Krka (Jadransko more)

Krka je rijeka u Hrvatskoj koja utječe u Jadransko more.

Rijeka Krka izvire u blizini Knina, podno 22 metarskog Topoljskog buka ili Krčića, kojeg stvara pritoka rijeke Krke - Krčić. Krčić ljeti presušuje. 

Ukupna duljina rijeke, s potopljenim dijelom ušća, iznosi 72.5 km, od čega 49 km čini slatkovodni vodotok, a 23.5 km bočati.

Krka teče Kninskim i Kosovim poljem, gdje prima prve značajne pritoke. Na izlazu iz polja Krka ulazi u kanjon. 

Najpoznatija pritoka je Čikola koja utječe između Miljevaca i Skradinskog buka te tvori slikovit sutok s Krkom.

Slapišta 

Na rijeci Krki se nalazi 7 slapišta.

Prvi među njima je Bilušića buk (22,4 m visine) koji se nalazi 16 km nizvodno od izvorišta. Poseban je upravo po tome što je on jedini slap koji se ne iskorištava za hidroenergiju.

Drugi slap je Brljan ili Ćorića buk (15,5 m) koji se nalazi 19 km nizvodno od izvorišta. Voda ovoga slapa i voda jezera Bjelobera ili Ćorića jezera se iskorištavaju u hidroelektrani Miljacka.

Manojlovac (najviši i najljepši slapovi na Krki) je treći slap koji se nalazi pola kilometra nizvodno od Brljana. Kao i mnogi slapovi, sastoji se od niza sedrenih barijera. Manojlovac je najviše slapište (59,6 m) s glavnim slapom visine 32,2 m. Okolna vegetacija je submediteranska. Voda ovog slapišta također se iskorištava za hidroenergiju u hidroelektrani Miljacka.

Preostala 4 slapa su Rošnjak (8,4m), Miljacka (23,8m), Roški slap (25,5m) i najpoznatiji Skradinski buk (45,7m). Na rijeci se nalazi i Visovačko jezero gdje je smješten otočić Visovac sa franjevačkim samostanom. Nizvodno od Skradina Krka se širi u Prokljansko jezero. U more utječe kod Šibenika.

Hidroelektrane na rijeci Krki 
Hidroelektrane na Krki obuhvaćaju Hidroelektranu Jaruga, Hidroelektranu Miljacka, Hidroelektranu Golubić, MHE Roški slap i MHE Krčić.

Hidroelektrana Jaruga 

Hidroelektrana Jaruga' ili HE Jaruga je druga najstarija hidroelektrana u svijetu i prva u Europi.  Sagrađena je ispod slapa Skradinskog buka na rijeci Krki (danas unutar Nacionalnog parka Krka). Dana 28. kolovoza 1895., samo tri dana nakon prve hidroelektrane na slapovima Niagare pušten je u pogon prvi hrvatski, te jedan od prvih svjetskih elektroenergetskih sustava: Hidroelektrana "Krka" - Šibenik. Nakon HE Krke (kasnije nazvane Jaruga I) 1905. gradi se mnogo veća hidroelektrana Jaruga II. Osnovni podaci:
 vodotok: rijeka Krka, kod Skradinskog buka, Republika Hrvatska;
 tip brane: derivacijska;
 instalirani protok: 2 x 15,5 m3/s (ukupno 31 m3/s); 
 raspoloživi konstruktivni pad: 24,4 m
 tip vodne turbine: 2 x Francisova turbina (1936.);
 instalirana snaga: 2 x 3,6 MW (ukupno 7,2 MW)
 godišnja proizvodnja: 33 GWh (2010.) 
 godina puštanja u pogon: 1895.

