alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
.de

.de je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Nemačku. Jedan je od najdostupnijih domena internacionalno. DENIC (nemački mrežni informacioni centar zaslužan za .de domene) ne zahteva posebne drugostepene domene, kao što je slučaj sa .uk domenima, na primer.

Ime je zasnovano na prva dva slova nemačkog imena za Nemačku (Deutschland).

.de je trenutno najpopularniji NIDdk po pitanju broja registracija, a drugi posle .com kada je reč o svim domenima.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .de domenu
 DENIC
 Predlog za hakovanje domena - 3,500+ predloga za hakovanje domena za .de domene.

de
de

sv:Toppdomän#D
.dj

.dj je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Džibuti.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .dj domenu

dj
dj

sv:Toppdomän#D
.dk

.dk je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Dansku.

Nadzor .dk najvišeg Internet domena vrši samo DK Hostmaster.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .dk domenu

dk
dk
.dm

.dm je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Dominiku.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .dm domenu

dm
dm

sv:Toppdomän#D
.do

.do je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Dominikansku Republiku. Administriran je od strane NIC.DO.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .do domenu

do
do

sv:Toppdomän#D
.dz

.dz je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Alžir. Administriran je od strane Network Internet Center.DZ, subdivizije kompanije CERIST (Centre de Recherche sur l'Information Scientifique et Technique). Za prijavu .dz imena domena, mora da postoji organizacija sa trajnim boravkom u Alžiru koja mora da odabere ime od kojeg su tri ili više slova povezana sa imenom organizacije. Trenutno, NIC.DZ naplaćuje 1000 alžirskih dinara godišnje.

Drugostepeni domeni 
 .com.dz : komercijalni
 .org.dz : organizacije
 .net.dz : Internet provajderi
 .gov.dz : vlada
 .edu.dz : akademski ili naučni
 .asso.dz : asocijacije
 .pol.dz : političke institucije
 .art.dz : kultura i umetnost

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .dz domenu
 NIC.DZ

dz
dz

sv:Toppdomän#D
.ec

.ec je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Ekvador.

Eksterni linkovi 
 NIC.EC - Registro de Dominios .EC del Ecuador, ccTLD Mrežni informacioni centar
 IANA informacije o .ec domenu

ec
ec

sv:Toppdomän#E
.eg

.eg je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Egipat.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .eg domenu

eg
eg
.er

.er je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Eritreju.

Zbog česte upotrebe sufiksa "-er" u engleskom jeziku, za .er NIDdk se očekuje da postane veoma popularan u stvaranju hakova domena ukoliko dozvoli neograničene drugostepene registracije. Trenutno, takve registracije nisu dozvoljene. Ovo je slično nekonvencionalnoj upotrebi domena .tv (za televiziju), .to (za englesku reč to) i mnogih drugih.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .er domenu

er
er
.et

.et je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Etiopiju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .et domenu

et
et

sv:Toppdomän#E
.fr

.fr najviši Internet domen državnih kodova za Francusku. Administrira ga AFNIC (NIC France).

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .fr domenu

fr
fr

he:סיומת אינטרנט#טבלת סיומות המדינות
sv:Toppdomän#F
.ga

.ga je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gabon.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .ga domenu

ga
ga

sv:Toppdomän#G
.gd

.gd je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Grenadu. Administriran je od strane Univerziteta Porto Rika, kao i .gy, .kn i .pr.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gd domenu

gd
gd

sv:Toppdomän#G
.ge

.ge je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gruziju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .ge domenu

ge
ge
.gf

.gf je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Francusku Gijanu.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gf domenu

gf
gf

sv:Toppdomän#G
.gg

.gg je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gernzi. Administriran je od strane Ostrvskih Mreža.

Eksterni linkovi 
 Sajt Ostrvskih Mreža
 IANA informacije o .gg domenu

gg
Guernsey
.gh

.gh je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Ganu.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gh domenu

gh
gh

sv:Toppdomän#G
.gi

.gi je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gibraltar.

Zbog koincidencije u skraćivanju, ovo ime je takođe korišćeno za neke domene u španskoj provinciji Đirona.

Eksterni linkovi 
 NIC Gibraltara
 IANA informacije o .gi domenu
 ajuntament.gi: Grad Đirone na katalonskom

gi
gi

sv:Toppdomän#G
.gl

.gl je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Grenland.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gl domenu

gl
gl

sv:Toppdomän#G
.gm

.gm je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gambiju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gm domenu

gm
gm

sv:Toppdomän#G
.gn

.gn je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gvineju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gn domenu

gn
gn

sv:Toppdomän#G
.gp

.gp je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gvadelup.

Reference

Vidi još 
 Departmani Francuske
 Spisak departmana Francuske po gustini naseljenosti
 Spisak departmana Francuske po površini
 Spisak departmana Francuske po broju stanovnika

Spoljašnje veze 
 IANA informacije o .gp domenu

gp
gp
.gq

.gq je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Ekvatorijalnu Gvineju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gq domenu

gq
gq

sv:Toppdomän#G
.gr

.gr je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Grčku.

Eksterni linkovi 
 .htm IANA informacije o .gr domenu
 .gr registarski vebsajt

gr
gr

sv:Toppdomän#G
.gs

.gs je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Južnu Džordžiju i Južna Sendvička ostrva.

.gs NIDdk je takođe bio korišćen za Jahuov blo.gs.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gs domenu

gs
Južna Georgija i arhipelag Južni Sandwich
.gt

.gt je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gvatemalu.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gt domenu

gt
gt

sv:Toppdomän#G
Decibel

Decibel (oznaka dB) je decimalna jedinica brojčane jedinice bel iznimno dopuštene izvan SI (Međunarodni sustav mjernih jedinica). Decibel je jedinica razine neke fizikalne veličine (razine snage, napona, struje, jakosti zvuka i drugog). Poseban je naziv za broj jedan kada je razina (na primjer snage P2 prema snazi P1) izračunana jednadžbom:

Jakost zvuka 

Jakost zvuka (oznaka I) je fizikalna mjerna veličina koja opisuje energiju zvučnoga vala u vremenskom razdoblju (intervalu) kroz površinu okomitu na smjer širenja vala. Mjerna je jedinica vat po kvadratnom metru (W/m²).

Prag čujnosti je najmanja jakost zvuka koju ljudsko uho može čuti: 

Razina jakosti zvuka (oznaka L) je mjerna veličina prilagođena osjetljivosti ljudskoga uha, deseterostruki logaritam omjera jakosti nekoga zvuka i praga čujnosti, odnosno: 

gdje je:
I - razina jakosti zvuka;
I0 - prag čujnosti;
 Np - neper;
 B - bel;
 dB - decibel. 

Valovi zvuka proizvode tlak na tijelo na koje udaraju. Jakost zvuka je količina energije koju isijava izvor zvuka u 1 sekundi kroz površinu od 1 m2 okomito na smjer njegovog širenja i mjeri se u W/m2. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva ρ u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda A vala. Međutim, kod prostornih valova gustoća energije opada s kvadratom udaljenosti, pa je u tom razmjeru i jakost zvuka:

gdje je: j0 - gustoća energije na duljini r = 1 metar od njegovog izvora.

