Técső

Técső (, , , ) város Ukrajnában, Kárpátalján, a Técsői járás székhelye.

Fekvése 
A város Huszttól 30 km-re délkeletre, a Tisza jobb partján, a Máramarosi-medence völgyében fekszik, ennek megfelelően ez a folyó, amely Kárpátalja legnagyobb folyója is, a város szerves részét képezi. Itt ömlik bele a Técső-patak. Határában emelkedik a Kápolna-domb

Nevének eredete 
Neve a régi magyar Técs személynév kicsinyítő képzős változatából származik.

Története 

1211-ben Tecu néven említik először.

1308-ban a fő sószállító vizek közt szerepelt Técső is Viskkel, Talaborral, és Szigettel együtt. A középkorban a közeli sóbányák sóvágói lakták. Kiváltságait 1329-ben kapta Károly Róbert királytól városi ranggal. 1334-ben a pápai tizedjegyzék szerint egyházának papja 60 garas, 1335-ben 48 garas pápai tizedet fizetett. Técső az öt máramarosi koronaváros egyike volt.

1902-ben Ferencvölgyet csatolták hozzá. 1910-ben 5910 lakosából 4482 magyar, 855 ruszin és 434 német volt. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Técsői járásának székhelye volt. A trianoni békeszerződéssel Ferencvölgye és a város Tiszán túli része Kistécső néven Romániához került, 1941 és 1944 között újra Técső része lett, majd ismét román terület lett. 1961 óta város, járási székhely, 13 000 lakosából mintegy 4000 magyar.

Népessége

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal, valamint az N-09-es Munkács–Rohatin–Lviv főútvonal.

Látnivalók 
 13. századi eredetű református temploma 1546-óta a reformátusoké, 1748-ban bővítették, tornya 1810-ben épült. Festett kazettás mennyezete 1748-ban készült. 1985-ben renoválták.
Técső város egyik legnevezetesebb emlékhelye, mely a XIII. század második felében épült. Először a római katolikus hívőknek adott otthont. A reformáció terjedése és az új hit elfogadása pedig azt eredményezte, hogy 1546-ban a lakosság zöme áttért és felvette a református vallást, így az egész templomot is elfoglalták.
 A Kossuth-mellszobor 1896-ban készült.

Testvérvárosai 
  Jászberény, Magyarország
  Kazincbarcika, Magyarország
  Nagykálló, Magyarország
  Vác, Magyarország
  Balmazújváros, Magyarország

Híres emberek 

 Itt áll Hollósy Simon festőművész egykori alkotóháza, ahol 1915-től haláláig, 1918-ig élt.
 Itt született 1869-ben Vandrasek József gyógyszerész, vegyész.
 Itt született Padányi Gulyás Jenő (1945 után Eugene Padanyi-Gulyas; 1900. május 21. – 1982. november 8.) építészmérnök, politikus, néprajzi gyűjtő, plakáttervező.
 Itt született 1955. január 1-én Riskó György festő, grafikus.
 Itt született 1966. február 13-án Gazda Albert újságíró.
 Innen származik a hagyományos máramarosi ruszin zenét játszó méltán híres Técsői Banda.
 Itt volt városi képviselő, és több más szállal is kötődött a településhez Hápka Péter (1885–1961) ügyvéd, kárpátaljai autonómiapárti magyar politikus, magyarországi országgyűlési képviselő.

Técső az irodalomban 
Técső a címadó helyszíne Örkény István Técsőiek című egyperces novellájának.

Jegyzetek

Források 
 Mihály János: Máramarosi diplomák a XIV. és XV. századból, Máramarossziget, 1900.Online hozzáférés 
 Györffy György: Máramaros megye
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

További információk 
 Técső nevének mondája 
 A Técsői Járási Állami Közigazgatási Hivatal honlapja
 A Técsői Banda honlapja

A Técsői járás települései
Máramaros vármegye települései