alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bártfafürdő

Bártfafürdő (szlovákul Bardejovské Kúpele) Bártfától 5 km-re északra fekvő fürdőhely Szlovákiában.

Az évszázadok óta ismert konyhasós, vasas gyógyforrások tették lehetővé a fürdőtelepülés kialakulását a 19. század elején. A gyógyvíz különösen emésztési és idegi bántalmak ellen ajánlott.

Nevezetes a zenepavilon is.

Neves személyek
Itt született 1904-ben Szörényi Erzsébet magyar geológus, paleontológus, egyetemi tanár.
Itt szolgált Divald Károly (1830-1897) fényképész, gyógyszerész, barlangfotográfus, a magyar fényképészet úttörője.
A század végén épült szállók előkelő vendégei között volt Erzsébet királyné. I. Sándor orosz cár is megfordult itt.
A nyári hónapokban Kéler Béla zeneszerző gyakran tartózkodott a fürdőben. 1850-től 1882-ben bekövetkezett haláláig itt volt háza.

Látnivalók 
 A nagy kiterjedésű szabadtéri néprajzi múzeum (skanzen) néprajzi jellegű kiállítása Felső-Sáros sajátos népi építészetét mutatja be, de van itt a 18. századból származó ortodox fatemplom is.
 Zenepavilon, előtte Erzsébet királyné bronzszobra (Donáth Gyula, 1903).

Kapcsolódó szócikk 
 Bártfa

Jegyzetek

További információk
Chyzer Kornél: Bártfa-fürdői emlékkönyv. (Myskovszky Victor és Divald Károly fényképei nyomán) Budapest és Eperjes, Divald Károly fényképész kiadása, 1889.
Beatrix Meyer: Kaiserin Elisabeth in Bad Bartfeld. 2022. 

A Bártfai járás települései
Szlovákia fürdőhelyei
I. Childerich frank király

I. Childerich (437 – 481. december 26.), a frankok száli törzsének királya, valószínűleg apját, Merovechet követte a trónon 457-ben. Népét Tournai városának környékén telepítette le, a rómaiaktól a velük kötött szövetség fejében átengedett területen.

Élete 
Aegidius római parancsnokkal együtt harcolt a vizigótok ellen, akik ki akarták terjeszteni uralmukat a Loire mentére 463-ban Orléans mellett győzelmet is aratott felettük. Aegidius halála után 469-ben Paulus grófot segítette a nyugati gótok ellen, majd a szász invázió megfékezésében. Paulus elesett a harcok során, Childeric felszabadította Angers-t a szászoktól, a menekülőket a Loire deltájáig követte, és ott lemészárolta őket. Egy Itáliába betörni akaró alemann sereget szintén megállított. A Nyugatrómai Birodalom bukásakor (476) természetesen megszűnt a Rómával való szövetség.

Mindössze ennyi tény áll rendelkezésre róla. A legendák még tudni vélik, hogy a frankok elűzték, mivel leányaikat elcsábította, s nyolc évet Türingiában tartózkodott Basin királynál és feleségénél Basine-nál (aki később az ő felesége lett, e házasságból született I. Klodvig). Egy hűséges szolgája értesítette arról, hogy biztonságban hazatérhet: elküldte neki egy kettétört aranyérme nála lévő felét.

Tournai-ban temették el. Sírját 1653-ban találták meg

Halála után fia, Chlodvig lépett a trónra. Childeric sírjának leletei meglepően szoros analógiákat mutatnak az első apahidai (erdélyi) gepida királysírral.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Frank királyok listája
 A Meroving-házi királyok családfája
 Frank Birodalom

Frank királyok
437-ben született személyek
481-ben elhunyt személyek
Aktuárius

Az aktuárius olyan szakember, aki a kockázatok pénzügyi hatásait elemzi, és a következtetésekből levont módszereket alkalmazza a gyakorlatban. Az aktuárius matematikai (valószínűségszámítási, statisztikai) és közgazdasági (pénzügyi, befektetési, számviteli) ismeretek felhasználásával, a gyakorlatban felhasználható, számszerűsített válaszokat ad a kockázatok pénzügyi hatásainak kezelésére.

Az aktuárius (német-francia-angol eredetű szó) szó jelentése kétrétű: egyrészt, a biztosító társaságok biztosítási matematikusi feladatokat is ellátó, kiemelt felelősségű szakemberét jelenti, akinek feladata különösen a kockázatarányos díjak kiszámítása, illetve a biztonságos működéshez szükséges matematikai feladatok elvégzése. Másik jelentésében bírósági hivatalnok, aki aktuális tárgyalásokról készít hiteles jegyzőkönyvet, okiratot, valamint ezek megőrzésére, kiadmányozására hivatott.

Az aktuáriusok Magyarországon 
Magyarországon az aktuáriusok elsősorban biztosítóknál, nyugdíjpénztáraknál, a társadalombiztosítás területén, tanácsadó irodáknál, könyvvizsgálóknál és a pénzügyi szabályozó hatóságnál (Magyar Nemzeti Bank) fejtik ki a kockázatkezelést érintő tevékenységüket, illetve az egyetemeken (Budapesti Corvinus Egyetem, Eötvös Loránd Tudományegyetem) oktatják az aktuárius tudomány és gyakorlat alapjait. Jellemzően számos aktuárius dolgozik bankoknál, befektetési bankoknál és alapkezelőknél is.

Szakmai szervezetek

Magyarországon 
 a Magyar Aktuárius Társaságot 1991-ben alapították. 2006-ban mintegy 150 tagja és 80 minősített tagja volt. Teljes jogú tagja az International Actuarial Association-nek és a European Actuarial Association-nek (korábbi neve:Groupe Consultatif).

Külföldön 
 a Casualty Actuarial Society, Society of Actuaries és az American Academy of Actuaries (Egyesült Államok);
 az Institute of Actuaries (Anglia és Wales);
 a Faculty of Actuaries in Skócia;
 az Institute of Actuaries of Australia (Ausztrália);
 a Canadian Institute of Actuaries (Kanada);
 a Deutsche Aktuarvereinigung e.V. (Németország);
 a Royal Association of Belgian Actuaries (Belgium);
 a Danish Actuarial Society (Dánia);
 a Society of Actuaries in Ireland (Írország);
 a Actuarial Association of Europe (az EU-hoz lazán kötődő, 35 európai ország aktuáriusait képviselő tanácsadó szervezet);
 az International Actuarial Association;
 az International Association of Consulting Actuaries.

Jegyzetek

További információk 
 A Magyar Aktuárius Társaság hivatalos honlapja
 Statisztikai tanácsadás honlapja
 az Európai Aktuárius Társaság honlapja

Foglalkozások
Közgazdaságtan
A regionális és kisebbségi nyelvek alapokmánya

Az Európai Regionális és Helyi Hatóságok Állandó Konferenciájának határozata (Resolution 192/1988), amelyet 1988. március 16-án fogadtak el, A regionális és kisebbségi nyelvek alapokmánya címet viseli.