Bel 

Bel (prema A. G. Bellu; oznaka B) je brojčana jedinica razine određene fizikalne veličine prema odabranoj usporedbenoj vrijednosti, kada je ta razina određena dekadskim logaritmom omjera vrijednosti tih veličina. Bel je iznimno dopuštena jedinica izvan SI (Međunarodni sustav mjernih jedinica), povezana s jedinicom neper (Np) jednadžbom: 

Većinom se upotrebljava decimalna jedinica decibel (dB = 0,1 B). Na primjer ako je snaga nekog signala 1 W, a dogovorena usporedbena snaga 1 mW, tada je razina signala:

Neper 

Neper (po J. Napieru ili Neperu; oznaka Np) je brojčana jedinica razine određene fizikalne veličine prema odabranoj usporedbenoj vrijednosti, kada je ta razina određena prirodnim logaritmom omjera vrijednosti tih veličina, pa je poseban naziv broja jedan (Np = 1). Neper je iznimno dopuštena jedinica izvan SI. Rabi se uglavnom u elektrokomunikacijama za izražavanje gušenja signala.

Izvori 

Zvuk
Mjerne jedinice
Mardin

Mardin je grad u jugoistočnoj Turskoj, on je i administrativni centar Provincije Mardin, poznat po svojoj arapskoj arhitekturi, te strateškom položaju na planini s koje se mogu nadzirati nizine sjeverne Sirije.

Historija 
Najraniji stanovnici Mardina su bili sirijski pravoslavni kršćani, koji su osnovali grad u 3. vijeku. Grad je održao svoj kršćanski identitet tokom muslimanske arapske vlasti između 7. i 13. vijeka, te čak kada ga je za svoj glavni grad proglasilo pleme Artukidskih Turkmena između 12. i 14. vijeka. Pleme su godine 1394. pokorili Mongoli, ali nikada nisu direktno upravljali područjem.

Mardin je postao dio Otomanskog imperija pod Selimom I godine 1517, te ostao pod otomanskom vlašću sve do prvog svjetskog rata. U gradu su se godine 1832. pobunili Kurdi. Mnogi od kršćanskih stanovnika Mardina, potomci drevnih osnivača, su bili ubijeni ili prognani za vrijeme ustanka asiraca,jermena i sl. i etnickog ciscenja muslimanskog stanovnistva(pa i samih Asiraca i Jermena koji su tijekom istorije u ogromnoj vecini konvertirali u islam)  u pokusaju stvaranja etnicki ciste teritorije tj velike Jermenije u jeku 1svjetskog rata i poraza Osmanlijske i Austrougarske imperije , te kršćani danas čine sićušnu manjinu u gradu vecinom uslovljeno ekonomskom nerazvijenoscu i migracijom u zapadne zemlje.Migracija arapskog,kurdskog,asirskog  i turskog stanvnistva je u kontinuitetu prisutna i dan danas sto odslikava temelj ekonomske nerazvijenosti,valja napomenuti da se ekonomija Maardina zasniva na 90% poljoprivredi kultura koje uspijevaju na tom podrucju.

V. također 
Popis asirskih nasilja

Literatura 
 Ayliffe, Rosie, et al. (2000) The Rough Guide to Turkey. London:Rough Guides.

Eksterni linkovi 

 Mardin Weather Forecast Information 
 Pictures of the city
 Mardin Photos 
 Mardin Guide and Photo Album

Gradovi u Turskoj
Financial Times

Financial Times (FT) je međunarodni poslovni list koji se štampa na za njega karakterističnom ružičastom papiru. Smatra se jednim od najuglednijih listova na svijetu, odnosno najčitanijim među vodećim poslovnim ljudima širom svijeta.

Kratka historija 
FT je prvi put izdan kao London Financial Guide 9.1. 1888 od strane Horatia Bottomleya, a 13.2. iste godine je preimenovan u Financial Times. Ispočetka je sebe opisivao kao prijatelja of "poštenih financijera i poštovanih mešetara", te sadržavao četiri stranice izdavane u svom londonskom sjedištu. Godine 1893. je uveo ružičasti papir kao svoj zaštitni znak kako bi se razlikovao od svog glavnog suparnika - Financial Newsa (osnovanog 1884), što je bio jedan od ključeva njegovog uspjeha. Nakon godina borbe s drugim financijski orijentiranim novinama, godine 1945. je konačno absorbirao Financial News, svog posljednjeg suparnika. To se dogodilo kada je Brendan Bracken, vlasnik oba lista, odlučio da ih spoji pod naslovom Financial Times. Financial Times je dugo vremena rangiran kao najbolji svjetski časopis u redovnoj anketi u kojoj sudjeluje 1000 vodećih direktora, političara, univerzitetskih profesora, novinara i marketinških stručnjaka iz 50 zemalja svijeta.

Eksterni linkovi 
 FT.com

Novine
Gibraltarski tjesnac

Gibraltarski tjesnac (arapski: مضيق جبل طارق, španski: Estrecho de Gibraltar, engleski: Strait of Gibraltar) je tjesnac koji razdvaja Atlantski ocean od Sredozemnog mora. 

Ime mu dolazi od arapskog naziva "Jebel al Tariq," što znači Tariqova Stijena. Ime je dobio po berberskom muslimanskom vojskovođi Tariqu ibn-Ziyadu koji je godine 711. osvojio Iberijski poluotok.

Morski tjesnaci u Maroku
Morski tjesnaci u Španiji
Tjesnaci Atlantskog oceana
Tjesnaci Sredozemnog mora
Alabama

Alabama (AL) je savezna država na jugoistoku SAD-a i površinom od oko 133 600 km2. Glavni grad je Montgomeri, a država je industrijsko-agrarna zemlja sa velikim posjedima. Ima oko 4,3 miliona stanovnika. Glavni prudukti su pamuk, soja, kikiriki, kukuruz, te ostalo voće i povrće. Veoma važno je i rudarstvo - ugalj, boksit i nafta te metalurgija. Alabama je savezna država od 1819. godine.

Indijanci kojima je Alabama domovina: Alabama, Apalachee, Apalachicola, Koasati, Mobile, Muklasa, Muskogee, Napochi, Osochi, Sawokli, Tohome i Tuskegee.

Prije ca. 8000 do 9000 godina naselili su se prvi Indijanci na današnje područje Alabame. Do dolaska prvih Evropljana na sjeveru su živjeli Cherokee i Chickasaw indijanci. Na jug su živjeli Choctaw i Creek indijanci.

1519. španski istraživač Alonso Alvarez stiže u „Mobile Bay“. 1541. dolazi, također španski istraživač, Hernando de Soto sa Apalača u Alabamu. 1699. stižu prvi Francuzi sa južne strane i stvaraju prvu koloniju a 1702. grad Fort Louis, koji do 1722. ostaje glavni grad francuske kolonije Louisiana. Godine 1711. osnovan je grad Mobile.

