alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kvasir

Kvasir je ličnost iz nordijske mitologije. 

Smatrali su ga najmudrijim od svih ljudi. Bio je učitelj, znao je odgovore na sva pitanja. 

Fjalar i Galar su ga ubili kad im je dosadilo učenje i ulili njegovu krv u magični kotao. Izmiješali su krv sa medom i stvorili medovinu koja je davala mudrost (u nekim mitovima dar pjesništva) onome tko ju popije.

V. također 
 Medovina mudrosti

Nordijska mitologija
Laga

Laga je izraz koji može značiti:
 Lagu, pseudo-nordijsko božanstvo;
 podoblast u oblasti Bacau u Istočnom Timoru;
 dio administrativne oblasti Highland u Škotskoj;
 prezime Mikea Lage, poznatog bejzbol igrača.
Laga (nordijska mitologija)

Laga je, po nekim izvorima, nordijska boginja zdenaca koja se opisuje kao Odinova prijateljica.

Međutim, za takve navode zasad ne postoje potvrde u drevnim nordijskim tekstovima, te se vjeruje kako su je romantičari 19. vijeka pomiješali s drevnom keltskom boginjom Lahom.

Nordijska mitologija
Leib-Olmai

Leib-Olmai je drevno laponsko božanstvo koje se opisuje kao bog medvjeda. Lovci su mu se morali pomoliti kad bi isli u lov na medvjede kako bi im on dopustio da ubiju medvjeda.

Laponska mitologija
Lemminkäinen

Lemminkäinen je ličnost iz finske mitologije.

Želio je djevojku iz Pohjole u Kalevali. Pokušao je ubiti Tuonijevog labuda, ali ga je rastrgao Tuonijev sin. Njegova majka, koja je znala tajne magije, sastavila je ponovo njegovo tijelo i vratila ga među žive.

Poslužio je kao inspiracija finskom kompozitoru Sibeliusu.

Finska mitologija
Loeding

Loeding u nordijskoj mitologiji označava drugi po redu lanac kojim je okovan vuk Fenris.

Nordijska mitologija

en:Loeding
Linda

Linda je naziv koji može značiti ime slijedećih ličnosti:
 Linda, grčko božanstvo
 gluhi lik iz TV-serije Ulica Sezam koga je glumila Linda Bove;
 Linda, estonsko božanstvo;
 Linda, umjetničko ime Svetlane Ljvovne Gejman, vokalistice istoimene muzičke grupe;
 prezime popularnog poljskog glumca Boguslawa Linde. 

Također se koristi za 
 Linda, grad u Tasmaniji;

kao i za:
 programski jezik Linda;
 Linda, album španskog pjevača Miguela Bosea iz 1978. godine;
 Uragan Linda.

zh:Linda
Linda (estonska mitologija)

Linda je lik iz estonske mitologije.

Opisuje se kao boginja ptica, a često je predstavljana u obliku labuda. Njen suprug je Kalev.

Estonska mitologija
Ljothatal

Ljothatal je popis nordijskih čarolija, koji se spominje u Havamali, jednoj od pjesama iz Poetske Edde.

Nordijska mitologija
Loddfafnir

Loddfafnir je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao pjevač lutalica koji je ispjevavao pjesme i tvrdio da ih je dobio od Odina.

Nordijska mitologija

en:Loddfafnir
Lofn

Lofn ili Lufn je nordijska boginja popuštanja i zabranjene ljubavi.

Drevnim Skandinavcima je bila vrlo draga i simpatična. Uslišava je molitve, i njoj su se obraćači u slučajevima sklapanja saveza.

Nordijska mitologija
Logi

Logi je ličnost iz nordijske mitologije. Natjecao se s Lokijem tko će pojesti više mesa i pobijedio ga je.

Nordijska mitologija
Loki

Loki Laufeyiarson, poznatiji kao Lopt ili Loki je nordijski bog vatre i kaosa, jedan od Aesira (glavnih bogova).

Često je on uzrok razmirica među bogovima. Loki je ponekad prijatelj bogovima koji su se divili njegovim pametnim planovima, kada bi im pomagao. Loki je bio umiljat i lijep, zlog karaktera, tvrdoglave naravi, prepreden i varalica. 

On je bio odgovoran za smrt Baldera, Odinovog sina. Imao je sposobnost mijenjanja oblika i spola. 

Sa Angrbodom je imao kćer Helu, boginju smrti, Jörmungand (zlu zmija, koja je bila Thorov smrtni neprijatelj) i vuka Fenrisa. 

Sa drugom ženom Sigyn imao je sinove Valija i Narvija.

Eksterni linkovi 

 Loki - A Paean in Progress 
 The Baldr Myth 
 An essay on Loki 
 The Lokasenna - "Loki's Wrangling": an insult competition between Loki and the other gods

Nordijska mitologija
Lorelei

Prijevod je skraćen i očito s engleskog dok je izvorni tekst na njemačkom. Onaj tko ga je prevodio ne vlada baš ni engleskim. Nix je sirena kao što je i bila Lorelei - i u Brentanovoj verziji i u Heineovoj. Do 1900 - kada je sprud bila djelomično razmrvljena dinamitom - na tom su mjestu lađari doživljavali nesreće, jer je snažna struja sve vukla izravno na sprud.

Lorelei (originalno se pisala kao Loreley) je stijena na obali Rajne kraj St. Goarshausena, koja se uzdiže na 120 metara iznad razine vode. Označava najuži dio rijeke na cijelom toku od Švicarske do Sjevernog mora. Snažna struja i podvodne stijene su bili razlogom mnogih nesreća u davna doba. 

Te su nesreće objašnjavane legendom o djevici koja se zbog nesretne ljubavi bacila u rijeku, utopila i kasnije pretvorila u Nix, stvorenje koje lađare mami u smrt.

Geografija Njemačke
Mitologija
Ilmatar

Ilmatar ili Luonnotar u drevnoj finskoj mitologiji označava boginju stvoriteljicu svega, odnosno majku Väinämöinena.

Finska mitologija
Lyngvi

Podebljan tekst'Lyngvi' u nordijskoj mitologiji označava otok gdje je Fenris kušao Gleipnir.

Nordijska mitologija
Rauni

Rauni (Maan-emo) je finska boginja zemlje. Njen suprug je Ukko, bog groma. Ona vlada plodnošću žene.

Iz njenog sjedinjena sa bogom groma Ukkom nastale su sve biljke na zemlji.

Finska mitologija
Madderakka

Madder- Akka (boginja stvoriteljica) i Madder- Atcha (bog stvoritelj)- su u finskoj mitologiji stvoritelji ljudske vrste. Njihove tri kćeri su: Sarakka (pomagala ženama prilikom porođaja), Juksakka (mijenjala spol nakon određenog broja rođenja) i Uksakka (štitila novorođeno dijete).

Finska mitologija
Modi

Modi je naziv koji se može odnositi na:
 jednog od Thorovih sinova, v. Magni i Modi
 Modi, maratsko pismo
 popularno prezime u Indiji;
 Minojski Modi, jedno od arheoloških nalazišta na Kreti.
Magni i Modi

Magni i Modi su u nordijskoj mitologiji bili braća, sinovi Thora i mrazne divkinje Jarnsaxe, Modijev brat. 

Magni i Modi će naslijediti Thorov magični čekić Mjollnir poslije Ragnaroka.

Nordijska mitologija
da:Modi
el:Μόντι
fi:Modi
fr:Modi (dieu)
hr:Modi
Mani (nordijska mitologija)

Mani je nordijski bog, odnosno mjesec. Opisuje se kao lijepi dječak koji vozi mjesečeve kočije koju vuku konji. 

