2. 10.

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

2. oktobra/listopada (2.10.) je 275. dan godine po gregorijanskom kalendaru (276. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 90 dana.

Događaji   
   
   
   
   
 
 
 1831. — Crnogorski vladar Petar II Petrović Njegoš (1830-1851) sazvao je na Cetinju 2/14 oktobra 1831. godine narodni Sabor na kome je donijeta odluka o privremenom obrazovanju Praviteljstvujušćeg senata crnogorskog i brdskog (12 članova) i "Narodne straže" (Gvardije), jačine 100 ljudi. Ovog dana je, dakle, ustanovljena prva Crnogorska policija.   
   
   
   
    
   
   
 
 1889. — Ministar vanjskih poslova SAD James G. Blaine otvorio je u Washingtonu prvu panameričku konferenciju na kojoj je donesena odluka o osnivanju Ureda međunarodne unije američkih republika sa sjedištem u tom gradu. SAD su tako postigle svoj cilj - šifrenje političkog i privrednog utjecaja u Latinskoj Americi.  
 1897. — U Zagrebu je praizvedena opera "Porin" Vatroslava Lisinskog.   
   
     
 
 
 1928. — Sveti Josemaría Escrivá osnovao je u Madridu katolički pokret Opus Dei.   
 
 1943. — Planirana deportacija 8000 danskih Židova nije uspjela jer su pripadnici danskog pokreta otpora većinu zemljaka odveli na sigurno u Švedsku.   
  
   
  
   
   
   
 
 1957. — Na zasjedanju Glavne skupštine UN u New Yorku poljski ministar vanjskih poslova Adam Rapacki izložio je plan za Europu bez atomskog oružja.   
   

 1986. — Počele su sankcije SAD protiv apartheida u Južnoj Africi.  
     

   
   

 1991. — Utemeljena 125. brigada HV, Novska.
 1991. — Utemeljena 126. brigada HV, Sinj.
 1991. — Utemeljena 150. brigada HV, Zagreb - Črnomerec.    
   
   
    
   
   

   
     
     
   
   
    
 
.

Rođenja  
 1568. — Marin Getaldić, dubrovački matematičar i fizičar († 1626.). 

 1616. — Andreas Gryphius, njemački književnik († 1664.).
 1847. — Paul von Hindenburg, njemački general i državnik († 1934.).
 1850. — David Schwarz, trgovac i izumitelj židovsko-mađarskog podrijetla († 1897.). 

 1869. — Mahatma Gandhi, indijski političar i mirotvorac, "otac" samostalne Indije i žrtva atentata († 1948.).
 1904. — Graham Greene, engleski književnik († 1991.).
 1905. — Franjo Šeper, hrvatski kardinal († 1981.).
 1913. — Viktor Vida, hrvatski književnik († 1960.).
 1920. — Ștefan Kovács, bio je rumunjski nogometni trener i igrač († 1995.).
 1935. — Omar Sívori, talijanski-argentinski nogometaš (†2005).  
 1956. — David Bradley, američki glumac.
 
 1959. — Luis Fernández, umirovljeni francuski nogometaš i trener. 

 1967. — Thomas Muster, bivši austrijski teniser. 

 1968. — Jana Novotna, češka tenisačica.
 1969. — Dejan Govedarica, srpski nogometaš i trener, bivši srpski reprezentativac.
 1979. — Antonija Blaće, hrvatska je radijska i televizijska voditeljica na Narodnom radiju i RTL Televiziji. Vodila je popularne reality showove poput Big Brothera, Fear Factora, Survivora i Hrvatska traži zvijezdu. 
 1980. — Goran Bogdan, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

 1980. — Lucas Castromán, argentinski nogometaš. 
 
 1983. — Srđan Lakić, hrvatski nogometaš. 
 1984. — Marion Bartoli, umirovljena francuska tenisačica. 
 
 1984. — Anita Dujić, hrvatska manekenka i glumica. 

 1988. — Ivan Zaytsev, talijanski odbojkaš, ruskog porijekla.

.

Smrti 
 1920. — Max Bruch, njemački skladatelj (* 1838.).
 1944. — Vlaho Paljetak, hrvatski skladatelj, autor i izvođač slavnih šansona (Marijana, Popevke sem slagal) (* 1893.).
 1968. — Marcel Duchamp, francuski slikar (* 1887.). 

 1973. — Paavo Nurmi, finski atletičar, 9 - erostruki Olimpijski pobjednik (* 1897.).
 1985. — Rock Hudson, američki glumac (* 1925.).
.

Blagdani 
 Dan Crnogorske Policije
.

Vidi takođe: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar

Dani u godini