1763. osvajaju Englezi Alabamu, a 1779. Španci južni dio Alabame. Godine 1798. je Alabama, sa iznimkom obale i grada Mobile, koji su još pripadali španskoj Floridi, dio Mississippi Teritorija. Nakon rata Seminola u godini 1813. postaje i Mobile dio tog teritorija. Četiri godina kasnije godine 1817. Mississippi postaje savezna država u današnjim granicama, a ostatak teritorija se naziva „Alabama Territory“. 14. decembra 1819. Alabama konačno postaje 22. savezna država SAD-a.

Od Američkog građanskog rata do Drugog svjetskog rata, Alabama je, kao i mnoge druge savezne države sa juga SAD trpela ekonomske nevolje, delom zbog toga što je nastavila da se oslanja na poljoprivredu. U godinama nakon rata, Alabama se ekonomski značajnije razvila, a privreda je postala raznovrsnija, jer se osim poljoprivrede razvila i teška industrija, vađenje minerala, obrazovanje i visoka tehnologija.

Vanjske veze 

 Alabama.gov - Official website.
 Alabama Association of Regional Councils
 TourAlabama.org - Alabama Department of Tourism and Travel
 Archives.state.al.us - Alabama Department of Archives and History
 All About Alabama  at the Archives Department site
 Alabama National Guard  - Alabama National Guard
 Code of Alabama 1975 - at the Alabama Legislature site
 Alabama QuickFacts  from the U.S. Census Bureau
 County Maps of Alabama - Full color maps. List of cities, towns and county seats
 Alabama Literature  from the Southern Literary Review

 
Američke savezne države
Spencer Abraham

Edward Spencer Abraham (rođen u 12. 6. 1952. in East Lansingu u američkoj saveznoj državi Michigan) je američki republikanski političar. 

Odrastao u familiji libanonskih arapskih imigranata, Abraham je diplomirao pravo na Harvardu. Nakon toga je bio predavač na Pravnom fakultetu Thomas M. Colley. 

Od godine 1983. do 1990. bio je predsjednik Republikanske stranke u Michiganu. Godine 1990. postao je pomoćnikom potpredsjednika SAD Dana Quaylea. Od 1991. do 1993. bio je predsjednik Nacionalnog republikanskog kongresnog komiteta.

Godine 1995. Abraham je u Michiganu izabran za američki Senat. Tamo se istakao sa zakonodavstvom usmjerenim na reguliranje Interneta.

Godine 2000. ga je na izborima tijesno porazila demokratska protukandidatkinja Debbie Stabenow.

Umjesto toga ga je George W. Bush imenovao za sekretara za energetiku u svojoj administraciji. Na dužnost je stupio 2000. godine, a 15. 11. 2004. najavio ostavku. S dužnosti je odstupio 1.2. 2005. kada ju je preuzeo njegov nasljednik Samuel W. Bodman.

Abraham danas radi kao član konzervativnog trusta mozgova poznatog kao Hooverov institut.

Abraham, Spencer
Abraham, Spencer
Abraham, Spencer
Samuel W. Bodman

Samuel Wright Bodman (rođen 1938.) je američki sekretar za energetiku u administraciji Georgea W. Busha.

Bodman ima diplomu s MIT-a gdje je neko vrijeme bio i predavač. Nakon toga je imao važne položaje u nizu američkih korporacija.

Godine 2001. predsjednik Bush ga je imenovao zamjenikom sekretara za trgovinu, a 2003. je postao zamjenikom sekretara financija. 10.12. 2004. je nakon ostavke Spencera Abrahama imenovan novim sekretarom za energetiku. Senat je taj izbor potvrdio 31.1. 2005. a Bodman preuzeo dužnost slijedeći dan.

Vanjski linkovi 
 Department of Energy bio 
 Treasury Department bio
 Samuel Bodman's political donations 

Bodman, Samuel W.
.gu

.gu je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Guam. Registracije su besplatne, ali su ograničene na ljude i kompanije sa kontaktom u Guamu i ograničene su na trećestepene registracije ispod drugostepenih imena, kao što je .com.gu. Nije bilo mnogo upotrebe .gu adresa.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gu domenu

gu
gu

sv:Toppdomän#G
.gw

.gw je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gvineju Bisao.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gw domenu

gw
Gvineja Bisau
.gy

.gy je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Gijanu. Administriran je od strane Univerziteta Porto Rika, kao i .gd, .kn i .pr.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .gy domenu

gy
gy

sv:Toppdomän#G
.hk

.hk je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Hong Kong. Napravljen je 1990. godine.

Do 2004. godine, bilo je jako malo drugostepenih domena ispod .hk, jer je bilo moguće registrovati samo trećestepene domene. Slede glavni drugostepeni domeni:

.com.hk - komercijalni entiteti
.edu.hk - obrazovne institucije
.gov.hk - vlada
.idv.hk - osobe
.net.hk - mrežni servisni provajderi
.org.hk - neprofitne organizacije

Međutim, od 2004. postalo je moguće registrovati drugostepene .hk domene, tako da će ovi uskoro postati uobičajeni.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .hk domenu
 Kompanija za registrovanje imena domena Hong Konga

hk
hk

sv:Toppdomän#H
.hm

.hm je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Herd i MekDonald ostrva.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .hm domenu

hm
hm

sv:Toppdomän#H
.hn

.hn je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Honduras.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .hn domenu

hn
hn

sv:Toppdomän#H
.hr

.hr najviši Internet domen državnih kodova za Hrvatsku. Administrira ga CARNet - hrvatska akademska mreža.

Vanjske veze 
 IANA informacije o .hr domenu

hr
Hr
.ht

.ht je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Haiti.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .ht domenu

ht
ht

sv:Toppdomän#H
.hu

.hu je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Mađarsku.

Politika dodeljivanja poddomena 
Politika dodeljivanja poddomena za Mađarsku (.hu) prati kanadsku politiku (.ca), to jest, svako može da registruje direktan poddomen od .hu; američki i britanski stilovi dodeljivanja su takođe mogući (.gov, .edu, i .co.uk, .ac.hu).

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .hu domenu
 domain.hu 

hu
hu

sv:Toppdomän#H
.id

.id je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Indoneziju.

Postoji nekoliko drugostepenih domena:
 ac.id — akademske institucije
 co.id — komercijalni entiteti
 or.id — nekomercijalne organizacije
 go.id — vlada i vladin sistem

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .id domenu

id
Id

sv:Toppdomän#I
.il

.il je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Izrael. Administrira ga Izraelsko Internet udruženje.

.il najviši domen je jedan od najranije registrovanih državnih domena. Kada ga je Izrael registrovao 24. oktobra 1985, to je bila treća registracija od svih NIDdk, posle .us i .uk, koji su registrovani ranije te godine.