Meghatározás 
Az 1. cikk szerint a regionális vagy kisebbségi nyelvek az európai kulturális örökséghez tartozó olyan nyelveket jelentenek, amelyeket
 valamely területen hagyományosan az állam olyan polgárai beszélik, akik az állam lakossága többi részénél számszerűen kisebb csoportot alkotnak, és
 amelyek különböznek az állam lakossága többi része által beszélt nyelvtől vagy nyelvektől.

Célok és elvek 
Az Egyezmény II. része (5.cikk) az alábbi célokat és elveket tartalmazza:
A regionális és kisebbségi nyelvek
létezésének mint közösségi ismérvnek az elismerése,
által érintett földrajzi térség tiszteletben tartása a közigazgatási beosztásnál
támogatása megőrzésük érdekében,
használatával kapcsolatos mindenféle diszkrimináció kiküszübölése, használatának támogatása,
beszélőinek közössége részére biztosított kapcsolattartási jogok
összes megfelelő szinten való tanítása és tanulmányozása, ennek támogatása
vonatkozásában transznacionális csere lehetővé tétele.

Kötelezettségek 
 a közoktatás terén
 a közszolgálat és az igazságszolgáltatás terén,
 a tömegtájékoztatás terén,
 a kulturális tevékenységek terén,
 a gazdasági életben,
 a határokon átmenő csere terén.

Jelentések 
A szerződő felek jelentéseket küldenek az Európa Tanács Főtitkárához, aki évente jelentést készít az egyezmény végrehajtásának állásáról.

Kapcsolódó szócikkek 
Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartája - 1992.

Források 
A magyar fordítás elérhető: Tanulmányok a nemzeti kisebbségek jogi védelméről (szerk. Herczegh Géza), Janus Pannonius Tudományegyetem, Pécs, II. kötet (1988).

Nyelvi jogok
Nemzetközi szerződések
Kockázat

A kockázat valamely cselekvéssel járó veszély, veszteség lehetősége.

A definíció részletezése és elhatárolás 

A nem ismert negatív hatású vagy valószínűségű esemény a veszély. Negatív hatás (kellemetlenség, rossz, baj, kár, katasztrófa) a kitűzött célok meghiúsulása, valamint a tervezett erőforrások, illetve időtartam túllépése. Nem kockázat az, ami bizonyosan bekövetkezik, vagy biztosan nem következik be. A megbízói elégedetlenséggel együtt járó kockázat a – lehetséges – kudarc.

A kockázatokkal kapcsolatban vizsgált társadalmi jelenségek – katasztrófavédelem, növényvédelem, egészségvédelem, biztosítás, munkavédelem, pénzügyek, kriminalisztika, politika stb. – jogi-szabályozási környezete több-kevesebb részleteséggel tárgyalja a kockázat konkrét fajtáit. Vö. erről pl. a hivatkozásokat a növényvédelemről és a biztosításról.

Kockázatmenedzsment 
A "kockázatmenedzsment" – mint fogalom, tartalmi szempontból – az "öt menedzsment funkció"-nak (5MF) a kockázatok elleni védekezésre ill. ennek vezetői feladataira történő vonatkoztatását, valamint az "öt menedzsment funkció" megvalósítását jelenti.

(Az "öt menedzsment funkció" (5MF): tervezés, szervezés, irányítás, ellenőrzés, továbbfejlesztés.)

A "kockázatmenedzsment", ennek megfelelően, magában foglalja:
 a kockázattervezést (inc. a "kockázattervezés" megtervezését és megszervezését, a kockázatok feltérképezését, beazonosítását; a kockázatok elemzését, és a kockázatok elleni védekezés (ld. kockázatkezelés) megtervezését (ld. klf. vonatkozó intézkedési terveket) ),
 a kockázatkezelés (kivitelezésének: megvalósításának, végrehajtásának) megszervezését (pl. folyamatszervezés; technológiák, eljárások, ügyrendek, munkaköri feladatok stb. szabályozása, vonatkozó kézikönyvek, kezelési útmutatók stb. elkészítése),
 a kockázatkezelés végrehajtásának irányítását,
 a (kockázattervezés, -szervezés és) kockázatkezelés végrehajtásának ellenőrzését,
 a "kockázatmenedzsment" továbbfejlesztését (ld. tanulságok feljegyzését és hasznosítását).

A kockázatelemzés 

A kockázatelemzés a lehetséges kockázatok számbavétele, csoportosítása és értékelése a figyelemmel kísért jelenséggel, projekttel vagy üzemeltetési folyamattal kapcsolatban. Az elemzés a lehetséges kockázatcsökkentő intézkedések kidolgozásával zárul, amely a kockázatmenedzselésen belül átvezet a kockázatkezeléshez.

A kockázatkezelés 

A kockázatkezelés a kockázatpotenciál csökkentését jelenti kármegelőzéssel, vagyis a várható negatív esemény bekövetkezési valószínűségének csökkentésével (prevenció), ill. kárcsökkentéssel, a kárhatás horderejének ellensúlyozásával (korrekció).

Jegyzetek

További információk 
 A Föld kockázatfigyelő térképe 
 The Risk Management Guide – A to Z and FAQ Reference

Közgazdaságtan
Pengetős hangszerek

A pengetős hangszerek szokásos megszólaltatási módjuk alapján különböznek más hangszerektől. A pengetés során a hangszer hangforrását alkotó rezgőképes, rugalmas testet – legtöbbször kifeszített húrt – a zenész kitéríti nyugalmi helyzetéből, majd elengedi, vagyis rugalmas potenciális energiát ad át a hangszernek. A létrejövő rezgésfolyamat csillapított, egyre csökkenő intenzitású.

A pengetős hangszereket ujjal, körömmel (pl. hárfa, klasszikus gitár), erre a célra készült eszközzel, pengetővel (pl. mandolin) vagy a csembaló esetében billentyűzettel működtetett mechanikus szerkezettel pengetik. A pengetős hangszerek fogalma alatt elsősorban a pengetéssel megszólaltatott húros hangszereket értjük, de az idiofon hangszerek között is van, amit a húrok pengetéséhez hasonló módon szólaltatnak meg, például a doromb.

A vonós hangszereket is meg lehet szólaltatni pengetéssel: az ilyen játékmód neve pizzicato.

Források

Irodalom 
 Kovács Emil: Pengetős hangszerek (MEK)
Robert Woodrow Wilson

Robert Woodrow Wilson (Houston, Texas, 1936. január 10. –) Nobel-díjas amerikai fizikus, a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás egyik felfedezője.

Élete 

Apja olajkutató volt, aki szabad idejében kedvtelésből rádiókat javított, ezért Robertet már piciny gyermekkora óta érdekelte az elektrotechnika és kiemelten a rádiózás. A középiskolában az átlagosnál jobb, de messze nem kiemelkedő tanuló volt, és 1953-ban éppen csak sikerült bejutnia a Rice Egyetemre. Ottani tanulmányait élvezte, mind jobb eredményeket ért el, és kitüntetéssel végzett, ami után 1957-ben felvették a Kaliforniai Műszaki Egyetemre (Caltech). Ott a Cambridge-ből érkezett vendégelőadó David Dewhirst tanácsára rádiócsillagászattal kezdett foglalkozni, és eközben az ugyancsak Cambridge-ből jött Fred Hoyle tanácsára az állandó állapotú világegyetem elméletének hívévé vált.