Njegov otac je Mundilfari, a sestra mu je Sol (Sunce).

Prati ga vuk Hati koji će, kada za to dođe vrijeme, proždrijeti Manija i Sol.

Nordijska mitologija
Marjatta

Marjatta u finskoj mitologiji predstavlja boginju djevicu, u kojoj se, nakon što ona proguta brusnicu, začne sunce.

Predstavlja jedan od likova Kalevale.

Marjatta je također popularno žensko ime u Finskoj.

Finska mitologija
Medovina mudrosti

Zli patuljak Fjalar je sa svojim bratom Galarom ubio mudrog čovjeka Kvasira kako bi stekao Kvasirove magične moći. Izmiješali su njegovu krv sa medom u kotlu. Ta medovina je donosila mudrost onome koji ju ispije. 

Ali medovinu je oteo Suttung, mrazni div koji se svima hvalip da je medovina njegova. To hvalisanje je došlo i do Odina koji je odlučio otići u Jotunheim (zemlju mraznih divova) i oteti medovinu za sebe. Maskirao se u mraznog diva Bolverka i nagovorio Baugija (drugog mraznog diva) da iskopa tunel kroz planinu do mjesta na kojem je Suttung čuvao medovinu pod stražom svoje kćeri Gunnlod. 

Odin je Baugiu dao svrdlo Rati da dubi rupu, međutim Baugi ga je pokušao prevariti pa ga je Odin zgnječio. Zatim je puhnuo u rupu i izbušio je do kraja. Tada se je Odin pretvorio u zmiju i provukao kroz tunel. 

Prije nego je došao do Gunnlod pretvorio se u prelijepog mraznog diva i tri dana i noći bio Gunnlodin strastveni ljubavnik. Dopustila mu je da popije svu medovinu. 
Tada se Odin pretvorio u orla, odletio kući u Asgard i ispljunuo medovinu u prazne posude. 

Prema drugoj legendi Odin je spavao 9 noći sa Gunnlod i pio medovinu, a onda je pobjegao i u bijegu pred Suttungom sipao medovinu po cijelom svijetu. Dio izgubljene tj. prolivene medovine dobili su ljudi.

Nordijska mitologija
Midgard

Midgard u nordijskoj mitologiji označava svijet ljudi, dom prvog čovjeka i žene od kojih je nastao cijeli ljudski rod. Nalazi se između Niflheima (predio vječne hladnoće i beskonačne noći) i Muspellheima, (zemlja vatre). Dugin most Bifrost ga spaja sa Asgardom (dom bogova).

Nordijska mitologija
Mimir (nordijski bog)

Mimir je nordijski bog znanja i mudrosti, koji se smatra najmudrijim od Aesira.

Nakon rata bogova, poslan je u Vanir. Tamo su mu odsjekli glavu i vratili ju natrag Aesirima. Odin je premazao glavu magičnim biljkama kako bi ju sačuvao zauvijek, izgovarao je nad njom magične riječi kojima joj je vratio moć govora. Sve to kako bi uvijek imao na raspolaganju Mimirove mudre savjete. Mimir je živio kraj Yggdrasila i čuvao Zdenac mudrosti. Dopustio je Odinu da pije iz njega, a cijena je bila jedno Odinovo oko, zato Odina često prikazuju kao jednookog boga.

Nordijska mitologija
Mimirov izvor

Mimirov izvor ili Mimirov zdenac je u nordijskoj mitologiji uzvor mudrosti i inteligencije, nalazi se kraj Yggdrasila. Ime je dobio po Mimiru. Odin se je odrekao jednog oka da može popiti kap iz tog izvora.

Nordijska mitologija
Sveti izvori
Modgud

Modgud je u nordijskoj mitologiji Helina podanica, djevica koja su čuva Gioll - zlatom popločen most koji vodi u podzemni svijet. Razgovarala je s Hermodom kad je sišao u Hel po Baldera.

Nordijska mitologija
Mokkuralfi

Mokkuralfi je ličnost iz nordijske mitologije, odnosno čovjek kojeg su napravili divovi. Napravili su ga od gline, devet milja dugačkog i tri milje širokog. Srce su mu stavili od kobile. 

Pojavljuje se u priči o Thorovoj bitci sa Hrungnirom. Nakon što je Thor ubio Hrungnira iz magle je izronio Mokkuralfi, koji je bio toliko golem da ga Thor nije mogao obuhvatiti pogledom. Priča kaže da se je Thor pomokrio od straha kad ga je ugledao. Thorov ljudski sluga Thialfi nije bio toliko uplašen pa je napao diva svojom sjekirom.

Nordijska mitologija
Moongarm

Moongarm je čudovište iz nordijske mitologije.

Spominje se kao najstrašniji vuk koji će jednog dana biti uzgojen, hranit će se ljudskom krvlju i špricati nebo s njom.

Nordijska mitologija
Muspelheim

Muspelheim, Muspellheim ili skraćeno Muspel je u nordijskoj mitologiji svijet vatre, plamena, vatrena zemlja na jugu gdje su div Bergelmer i njegova žena uhvatili leteće iskre i bacili ih na nebo gdje su od njih nastale zvijezde. U Domu sjaja na jugu Niflheima vlada Surtr držeći u ruci svoj plamteći mač i tu žive sinovi Muspella, vatreni divovi.

Nordijska mitologija
Naglfari

Naglfari je u nordijski div, suprug boginje Nott.

Nordijska mitologija
Nanna

Nanna je naziv koji se koristi kao ime nekoliko božanstva;
 bog Nanna u sumerskoj mitologiji;
 bog Nanna u tamilskoj mitologiji;
 boginja Nanna u nordijskoj mitologiji.

Nanna je također koristi za vrstu korzikanske muzike.
Nanna (nordijska mitologija)

Nanna je ličnost iz nordijske mitologije. Opisuje se kao Balderova žena koja je umrla od tuge za njim na njegovu sprovodu. Bacila se je na njegovu lomaču i pridružila mu se u Helu gdje čekaju kraj Ragnaroka kada će zajedno izaći iz Hela i vladati Midgardom.

Nordijska mitologija
Narfi

Narfi, Narvi ili Nari je ličnost iz nordijske mitologije.

Ubio ga njegov brat Vali koji je pretvoren u vuka. Njegovom utrobom su uspjeli pretvoriti Lokija u kamen.

V. također 
 Sigyn

Nordijska mitologija
Nidhogg

Nidhogg (Nithogg, Níðhöggr) je stvorenje iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao zmaj koji drži i jede korijenje Yggdrasila. Zmije su zajedno s Nidhoggom ispod Yggdrasila.

Nordijska mitologija
Niord

Niord (Njöord, Niordhr, Njorthr) je nordijski bog vjetra i mora. 

Živi na Noatunu uz morsku obalu, regulira vjetar, upravlja morem i vatrom. 

Ssa svojom sestrom Nerthus je imao sina Freya i kćer Freyu. Bio je zaštitnik brodova. 

Njegova žena Skadi živi u planinama jer joj galebovi uznemiruju san.

Eksterni linkovi 

 Bookrags article

Nordijska mitologija
Nithavellir

Nithavellir (Niðavellir, Svartalfheim) u nordijskoj mitologiji označava svijet patuljaka.

Nordijska mitologija
Norne

Norne (staronordijski norn, plural nornir) su nordijska božanska bića koja oblikuju sudbinu svake osobe i boga, ali ju ne stvaraju. 