Postoji osam drugostepenih domena:
 ac.il — akademske institucije
 co.il — komercijalni entiteti
 org.il — nekomercijalne organizacije
 net.il — izraelski Internet servisni provajderi
 k12.il — škole i zabavišta
 gov.il — vlada i sistem vlade
 muni.il — municipalna vlada
 idf.il — izraelske odbrambene snage

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .il domenu
 Izraelsko Internet udruženje - zvanični sajt .il NIDdk.

Il
il

sv:Toppdomän#I
.im

.im je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Ostrvo Man. Administrira ga Vlada Ostrva Man.

Registracije su na trećem, ili ponekad četvrtom nivou, ispod raznih kategorija:
 co.im za kompanije, udruženja, trgovce i ostale komercijalne organizacije
 ltd.co.im za privatne d.o.o. kompanije
 plc.co.im za javne d.o.o. kompanije
 net.im za Internet servisne provajdere
 gov.im za vladu Ostrva Man
 org.im za osobe i neprofitne organizacije
 nic.im za upotrebu unutar im domena koja podržava infrastrukturu
 ac.im za akademske organizacije

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .im domenu

im
im

sv:Toppdomän#I
.io

.io je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Britansku indijsku okeansku teritoriju.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .io domenu

io
Io

sv:Toppdomän#I
.ir

.ir je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Iran. Njime upravlja Institut za studije o teoretskoj fizici i matematici.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .ir domenu
 Vebsajt .ir registra

ir
ir

sv:Toppdomän#I
.is

.is je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Island.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .is domenu

is
is

sv:Toppdomän#I
.it

.it je najviši Internet domen državnih kodova (ccTLD) za Italiju.

Zbog toga što je it i engleska reč, a i mnoge reči se završavaju sa -it, često se koristi u pravljenju hakovanja domena.

Postoji nekoliko rezervisanih drugostepenih domena, na primer domeni kao što su italy.it ili druga imena koja se odnose na geografske regione Italije.
 gov.it je zvanični vladin domen, a njegova upotreba se brzo povećava.
 edu.it domen je bio predložen, ali taj predlog nikad nije formalizovan.

Eksterni linkovi 
 IANA informacije o .it domenu
 Italijanski NIC
 Predlog za hakovanje domena - 2,200 predloga za hakovanje domena za .it domene.

it
It

he:סיומת אינטרנט#טבלת סיומות המדינות
sv:Toppdomän#I
Yi

Narod Yi (službeni naziv: Nuosu, IPA: [nɔ̄sū]; kineski: 彝族, Pinyin: Yìzú; stariji naziv "Lolo" se smatra uvredljivim u Kini, iako se službeno koristi u Vijetnamu kao Lô Lô) predstavlja modernu etničku grupu u Kini i Vijetnamu. Ima ih oko 6,6 miliona, te predstavljaju sedmu po veličini od 56 etničkih grupa službeno priznatih od strane NR Kine. Žive uglavnom u ruralnim oblastima Sečuana, Yunnana, Guizhoua i Guangxija, uglavnom u planinama. Oko 3300 pripadnika naroda Lô Lô (prema popisu iz 1999.) živi u vijetnamskim provincijama Hà Giang, Cao Bằng i Lào Cai.

Yi govore Yi, tibetansko-burmanski jezik srodan burmanskom, i sa vlastitim slogovnim pismom.

Historija 

Legende kažu kako Yi potječu od drevnog naroda Qiang u zapadnoj Kini, koji su pak bili preci današnjih Tibetanaca, Naxija i naroda Qiang. Migrirali su iz jugoistočnog Tibeta kroz Sečuan u provinciju Yunnan, gdje se danas može naći glavnina njihovog stanovništva.

Ispovijedaju posebnu animističku vjeru, kojoj su temelj svećenici-šamani zvani Bimaw. Zadržali su niz drevnih vjerskih spisa u njihovom vlastitom piktografskom pismu. Vjera sadrži mnoge elemente taoizma i budizma.

Mnogi Yi u sjeverozapadnoj Yunnan provinciji su prakticirali komplicirani sistem ropstva. Narod je bio podijeljen na Crne Yi (plemiće) i Bijele Yi (obične ljude). Bijeli Yi i pripadnici drugih naroda su bili držani kao robovi, ali robovima više klase je bilo dozvoljeno obrađivati vlastitu zemlju, držati vlastite robove i konačno otkupiti svoju slobodu.

Povezano 
 Mojikyo

Literatura 
 Cheng, Xiamin. A Survey of the Demographic Problems of the Yi Nationality in the Greater and Lesser Liang Mountains. Social Sciences in China. 3: Autumn 1984, 207-231.
 Dessaint, Alain Y. Minorities of Southwest China: An Introduction to the Yi (Lolo) and Related Peoples. (New Haven: HRAF Press, 1980).
 Du, Ruofu and Vincent F. Vip. Ethnic Groups in China. (Beijing: Science Press, 1993).
 Harrell, Stevan, ed. Cultural Encounters on China's Ethnic Frontiers. The History of the History of the Yi. (Seattle: University of Washington Press, 1995).
 Harrell, Stevan, ed. Perspectives on the Yi of Southwest China. (Berkeley / Los Angeles / London: University of California Press, 2001), .
 Ma, Yin, ed. China's Minority Nationalities. (Beijing: Foreign Language Press, 1994).
 Zhang, Weiwen and Qingnan Zeng. In Search of China's Minorities. (Beijing: New World Press).

Vanjske veze 

 The Yi ethnic minority (China.org.cn)

Narodi
Etničke grupe Kine
Etničke grupe Vijetnama
Tibetanci

Tibetanci su narod koji živi u Tibetu i okolnim područjima. Predstavljaju jednu od 56 etničkih grupa službeno priznatih od NR Kine kao Zhonghua Minzu (kineska etnička grupa), iako se u antropološkom smislu mogu smatrati kao više od jedne etničke grupe. Prema službenom popisu iz 1959, broj Tibetanaca u NR Kini je iznosio 6,330.567  . Dokumenti SIL Ethnologuea navode dodatnih 125.000 osoba koje govore tibetanski u Indiji, 60.000 u Nepalu te 4.000 u Butanu.

