Bálint Ágnes

Bálint Ágnes (Németh Sándorné, Adony, 1922. október 23. – Vecsés, 2008. október 24.) József Attila-díjas magyar író, szerkesztő, dramaturg.

Élete
Már kisgyermekként is jól rajzolt. Anyja 5 éves korában megtanította olvasni, írni. Korai olvasmányai (Karl May, Jókai Mór) nagy hatással voltak rá.

A gimnázium első két osztályát magánúton végezte. Vizsgáit a székesfehérvári leánygimnáziumban (jelenleg Teleki Blanka Gimnázium) tette le. Ott végezte el a III. évet is. A következő évben a család úgy döntött, hogy a budapesti Angolkisasszonyok zárdájában tanul tovább. A zárdai életet nagyon nem szerette.

1937 októberétől Bécsben a Wiener Frauenakademie nevű művészeti iskolában rajzolni tanult. Tanultak könyvillusztrálást és plakátrajzolást is. Ezt az iskolát nagyon szerette. Közben (14 éves korában) a Magyar Úriasszonyok című folyóirat mellékletében a Fánni, a modern tündér című meseregényét folytatásokban közölték.

1941-ben, 19 éves korában a Dante kiadónál jelent meg első meseregénye, Az elvarázsolt egérkisasszony, majd 1942-ben a második, Cimborák címmel.

1944-ben feleségül ment dr. Németh Sándorhoz, akitől két lánya született, Ágnes és Anna.

1958. február 1-jétől 1986-os nyugdíjazásáig a Magyar Televíziónál dolgozott.  Bálint Ágnest a TV Maci szülőanyjának nevezik, mert ő írta az Esti mese szignálfilmjének eredeti forgatókönyvét, és ő találta ki a kis maci karakterét is. 1961-től bábjátékokat írt (Mi újság a Futrinka utcában, Mazsola), majd rajzfilmek forgatókönyvét (Kukori és Kotkoda, Frakk, a macskák réme, illetve társszerzőként a Vízipók-csodapók). 1968-ban indította az első környezetbarát műsort, a Kuckót.

Később több könyve (Mi újság a Futrinka utcában?, Mazsola-kötetek, Frakk-kötetek, Szeleburdi család) és fordítása (Babar) is megjelent. A Szeleburdi családot és a Hajónaplót Palásthy György két filmben feldolgozta. A Magyarországon a 90-es évek közepén bemutatott Garfield rajzfilmekhez is ő készítette el a magyar szövegeket.

2008. október 24-én, egy nappal 86. születésnapja után elhunyt. 2008. november 5-én Budapesten a Farkasréti temetőben helyezték végső nyugalomra, a pályatársak nevében Csukás István mondott búcsúztatót.

Díjai, elismerései

 Munkás-Paraszt Hatalomért Emlékérem (1957)
 Szocialista Kultúráért díj (1961)
 Művelődési Minisztérium nívódíja (1969, 1982, 1983)
 József Attila-díj (1975)
 A Móra Könyvkiadó Nívódíja (1981, 1983)
 A Munka Érdemrend arany fokozata (1981)
 A Szocialista Televízióért (1985)
 A Magyar Köztársasági Érdemrend kiskeresztje (1997)
 Magyar Örökség díj (2016)

Művei

Fordítások 
Művei megjelentek többek közt német, orosz, szlovák, lett és japán nyelven is.

Filmjei

Forgatókönyvíróként
 Mi újság a Futrinka utcában? (1962-1967)
 Mazsola (1964-1966)
 Cinci kandúr (1968)
 Egy egér naplója (1968-1969)
 Gabi és Dorka (1969)
 Mazsola és Tádé I-III. (1969-1971)
 Kukori és Kotkoda I-II. (1970-1972)
 Frakk, a macskák réme I-IV. (1971-1985)
 Tévé-ovi (1972)
 Futrinka utca (1979)
 A szeleburdi család (1981)
 Szeleburdi vakáció (1987)
 Szimat Szörény, a szupereb (1988)
 A kék egér I-II. (1997-1998)

Dramaturgként
 Csoszogós (1966), író: Leszkay András
 A Kiscsacsi kalandjai (1972), író: Csukás István
 Mekk mester (1973), író: Romhányi József
 Mikrobi (1973-1975), író: Botond-Bolics György
 Mirr-Murr, a kandúr I-III. (1973-1975), író: Csukás István
 A legkisebb ugrifüles I-II. (1975-1976), író: Csukás István
 A kockásfülű nyúl II. (1976), író: Marék Veronika
 Vízipók-csodapók I-II. (1976-1980) társszerző, dramaturg. Forgatókönyvíró: Kertész György
 Magyar népmesék I-III. (1977-1984)
 Marci és a kapitány (1977), író: Demány Ottó
 Varjúdombi mesék (1977), író: Tarbay Ede
 Pom Pom meséi I-II. (1978-1981), író: Csukás István
 Vuk (1980), forgatókönyvíró: Fekete István műve alapján Dargay Attila, Imre István és Tarbay Ede
 Mondja, struccné! (1981)
 A nagy ho-ho-horgász I. (1982), író: Csukás István
 Vízipók-csodapók moziváltozat (1982), forgatókönyvíró: Kertész György

Szerkesztőként

Ifjúsági műsorok
 Komisz kölykök kalendáriuma (1968)
 Gyermekjátékok (1972) - Astra marionett együttes Bartók Béla zenéjére
 Kutyák, macskák, gyerekek (1981)
 Falun nyaralunk (1982)
 Vadászkutyák (1983)

Dokumentumfilmek
 Fáradhatatlanok (1982) - A tanárnő Bundy nővérek Csengeren
 Kincses Klárafalva (1986) - Kisznerné Gábor Rózsa kosárfonó és festő

Ismeretterjesztő műsorok
 Bagolyvár (1965-1967), forgatókönyv: Dr Pásztor Lajos
 Kuckó (1967-1990) 1.–272.adás, (1994–95) 1.-17. adás
 Több világrész egy parkban
 Szereted a dinnyét?
 Az állatok világa 1.

Szinkrondramaturgként

Bálint Ágnes Emlékház 
Az írónő hajdani vecsési otthona - ahol 61 évet élt a családjával - 2010 óta megújulva, emlékházként várja Bálint Ágnes tisztelőit, a mesék szerelmeseit.

Jegyzetek

Források 
Bálint Ágnes életrajza a honlapján
 Bálint Ágnes - Kortárs magyar írók 1945-1997 MEK
 Bálint Ágnes - Magyar színházművészeti lexikon
 Alkotói adatlapja Moly.hu

További információk
Bálint Ágnes hivatalos honlapja
 Ki kicsoda: Bálint Ágnes (Comment.blog.hu)
 Portréfilm, 1981., rendező Kardos Ferenc, M3 TV.
 
 Adony szülöttei

Magyar írók
Magyar forgatókönyvírók
Magyar filmdramaturgok
Magyar ifjúsági szerzők
József Attila-díjasok
Magyar Örökség díjasok
Magyar nők
1922-ben született személyek
2008-ban elhunyt személyek
Vecsésiek