One pletu mrežu Wyrda i ponekad ih se naziva Wyrd sestrama. Te boginje sudbine su tri sestre: Urd (najstarija, boginja prošlosti, sudbine), Verdandi (srednja sestra, boginja sadašnjosti, potrebe) i Skuld (najmlađa, boginja budućnosti). Njih se može povezati sa Suđenicama u hrvatskim legendama (Suđenice- tri vile sudbine, Uris i Upis upisuju sudbinu, a o bogatstvu odlučuje Vusud okružen divljim zvjerima).

Eksterni linkovi 

Nordijska mitologija
Nott

Nott se može odnositi na:
 Nott, nordijska boginja noći;
 Nott, lik iz ciklusa romana o Harryju Potteru
Nott (nordijska mitologija)

Nott ili Nótt je nordijska boginja noći. 

Opisuje se kao kćer Narvijeva. Bila je udavana tri puta i sa svakim mužem je imala po jedno dijete. 

Njen prvi muž je bio Naglfari. U tom braku rodio se je sin Audr. 

Njen drugi muž Annar je otac Jorde. 

Treći muž Dellingr je personifikacija ponoći. Sa Dellingrom ima sina Dagra (Dan). 

Njoj i njenoj kćeri bogovi su dali kočije s konjskom zapregom i postavili ih na nebo da oblijeću zemlju svaka dva poludana. Nottinu kočiju je vukao konj Hrimfaxi ("mraznogrivi", "mrazne grive") koji u ranu zoru pokriva zemlju rosom (kapi iz njegovih zapijenjenih usta).

Nordijska mitologija
Nastrand

Nastrand (Náströnd) u nordijskoj mitologiji predstavlja najgore područje Hela. Nastrandovi krovovi i vrata su prekriveni otrovnim zmijama i kroz to područje su morali proći ubojice i krivokletnici.

Nordijska mitologija
Odin

Odin (Odhinn, Woden — Voden, Wodan — Vodan, Wotan — Votan) je glavni i najstariji bog u nordijskoj mitologiji, bog mudrosti, pjesništva, magije, runa, okultnog i rata. 

Pripadao je aesirskim bogovima. Njegov otac je Bor, majka Bestla, ima braću Vilia i Vea. 

Nazivali su ga i Sve- otac jer je on otac svih bogova. 

Suprug Frigge sa kojom je imao sinove Baldura, Hodura i Hermoda. Sa Rind je ima sinove Valia i Vidara, sa Jord Thora. 

Postoji priča kako je Odin stekao mudrost. Objesio se na veliko svjetsko drvo Yggdrasil na devet dana i noći i proboden je kopljem. To je bila duhovna smrt u kojoj je žrtvovao sebe sebi. Obješen na drvo shvatio je značenje runa koje su kasnije Vikinzi koristili kao abecedu, a koristile su se i u magiji i proricanju. Određenim obredima, runama se moglo vratiti mrtve u svijet živih. 

U drugoj priči žrtvovao je jedno oko kako bi pio iz Mimirovog zdenca mudrosti. Odin je sa svog prijestolja (Hlidskialf) mogao vidjeti sve. Imao je dva gavrana Huginna ili Huninna (Misao) i Muninna (Sjećanje) koji su svaki dan odlazili iz Odinove utvrde kako bi skupljali novosti po svijetu i donosili vijesti Odinu. Osim gavrana imao je i dva vuka: Frekija i Gerija. 

Njegova najveća blaga su Sleipnir (osmonogi konj), Gunger (koplje koje nikad ne promaši) i Draupnir (prsten koji stvara osam novih identičnih prstenova svaku osmu noć. Odinova dvorana je Gladsheim (Valhalla se nalazi u Gladsheimu).

Povezano 
 Wodinaz
 Berserkeri

Eksterni linkovi 

Nordijska mitologija
Božanstva rata
Ottar

Ottar ili Óttar je staro nordijsko ime pod kojim se podrazumijeva nekoliko mitskih i historijskih ličnosti:
 Ottar, drevni švedski kralj koji se spominje u Beowulfu.
 Ottar, mitološki ljubimac boginje Freye;
 patuljak Otr;
 vikinški pustolov Ottar iz Halogalanda
Ottar (nordijska mitologija)

Ottar, poznatiji kao Ottar Priprosti je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao Freyin ljudski ljubavnik. Ona ga je pretvorila u vepra kako bi zauvijek ostao kod nje u Asgardu.

Nordijska mitologija
Nordijski patuljci

U nordijskoj mitologiji patuljci (staronordijski dvergar, jednina. dvergr) su u početku bili crvi kojima su bogovi dali izgled i inteligenciju. 

U četiri kuta svijeta bili su postavljeni patuljci Austri, Vestri, Sudri, Nordri. 

Patuljci su bili spretni rudari, snalažljivi sa alatom i smišljali su najbolje izume. Sinovi patuljka Ivaldija su napravilii brod Skidbladnir za boga Freyra i magično koplje Gungnir za Odina. Braća Brokk i Eiti su napravili Thorov magični čekić Mjollnir.

Popis najvažnijih patuljaka 
 Andvari
 Alf
 Austri;
 Bifur;
 Bofr
 Dain;
 Durin; 
 Dvalin;
 Fili
 Frosti;
 Fundin;
 Kili;
 Lit
 Modsognir;
 Nar
 Nyi;
 Nidi; 
 Nordri;
 Nvr;
 Nvrad; 
 Onar
 Ori
 Sudri;
 Thekk; 
 Thoror;
 Throin;
 Vali; 
 Vestri;
 Vitr

Nordijska mitologija

it:Nano (mitologia)
ro:Gnom
Lit (nordijska mitologija)

Lit je ime nordijskog patuljka kojeg je mrzovoljni Thor bacio na Balderovu pogrebnu lomaču kad mu se našao na putu.

Nordijska mitologija
Andvari

Andvari je ličnost iz nordijske mitologije. Opisuje se kao kralj skandinavskih patuljaka. Ukrao je magični prsten Andvarinaut koji ga je učinio bogatim.

U njemačkoj mitologiji, kao i u Wagnerovom opernom ciklusu Prsten Nibelunga poznatiji je pod nazivom Alberich.

Nordijska mitologija
Kvark

Kvarkovi su elementarne čestice koje sačinjavaju protone, neutrone i sve ostale složene čestice. Kvarkovi su čestice koje imaju spin 1/2 kao i sve ostale čestice materije ali imaju električni naboj od 1/3 e ili 2/3 e. Pored spina i naelektrisanja imaju i osobinu koja se zove boja i ona može imati 3 osnovne vrednosti. Grade teže čestice tako što se povežu 3 kvarka - hadroni, nukleoni - u bezbojnu kombinaciju ili tako da se povežu 1 kvark i 1 antikvark iste boje čineći pri tome bezbojnu česticu. Kvarkovi su po fizičkim merilima izuzetno masivne čestice.

Vrste kvarkova 

Kvarkova ima 6 vrsta. Skupa sa još 6 vrsta leptona, oni čine 12 elementarnih čestica standardnog modela.

Gordnji i donji kvark čine ceo kosmos jer su oni oblik kvarkova sa najmanjom masom i prema tome najmanjom energijom tj. najstabilniji su. Svi ostali kvarkovi su dobijeni u akceleratorima čestica pri vrlo velikim energijama na vrlo male delove vremena. Svi ostali kvarkovi su mnogo masivniji od up i down i oni grade egzotične vrste teških čestica, koje se raspadaju na manje masivne posle par milisekundi. Koliko se sada zna kvarkovi su čestice koje možda uopšte nemaju dimenzije, ali se kao gornja granica za njihov prečnih uzima granica od 10-17 m. Kvarkovi se nikad ne mogu naći izolovani već samo povezani u čestice koje su bezbojne jer što su dalje kvarkovi jedan od drugog, to je sila između njih jača, ali i ako čestici sačinjenoj od kvarkova predamo dovoljno energije za raskidanje veze između kvarkova, ta energija će se pretvoriti u još jednu bezbojnu česticu sačinjenu od kvarkova.