Vanjske veze 

 Tibetan Government in Exile's Official Website 
 Travel China Guide: Article on modern Tibetan people.
 Imaging Everest : Article on Tibetan people at the time of early mountaineering.
 Tibetan costume

Tibetsko-burmanski narodi
Etničke grupe Butana
Etničke grupe Indije
Etničke grupe Kine
Etničke grupe Nepala
Etničke grupe Pakistana
Tibet
Etničke grupe Butana

Etničke grupe Butana uključuju:
 Adi: 2200	
 Asamci: 25.000
 Bhotia, Dzongkha: 112.000
 Britanci: 50
 Brokpa, Brokkat: 500
 Bumthangpa: 16.000
 Chali: 1500
 Dakpa: 1500
 Dakpakha: 1400
 Dzala: 22.000
 Gongduk: 2700
 Gurung: 36.000
 Khampa, istočni: 1300
 Kheng: 59.000
 Kurteop: 15.000
 Lakha: 11.000
 Layakha: 1200
 Lepcha: 85.000
 Lhop, Doya: 3400
 Lunape: 900
 Matpa: 30.000
 Monpa, Limbu: 1400
 Nepalci: 8500
 Nupbi: 2400
 Nyenpa: 15.000
 Oraon, Kurux: 4400
 Santali: 16.000
 Sharchop: 142.000
 Sherpa: 4000
 Tamang, istočni: 3000
 Tibetanci: 3900
 Tseku: 7400
 Walang, Bantawa: 20.000

Ukupno: 667.000 stanovnika

Izvori 

 
Butan
Butan
Butan
Čin (narod)

Chin () je jedna od etničkih grupa u Mjanmaru (bivšoj Burmi). Čini se uglavnom mogu naći u zapadnom dijelu Burme (Država Chin) te broje oko 1,5 pripadnika. Također žive u susjednim indijskim državama Nagaland, Mizoram, Manipur i Assam. Zahvaljujući utjecaju Mizoa kao i baptističkih misionara, 80%-90% China su kršćani. Međutim, znatna manjina China je ostala vjerna tradicionalnim vjerovanjima, kao i Theravada budizmu.

C‎Čin
Čin
Karenni

Karenni ili Crveni Kareni su najveća od deset glavnih etničkih grupa koje žive u mjanmarskoj državi Kayah.

Godine 1875. je posebnim anglo-burmanskim sporazumom priznata nezavisnost triju Karenni država na istočnoj granici tadašnje Britanske Burme. Te države, koje nikada nisu bile dio Britanskog imperija, su nakon proglašenja nezavisnosti Burme godine 1948. nasilno pripojene Burmanskoj Uniji.

Iste godine je ubojstvo glavnog Karenni političara U Bee Htu Rea je izazvalo opći ustanak protiv burmanske vlasti koji traje i danas. Dijelovi države Kayah blizu tajlandske granice su sve vrijeme bili de facto nezavisni, ali je mjanmarska vlast, koristeći razmirice u karennijskom pokretu za nezavisnost uspjela preuzeti dio kontrole nad tim područjima. Tom prilikom je, po navodima organizacija za ljudska prava, počinjen niz zločina od strane mjanmarske vojske, a 50.000 pripadnika naroda Karenni protjerano u izbjeglištvo.

Narodi
Etničke grupe Mjanmara
Kareni

Kareni ( ili Kayin), u Tajlandu poznati pod nazivom Kariang (Thai: กะเหรี่ยง) ili Yang , su etnička grupa u Mjanmaru (Burmi) i Tajlandu.

Kareni su decenijama borili za autonomiju u okviru Mjanmara; u znak sjećanja na tu borbu 31.1. se među Karenima obilježava kao "Karenski revolucionarni dan".

Rasprostranjenost 
Kareni uglavnom žive u istočnom planinskom području Mjanmara, u glavnom u državi Karen, a manji dio u državi Kayah (državi Karenni), južnoj državi Shan, te oblasti Ayeyarwady (oblasti Irrawady) i u zapadnom Tajlandu. 

Ukupni broj Karena je teško procijeniti; članak VOA iz 2006. navodi procjenu od sedam miliona u Mjanmaru. Ima oko 400.000 Karena u Tajlandu, gdje se smatraju najbrojnijim od planinskih plemena.

Historija 
Kareni su za vrijeme drugog svjetskog rata pomagali britansku vojsku za vrijeme japanske okupacije njihove zemlje. 

Nakon završetka rata Burma je godine 1948. dobla nezavisnost, a Kareni, pod vodstvom Karenske nacionalne unije (KNU), uskoro postali najveća od 20 etničkih manjina koja se oružanom borbom suprotstavljala vojnoj diktaturi u Yangonu. Tokom 1980-ih, KNU je pod oružjem imala oko 20.000 ljudi; prema podacima iz 2006, taj se broj spustio na manje od 4.000, a suprosttavljaju se vladinoj vojsci od 400.000 pripadnika.

Oružani sukob se nastavlja a godine 2006 KNU štab se nalazi u Mu Aye Puu, na burmansko-tajlandskoj granici. Godine 2004. BBC je citirao humanitarne organizacije koje procjenjuju da se kroz decenije rata preko 200.000 Karena bilo prognano iz svojih domova, a više od 120.000 izbjeglica iz Burme, uglavnom Karena, živi u izbjegličkim logorima na tajlandskoj strani granice. 

Mnogi Kareni optužuju mjanmarsku vladu za etničko čišćenje.

Veze 

 Karenni

Eksterni linkovi 
 
 Karenpeople.org , a non-profit web portal on the Karen peoples run by Singapore-based Karen People Development Fund
 Karen.org, The website of the Karen National League of Bakersfield, California
 Burma's Karen Face Hard Times as Insurgency Begins Sixth Decade, a February 2006 Voice of America article
 Burma's disorientated rebels , a November 2004 BBC article
 Karen/Kariang/Nyang
 Free Burma Rangers, the resistance army website

Narodi
Etničke grupe Mjanmara
Etničke grupe Tajlanda
Kachin (narod)

Narod Jingpo ili Kachin (kineski: 景颇族 Jǐngpōzú; burmanski: ကချင်‌လူမျိုး; vlastita imena: Jingpo, Tsaiva, Lechi) je etnička grupa koja uglavnom živi u sjevernoj mjanmarskoj (državi Kachin). Također čini jednu od 56 etničkih grupa službeno priznatih od NR Kine, gdje ih po popisu iz 2000. godine ima oko 132.143.

Prilično su srodni indijskoj etničkoj grupi zvanoj kao Singpho.

Jezici 
Stanovnici Kine poznati pod nazivom Jingpo govore dva različita jezika - Jingpo i Tsaiva.

Jingpo 
Jingpo (ponekad zvan Jinghpaw, također i kachinski) govori oko 900.000 ljudi u Mjanmaru i oko 40.000 ljudi u Kini. Klasificiran je kao sino-tibetanski, tibetansko-burmanski, Jingpo-Konyak-Bodo ze Jingpo-Lu jezik. Jingpo također razumiju mnogi koji govore Tsaiwa. Standardni jezik koji se uči u ineskim školama je temeljen na dijalektu Enkun.

Tsaiva 
Tsaiva (Tsaiwa; ili Atsi na jeziku Jingpo, Zǎiwǎyǔ 载瓦语 na kineskom i Zi na burmanskom) govori oko 80.000 ljudi u Kini i oko 30.000 ljudi u Mjanmaru. Van Kine ga se klasificira kao sino-tibetanski, tibetansko-burmanski, Yi-burmanski, sjeverni burmički jezik. Nakon osnutka NR Kine, stvoren je pisani jezik temeljen na dijalektu sela Longzhun village (Xishan oblast u okrugu Luxi) koji koristi latinicu te službeno uveden 1957.

