfehérvár (teke)
 Székesfehérvári Curling Egylet Szinkronkorcsolya Szakosztály (szinkronkorcsolya)
 Cunder Tömegsport és Utánpótlás Kézisuli Egyesület (kézilabda)
 Felicita (táncklub)
 Fehérvár Enthroners (amerikai futball)
 FRC (rugby)

Létesítmények 

 Sóstói Stadion
 The First Field (egykori MÁV Előre Stadion)
 Mezővári József Sportpálya
 Feketehegy-szárazréti sportpálya
 Alba Regia Sportcentrum
 Bregyó közi Ifjúsági és Sportcentrum
 Bregyó közi Regionális Atlétikai Centrum
 Köfém Sportcsarnok
 Csitáry G. Emil Uszoda és Strand
 Vodafone Sportcsarnok (volt ARÉV Sportcsarnok)
 VOK (Videoton Oktatási Központ) sportcsarnok

Ismert személyek

Testvér- és partnervárosi kapcsolatok 
Székesfehérvár testvérvárosai és partnervárosai a következők:

Testvérvárosai 

  Kemi, Finnország (1958)
  Opole, Lengyelország (1968)
  Luhanszk, Ukrajna (1978)
  Blagoevgrad, Bulgária (1978)
  Gyulafehérvár, Románia (1990)
  Schwäbisch Gmünd, Németország (1991)
  Chorley, Egyesült Királyság (1992)
  Birmingham, Amerikai Egyesült Államok (1997)
  Zára, Horvátország (1997)
  Cento, Olaszország (1998)
  Selmecbánya, Szlovákia (2008)
  Csangcsun, Kína (2010)
  Csíkszereda, Románia (2011)
 Esztergom, Magyarország (2023)
  Pozsony, Szlovákia (?)
  Szarivon, Észak-Korea (?)

Partnervárosai 

  Sankt Pölten, Ausztria (1986)
  Innsbruck, Ausztria (1992)
  Erdenet, Mongólia (2008)
  İzmit, Törökország (2008)
  Hradec Králové, Csehország (2015)
  Eger, Magyarország (2016)
  Batrún, Libanon (2023)

Érdekességek 

 Az Alba Regia nevet, a város középkori latin nevét viseli egy 2001-ben felfedezett kisbolygó. A kisbolygó egyik felfedezője, Fűrész Gábor fehérvári származású. További 3 kisbolygó pedig három Fehérvárhoz kötődő személyről kapta a nevét: Terkán Lajosról, Ybl Miklósról és Hajmási Józsefről.
 Magyarországon itt újították föl a legtöbb panelházat az ún. panelprogram keretén belül a 2000-es években, ezzel a város panelépületeinek csaknem 100%-a felújításra került.
 2011. augusztus 20-án, 14 órakor avatták fel a város első rovásírásos helységnévtábláját az Új Csóri úton.
 A városban található Bory-vár bekerült a Guinness-rekordok könyvébe mint a világ legnagyobb építménye, mely egyetlen ember alkotása.
 Székesfehérvárról nevezték el Magyarország legnagyobb Duna-tengerjáró hajóját, melyet 1964-ben bocsátottak vízre. A hajó Magyarország tengeri kereskedelmi flottájának büszkesége volt. Több évtizedes üzem után selejtezték és szétbontották.

Galéria

Jegyzetek

Források 
 Csuthy Zsigmond 1863: Székes-fehérvár fénykora romjaiban. Nemzeti Képesujság 1863, 8, 10.
 Forster Gyula (szerk.) 1906: Magyarország műemlékei II. Budapest, 304.
 [http://www.mek.iif.hu/porta/szint/egyeb/lexikon/pallas/html/096/pc009605.html#8 A Pallas nagy lexikona

 Marschall Rafael: Székesfehérvári Kalauz 1930, Ma Kiadó, Székesfehérvár, 2001, 
 Műemlékem.hu
 Rubicon Történelmi Magazin
 Wathay Ferenc 1957: Székesfejérvár veszésérül való história. István Király Múzeum Közleményei. Székesfehérvár.

További információk 
 Székesfehérvár megyei jogú város hivatalos honlapja 
 Székesfehérvár legfrissebb hírei – Információs Portál
 Székesfehérvár utcaszintű térképe (utcakereso.hu)
 Székesfehérvár 100 látnivalója
Székesfehérvár.lapozz.hu  – linkgyűjtemény
 Székesfehérvár.lap.hu – linkgyűjtemény
 A Kodolányi János Főiskola honlapja
 Az Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kar honlapja
 Fitz Jenő: Székesfehérvár és környéke, Gorsium, Ma Kiadó, Szfvár, 1997. – A város történetének tömör összefoglalása mellett a város látnivalóit írja le részletesen
 Székesfehérvár a funiq.hu-n
 Az Aba-Novák dosszié. Szöveggyűjtemény Aba-Novák Vilmos és Székesfehérvár kapcsolatáról; szerk. L. Simon László; Városi Levéltár és Kutatóintézet–Ráció, Székesfehérvár–Budapest, 2021

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései
Magyarország megyei jogú városai
Kisbolygóknak nevet adó magyar települések