Spoljašnje veze
 Nauka 50: Kvark (RTS Obrazovno-naučni program)

Subatomske čestice
Fizikalna kemija
Hrčci

Hrčci (Cricetinae) su glodavci aktivni pretežno u sumrak. To je potporodica porodice Cricetidae iz reda glodavaca. U prirodi Europe živi jedino poljski, ili europski hrčak. Kao kućne životinje drže se pretežno zlatni hrčci i različite druge patuljaste vrste.

Rasprostranjeni su u Europi i Aziji. Imaju relativno malo (u odnosu na druge glodavce) vrsta, poznato je samo 18 vrsta svrstanih u sedam rodova. Najveći dio vrsta živi u stepama i polupustinjama Mongolije. 

Neke sistematike ih ne razvrstavaju kao samostalnu potporodicu, nego ju smatraju tribusom potporodice Arvicolinae. Suprotno tome, ponekad se i rod Calomyscus svrstava u ovu grupu, međutim, oni nisu pravi hrčci.

Naziv "patuljasti hrčak" nije oznaka za neku jedinstvenu grupu unutar skupine hrčaka.

Neke vrste hrčaka 
 Mesocricetus auratus, Sirijski ili Zlatni hrčak
 Phodopus sungorus, Campbell - Ruski hrčak
 Cricetulus griseus, Kineski hrčak
 Phodopus sungorus, Bijeli ruski hrčak (Sibirski)

Eksterni linkovi 

 Sirijski hrčak  

Hrčci
Peko

Peko je izraz koji može značiti:

 Peko, muško ime u nekim krajevima bivše Jugoslavije (Peko Dapčević);
 Peko, slovensku tvrtku za proizvodnju obuće;
 Peko finskog i estonskog boga ječma.
Pekko

Peko ili Pekko (Pelon Pekko) je finski i estonski bog žitarica, odnosno bog ječma.

U Setoniji, estonskoj oblasti na granici s Rusijom, kult boga Peke se uspio zadržati sve do 20. vijeka.

Finska mitologija
Estonska mitologija
Poshjo-akka

Poshjo-akka je finska boginja lova.

Vanjski linkovi 

 Poshjo-akka

Finska mitologija
Ragnarok

Ragnarok (Ragnarök) se u nordijskoj mitologiji opisuje kao zadnja bitka bogova protiv zla poslije koje će nastati novi poredak (kraj našeg svijeta). 

Prethodit će joj nekoliko oštrih zima zaredom, bitke po cijelom svijetu, ubojstva među braćom, vuk će pojesti sunce, mjesec će uhvatio drugi vuk, zvijezde će nestati, planine će nestati, drveću će isčupati korijenje, Fenris će se osloboditi, plimni će se val podići kad će Midgardske zmije početi izranjati na obalu, zmije sipaju otrov, Naglfara će zarobiti div Hrym, nebo će se otvoriti i sinovi Muspella će sići, Surtr jaše sipajući vatru, Bifrost će puknuti, Heimdall će puhnuti u svoju Giallarhorn. 

Odin će se borti protiv Fenrisa, Thor protiv Midgardskih zmija, Freyr protiv Surt, Tyr protiv Garma. 

Vidar će slomiti čeljust Fenrizu nakon što ovaj pojede Odina, na što će Surt spaliti cijeli svijet, a zemlja potonuti i nestati.

Nakon Ragnaroka će se zemlja dignuti iz mora, usjevi će niknuti, Vidar i Vali će oživjeti i vladati u Idavollu, Modi i Magni će nasljediti Mjollnir, Balder i Hod će se vratiti iz Hela, kćeri Sunca će zavladati. 

Leif i Leifthrasir će se kriti u Hoddimirovom gaju te biti jedina dva ljudska bića koja će preživjeti Ragnarok. Nakon bitke ponovno će naseliti svijet.

Nakon Ragnaroka će bogovi biti smješteni u Brimirovoj hali u Gimlei, Sindri hali u Nidafiollu, Nasatrandsu i Hvergelmiru.

V. također 

 Sumrak bogova
 Ragnarok Online

Nordijska mitologija
Ran (nordijska mitologija)

Ran (Rán) je boginja mora i oluja, žena boga mora Aegira. Ona skuplja utopljenike u svoju mrežu i odvodi ih u svoju dvoranu na dnu oceana.

Nordijska mitologija
Ratatosk

Ratatosk (Ratatoskr) je u nordijskoj mitologiji vjeverica koja širi tračeve između orla i Nithogga na Yggdrasilu.

Nordijska mitologija
Röskva

Röskva (Roskva) je lik iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao seljakova kćer koja je postala Thorova sluškinja. Prema legendi, Thor je jednog dana, nakon dugog putovanja, stao pred kućom jednog seljaka i zatražio hrane i smještaj. Seljak je bio presiromašan pa nije Thoru mogao ponuditi meso. Thor je dao kozu koja je vukla njegovu kočiju uz uvjet da joj ne slome niti jednu kost. Roskvin brat Thialfi je slučajno slomio bedrenu kost kozi što je razljutilo Thora. Kako bi smirio bijesnog Thora, seljak je dao Roskvu i Thialfia kao sluge Thoru i od tada njih dvoje putuju uz Thora.

Nordijska mitologija

en:Röskva
Saga (nordijska mitologija)

Saga ili Sága je u nordijskoj mitologiji Aesirka koja vlada u velikoj palači zvanoj Sokkvabekk. Opisuje se kao sveznajuća boginja. prema nekim mitovima ona je jedan aspekt Frigge.
Sahrimnir

Sahrimnir ili Sehrimnir je stvorenje u nordijskoj mitologiji. Opisuje se kao vepar čijim se mesom svakog dana hrane pali borci u Valhalli.

Nordijska mitologija
Saxnot

Saxnot ili Seaxneat je božanstvo koje su drevni Saksonci štovali kao praoca svoje nacije.

Neki ga smatraju saksonskom verzijom nordijskog boga Tyra.

Germanska mitologija
Sessrumnir

Sessrumnir u nordijskoj mitologiji označava halu boginje Freye, koja se nalazi u Folksvangu.

Nordijska mitologija
Sif

Sif je nordijska boginja usjeva i plodnosti. 

Opisuje se kao zlatnokosa Thorova žena, kojemu je rodila kćer Thruda. Iz prijašnjeg braka imala je sina Ullera (Ull), boga streljaštva i skijanja.

Legenda o Sif 
 
Jedne noći Loki je odsjekao njenu zlatnu kosu. Slijedećeg jutra Thor je bio izvan sebe od bijesa zbog Sifine tuge za kosom. Kad se je Loki pobunio da je to bila samo šala, Thor je zahtijevao od njega da sredi situaciju. Loki je rekao kako će tražiti od patuljaka da ispletu periku kao zamjenu. Stoga je Loki molio sinove Ivaldija da naprave zlatnu periku i oni su ju satkali. Bila je tako sjajna i stvarna da se je činilo kako raste na Sifinoj glavi kao magična. Ivaldijevi sinovi su bili vješti u izradi raznih predmeta. Napravili su i brod Skidbladnir za boga Freyra i magično koplje Gungnir za Odina. 