Literatura 
 Liú Lù: Jǐngpōzú yǔyán jiǎnzhì - Jǐngpōyǔ 刘璐景颇族语言简志——景颇语 (Introduction to a language of the Jingpo nationality - Jingpo; Běijīng 北京, Mínzú chūbǎnshè 民族出版社 1984).
 Xú Xījiān 徐悉艰, Xú Guìzhēn 徐桂珍: Jǐngpōzú yǔyán jiǎnzhì - Zǎiwǎyǔ 景颇族语言简志——载瓦语 (Introduction to a language of the Jingpo nationality - Tsaiva; Běijīng 北京, Mínzú chūbǎnshè 民族出版社 1984).

Vanjske veze 

 Kachin National Organization
 The Jingpo ethnic minority (Chinese government site)
 Jingphaw/Kachin 
 The Kachin Post
 Kachin Radio 
 News in Jingphaw and Burmese
 Information on the Kachins with a short introduction to the language.
 News in Jingphaw and Burmese

Narodi
Etničke grupe Kine
Etničke grupe Mjanmara
Rakhine (narod)

Narod Rakhine (; nekad poznati kao Arakani) su podgrupa etničke grupe Bamara. Burmanska vlada ihs smatra nacionalnom rasom, te čine većinu stanovnuštva duž obalnih područja države Rakhine. Čine 4% stanovništva Mjanmara.

Rakhine se kulturno razlikuju od Bamara. Govore arhaičnim dijalektom burmanskog. Jedna od razlika je očuvanje slova 'r', koji je postao 'y' u standardnom burmanskom. Rakhine dialect, iako ga mogu razumjeti oni govore burmanskim, ima još neke razlike u rječniku. 

Rakhine su uglavnom budisti. Jedna od glavnih razloga za kulturne razlike između većinskih Bamara i Rakhinea je geografska izolacija zbog Arakan Yome. Rakhine su u prošlosti bili pod snažnim utjecajem Bengalci (Bangla) kulture, i tragovi tog utjecaja se mogu naći u mnogim oblastima Rakhine kulture, uključujući književnost, muziku i kuhinju.

Historija Rakhinea je prilično nejasna; historijski podaci ne podržavaju njihove tvrdnje da im historija datira od godine 2666. pne. Prvo zasebno arakansko kraljevstvo je najvjerojatnije osnovano u ranom 4. vijeku n.e. Arakansko kraljevstvo je mnogo puta napadano - od Mongola, Mona, Bamara i Portugalaca. Godine 1785. je bamarsko kraljevstvo anektiralo Arakan. Godine 1826, Sporazum u Yandabou je Arakan prepustio Britanskom imperiju. Akyab (Sittwe) je postao glavni grad Arakana. Godine 1948, Arakan je postao nezavisan, a kasnije i dio Burmanske Unije. Početkom 1950-ih se među domorocima razvio pokret za otcjepljenje, ali je brzo ugušen. Godine 1974. vlada Ne Wina je Oblasti Rakhine dala status "države", nastojeći odobrovoljiti narod Rakhine. Godine 1989, naziv Države Arakan je od strane vojne hunte promijenjen u "Rakhine", u skladu s nazivom koji se koristi u lokalnom Rakhine dijalektu.

Etničke grupe Mjanmara
Burmanci

Bamari (), nekad zvani jednostavno kao Burmanci, su dominantna etnička grupa u Mjanmaru, koja čini otprilike 68% (30,000,000) stanovništva. Međutim, postoje naznake da je vlada umjetno napumpala te brojke. Također, više od jednog vijeka se u toj zemlji nije proveo pouzdan popis stanovništva, te su sve brojke temeljene na procjenama. Bamari se mogu prepoznati po tome što obično imaju ravnu crnu kosu i nešto tamniju boju kože (iako s obzirom na miješane brakove ni svjetlija koža nije rijetkost).

Bamari se često jednostavno zovu Burmancima, iako se taj izraz koristi i za sve druge stanovnike Mjanmara koji pripadaju drugim narodima (Kareni, Shan, itd.).

Jezik 
Bamari govore burmanski jezik (službeni jezik Mjanmara) kao svoj prvi jezik. Narod Rakhine, iako kultirom različit, je srodan Bamarima. Rakhine govore burmanski dijalekt sličniji drevnom burmanskom jeziku, uključujući zadržavanje slova r, kojeg su moderni Burmanci promijenili u y. engleski se uveo u 19. vijeku. Pošto se burmanski i engleski uči u osnovnim školama, mnogi Bamari se ne mogu sporazumijevati na jezicima etničkih manjina. S obzirom da se u školama obvezno širi Burmanska kultura na sve građane, većina Bamara su pismenu.

Porijeklo 
Bamari pripadaju Mongoloidnoj rasi, a porijeklom su iz današnjeg Tibeta. Smatra se da su im preci migrirali iz stepa današnje Mongolije. Migrirali su prije 3000 godina u dolinu rijeke Ayeyarwady, kojom danas dominiraju. Etnolingistički su slični Tibetancima i Kinezima. Bamari su uglavnom zamijenili narode Mon i Pyu, koji su prije njih bili dominirali Mjanmarom.

Rasprostranjenost 
Bamari su najbrojniji narod u Mjanmaru, te čini većinu u sedam oblasti države. U Tajlandu se nalazi druga po brojnosti bamarska zajednica, a skoro 80% ilegalanih imigranta u Mjanmaru. U SAD se nalazi brojna populacija Burmanskih Amerikanaca.

Religija 
Bamari su gorljivi poklonici Theravada pravca u budizmu. Za vrijeme britanske kolonijalne vlasti misionari zbog toga nisu bili u stanju preobratiti Bamare na kršćanstvo. Bamari uz budizam istvoremeno štuju nate, uključujući rituale vezane uz 37 različitih duhova.Dolaskom indijskih doseljenika nesto Burmanaca preslo je na islam oko 750 000 sto cini 35% muslimanske populacije u Burmi.Burmanski muslimani zive uglavnom u gradovima Rangun i Mandalaj.

Etničke grupe Mjanmara
Narodi
Čop

Čop je mali grad u Zakarpatskoj oblasti u zapadnoj Ukrajini. Leži na tromeđi Ukrajine, Mađarske i Slovačke. Od Mađarske ga djeli rjeka Tisa na čijoj se drugoj obali nalazi mađarski grad Zahony. Po popisu iz 2001 Čop je imao 8,919 stanovnika, od čega otprilika polovica Mađara. Čop je jedan od važnijih željezničkih raskršća i graničnih kolodvora u Ukrajini. U Čopu se spaja pruga Lvov-Stryji-Budimpešta sa prugom Lvov-Užgorod-Košice. U Čopu se također nalazi cestovni međunarodni granični prelaz. U blizini Čopa nalazi se i najzapadnija točka Ukrajine.