Hidroelektrana Miljacka 

Hidroelektrana Miljacka ili HE Miljacka se nalazi na rijeci Krki, 15 kilometara nizvodno od Knina. Osnovni podaci:
 vodotok: rijeka Krka, 15 kilometara nizvodno od Knina, Republika Hrvatska;
 tip brane: derivacijska;
 instalirani protok: 3 x 8 + 1 x 6 m3/s (ukupno 30 m3/s)
 raspoloživi konstruktivni pad: 102 m;
 tip vodne turbine: 4 x Francisova turbina (3 x 1956. + 1 x 1906.);
 instalirana snaga: 3 x 6,4 + 1 x 4,8 MW (ukupno 24 MW); 
 godišnja proizvodnja: 122 GWh (2010.); 
 godina puštanja u pogon: 1906.

Mala hidroelektrana Golubić 

Mala hidroelektrana Golubić ili MHE Golubić se nalazi na rijeci Butišnici, pritoci rijeke Krke. Osnovni podaci:
 vodotok: rijeka Butišnica, Republika Hrvatska;
 tip brane: derivacijska;
 instalirani protok: 2 x 7 m3/s (ukupno 14 m3/s); 
 raspoloživi konstruktivni pad: 59 m;
 tip vodne turbine: 2 x Francisova turbina (1981.);
 instalirana snaga: 2 x 3,75 (ukupno 7,5 MW);
 godišnja proizvodnja: 29 GWh (2010.); 
 godina puštanja u pogon: 1981.

Mala hidroelektrana Roški slap 

Mala hidroelektrana Roški slap ili MHE Roški slap je mala hidroelektrana koja je izgrađena je 1909. na položaju Roškog slapa na rijeci Krki i, uz Hidroelektranu Jarugu i Hidroelektranu Miljacku koje se nalaze na istom vodotoku, predstavlja jednu od prvih izgrađenih hidroelektrana u nas i u Europi. Njena je prvobitna namjena bila opskrba električnom energijom rudnika u Siveriću i, kasnije, rasvjete grada Drniša. U svojoj je dugoj povijesti promijenila nekoliko država i vlasnika, da bi s radom prestala u vrijeme Domovinskog rata, za vrijeme kojeg je postrojenje napušteno i uništeno. Sanacija Male hidroelektrane Roški slap otpočela je u ljeto 1997. i okončana je u proljeće 1998., kada je postrojenje pušteno u probni rad. Osnovni podaci:
 vodotok: rijeka Krka, Republika Hrvatska;
 tip brane: protočna;
 instalirani protok: 2 x 12 m3/s;
 raspoloživi konstruktivni pad: 18,3 m;
 duljina dovodnog tunela: 200 m;
 tip vodne turbine: 2 x Ossberger SH 1.174;
 prozvođač: Ossberger turbinenfabrik GmbH, Njemačka;
 tip električnog generatora: TNC9 636-8;
 proizvođač: Uljanik TESU, Pula, Hrvatska;
 instalirana snaga: 2 x 0,882 MW (ukupno: 1,764 MW);
 godišnja proizvodnja (prosjek): 7,5 MWh;
 godina puštanja u pogon: 1998.;

Mini hidroelektrana Krčić 

Mini hidroelektrana Krčić ili mHE Krčić ima jednu Francisovu turbinu snage 0,375 MW. Godišnja proizvodnja je 1 GWH (2010.). Nalazi se na rijeci Krki, u blizini Knina i puštena je u pogon 1988.

Nacionalni park 
Njezin tok od Knina do Skradina proglašen je Nacionalnim parkom površine 111 četvornih km.

Bez obzira na status nacionalnog parka, vodom rijeke upravlja HEP-Hrvatska elektroprivreda, pa se za sušnih perioda u riječni tok i na same slapove ne pušta ni biološki minimum vode. To dovodi do stradavanja organizama koji žive u koritu, kotlima te dolazi i do sušenja sedrenih barijera.

Veze 
 Nacionalni park Krka

Izvori 

 Don Krsto Stošić: "Rijeka Krka sa 54 slike", Vlastita naklada, Tisak Pučke tiskare u Šibeniku, Šibenik, 1927.

Vanjske veze 

 
Rijeke u Hrvatskoj
Jadranski sliv