Na svom povratku u Asgard, Loki je sreo patuljke braću Brokka i Eitija. Bili su tako ljubomorni na spretne sinove Ivaldijeve da ih je Loki lako uvjerio da i oni nešto naprave. Rugao im se da ne bi mogli učiniti ništa bolje, a kao okladu je stavio svoju glavu. Kao rezultat braća su napravila magični čekić Mjollnir. Bogovi su bili oduševljeni čekićem koji su Loki i Brokk donijeli. Međutim, Brokk je zahtijevao Lokijevu glavu. Bogovi nisu pristali na to, ali nisu imali ništa protiv toga da Brokk zašije Lokijeva usta sa jezikom dok ga je Thor dovukao natrag kući nakon što je htio odletjeti. Zbog toga je Loki počeo planirati kako će se osvetiti Thoru.

Vanjski linkovi 

 Stranica štovatelja boginje Sif

Nordijska mitologija
Signy

Signy je ime nekoliko različitih heroina priča iz nordijske mitologije.

U prvoj priči Signy je kći Volsunga (Odinovog potomka) koji je uz nju još imao devet sinova. Udana protiv svoje volje za kralja Siggeira, pokušala je upozoriti oca i braću na Siggeirovu urotu protiv njih, ali ona i braća upali su u zamku u šumi i bili zavezani za drveće. Svake noći vuk bi proždrijeo po jednog brata dok nije ostao samo najmlađi brat Sigmund. Signy je poslala slugu da namaže Sigmundovo lice medom kako bi ga vuk lizao umjesto pojeo. Sigmund je uspio uhvatiti zubima vukov jezik i svladati zvijer. Signy je pomogla Sigmundu u planiranju osvete. 

Čak je i prerušena spavala s njim i rodila sina kojeg je nazvala Sinfiotli. Kad je Sinfiotli odrastao poslala ga je Sigmundu da se brine o njemu, ali obojicu ih je zarobio Siggeir. Magični mač ih je oslobodio i ubio Siggeira i njegove sinove. Signy je odabrala smrt u plamtećoj palači, ali je prije rekla Sigmundu da je Sinfiotlijev otac.

Druga Signy je junakinja priče o Hagbardu i Signy.

Treća Signy je kći vještice zvane Grid.

Nordijska mitologija
Sigurd

Sigurd, koji se u germanskoj mitologiji naziva Siegfried, je nordijski mitski junak.

Bio je usvojeni Reginov sin. Otac ga je poslao u potragu za velikim blagom, zlatom. Reginov otac Hreidmar je prvi stekao to blago koje je nekad pripadalo patuljku Andvariju. Regin i njegov brat Fafnir su ubili Hreidmara kako bi se domogli zlata, ali Fafnir je želio zlato samo za sebe i pretvorio se u zmaja koji je čuvao blago. Sigurd je uspio ubiti zmaja Fafnira i time stekao mudrost i blagostanje (zbog lizanja krvi ubijenog zmaja, a legenda govori i da je Fafnir razumio govor ptica). 

Kada je shvatio da ga Regin želi ubiti zbog blaga, Sigurd ga je ubio i prisvojio zlato samo za sebe. Ova legenda o ukletom blagu i Sigurdu spominje i Sigurdovu ženidbu za Gudrun, njegovu ljubav prema Brunhildi kao i njegovu prijevaru Brunhilde te na kraju njegovu smrt zbog Brunhildine ljubomore. 

Sigurd je poslužio kao glavni junak Wagnerove opere Siegfried iz ciklusa Prsten Nibelunga.

Nordijska mitologija
Sigyn

Sigin (u nekim izvorima Sigunn ili Sigryn) je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao Lokijeva vjerna žena, majka njegovih sinova Narvija i Valija. Kada su bogovi shvatili da su kroz postojanje boga Lokija dopustili cvjetanje zla u svojoj blizini, zatočili su ga u špilju. Uzeli su tri kamena bloka i izbušili rupe kroz svaki. Zatim su uzeli iznutrice Lokijevog sina Narvija, kojeg su ubili, i njima napravili uže koje je vezalo Lokija za kamene ploče. Kada su bogovi zavezali zadnji čvor, iznutrice su već postale tvrde kao željezo. 

Njordova žena Skadi je postavila zmiju iznad Lokijeve glave. Ovdje je Loki trebao ostati do Ragnaroka. Unatoč svom zlu koje je Loki prouzročio, Sigyn mu je ostala vjerna i odana, čineći sve kako bi mu olakšala patnje. Hvatala je otrov, koji je kapao iz zmijinih usta na Lokijevu glavu, u drvenu zdjelu. No, čim bi ona otišla isprazniti zdjelu, otrov bi kapnuo na Lokijevu glavu zbog čega bi se on počeo grčevito trzati od bolova. 

Vikinzi su vjerovali da zbog tog Lokijevog trzanja nastaju zemljotresi.

Nordijska mitologija
Sjofn

Sjofn (Sjöfn) je nordijska boginja ljudske strasti. Ona kontrolira ljudske umove, usmjerava ih prema ljubavi, njezina dužnost je zaustaviti svađe u braku.

Nordijska mitologija
Skadi

Skadi (Skaði) je ličnost iz nordijske mitologije. Za nju se ponekad koriste nazivi Skade, Skadhi ili Skathi.

Opisuje se kao mrazna divkinja, odnosno utjelovljenje zime. Kada su bogovi ubili njenog oca Thiassija zbog krađe zlatnih jabuka od Idun, Skadi je htjela osvetiti svog oca pa se je naoružala i otišla bogovima zahtijevajući supruga i trbuh pun smijeha za kompenzaciju. Bogovi su smatrali da bi bilo mudro dopustiti joj da odabere muža među njima. Mogla je izabrati muža po volji ali gledajući mu samo noge. Izabrala je starijeg boga Niorda, a zapravo je htjela mladog i privlačnog Baldera. Trbuh pun smijeha nabavio je Loki. 

Brak između Njorda i Skadi nije bio sretan. Ona je htjela živjeti u očevom domu u planinama (Thrymheim), a Njord je želio živjeti u svojoj palači na morskoj obali. Dogovorili su se da će prvih devet dana provesti u planinama, a drugih devet dana uz obalu. Ovaj dogovor nije ispao kako treba pa su živjeli odvojeno. Na kraju je Skadi ostavila Njorda zbog boga Ulla.

Nordijska mitologija
Skidbladnir

Skidbladnir (Skíðblaðnir) u nordijskoj mitologiji je bio brod, najbolji od svih. Sagradili su ga sinovi patuljka Iwaldija. Bio je dobar svim Aesirima, a mogao se rastaviti i smanjiti da stane u džep.

Nordijska mitologija
Skinfaxi

Skinfaxi je naziv nordijskog mitološkog konja kojeg svakog dana jaše bognija Dagur. Skinfaxi sa svojom sjajnom grivom osvjetljava zemlju i more.

V. također 

 Hrimfaxi

Nordijska mitologija
Skirnir

Skirnir (Skírnir) je ličnost iz nordijske mitologije koji se opisuje kao glasnik boga Freya.

Prva njegova misija je bila u u svijet crnih i tamnih vilenjaka, koje je nagovorio da naprave Gleipnir za Fenrisa. 

U drugu misiju ga je poslao sramežljivi Freyr, nakon što je poželio prelijepu mraznu divkinju Gerdu za ženu. Freyr je Skirniru svog konja i mač, ako da Gerdi do znanja da mu se sviđa. Tako je Skirnir krenuo u Jotunheim. 

Imao je teškoća u uvjeravanju Gerde da se pridruži Freyru. Čak ju ni sa jedanaest jabuka mladosti (magičnog voća koje bogove održavaju mladima) nije mogao nagovoriti. Ničime ju nije mogao zastrašiti, a znakove straha je počela pokazivati tek kada je počeo govoriti riječi magične kletve. U kletvi je obećavao da neće imati ni sreće ni strasti ni ljubavi u životu i da će biti pratnja nevrijednih mrtvaca. U strahu pred takvom sudbinom, Gerda je odlučila da će se upoznati sa Freyrom, a Skirnir je dobio obećanu nagradu.