1958 nyarán Houstonban feleségül vette Elisabeth Sawint.

Első kutatási témájaként az Owens-völgyi Rádiócsillagászati Obszervatórium távcsövével elkészítette a Tejútrendszer rádiótérképét. Témavezetője eleinte a távcső megépítéséből oroszlánrészt vállaló John Bolton volt; miután Bolton hazautazott Ausztráliába, Maarten Schmidt vette át a munka irányítását. A távcsőhöz a Bell Laboratórium egy mézer erősítőpárt fejlesztett ki, és a mérnökökkel megismerkedve Wilson egyre inkább úgy gondolta, hogy a Ph.D. megszerzése után a Bellnél szeretne elhelyezkedni. Doktori értekezését 1962-ben nyújtotta be.

1963-ban állt munkába a Bell Crawford Hill-i telephelyén, hogy az ottani kürtantennával dolgozzon. Ez időben ott rajta kívül csak egy rádiócsillagász volt: Arno Allan Penzias. A két fiatal szakember közösen kezdett dolgozni, és együttműködésük hosszútávúnak bizonyult.

A felfedezés 

1978-ban Arno Allan Penziasszal közösen nyerte el (megosztva) a fizikai Nobel-díjat. 1964-ben a Bell Laboratóriumban egy új típusú antennán dolgoztak, és olyan zajforrást találtak, amit nem tudtak se azonosítani, se megmagyarázni, se kiküszöbölni — bár számos módszerrel próbálkoztak. Robert Dicke állapította meg, hogy az ősrobbanásból visszamaradt háttérsugárzást észlelték.

Jegyzetek

Források 

 John Gribbin: 13,8. A Világegyetem valódi kora és a mindenség elmélete nyomában. Icon Books, London, 2015. Magyarul: Akkord Kiadó, 2016. Talentum Könyvek, 267 old. ; ISSN 1586-8419

További információk 

 Robert Woodrow Wilson életrajz 

1936-ban született személyek
Élő személyek
Houstoniak
Amerikai csillagászok
Amerikai fizikusok
Asztrofizikusok
Nobel-díjas fizikusok
Amerikai Nobel-díjasok
Ködkamra

A diffúziós ködkamra (másképpen Wilson-kamra) ionizáló sugárzások, töltött részecskék nyomát képes megmutatni. A kamrában jellemzően izopropil-alkohol-gőz található, amely a részecskék által keltett ionokon kicsapódik (kondenzálódik). A jelenség ugyanaz, mint a repülőgépek kondenzcsíkjánál.
Ez egy gyors folyamat, ezért nagysebességű fényképezőgéppel fényképezik a kamrát. Ezenfelül, ha az egész kamrát erős mágneses térbe helyezik, akkor az elektromosan töltött részecskék töltését, annak előjelét, valamint impulzusát is meg lehet határozni (a pályájuk görbületéből).

Charles Thomson Rees Wilson (1869–1959) skót fizikus fejlesztette ki. Wilson (Arthur Comptonnal megosztva) kapott fizikai Nobel-díjat 1927-ben a ködkamrával kapcsolatos munkájáért.

Később Patrick Maynard Stuart Blackett (Egyesült Királyság) továbbfejlesztette, amiért 1948-ban szintén Nobel díjat kapott a Wilson-féle ködkamra továbbfejlesztéséért, és az ezzel történő felfedezéseiért a magfizika és a kozmikus sugárzás terén.

Részecskedetektorok
Charles Thomson Rees Wilson

Charles Thomson Rees Wilson (Glencorse, 1869. február 14. – Carlops (Edinburgh közelében), 1959. november 15.) Nobel-díjas skót fizikus, a ködkamra kifejlesztője.

Élete 
Apja John Wilson; ősei több generáció óta farmerek voltak Dél-Skóciában. Apja négyéves korában meghalt és anyja a családdal Manchesterbe költözött. Charles először egy magániskolában, majd a Manchesteri Egyetem elődjében tanult, eleinte orvosnak, emiatt sok biológiát tanult.
1888-ban Cambridge-be ment, ahol érdeklődése a fizika és a kémia felé fordult.

Később a Cambridge-i Egyetemen tanított és ott alkotta meg a róla elnevezett ködkamrát a radioaktív sugárzások és töltött részecskék kimutatására. 1927-ben fizikai Nobel-díjat kapott ezért a munkájáért. Egy ideig a Ben Nevis-i obszervatóriumban dolgozott (az obszervatórium azóta megszűnt), a ködjelenségekkel kapcsolatos 1894-es megfigyelései vezették a felfedezéséhez.

Jegyzetek

Források 
 Charles Thomson Rees Wilson életrajza  

1869-ben született személyek
1959-ben elhunyt személyek
Brit fizikusok
W
Wilson, Charles Thomson Rees
Brit egyetemi, főiskolai oktatók
Nixon-doktrína

A Nixon-doktrínát Richard Nixon amerikai elnök 1969. július 25-én hirdette
meg egy Guamon tartott sajtókonferencián.

Nixon szerint eddig a pontig az Amerikai Egyesült Államok a kommunizmus ellen harcoló szövetségeseit pénzzel, hadianyaggal és katonákkal egyaránt támogatta, ezt követően azonban azon országok, melyek részesülnek a gazdasági és katonai támogatásban, maguknak kell biztosítsák a megfelelő csapatlétszámot.

E ponttól kezdődött el a vietnamizáció folyamata a vietnámi háborúban.

Ily módon USA az amerikai közvélemény számára elviselhető áron tudta megőrizni képességét a világ pontjain történő további beavatkozásokhoz.

Bár az új irányvonal hátterében főként a vég nélkülinek látszó, tetemes anyagi és emberáldozatot követelő és – nem utolsósorban – belpolitikai viharokat okozó vietnámi háború állt, a megfogalmazott stratégia nem kizárólag Vietnámra vonatkozott. Nixon szintén ebben az időben kezdte el az iráni sah felfegyverzését is.

Kapcsolódó szócikkek 
Truman-doktrína

Külső hivatkozások
Nixon amerikai néphez intézett beszéde, amelyben kifejti a doktrína pontjait 1969. november 3. 

Az Amerikai Egyesült Államok a hidegháborúban
1969
Nemzetközi kapcsolatok
Benedek

A Benedek férfinév a latin benedictus szóból származik, amelynek jelentése: áldott. Női párja: Benedikta, Benetta, Benáta, Benita, Benedikta (esetleg önállósult becézője: Ditta).


Rokon nevek
 Bene: régi magyar becenévből önállósult
 Bende: becenévből önállósult
 Benediktusz: a név eredeti latin formájának magyar helyesírású változata
 Benedikt: a Benediktusz rövidülése
 Benke: a Benedek és a Benjámin régi becenevéből önállósult
 Benkő: a Benedek és a Benjámin régi becenevéből önállósult
 Benett: a Benedekből ófrancia közvetítéssel, majd a normannok által Angliában meghonosított vezetéknévből 
 Benő

Gyakorisága

Az 1990-es években a Benedek ritka név volt, a Bene, Bende, Benediktusz, Benedikt, Benke és Benkő szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Benedek a 32-46. leggyakoribb férfinév, a többi nincs az első százban.