Naselja u Ukrajini
Hui

Narod Huj () u izgovoru huej, je kineska etnička grupa, koja se odlikuje ispovijedanjem islamske vjere. Hui čine jednu od 56 etničkih grupa službeno priznatih od NR Kine. Većina Huija su po svojoj kulturi i fizičkom izgledu (genetskim etnicitetom) istovjetni Han Kinezima uz jedinu iznimku ispovijedanja islam, koji je sa sobom donio određene kulturne razlike. Na primjer, kao muslimani, Hui odbacuju svinjetinu, najčešće meso u kineskoj kuhinji, te također ne jedu konje, mnoge ptice i druge životinje koje se smatraju delikatesama u kineskoj kuhinji. Razlikuju se i po odjeći tako da odrasli muškarci nose bijele kape a žene nose hijabe i (ponekad) velove, kao što je to običaj u islamskoj kulturi.Danas u Kini zivi oko 10 miliona Huija uglavnom u zapadnim provincijama Ningsija Hui gdje cine 35% populacije ,Cinghai 16%,Singijang 5%,zatim u pokrajnama Gansu,Henan,Junan imaih iu Pekingu,Tiencinu i drugim velikim kineskim gradovima.Izvan Kine Hui zive u Kirgistanu oko 100 000,Burmi 50 000,Kazahstanu oko 40 000 gdje su poznati kao Dungani ili Patani.

Među Huije se smještaju i drugi kineski muslimani koji se razlikuju od Han Kineza, ali nemaju vlastitu etničku grupu, kao što je to slučaj s nekoliko tisuća Utsula u južnoj provinciji Hainan koji još govore austronezijski jezik (Tsat) srodan jeziku Chama muslimanske manjine u Vijetnamu - za njih se tvrdi da su potomci Chama koji su migrirali na Hainan. U Huije, međutim, nisu uključene skupine poput Ujgura koji prakticiraju islam, ali su kulturno različiti od Han Kineza. 

Uobičajeni kineski izraz za islam je "vjera Huija" (回教; Huíjiào), iako je službeni prijevod prijeviod Yisilanjska vjera (伊斯蘭教; 'Yīsīlán jiào).

Narodi
Etničke grupe Kine
Islam
Mel Martinez

Melquiades Rafael "Mel" Martinez (23. 10. 1946.-) je američki republikanski političar kubanskog porijekla i senator iz savezne države Florida. 

Martinez je rođen u kubanskom gradu Sagua La Grande, a godine 1962. je emigrirao na Floridu u tzv. Operaciji Petar Pan, koju su bile organizirale katoličke humanitarne organizacije. Godine 1973. Martinez je Univerzitetu Floride diplomirao pravo, a nakon toga se počeo baviti advokaturom. Bio je dosta aktivan u nizu građanskih inicijativa, kao i katoličkim dobrotvornim organizacijama.

Zahvaljujući tome je brzo napredovao u Republikanskoj stranci, a godine 2000. bio jedan od vodećih ljudi Georgea W. Busha u izbornoj kampanji na Floridi. Godine 2000. Martinez je bio jedan od elektora koji su Busha proglasili predsjednikom.

Martinez je nakon toga u administraciji predsjednika Georgea W. Busha služio kao 12. po redu sekretar za urbanizam.

Martinez je 12. 12. 2003. podnio ostavku na svoju kabinetsku funkciju kako bi se natjecao za senatsko mjesto u Floridi ispražnjeno umirovljenjem demokratskog senatora Boba Grahama. Martinez je osigurao republikansku nominaciju i tijesno pobijedio demokratsku kandidatkinju Betty Castor. Taj izborna pobjeda ga je učinila prvim Amerikancem kubanskog porijekla u američkom Senatu. Martinez također, zajedno s Kenom Salazarom predstavlja prvog Hispanoamerikanca u američkom Senatu od 1977. U januaru 2006. im se priključio Bob Menendez.

Martinez, Mel
Martinez, Mel
Martinez, Mel
Alphonso Jackson

Alphonso Roy Jackson (rođen 9.9. 1945. u Marshallu u saveznoj državi Teksas) je trenutni i 13. po redu sekretar za urbanizam. 28.1. 2004. ga je na tu dužnost nominirao predsjednik George W. Bush a Senat potvrdio 31.3. 2004. Prije toga je od juna 2001. služio kao zamjenik sekretara za urbanizam.

Nakon što je njegov prethodnik Mel Martinez napustio administraciju kako bi postao senator u Floridi, zamjenik sekretara Jackson je postao vršilac dužnosti sekretara za urbanizam.

Jackson, koji je diplomirao pravo, pedagogiju i političke nauke, je prije dolaska u Bushovu administraciju vršio niz važnih dužnosti na američkim univerzitetima, gradskim upravama i poslovnim korporacijama.

Jackson, Alphonso
Rod Paige

Dr. Roderick Raynor "Rod" Paige (17.6. 1933.-), je bio 7. po redu sekretar za obrazovanje od 2001 do 2005, u administraciji predsjednika Georgea W. Busha. Paige, koji je odrastao u Mississippiju u doba rasne segregacije, svoju je karijeru temeljio na uvjerenju da kvalitetno obrazovanje garantira priliku za napredovanje u društvo, te je vršio niz važnih dužnosti od dekana na koledžu preko školskog nadzornika sve dok nije postao prvi Afroamerikanac na na najvišoj obrazovnoj funkciji u SAD.

15.11. 2004. dr. Paige je obznanio kako podnosi ostavku. Margaret Spellings, savjetnik Bijele kuće za unutrašnju politiku, je imenovana za njegovog nasljednika. Senat ju je potvrdio 20.1. 2005. nakon Bushove druge inauguracije.

Paige je rođen u Monticellu, te je odrastao u familiji učitelja u javnim školama. Stekao je fakultetsku diplomu na Državnom univerzitetu u Jacksonu u Mississipiju te magisterij i doktorat na Univerzitetu Indiana u Bloomingtonu. 

Prije nego što je postao sekretar za obrazovanje, Paige je stekao veliki ugled i publicitet kao autor školske reforme u teksaškom gradu Houstonu.

Paige, Rod
Margaret Spellings

Margaret Spellings (rođena Margaret Dudar 21.11. 1957.-) je trenutni sekretar za obrazovanje u administraciji predsjednika Georgea W. Busha i bivša Bushova savjetnica za unutrašnju politiku. Jedan je od arhitekata zakona poznatog kao No Child Left Behind Act donesenog 2001. godine.

Kao najstarija od četvoro kćeri, rođena je u Michiganu te se zajedno s familijom doselila u Houston kada je pohađala treći razred osnovne škole.

Spellings je diplomirala političke nauke na Univerzitetu u Houstonu i radila u komisiji za reformu obrazovanja u administraciji teksaškog guvernera Williama P. Clementsa te kao pomoćni izvršni direktor Teksaškog udruženja školskih dodbora.

Prije nego što se priključila predsjedničkoj administraciji Georgea W. Busha, Spellings je bila politička direktorica Bushove prve kampanje za guvernera 1994. godine, a kasnije je postala viši savjetnik Busha za vrijeme njegovog guvernerskog mandata u Teksasu od 1994 do 2000.