Nordijska mitologija
Skuld

Skuld je ime koje se koristi za:

 Skuld, Nornu iz nordijske mitologije;
 Skuld, princezu iz nordijske mitologije;
 asteroid 191 Skuld;
 Skuld, lik iz mange Oh, My Goddess
Skuld (Norna)

Skuld u nordijskoj mitologiji označava najmlađu od svih Norna. Ona određuje dužinu svih života i dodjeljuje sudbinu.

Nordijska mitologija
Sleipnir

Sleipnir u nordijskoj mitologiji označava Odinovog osmonogog konja.

Nordijska mitologija
Snotra

Snotra je nordijska boginja inteligencije. Opisuje se kao mudra i obzirna.

Nordijska mitologija
Sunna

Sunna je naziv za:

 Sunna, popularno žensko ime među Vikinzima. Po njemu je dobilo ime nekoliko lokacija u Engleskoj.
 Sunne, gradić u Švedskoj.
 Frau Sonne, odnosno Sol, boginja sunca u nordijskoj mitologiji.
 alternativni naziv za Sunnah u islamskoj teologiji.
Frau Sonne

Frau Sonne, Frau Sunne ili Sol je drevna nordijska boginja sunca.

Razlikuje se od rimskog boga Sola koji je bio muškog spola.

Nordijska mitologija
Sirt (okrug)

Sirt (arapski: سرت / Surt) je jedan od 22 libijska okruga na koji je Libija od 2007. administrativno 
podjeljena.

Geografske karakteristike 

Okrug Sirt se prostire duž Zaljeva Sidra na površini od 86,399 km² u kojoj živi 117,473 stanovnika.
To je pustinjski kraj rijetkih oaza u kom je samo 8 % zemlje obradivo.

Okrug Sirt sa sjevera graniči sa Sredozemnim morem, sa istoka sa Okrugom Vahat, Džufrom na jugu, Džabal al Garbijem na zapadu i sa Okrugom Misrata na sjeverozapadu. 

Administrativni centar Okruga Sirt je istoimeni grad Sirt.

Izvori

Vanjske veze 
 Karta - Surt (distrikt) (Surt) (na portalu Mapnall) 

Okruzi Libije
Surtr

Surtr (Surt, Surtur) je u nordijskoj mitologiji bio div koji je živio na krajnjem jugu i čiji je plamteći mač čuvao Muspelheim. 

U Ragnaroku, on je taj koji će zapaliti devet svijetova, svi bogovi, mrazni divovi, živi , mrtvi, patuljci, čudovišta i životinje će biti zapaljeni. Tada će zemlja potonuti u kozmičko more i drugi svijet će se izdići, cijeli zelen i svjež. To će biti rođenje novog, boljeg svijeta.

Nordijska mitologija
Svadilfari

Svadilfari je pastuh iz nordijske mitologije, koji se opisuje kao Sleipnirov otac.

Nordijska mitologija
Syn (nordijska mitologija)

Syn je nordijska boginja poricanja. Zadužena je čuvanje vrata hala, te za obranu i zaštitu na okupljanjima.

Nordijska mitologija
Sampsa

Sampsa (Sämpsä) je drevni finski bog vetegacije. Kada on utone u zimski san, polja ne daju urode.

Vanjski link 

 Sampsa

Finska mitologija
Tanngniost

Tanngniost i Tanngrisnir u nordijskoj mitologiji predstavljaju dvije koze koje vjerno prate boga Thora.

Nordijska mitologija
Tapio

Tapio je mitološki istočno finski šumski duh ili bog. Lovci su mu upućivali molitve prije lova. Imao je kćer Anniki.

Po Tapiu je ime dobila Tapiola, jedna od posljednjih Sibeliusovih kompozicija.

Po Tapiu se također zove i popularni brend viine, finskog alkoholnog pića nalik na votku.

Tapio je također i popularno muško ime u Finskoj, a njegov najpoznatiji nositelj je modni kreator Tapio Wirkkala.

Finska mitologija
Thokk

Thokk ili Tok je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao divkinja. Poslije Baldurove smrti, kraljica podzemnog svijeta Hel je obećala da će ga vratiti u život ako će sve u devet svjetova, živo ili mrtvo, tugovati za njim. Svi su žalili osim Thokk, divkinje koja je odbila. Baldur je ostao mrtav, prema nekim legendama Thokk je prerušeni Loki.

Nordijska mitologija
Metanol

Metanol ili metil alkohol, je najprostiji alkohol. Vrlo je otrovan (količina od 30 ml može usmrtiti čovjeka ili izazvati trajno sljepilo). U savremenoj industrijskoj proizvodnji zauzima najvažnije mjesto, u odnosu na druge alkohole. Njegova formula je CH3OH.

Dobivanje 
Metanol se nekada dobijao suhom destilacijom drveta. Danas se najčešće dobiva iz vodika (H) i ugljen monoksida (CO), na povišenoj temperaturi i pritisku, uz prisustvo katalizatora:
 CO + 2H2 ----> CH3OH (p=200-300 bar; t=300-400 °C)

Upotreba 
Metanol se koristi kao pogonsko gorivo kod automobilskih motora gdje je potrebna velika snaga te visoka izdržljivost protiv detonacije (neželjeno samozapaljenje goriva kada se klip nalazi u "pogrešnom" položaju). Metanol sadrzi 50% kiseonika što pospjesuje sagorjevanje u motorima sa unutrašnjom sagorjevanjem, ima veći stepen iskoristenja od benzina, ima izrazito visok oktanski broj od RON130, te ima izvrsna rashladna svojstva. Izduvni gasovi su čistiji od benzina i sadrže manje CO2. Mana metanola kao pogonskog goriva je da sadrži polovinu energije benzina po jedinici zapremine te je potrebno ubrizgati duplo više metanola da bi sagorjevanje bilo potpuno. Osim toga djeluje korozivno i toksičan je pa se etanol radije koristi kao ekoloska zamjena metanolu. Radne temperature su im slične, metanol preko +13'C dok etanol ima preko +11'C te se oba koriste samo kao "ljetno" gorivo u visokim koncentracijama. Zimi se metanol koristi uz primjese acetona (nekoliko procenata) koji mu povećava opseg radne temperature. Upotrebljava se kao odličan rastvarač , kao polazna supstancija za mnoge organske sinteze, a znatne količine se troše za denaturisanje etanola .

Derivati 
Derivat metanola, 2-metoksi-2-metil-propan (MTBE = metil-tert-butil-eter), danas vrlo važan sastojak bezolovnog benzina, koji ga sadrži i više od 10%. MTBE povisuje oktanski broj benzina i zamjenjuje škodljivo tetra-etil-olovo (Pb(C2H5)2), koje se još od 1921. godine dodaje benzinu, kao antidetonator.