Névnapok
 Benedek, Bene, Bende, Benediktusz, Benedikt, Benett: március 21., április 14., április 16., május 1., július 11.
 Benke: január 12., november 1.
 Benkő: január 16., március 11.

A néphit szerint Sándor, József, Benedek zsákban hoznak meleget. Ez azt jelenti, hogy mivel március 18., március 19., és március 21-e után melegedik az idő, ezért ezek a nevek (mivel ekkor van a névnapjuk) meleg időt jósolnak.

Híres Benedekek, Benék, Bendék, Benediktuszok, Benediktek, Benkék és Benkők

 Benedek, 15. századi könyvmásoló
 Benedek, 15. századi Turócszentmártoni plébános
 Cseszneky Benedek gróf, diplomata
 Istvánffy Benedek 18. századi zeneszerző, karnagy, orgonista
 Nursiai Szent Benedek, a bencés rend alapítója
 Uhrin Benedek zenész
 Virág Benedek tanár, költő, műfordító, történetíró, a magyar ódaköltészet első mestere

Pápák
 I. Benedek
 II. (Szent) Benedek
 III. Benedek
 IV. Benedek
 V. Benedek
 VI. Benedek
 VII. Benedek
 VIII. Benedek
 IX. Benedek
 X. Benedek
 XI. Benedek
 XII. Benedek avignoni pápa
 XIII. Benedek avignoni ellenpápa
 XIV. Benedek avignoni ellenpápa
 XIII. Benedek 
 XIV. Benedek 
 XV. Benedek
 XVI. Benedek

Egyéb Benedekek, Benék, Bendék, Benediktuszok, Benediktek, Benkék és Benkők
 Borosbenedek falu neve 1911-ig
 Bennet Evan „Ben” Miller angol színész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek

en:Benedict#People
Rippl-Rónai Múzeum

A Rippl-Rónai Múzeum (teljes nevén: Rippl-Rónai Vármegyei Hatáskörű Városi Múzeum) Somogy vármegye és az ország egyik legjelentősebb múzeuma, Kaposváron a Fő utca 10. (a vármegyeháza épületében) és a Fő utca 101. szám alatt található.

Története 
A Somogyvármegyei Régészeti és Történeti Társulat 1877-ben alakult. Régészeti és történeti anyagot gyűjtött, amelyből Gönczi Ferenc (1861–1948) néprajzkutató formált múzeumi egyesületi anyagot 1909-ben. Az anyag néprajzi anyagon túl képzőművészeti anyaggal is gyarapodott – ide került az 1355 darabból álló Rippl-Rónai hagyaték, amely 976 festményt is magába foglalt. Az egyesület anyagát 1936-ban nyilvánították közgyűjteménynek Gróf Széchenyi István Múzeum néven. Az intézmény igazgatója 1948-ban bekövetkezett haláláig Gönczi Ferenc volt.

1951-ben nevezték el a múzeumot Rippl-Rónai József kaposvári festőművészről. Egy időben 39 intézménye volt megyeszerte, amelyekből a rendszerváltás után 13 maradt meg. A gyűjteménynek sokáig a volt Vármegyeháza klasszicista épülete adott otthont, amely 1828 – 1832 között Török Ferenc tervei alapján épült, ám amikor 2011 végén a megye önkormányzata visszaköltözött az egykori Vármegyeházba, a múzeum egy része áttelepült a Fő utca 101-be.

2017. december 29-től 2018. január 21-ig a Seuso-kincseket bemutató, az Anker-házban elhelyezett vándorkiállítást több mint 22 300-an tekintették meg, ami rekordot jelent a múzeum történetében.

Állandó kiállításai 
 Afrika vadvilága: Afrika élővilágát bemutató tárlat
 „Somogyi Kincsestár” – Néprajzi Látványraktár
 Rippl-Rónai Ödön Gyűjteménye: képző- és iparművészeti kiállítás
 Fejezetek Somogy Néprajzából
 Fényes ezüstök és aranyak Somogyországból: régészeti, numizmatikai kiállítás
 Kincsek Somogy földjéből: régészeti kiállítás
 Természeti örökségünk: természettudományi kiállítás
 Karó közt a potyka: néprajzi kiállítás

Források

További információk
A múzeum honlapja

Kaposvár múzeumai
Kaposvár műemlékei
Magyarország klasszicista építményei‎
Általános magasságtétel

Az általános magasságtétel az euklideszi geometria egyik elemi tétele, mely egy háromszög magasságát az oldalak (négyzetgyök-kifejezést tartalmazó) függvényében adja meg; kimondja, hogy egy háromszög három oldalának ismeretében kiszámítható a háromszög bármelyik magassága. Az általános magasságtételt egyébként a derékszögű háromszögekre vonatkozó magasságtételtől való megkülönböztetés érdekében mondjuk „általánosnak”.

Például ha a háromszögoldalak  , akkor a  oldalhoz tartozó magasságot az alábbi tört alakú képlet adja meg:
 
amely mindig értelmes, nem negatív valós szám; tetszőleges  számokra ugyanis a háromszög-egyenlőtlenség miatt a gyökjelek alatti kifejezések pozitívak. Hasonlóan lehet a többi oldalhoz tartozó magasságot is kiszámítani, csak a képlet nevezőjében nem a , hanem a megfelelő oldallal kell osztani.

Szavakban megfogalmazva, egy háromszög adott oldalhoz tartozó magasságát úgy számíthatjuk ki, hogy a három oldal összegét megszorozzuk az oldalak olyan előjeles összegeivel, melyekben mindig pontosan egy oldal -1, a többi +1 együtthatóval szerepel, az így kapott négytényezős szorzatból négyzetgyököt vonunk, és osztjuk az adott oldal kétszeresével. Figyeljük meg, hogy a törtképlet számlálója nem függ attól, épp melyik oldalhoz tartozó magasságot számítjuk: a számláló az  paraméterekre nézve teljesen szimmetrikus. Ennek így is kell lennie, hisz ha jobban megnézzük (pontosabban c-vel szorzunk és osztunk 2-vel), a számláló a háromszög területének a négyszerese.

Az általános magasságtétel – amely tompaszögű háromszögekre ugyanúgy érvényes, mint a hegyesszögűekre és a derékszögűekre – bizonyítása a Pitagorasz-tételen alapulhat, és egyik fontos matematikai alkalmazását a Hérón-képlet levezetésében találjuk, mely utóbbi bizonyítása az általános magasságtételből tulajdonképp csak annyi, hogy egy új változót vezetünk be (az  félkerületet).

Lásd még 
Hérón-képlet
Háromszög magassága

Irodalom 
Dr. Gerőcs László: Irány az egyetem! – 1995. Példatár. Nemzeti tankönyvkiadó, Bp., 1995.  [E könyvben a Pitagorasz-tételre alapozó bizonyítás is megtalálható.]