Udana je za Roberta Spellingsa, advokata koji živi u Austinu. Prije direktnog bavljenja politikom je lobirala za uvođenje školskih vaučera u Teksasu.

Nakon ostavke Rod Paigea na mjesto sekretara za obrazovanje, Spellings je 17.11. 2004. nominirana na taj položaj od strane Busha, te potvrđena od strane Senata 20.1. 2005. 

Ubrzo nakon stupanja na dužnost izazvala je kontroverzu pismom kojim kritizira javnu TV-kuću PBS zbog dječje TV-emisije Postcards From Buster u kojoj se pojavljuje lezbijski par. PBS je nakon toga odbio emitirati spornu epizodu, a predsjednik PBS-a Pat Mitchell podnio ostavku.

Eksterni linkovi 

 U.S Department of Education Biography

Spellings, Margaret
Tommy Thompson

Za ličnosti sa sličnim imenima v. Thomas Thompson.

Tommy George Thompson (19.11. 1941.-) je američki republikanski političar poznat kao dugogodišnji guverner savezne države Wisconsin i sekretar za zdravstvo i socijalne službe u administraciji predsjednika Georgea W. Busha. 

Thompson je rođen u gradu Elroy u Wisconsinu, gdje mu je otac vodio benzinsku stanicu i malu lokalnu trgovinu. Nakon što je diplomirao pravo na Pravnom fakultetu Univerziteta u Wisconsinu, posvetio se politici te godine 1966. bio izabran za zastupnika u državnoj skupštini.

Godine 1986. je izabran za guvernera, a na tom položaju je ostao četrnaest godina, izborivši tri dodatna mandata i postavši najdugovječniji guverner u historiji te države. Na tom položaju se istakao cijelim nizom reformi kojima je Wisconsin postao jednom od najboljih američkih država po pitanju socijalnog i zdravstvenog osiguranja.

Tako stečeni ugled je privukao pažnju Republikanske stranke na nacionalnoj razini, pa se Thompson godine 1996. spominjao kao mogući potpredsjednički kandidat u izbornoj kampanji Boba Dolea. Međutim, to je mjesto pripalo Jacku Kempu, a Thompson je umjesto toga služio u kampanji. Godine 2000. se Thompson, pak, spominjao kao mogući predsjednički kandidat. I ovog puta je Thompson odbacio te špekulacije te služio u Bushovoj kampanji.

Godine 2001. ga je Bush imenovao sekretarom za zdravstvo i obrazovanje. 3.12. 2004. je najavio ostavku i služio do 26.1. 2005., kada je Senat potvrdio njegovog nasljednika, Michaela O. Leavitta. 

Nakon napuštanja administracije, Thompson je postao jednim od članova upravnog odbora VeriChip korporacije, koja istražuje mogućnost implatiranja identifikacijskih čipova u tijela američkih građana.

Od augusta 2005. se spominje mogućnost da bi se Thompson mogao natjecati za kandidaturu Republikanske stranke na predsjedničkim izborima 2008. godine, što je Thompson i najavio u proljeće 2007. godine.

Vanjski link 
 U.S. Department of Health and Human Services

{{Lifetime|1941||Thompson, Tommy]]
Bushova administracija
Thompson, Tommy
Američki političari
Michael O. Leavitt

Michael Okerlund Leavitt (rođen 11. 2. 1951. u Cedar Cityju u saveznoj državi Utah) je američki republikanski političar, poznat kao bivši guverner države Utah i sekretar za zdravstvo i socijalne službe u administraciji predsjednika Georgea W. Busha.

Leavitt je diplomirao ekonomiju i biznis na Univerzitetu Južnog Utaha te oženio Jacalyn Smith. Zajedno imaju petoro djece.

Leavitt je član Crkve Isusa Krista Svetaca Posljednjih Dana (Mormonske crkve).

Leavitt je za guvernera prvi put izabran 1992. godine, a godine 1996. je na ponovnim izborima dobio rekordno visok broj glasova. Godine 2000. je izabran po treći put, postavši samo drugi političar kojemu je tu uspjelo u historiji Utaha. 

Predsjednik Bush je 11. 8. 2003. Leavitta imenovao za novog administratora Agencije za zaštitu okoline (EPA). Taj je izbor potvrđen od Senata 28.10. 2003., a 5.11. je Leavitt podnio ostavku na guvernersko mjesto kako bi slijedeći dan preuzeo novu dužnost.

13. 12. 2004. je imenovan za sekretara za zdrastvo i socijalne službe, a novu dužnost je preuzeo 26. 1. 2005. nakon potvrde od strane Senata. Na njoj je ostao do 2009.

Vanjske veze 

 Biography of the Secretary 

Američki političari
Bushova administracija
Ann Veneman

Ann Margaret Veneman (29.6. 1949.) je bila 27. američki sekretar za poljoprivredu, te direktor Calgenea, prve kompanije koja je reklamirala genetski modificiranu hranu. Trenutno se nalazi na položaju izvršne direktorice UNICEF-a. Svoju ostavku na mjesto američkog sekretara za poljoprivredu je najavila 15.11. 2004., a ona je stupila na snagu 20.1. 2005. 14.1., 2005, generalni sekretar UN Kofi Annan je najavio kako je Veneman nomirana za novog izvršnog direktora UNICEF-a.  19.1. je imenovana na tu dužnost, na koju je stupila nakon ostavke izvršne direktorice UNICEF-a Carol Bellamy u maju 2005.

Vanjske veze 
 White House biography
 
 
 Who Is Ann Veneman? 
 Meet Ann Veneman — Perhaps Bush’s Most Dangerous Cabinet Pick 
 New USDA Head, Ann Veneman, A Cheerleader for Biotech & Globalization 
 UNICEF Executive Director Ann M. Veneman 

Veneman, Ann
Mike Johanns

Michael Owen Johanns (rođen 18. 6. 1950. u Osageu u saveznoj državi Iowa) je američki republikanski političar koji trenutno služi kao stariji federalni senator iz države Nebraska. Poznat je kao bivši guverner Nebraske te kao 28., odnosno trenutni, sekretar za poljoprivredu u administraciji predsjednika Georgea W. Busha.

Michael Johanns je odrastao na porodičnoj farmi, da bi kasnije diplomirao pravo i počeo se baviti advokaturom u gradovima O'Neill i Lincoln u državi Nebraska.

Politikom se počeo baviti 1983. godine kada je izabran u savjet okruga Lancaster. Godine 1987. postao je članom gradskog vijeća u Lincolnu, a 1991. godine gradonačelnik. Na tu je dužnost ponovno izabran godine 1995.

Tri godine kasnije je izabran za guvernera, te ponovno izabran godine 2002. Planove da se kandidira po treći put je napustio nakon što ga je Bush 2. 12. 2004. imenovao za nasljednika Ann Veneman. Dužnost je nakon senatske potvrde preuzeo 20. 1. 2005. U novembru 2008. izabran je za senatora SAD iz Nebraske.

Johanns, Mike
Johanss, Mike
Johanns, Mike
Senatori SAD