Dobijanje MTBE-a 
MTBE se dobiva prevođenjem para metanola i 2-metil-propena preko pogodnog katalizatora, pri povišenom pritisku i tempretaturi:
 CH3OH + CH2=C(CH3)-CH3 ----> CH3-O-C(CH3)2-CH3

Reakcije metanola 
Metanol se u jetri oksidira u metanal (formaldehid), koji uzrokuje koagulaciju protoplazme:
 CH3OH ----> CH2=O + H2O

Osobine

Izvori

Literatura

Spoljašnje veze 

 The Methanol Institute Industry trade group, lots of information on methanol's use in fuel cells and as an alternative fuel.
 Methyl Alcohol (Methanol) CDC/NIOSH, links to safety information
 CDC – NIOSH Pocket Guide to Chemical Hazards – Methyl Alcohol

Alkoholi
Oksigenati
Oj, svijetla majska zoro

Oj, svijetla majska zoro, nacionalna himna Crne Gore, proglašena zakonom 2004. Prije nego što je postala himnom, bila je popularna pučka pjesma, s mnogo varijacija teksta. Najstariji poznati tekst, Oj junaštva svjetla zoro, prvi put je izveden 1863. u Beogradu u sklopu »junačke igre u tri razdjela s pjevanjem« Boj na Grahovu ili krvna osveta u Crnoj Gori.

Tekst 

Oj svijetla majska zoro,
Majko naša Crna Goro,
Sinovi smo tvog stijenja
I čuvari tvog poštenja.

Volimo vas, brda tvrda,
I stravične vaše klance
Koji nikad ne poznaše
Sramotnoga ropstva lance.

Dok lovćenskoj našoj misli
Naša sloga daje krila,
Biće gorda, biće slavna
Domovina naša mila.

Rijeka će naših vala,
Uskačući u dva mora,
Glas nositi okeanu,
Da je vječna Crna Gora.

Pjevani tekst 

Da bi se očuvala ritmička kompozicija pjesme, neki se stihovi ponavljaju. Prilikom vokalne izvedbe himne stihovi se pjevaju kako slijedi:

Oj svijetla majska zoro,
Oj svijetla majska zoro,
Majko naša Crna Goro,
Majko naša Crna Goro,

Sinovi smo tvog stijenja
Sinovi smo tvog stijenja
I čuvari tvog poštenja
I čuvari tvog poštenja.

Volimo vas, brda tvrda,
I stravične vaše klance
Koji nikad ne poznaše
Sramotnoga ropstva lance.

Majko naša Crna Goro,
Majko naša Crna Goro!

Oj svijetla majska zoro,
Oj svijetla majska zoro,
Majko naša Crna Goro,
Majko naša Crna Goro,

Dok lovćenskoj našoj misli
Naša sloga daje krila,
Biće gorda, biće slavna
Domovina naša mila.

Rijeka će naših vala,
Uskačući u dva mora,
Glas nositi okeanu,
Da je vječna Crna Gora.

Glas nositi okeanu,
Da je vječna Crna Gora.

Da je vječna Crna Gora!

Izvorni stihovi 

Najstarija poznata verzija pjesme, izvedena 1863., glasi:

Oj, junaštva svjetla zoro oj!
 Majko naša Crna Goro!
Na tvojim se vrletima oj!
 Razbi sila dušmanima.
Jedina si za slobodu oj!
 Ti ostala srpskom rodu.
Da t' će Bog i sveta Mati oj!
 Da se jednom sve povrati.

Izvori

Eksterni linkovi 
 Službena melodijska verzija  (MP3)
 A site with the sheet music with lyrics  (GIF)
 Zakon o državnim simbolima i danu državnosti Crne Gore (doc
 Ој јунаштва свијетла зоро

Državne himne
Crna Gora
Berlin Hauptbanhof

Berlin Hauptbahnhof (njemački za "Centralna stanica Berlin"; Berlin Hbf) je glavna željeznička stanica u njemačkom glavnom gradu Berlinu, odnosno najveće željezničko čvorište u Evropi. Stanica se otvorila 26.5. 2006., a sagrađena je mjestu nekadašnje stanice Lehrter Bahnhof, koja je operirala pod privremenim imenom Berlin Hauptbahnhof–Lehrter Bahnhof kao jedna od stanica berlinskog metroaa prije nego što je postala glavna željeznička stanica.

Originalni Lehrter Bahnhof (Stanica Lehrte) otvorila se godine 1871. kao posljednje odredište željezničke pruge koja je spajala Berlin s Lehrteom, blizu Hanovera, a koja je je kasnije postala najvažnijom njemačkom željezničkom prugom u smjeru istok-zapad. Stanica je kasnije postala završno odredište za vlakove od i za Hamburg nakon zatvaranja obližnjeg Hamburger Bahnhofa (Stanice Hamburg). Godine 1882, nakon dovršetka Stadtbahna (Gradske željeznice, berlinske četverotračne centralne željezničke pruge, koja uključuje i lokalne i glavne linije), sjeverno od glavne stanice, manja stanica zvana Lehrter Stadtbahnhof je otvorena kako bi se spojila s novom prugom. Ova stanica je kasnije postala dio berlinskog S-Bahna.

Nakon velikih oštećenja za vrijeme drugog svjetskog rata, stanica je djelomično vraćena u upotrebu, ali je to ukinuto 1951. Godine 1957, s prugama za Zapadni Belin pod kontrolom Istočne Njemačke, Lehrter Bahnhof je konačno zatvoren. Lehrter Stadtbahnhof je, međutim, nastavio služiti kao stanica S-Bahna. Godine 1987, stanica je preuređena i obnovljena kako bi se obilježila 750. godišnjica osnivanja Berlina.

Nakon Ponovnog ujedinjenja Njemačke odlučeno je da se berlinska željeznička mreža poboljša s izgradnjom nove pruge u smjeru sjever-jug, odnosno nadopuni Stadtbahn koji ide u smjeru istok-zapad. To je postala logična, iako možda ne najprikladnija, lokacija nove centralne stanice.

Prilikom otvaranja stanice, 17-godišnji muškarac je nožem izbo 20-ak ljudi.

Vanjske veze 

 Službena stranica 
 Slike izgradnje (na njemačkom)
 Slike stare i nove stranice 
 BBC stranica sa slikama stanice i njenog otvaranja
 Čovjek ubada 20 na otvaranju berlinske stanice 

Željezničke stanice u Njemačkoj
Saobraćaj u Berlinu
Michael Hayden

Za informacije o kompozitoru sa sličnim imenom, v. Michael Haydn

Michael Vincent Hayden (17.3. 1945.-) je general američkog ratnog zrakoplovstva, i često ga opisuju kao "najvišeg obavještajca u oružanihm snagama." Do jučer je služio kao zamjenik direktora nacionalnih obavještajnih agencija, gdje je bio "zadužen za nadzor svakodnevnih aktivnosti nacionalnog obavještajog programa." Dužnost je preuzeo 21.4. 2005, kada su oni i direktor nacionalnih obavještajnih službi (DNI) John Negroponte položili zakletvu nakon senatske potvrde. 

Hayden je prije toga služio kao direktor Nacionalne agencije za sigurnost (NSA), na koje je mjesto bio došao 1999. Za vrijeme svog direktorskog mandata, najdužeg u historiji agenciji, nadgledao je kontroverzno prisluškivanje tehnoloških komunikacija između osoba u SAD i navodnih stranih terorističkih grupa.

8.5. 2006, Hayden je nominiran na mjesto direktora CIA-e nakon što je 5.5. ostavku bio dao Porter J. Goss. 23.5. senatski obavještajni odbor je s 12 glasova "za" i 3 "protiv" odobrio dalji postupak nominacije. Imenovanje je potvrđeno 26.5. sa 78 glasova "za" i 15 glasova "protiv".

Hayden potječe iz radničke familije irskog porijekla te je u mladosti radio kao taksist kako bi financirao školovanje na Univerzitetu Duquesne gdje je diplomirao i magistrirao historiju. Tamo se upisao u školu rezervnih oficira, a godine 1967. stekao čin poručnika. Godine 1969. je ušao u aktivnu vojnu službu. Nakon toga je služio na mnogim odgovornim funkcijama, uključujući mjesto načelnika Zrakoplovne obavještanje agencije.