Háromszögek
Matematikai tételek
Alaska’s Flag

Az Alaska’s Flag Alaszka állam himnusza. Szövegét Marie Drake írta, 1935-ben jelent meg; a vershez Elinor Dusenbury komponált zenét. 1955-ben emelkedett az állami jelképek sorába. Szövege a következő:
Eight stars of gold on a field of blue -
Alaska's flag. May it mean to you
The blue of the sea, the evening sky,
The mountain lakes, and the flow'rs nearby;
The gold of the early sourdough dreams,
The precious gold of the hills and streams;
The brilliant stars in the northern sky,
The Bear – the Dipper – and,
shining high, the great North Star with its steady light,
Over land and sea a beacon bright.
Alaska's flag – to Alaskans dear,
The simple flag of a last frontier.

A Native lad chose the Dipper's stars
For Alaska's flag that there be no bars
Among our culture. Let it be known
Through years the Native's past has grown
To share life's treasures, hand in hand,
to keep Alaska our Great-Land;
We love the northern midnight sky,
the mountains, lakes and streams nearby.
The great North Star with its steady light
will guide all cultures, clear and bright,
with nature's flag to Alaskan's dear,
the simple flag of the last frontier.

További információk
 A himnusz kottája

Alaszka
Ugor nyelvek

Az ugor nyelvek a finnugor nyelvek egyik ága. Az ugor szó a magyar, a manysi és a hanti nyelvet együttesen jelenti, így ez a három nyelv tartozik az ugor nyelvek közé. Az ugor nyelveken belül a manysi és a hanti nyelv önálló alcsoportot alkot, melyet obi-ugor nyelveknek nevezünk. Az obi- előtag arra utal, hogy az ugor nyelvek közül azok, melyeket az Ob folyó mentén beszélnek.

A finnugor nyelvek ugor ágába tartozó nyelvek közül a magyart beszélik a legtöbben. A hanti (más néven osztják) és a manysi (más néven vogul) nyelv beszélőinek létszáma alacsony.

Szerkezeti jellemzők
 Tárgyas ragozás
 Igekötők

Példák a manysi nyelvből

ēl(a) - 'el, tova'

χot - 'elfelé irányuló mozgás és intenzitás fokozás'

Példák a magyar nyelvből

el

ki

További információk
 Riese, Timothy: Vogul. Languages of the World/Materials 158, Lincom Europa, 2001. 
 Törkenczy Miklós: Hungarian Verbs & Essentials of Grammar. Passport Books, 1997. 
 Vannak-e ugor nyelvek? (Fejes László, Nyest, 2011. december 15.)
1656



Események

Határozott dátumú események 
 június 26.  Velence vereséget mér az Oszmán Birodalom flottájára a dardanelláki csatában.
 július 28–30. – A lengyel királyi seregek a varsói ütközetben súlyos vereséget szenvednek a svéd-brandenburgi hadaktól és Varsó másodjára esik el.
 szeptember 15. – Köprülü Mehmed lesz az Oszmán Birodalom nagyvezíre.
 október 8. – A lengyelek és tatárok közös serege leveri a svédektől is támogatott poroszokat Prostken mellett.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Késmárk szabad királyi várossá válik.
 Tatárdúlás Poroszországban.
 Köprülü Mehmed nagyvezír Gürdzsí Kenán ruméliai pasát neveziki a budai vilajet élére. (A pasa rövid ideig ugyan, de már egyszer betöltötte ezt a posztot.)

Az év témái

1656 az irodalomban

1656 a tudományban

Születések 
 május 31. – Marin Marais, francia zeneszerző és viola da gamba-játékos († 1728)
 július 20. – Johann Bernhard Fischer von Erlach, osztrák barokk építész († 1723)
 október 29. – Edmond Halley, angol csillagász († 1742)
 december 11. – Johann Michael Rottmayr osztrák festő († 1730)

Halálozások

Jegyzetek 

17. század
1686



Események 

 január 2. – A török Belgrádban szabadon engedi Thököly Imrét.
 június 2. – Az erdélyi csapatok kiűzik a fejedelemségből a Vajdahunyadra húzódott Thököly Imrét.
 június 18. – A keresztény szövetség hadai megkezdik Buda ostromát.
 június 21. – Befejeződik Buda körülzárása.
 június 28. – Apafi Mihály és I. Lipót Bethlen Miklós által inspirált első szerződése (Haller-féle diploma), amelyben Erdély formális függőségbe kerül, de megmaradó államisággal és a vasvári béke miatt elvesztett területek visszaszolgáltatásával. Lipót elismeri Apafit erdélyi fejedelemnek, valamint fiának örökösödési jogát. A szerződésből semmi sem valósult meg
 szeptember 2. – 76 napos ostrom után – 145 éves uralom végén – Buda felszabadítása a török uralom alól.
 október 16. – Kalocsa felszabadul a török uralom alól
 október 22. – Pécs felszabadul a török uralom alól
 október 23. – Szeged felszabadul a török uralom alól
 november – a magyarországi harcokban részt vevő császári csapatok Erdélyben telelnek, ami egyenértékű Erdély nyugati és északi részének megszállásával

Az év témái

1686 az irodalomban

1686 a tudományban

Születések 
 május 24. – Daniel Gabriel Fahrenheit, fizikus, feltaláló († 1736)
 augusztus 17. – Nicola Porpora, olasz barokk zeneszerző, az opera seria mestere, énektanár († 1768)
 december 25. – Giovanni Battista Somis itáliai hegedűművész és zeneszerző († 1763)

Halálozások 
 május 11. – Otto von Guericke német fizikus, feltaláló (* 1602)
 április 10. – Gubasóczy János magyar főpap (*?)
 szeptember 2. – Abdurrahmán Abdi Arnaut az utolsó budai pasa (* 1616)

Jegyzetek 

 
17. század
Reviczky család

A revisnyei Reviczky család Árva vármegye egyik legrégibb családja. Hotimértől eredezteti magát, aki 1272-ben IV. Lászlótól az Árvában fekvő két ekényi terjedelmű Revisnye birtokra nyert adományt. Fiai közül, akiknek egyikéről az adománylevélben esik említés, Lodánt, Bodort és Miklóst későbbi okmányokból ismerjük. Ezektől származott tovább a család, amely idővel több más ágra, Suffa, Burián, Dedinszky stb. családokra oszlott.

Családtörténet 
A család sokáig fontos szerepet játszott a közéletben, Reviczky Ádám például kancellár volt. A családból Károlyt 1770. november 6-án bárói rangra emelték, de ezen ága a családnak kihalt.

Nevesebb családtagok 
Reviczky Antal, Reviczky Károly testvére, lekéri apát, író (Sátoraljaújhely 1723. június 17.–Buda, 1781). 1771-ben magyarországi tábori püspök és lekéri apát lett. Mint gimnáziumi tanár több munkát adott ki.
Reviczky Ádám (1786–1862) jogász, katona, politikus
Báró Reviczky János (Revisnye, 1702. június 23.–1778. március 23.) tábornok. Iskolái bevégeztével katona lett és 1721–1765 közt a Károlyi gróf nevét viselt huszárezredben szolgált; részt vett az osztrák örökösödési és a hétéves porosz háborúban. 1754-ben ezredes lett, 1757-ben vezérőrnagy, 1761-ben altábornagy, 1773-ban bárói rangra emeltetett. Egyik leánya, Juditha Hohenlohe Albert Károly herceghez ment nőül, akitől a hercegi ág waldenburg-schillingsfürsti ága származik.
Reviczky József királyi táblai bíró és pesti egyetemi jogtanár, gróf Reviczky Ádám atyja (Derecske 1750. február 23.–Izsák (Pest), 1815). Jogi műveket írt. Mint költő is ismert volt, de munkái egyes alkalmi versek kivételével nyomtatásban nem jelentek meg.
Reviczky Károly (1737–1793) diplomata, orientalista
Reviczky Szevér (1840–1864) író, újságíró
Reviczky Gyula (1855–1889) költő, író (törvénytelen gyermek)
Reviczky Gábor (1949–) színművész

Kastélyaik 

 Reviczky-kúria (Lábatlan)
 Reviczky-kastély (Süttő)
 Reviczky-kastély (Nézsa)

Jegyzetek

Források 
A revisnyei Reviczky család. Komárom vármegye évkönyve az 1941. évre, 235-236.
Reviczky Sándor 1878: A Reviczky család okmánytára. Budapest
Goldziher: A keleti tanulmányok magyar bibliográfiájához. Egyetemi Közlöny V.
Vasárnapi Újság 1864, 40.
Pesti Napló 1864, 219.
A Pallas nagy lexikona

További információk 

Magyar történelmi családok
Locarnói egyezmény

Az első világháború után, 1925. október 5. és 16. között a svájci Locarno városában tartott nemzetközi konferencia után 1925. december 1-jén Londonban aláírt egyezmény a Német Birodalom nyugati határainak garantálásáról és a nemzetközi döntőbíráskodásról.

A konferencián Nagy-Britannia, Franciaország, Németország, Olaszország, Belgium, Csehszlovákia és Lengyelország vettek részt. Az ún. rajnai paktum  megerősítette a versailles-i békeszerződés által jóváhagyott francia–német, illetve német–belga határt. Ezeknek a határoknak a sérthetetlenségéért Nagy-Britannia és Olaszország vállalt garanciát. A Rajna-vidéket ugyanakkor demilitarizálták.

A náci hatalomátvétel után Franciaország az egyezményt nyíltan megsértette, az 1935. május 2-án Párizsban a Szovjetunióval megkötött kölcsönös segítségnyújtási egyezményben foglaltak révén. Miután az ezt követő diplomáciai tárgyalások a német nyugati határok sérthetetlenségéről kudarcot vallottak, válaszul Németország bevonult jelképesen két hadosztállyal 1936. március 7-én az addig demilitarizált Rajna-vidékre. Végül 1936. március 17-én Németország formaliter hivatalosan is felmondta a gyakorlatban Franciaország jogbontó (desuetudo) cselekménye miatt érvénytelenné vált locarnói egyezményt.

Kapcsolódó szócikkek 
 Második világháború

További információk 
Faluhelyi Ferenc: Locarno és a német-orosz semlegességi szerződés. Nemzetközi jogi és politikai tanulmány az egyezmények eredeti és magyar szövegével; Karl, Pécs, 1926 (A Magyar Külügyi Társaság kiadványai Külpolitikai és népszövetségi osztály)

Európa történelme
Nemzetközi szerződések
Németország történelme
Francia–német kapcsolatok
Francia–lengyel kapcsolatok
1443



Események 
 Az albánok Kasztrióta György vezetésével győzelmet aratnak a török felett.
 július 22. – Hunyadi elindítja török elleni hadjáratát (hosszú hadjárat).
 október – Hunyadi János Nisnél hármas ütközetben megveri a török sereget és elfoglalja a várost.
 november 3. – Hunyadi beveszi Szófiát, majd a Morava mellett megver egy négyszeres túlerőben levő török sereget.
 december – Hunyadi hadjárata megakad a Sztalica-hágónál, a Balkánon való áttörést nem tudja kierőszakolni.
 december 24. – Hunyadi a Kunavica-hegynél megver egy török sereget, de a téli idő miatt kénytelen visszafordulni.
 II. Vlad havasalföldi fejedelem  másodszor lép trónra, ezúttal II. Basarab utódaként.

Születések 
 február 23. – Hunyadi Mátyás (I. Mátyás) magyar király († 1490)
 május 31. – Lady Margaret Beaufort, VII. Henrik angol király anyja († 1509).
 december 5. – II. Gyula pápa († 1513)

Halálozások 
 február 5. – Branda da Castiglione humanista katolikus főpap, bíboros, pápai legátus (* 1350 k.)
 augusztus 16. – Asikaga Josikacu japán sógun

15. század
1624



Események

Határozott dátumú események 
 május 8. – Bethlen Gábor erdélyi fejedelem és II. Ferdinánd magyar király biztosai – a nikolsburgi pontok némi módosításával – megkötik a bécsi békét. (Bethlen lemondani kényszerül sziléziai birtokairól.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Claudio Monteverdi Il Combattimento di Tancredi e Clorinda (Tankréd és Klorinda párviadala) című operájának bemutatója.
 I. Abbász, perzsa sah lerohanja az oszmán birodalom által uralt Mezopotámiát, Kurdisztánt.

Az év témái

1624 az irodalomban

1624 a tudományban

Születések 
 január 9. – Meisó, japán császárnő az Edo-korban († 1696)
 január 15. – Rombout Verhulst, flamand szobrász († 1698)
 január 31. – Arnold Geulincx, flamand filozófus († 1669)
 június 15. – Hiob Ludolf, német orientalista († 1704)
 július – George Fox, prédikátor, a kvékerek felekezetének megalapítója († 1691)
 augusztus 22. – Jean Renaud de Segrais, francia költő és író († 1701)
 augusztus 25. – François d’Aix de La Chaise, francia jezsuita szerzetes, XIV. Lajos gyóntatója, a Père-Lachaise temető névadója († 1709)
 szeptember 10. – Thomas Sydenham, angol orvos († 1689)
 október 30. – Paul Pellisson, francia történész, író († 1693)

Halálozások
 február 12. – George Heriot, skót aranyműves és filantróp (* 1563)
 február 13. – Stephen Gosson, angol szatirikus író (* 1554)
 február 17. – Juan de Mariana, spanyol jezsuita szerzetes, történész, skolasztikus filozófus (* 1536)
 november 10. – Henry Wriothesley, Southampton earlje, (* 1573)
 november 17. – Jakob Böhme, német keresztény misztikus, teológus (* 1575)
 december 5. – Gaspard Bauhin, svájci botanikus (* 1560)
 december 14. – Charles Howard, Nottingham earje, angol államférfi (* 1536)
 december 26. – Simon Marius, német csillagász (* 1573)

Jegyzetek 

17. század
David Jonathan Gross

David Jonathan Gross (Washington, 1941. február 19. –) amerikai fizikus és húrelmélet kutató. Frank Wilczekkel és Hugh David Politzerrel megosztva megkapta 2004-ben a  fizikai Nobel-díjat az erős kölcsönhatás elméletében fontos szerepet játszó aszimptotikus szabadság felfedezéséért.