Oženjen je za Jeanine Carrier, s kojom ima kćer i dva sina.

Izvori

Eksterni linkovi 

 Office of the Director of National Intelligence
 Official Air Force biography
 Official NSA biography
 General Michael Hayden at NNDB
 Baltimore Sun article August 8, 2004
 New York Times article February 17, 2005
 Minneapolis StarTribune biography
 Statement for the record by Lieutenant General Michael V. Hayden, USAF, Director, National Security Agency / Chief, Central Security Service before the Joint inquiry of the Senate Select Committee on Intelligence and the House Permanent Select Committee on Intelligence , 17 October 2002
 Democracy Now! coverage of the January 23 National Press Club meeting. Johnathan Lindsay asks about probable cause at 18:30. 
 SourceWatch article on Michael Hayden 
 IndyMedia article on stophayden.org, the first campaign to block Hayden's confirmation as Director of the CIA, launched in May of 2006  
 Statement of Senator Dianne Feinstein On the Nomination of General Michael Hayden as Director of the CIA
 Thinker, Briefer, Soldier, Spy , Time Magazine, May 15, 2006

Hayden, Michael
Hayden, Michael
Thiazi

Thiazi je div iz nordijske mitologije. 

Oteo je boginju Idun i bez njenih jabuka su bogovi počeli starjeti. Ubili su ga Aesiri nakon što je Idun uspjela pobjeći u Lokijevu pomoć. Odin je bacio njegove oči na nebo i napravio od njih zvijezde. 

Imao je kćer Skadi.

Nordijska mitologija
Thor

Thor (staronjemački Donar) je nordijski bog groma i munje, najstariji sin Odina (vladara bogova) i Jord (boginje zemlje). 

Najjači od ljudi i bogova, gromoglasan, crvenobrad, ljubazan, zaštitnik Aesira od divova. 

Često se povezuje s likom boga Peruna u slavenskoj mitologiji. 

Njegova tri magična predmeta su: Mjollnir - Thorov čekić (grom), opasač s moćima i željezne rukavice. Priče govore da su gromovi ustvari zvuk koji proizvodi njegova kočija koju vuku koze Tanngniost i Tanngrisnir. 

Sif je bila njegova žena i sa njom je imao kćer Thrud. Sa Jarnsaxom je imao sinove: Magnija (moć i Modija (snaga). 

Ljudske sluge su mu Thialfi I Roskva.

Za Thorov rog se priča da je jedan dio tog roga je bio umočen u more tako da kad je Thor pio vodu iz njega nikako je nije mogao ispiti, ispijanjem vode stvorio je plimu i oseku.

U Wagnerovom opernom ciklusu Prsten Nibelunga se pojavljuje pod imenom Donner.

Thor je poslužio kao inspiracija za Thora, naslovnog junaka serije stripova u izdanju Marvel Comicsa.

Nordijska mitologija
Thrud

Thrud je ličnost iz nordijske mitologije, kći boga Thora i Sif.

Bila je obećana patuljku Alvisu kao plaća za njegov posao. Thor je spriječio patuljka u tome tako što ga je natjerao da priča do jutra kada je sunce izašlo i pretvorilo ga u kamen.

Nordijska mitologija
Thrym

Thrym je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao mrazni div koji je stekao Thorov magični čekić. Bogovi su se uplašili jer je to bilo jedino oružje koje ih je moglo zaštiti od mraznih divova. Thrym je poručio bogovima da će vratiti čekić u zamjenu za Freyinu ruku. 

Loki je smislio plan na koji su bogovi pristali. On i Thor su krenuli u Thrymirov dvorac, Thor prerušen u Freyu, a Loki kako njena sluškinja. Zahvaljujući Lokijevom lukavstvu, Thor je došao do magičnog čekića i njime poubijao sve mrazne divove koji su mu stali na put.

Nordijska mitologija
Mjolnir

Mjolnir (Mjollnir) u nordijskoj mitologiji označava Thorov čarobni čekić.

Nordijska mitologija
Thrymheim

Thrymheim u nordijskoj mitologiji označava mjesto u planinama gdje je obitavao Thrym, a potom za njim čeznula Skadi.

Nordijska mitologija
Tuoni

Tuoni je drevni finski bog mrtvih čiji dom je u tamnoj zemlji zvanoj Tuonela. 

Njegova žena je Tuonetar, a njihova djeca su bila božanstva patnje uključujući i Kipu-Tytto, boginju bolesti. 

Jedan od rijetkih koji je uspio pobjeći iz Tuonela je bio Vainamoinen, nakon što je uspješno prešao rijeku na granici Tuonela. Tamo ga je dočekala Tuonetar koja mu je dala piva od kojeg je Vainamoinen utonuo u san. Dok je spavao, Tuonetarin sin je razvukao veliku željeznu mrežu preko rijeke kako bi zarobio Vainamoinena zauvijek u njihovom svijetu, ali kad se je Vainamoinen probudio, pretvorio se je u vidru i uspio proći kroz mrežu.

Finska mitologija
Týr (božanstvo)

Tyr (Tiu, Tiw, Tiv, Tiwaz) je drevno nordijsko božanstvo.

Opisuje se kao sin Odina i Frigge, odnosno kao Thorov mlađi brat. Predstavlja boga rata i pravde. Smatra se hrabrim i moćnim bogom, a o njemu ovisi pobjeda ili poraz u nekoj bitci. Neki autori ga povezuju sa bogom Gerovitom u slavenskoj mitologiji. 

Tyr je položio ruku u usta divovskog vuka Fenrisa kako bi pokazao vuku da mu bogovi ne žele ništa učiniti, no bogovi su samo glumili dobru volju. Kada je Fenris shvatio da je to zamka i da je prevaren, odgrizao je Tyrovu ruku. Bogovi su okovali Fenrisa.

Nordijska mitologija
Božanstva rata
Ukko

Ukko je drevni finski bog neba i zraka koji je upravljao kišom. Zamijenio je Jumala kao glavno božanstvo. Njegova žena je Akka.

Početkom 20. vijeka je u Finskoj obnovljen kult štovanja Ukkoa, u svrhu razvitka nacionalnog identiteta.

Finska mitologija
Ull

Ull, Uller ili Ullr je u nordijskoj mitologiji Thorov posinak, bog lova. Opisuje se kao lijep bog, dobar strijelac i skijaš, on je odgovoran za ratnička postignuća. Za njega se udala božica Skadi.

Nordijska mitologija
Urd

Urd je naziv koji se koristi za slijedeće ličnosti:

 Urd, jednu od Norna u nordijskoj mitologiji;
 Urd, jedan od likova u mangi Oh My Goddess!
 Urd, jedan od likova iz igre Dungenos & Dragons
 Urd grah, koji raste u Aziji

Naziv URD se koristi kao skraćenica za:

 URD, istoimenu političku stranku u Maliju
 User Requirements Document.
Urd (Norna)

Urd (Urðr) u nordijskoj mitologiji označava jednu od Norni. Ona upravlja sudbinom, odnosno vlada prošlošću.

Nordijska mitologija
Utgarda-Loki

Utgarda-Loki (Útgarða-Loki) je lik iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao divski kralj utvrde Utgarda u Jotunheimu. Pratio je Thora i postavljao mu izazove.

Nordijska mitologija
Valaskjalf

Valaskjalf (Valaskjálf) u nordijskoj mitologiji označava Odinovu halu sa srebrnim krovom gdje mu se nalazi tron Hlidskialf. Sjedeći na njemu Odin je mogao vidjeti sve.

Nordijska mitologija