Munkássága 
1973-ban Frank Wilczekkel dolgozott a Princetoni Egyetemen, közösen fedezték fel az aszimptotikus szabadságot, mely szerint, mennél közelebb van egymáshoz két kvark, annál gyengébben hatnak kölcsön, ha nagyon közel vannak egymáshoz, akkor szabad részecskéknek tekinthetőek. Az elmélet – melyet tőlük függetlenül fedezte fel David Politzer – fontos volt a kvantum-színdinamika további fejlődése szempontjából.

1985-ben Jeff Harveyvel, Emil Martinec-kel és Ryan Rohm-mel felfedezte a heterotikus húrelméletet.

Gross B.Sc. és M.Sc. szinteket a jeruzsálemi Héber Egyetemen szerezte meg 1962-ben, a Ph.D.-t a Kaliforniai Egyetemen, Berkeleyben, 1966-ban. 1997-ig a Princetoni Egyetem professzora volt. Jelenleg a Kaliforniai Egyetem Santa Barbara telephelyén található Kavli Elméleti Fizikai Intézet igazgatója.

Források 
 David Jonathan Gross (Nobel-díj 2004) – Nobelprize.org
 A Kavli Intézetbeli honlapja
 Tudományos cikkei (SLAC adatbázis)
 A BBC összegzése a díjról

 

Nobel-díjas fizikusok
Amerikai fizikusok
1941-ben született személyek
Amerikai Nobel-díjasok
Élő személyek
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Frank Wilczek

Frank Wilczek (Mineola, New York, 1951. május 15. –) fizikai Nobel-díjas amerikai elméleti fizikus, matematikus, a Massachusetts Institute of Technology (MIT) professzora.

Tudományos pályája 
A B.Sc. fokozatot 1970-ben szerezte a Chicagói Egyetemen, az M.A. fokozatot matematikából a Princetoni Egyetemen 1972-ben, és a Ph.D. fokozatot fizikából szintén a Princetonon 1974-ben.

Több publikációja elérhető PDF formátumban az angol szócikkből.

Nobel-díj 
Hugh David Politzerrel és David Gross-szal megosztva 2004-ben megkapta a  fizikai Nobel-díjat az erős kölcsönhatás elméletében jelentős szerepet játszó aszimptotikus szabadsággal kapcsolatos munkájáért.

Családja 
Betsy Devine-t 1973. július 3-án vette feleségül; két gyermekük van: Amity és Mira.

További információk 
 Frank Wilczek (Nobel-díj 2004) – Nobelprize.org 
 Frank Wilczek honlapja az MIT-n 
 Frank Wilczek önéletrajza 

 

Nobel-díjas fizikusok
Amerikai fizikusok
1951-ben született személyek
Amerikai Nobel-díjasok
Élő személyek
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
1625



Események

Határozott dátumú események 
 március 25. – Dávid Pál knini püspök tölti be a pécsi címzetes püspöki tisztet.
 március 27. – Apja halálát követően I. Károly ül az angol trónra.
 május 26. – A török és Habsburg követek Kőhídgyarmat mellett megkötötik az ún. (hidas)gyarmati békét.
 szeptember 8.–december 20. – Országgyűlés Sopronban.
 október 25. – Esterházy Miklóst nádorrá választja a soproni országgyűlés. (Ekkor a nádor fizetése 22 000 magyar forintot tett ki.)
 november 26. – A soproni országgyűlés királlyá választja II. Ferdinánd elsőszülött fiát, Ferdinánd főherceget. (A későbbi III. Ferdinándot december 8-án, Szűz Mária szeplőtelen fogantatásának napján, Sopron városában koronázták meg.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A karibi térség legkeletibb szigetén fekvő Barbadost felfedezői az angol korona birtokának minősítik.

Az év témái

1625 az irodalomban

1625 a tudományban

Születések 
 június 8. – Giovanni Domenico Cassini, csillagász († 1712)
 június 10. – Apáczai Csere János, magyar pedagógus, polihisztor († 1659)
 november 20. – Paulus Potter holland festő († 1654)

Ismeretlen dátum:

 Frangepán Katalin – Zrínyi Péter horvát bán felesége, Zrínyi Ilona fejedelemasszony anyja († 1673)

Halálozások 
 január 13. – Id. Jan Brueghel, flamand festő, Pieter Bruegel fia (* 1568)
 május 1. – Thurzó Szaniszló nádor (* 1576)

Jegyzetek 

17. század
1626



Események 
 március 2. – Kassán házasságot kötött Bethlen Gábor erdélyi fejedelem és Brandenburgi Katalin, György Vilmos brandenburgi választófejedelem húga. (E házasság révén Bethlen belépett a protestáns hatalmak westminsteri szövetségébe, valamint közvetlen rokoni kapcsolatba került II. Gusztáv Adolf svéd királlyal, aki a brandenburgi választó másik húgát, Mária Eleonórát vette feleségül.)

 november 18. – VIII. Orbán pápa  felszentelte a római Szent Péter-bazilikát.

Az év témái

1626 az irodalomban

1626 a tudományban

Születések 
 január 9. – Armand Jean le Bouthillier de Rancé, a trappista rend alapítója, apát († 1698)
 március 12. – John Aubrey angol író és régiségkutató († 1697)
 október 4. – Richard Cromwell, Oliver Cromwell fia, Anglia, Skócia és Írország második Lord Protectora († 1712)

Bizonytalan dátum, talán június
 Andrea Guarneri, olasz hangszerkészítő († 1698)

Halálozások 

 február 20. – John Dowland angol zeneszerző és lantművész (* 1563)
 április 9. – Francis Bacon angol filozófus (* 1561)

Ismeretlen napon:

 John Cooper angol zeneszerző (* 1570 körül)

17. század
1627



Események 
 június 27. - július 19.: a Tyrkjaránið (Törökdúlás) Izlandon: észak-afrikai arab, török és berber kalózok kirabolják és feldúlják a sziget déli és keleti területeit.

Az év témái

1627 az irodalomban

1627 a tudományban

Születések
 január 25. – Robert Boyle ír természettudós († 1691)
 augusztus 2. – Samuel van Hoogstraten holland festő († 1678)

Halálozások 

 május 23. – Luis de Góngora y Argote spanyol költő (* 1561)

17. század
1628



Események

Határozott dátumú események 
 július 11. – Ergelics Ferenc kerül a zágrábi püspöki székbe.
 július 18. – Dávid Pál tölti be a váci püspöki széket.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – I. Károly angol király aláírja az angol alkotmány egyik alappillérének tekintett Jog nyilatkozatát (Petition of Right), mellyel törvénytelenné nyilvánítja az önkényes bebörtönzést és a parlament beleegyezése nélkül kivetett adót.

Az év témái

1628 az irodalomban

1628 a tudományban

Születések
 június 29. – Miguel de Molinos spanyol egyházi író, a kvietizmus vallási mozgalmának legfőbb képviselője († 1696)
 november 30. – Cseke István magyar jezsuita rendi tanár († 1679)

Halálozások 
 március 15. – John Bull, angol zeneszerző, zenész és orgonakészítő (* 1562 körül)
 június 8. – Rudolf Goclenius, avagy Rudolph Göckel, német filozófus (* 1547)
 július 13. – Robert Shirley, angol utazó (* 1581)
 augusztus 6. – Johannes Junius, Bamberg polgármestere, a bambergi boszorkányperek áldozata (* 1581)
 augusztus 23. – George Villiers, Buckingham hercege, I. Jakab angol király kegyence (* 1592)
 szeptember 30. – Fulke Greville, angol költő, drámaíró, államférfi (* 1554)
 október 16. – François de Malherbe, francia költő, kritikus és fordító (* 1555)
 november 15. – François de Malherbe, Paraguay-i jezsuita misszionárius (* 1576)
 november 16. – Paolo Quagliati, itáliai korai barokk zeneszerző (* 1555 körül)

Jegyzetek 

17. század
1758



Események

Határozott dátumú események 
 március 15. – XV. Lajos Franciaország marsalljává lépteti elő Bercsényi Lászlót. (Bercsényi László az egyetlen a francia történelemben, aki magkapta ezt a minden katonai rendfokozat fölött álló méltóságot.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Az első Fonyódra vonatkozó anyakönyvi adat 1758-ből való. Ez év áprilisában jegyezték be az anyakönyvbe, hogy meghalt Kata asszony, a fonyódi révész felesége („Catharina Uxor Trajectoris in Fonyód”).
 Megjelenik az első magyar nyelvű sakk-könyv Sách, avagy királyos játéknak szabott rend-tartási címmel.

Az év témái

1758 az irodalomban

1758 a tudományban

Születések 
 február 3. – Valentin Vodnik, szlovén költő († 1819)
 április 27. – Charles Dumont de Sainte-Croix, francia ügyvéd, zoológus és ornitológus († 1830)
 április 28. – James Monroe, az Amerikai Egyesült Államok ötödik elnöke († 1831)
 május 6. – Maximilien de Robespierre, ügyvéd, politikus, a jakobinus diktatúra vezéralakja († 1794)
 május 6. – André Masséna, Rivoli és Esseling hercege, francia marsall, a francia forradalmi és napóleoni háborúk kiemelkedő hadvezére († 1817)
 július 25. – dr. Nyulas Ferenc, Erdély főorvosa, kémikus, fizikus, gyógyszerész († 1808)
 szeptember 29. – Horatio Nelson, angol altengernagy, a Földközi-tengeri brit flotta parancsnoka († 1805)
 október 11. – Heinrich Wilhelm Olbers, német orvos és csillagász († 1840)
 október 15. – Johann Heinrich Dannecker, német klasszicista szobrász († 1841)

Halálozások 
 március 22. – Jonathan Edwards, a tizenhárom amerikai gyarmat kongregációs templomának papja, hittudós és misszionárius (* 1703)
 május 3. – XIV. Benedek, a 247. római pápa (* 1675)
 november 20. – Johan Helmich Roman, svéd zeneszerző, karmester (* 1694)

Jegyzetek 

18. század
1759



Események

Határozott dátumú események 
 január 15. – Megnyitja kapuit a British Museum.
 augusztus 12. – A kunersdorfi csatában az osztrák-orosz seregek súlyos vereséget mérnek II. Frigyes porosz király csapataira.

Határozatlan dátumú események 
 Arthur Guinness megalípítja Dublinban a Guinness sörfőzdét.

Az év témái

1759 az irodalomban

1759 a tudományban

Születések
 január 25. – Robert Burns, skót költő, dalszerző († 1796)
 április 27. – Mary Wollstonecraft,  brit író, filozófus és feminista (†† 1797)
 május 21. – Joseph Fouché, francia politikus, jakobinus nemzetgyűlési képviselő, a direktórium, a konzulátus, a napóleoni császárság és a restaurált Bourbon királyság alatt rendőrminiszter († 1820)
 május 24. – Wilhelm Friedrich Ernst Bach, német zeneszerző († 1845)
 július 21. – Ernszt Ernő, piarista rendi pap, tanár († 1811)
 szeptember 21. – Bíró Márton, minorita rendi pap († 1823)
 október 25. – Württembergi Marija Fjodorovna, orosz cárné, I. Pál második felesége († 1831)
 október 27. – Kazinczy Ferenc, a nyelvújítás vezéralakja († 1831)
 október 28. – Georges Jacques Danton, a francia forradalom egyik kimagasló alakja († 1794)
 november 10. – Friedrich Schiller, német író († 1805)
 december 3. – François Hanriot, a nagy francia forradalom alatt a sans-culotte-ok egyik vezéralakja († 1794)

Halálozások 
 február 27. – Jacob Theodor Klein, porosz jogász, történész, botanikus, matematikus és diplomata (*  1685)
 április 14. – Georg Friedrich Händel, német származású angol zeneszerző (*  1685)
 május 12. – Lambert-Sigisbert Adam, francia szobrász (*  1700)
 július 27. – Pierre Louis Moreau de Maupertuis, francia matematikus, filozófus (*  1698)
 július 29. – Bethlen Kata, író (*  1700)
 augusztus 8. – Carl Heinrich Graun, német barokk zeneszerző, korának jelentős és népszerű operaszerzője (*  1704)

18. század
1756



Események

Határozott dátumú események 
 május 1. – Franciaország és a Habsburg Birodalom szövetséget köt Versailles-ban Poroszország ellen.
 augusztus 21. – II. Frigyes porosz király bevonul Szászországba és elfoglalja Drezdát.
 szeptember 26. – Mária Terézia horvát bánná nevezi ki Nádasdy Ferenc grófot.

Határozatlan dátumú események 
 Megkezdődik a hétéves háború.
 II. Frigyes porosz király kötelezi a parasztokat, hogy termesszenek burgonyát.

Az év témái

1756 az irodalomban

1756 a tudományban

Születések 
 január 1. – Boráros János magyar politikus, Pest városi főbírája, alpolgármester († 1834)
 január 27. – Wolfgang Amadeus Mozart, osztrák zeneszerző († 1791)
 március 2. – Vincent-Marie Viénot de Vaublanc, royalista francia politikus, képviselő, belügyminiszter és író († 1845)
 április 23. – Jacques Nicolas Billaud-Varenne, francia jakobinus politikus († 1819)
 július 25. – Viczay Mihály, régiség- és könyvgyűjtő, numizmatikus († 1831)
 november 5. – Berta György, magyar akadémiai tanár († 1820)
 december 11. – Anton Tomaž Linhart, szlovén drámaíró, költő és történész († 1795)
 december 26. – Bernard Germain de Lacépède, francia természettudós, biológus († 1825)
 december 28. – Ányos Pál, szerzetes, tanár, költő († 1784)

Halálozások 
 április 16. – Jacques Cassini francia csillagász (* 1677)
 június 22. – Rákóczi György, II. Rákóczi Ferenc és Hessen–Wanfriedi Sarolta Amália harmadik fia, Rákóczi József öccse (* 1701)
 október 10. – Daróczi György, bölcsészdoktor, jezsuita rendi tanár, költő (* 1699)

18. század