Örmény nyelv

Az örmény nyelv (örményül: հայերեն լեզու, IPA [hajɛrɛn lɛzu] – hayeren lezu) az indoeurópai nyelvcsalád keleti ágába tartozó nyelv, amelyet elsősorban Örményországban, Grúziában és az örmény diaszpórában beszélnek. Közelebbi rokonságban az indoiráni nyelvekkel áll, kezdetben közéjük is sorolták, majd 1875-ben H. Hübschmann bizonyította be a nyelvcsaládon belüli önállóságát. A nyelv kialakulásában jelentős szerepet játszott az i. e. 2. évezred végén a hettita nyelv. Magában a nyelv megnevezésében a hayeren szó a hettita Ḫai̯aša tartományra és a ḫai̯ népre utal, végződése az óhettita genitivus, accusativus vagy nominativus–accusativus ragnak felel meg.

A nyelvet ma megközelítőleg 6,7 millió ember beszéli, ebből 2,8 millió lakik a mai Örményországban.

Az örmény nyelv ma már három elkülönülő nyelvre oszlik, mindhárom önálló irodalmi nyelvvel rendelkezik. Az örményországi örmény, az általánosan ismert nyelvi norma. A keleti-örmény nyelv amelyet a Szovjetunió hajdani államaiban, Iránban és az Egyesült Államokban beszélnek. A nyugati-örmény nyelv a diaszpórában élő örménység nyelve, amit európai államokban (így Magyarországon is), arab országokban, Törökországban, Izraelben, Észak- illetve Dél-Amerikában beszélnek.

Írása 

Betűit az 5. században szerzetesek fejlesztették ki.

Magánhangzói: a, á, e, é, i, í, o, u.

Mássalhangzói: c, d, dzs, f, g, gy, h, j, je, k, l, m, n, p, q, r, s, sz, t, v, vo, yev, zs.

Nyelvtana 
Az örmény nyelv nem ismeri a nyelvtani nemet. A névelőt a szó végéhez függeszti, például gail-e = a farkas.
A többes számot (-եր) -er végződés jelzi, és a többes szám jele a magyarhoz hasonlóan a ragok elé kerül pl: farkas-ok-nak. 7 esetet különböztet meg. A ragok különféle eseteket vonzanak. A birtokragok a szó végére kerülnek, ahogyan az agglutináló nyelvekben szokásos, például életem.

A jelzőt nem egyeztetik a jelzett szóval: szép ruhák, nem szépek ruhák.

A szavak hangsúlya az utolsó, nem e-re végződő szótagon van.

Névszóragozás 

Többes szám esetén a tő után a többes szám jele következik, majd utána az esetrag:

սար + եր + ում (szar+er+um) - hegy-ek-en

Igeragozás

Jelen idő

Múlt idő

Jövő idő

Példák a keleti és a nyugati nyelvjárásból 

Magyar - Keleti örmény
 Igen = Ajo ()
 Nem = Voč ()
 Elnézést = Neroġowt'jun ()
 Szia = Barev ()
 Hogy vagy? (formális) = Vonts es ()
 Hogy vagy? = Inč ka čka ()
 Kérem = Xndrem ()
 Köszönöm = Šnorhakal em ()
 Köszönöm szépen = Šat šnorhakal em ()
 Isten hozott = Bari galust ()
 Viszontlátásra = C'tesowt'jun ()
 Jó reggelt! = Bari lujs ()
 Jó napot! = Bari òr ()
 Jó estét! = Bari jereko ()
 Jó éjt! = Bari gišer ()
 Szeretlek! = Jes sirum em k'ez ()
 Örmény vagyok. = Jes haj em ()

Magyar - Nyugati örmény
 Igen = Ajo ()
 Nem = Voč ()
 Elnézést = Neroġowt'jun ()
 Szia = Parev ()
 Kérem = Xntrem ()
 Köszönöm = Šnorhagal jem ()
 Köszönöm szépen = Šad šnorhagal jem ()
 Isten hozta! = Pari jegar / Pari jegak ()
 Viszontlátásra = C'desowt'jun ()
 Jó reggelt! = Pari lujs ()
 Jó napot! = Pari òr ()
 Jó estét! = Parirgun / Pari irigun ()
 Jó éjt! = Kišer pari ()

Történelmi örmény nyelvjárások 

1909-ben Heracsah Adjarjan megvizsgálta az örmény nyelvjárásokat Örményországban, Törökországban, és mindazon országokban (köztük Magyarországon is), ahol örményül beszélnek. A tradicionális örmény keleti–nyugati nyelvjárások mellett Adjarjan a három nagy csoportra osztotta az így megvizsgált nyelvjárásokat: az -um, a gë és az -el csoportokra. Ezek a következő helyeken találhatók:

-um nyelvjárások:

 1. Jereván, Doğubeyazit, Tabriz (Kala és Lilava negyedek), Gavar, Kamo
 2. Tbilisi (Havlabar negyed)
 3. Shusha, Ganja, Shaki, Baku, Derbent, Agstafa, Dilijan, Vanadzor, Qazakh, Lori, Karadagh, Mujumbar, Tabriz (Lilava negyed), Burdur, Ödemiş
 4. Shamaki, Quba
 5. Astrakhan
 6. Julfa, Isfahan (Új Julfa negyed), Shiraz, Hamadan, Bushehr, Teherán, Qazvin, Rasht, Bandar-e Anzali
 7. Aşağı Əylis, Çǝnǝnǝb, Yuxarı Əylis, Yuxarı Əndǝli, Danagyrt, Urmis, Dasta, Kyalaki

gë nyelvjárások:

 1. Erzerum, Kars, Gjumri, Akhalkalaki, Akhaltsikhe
 2. Muş, Sason, Bitlis, Hizan, Ahlat, Erciş, Bulanık, Malazgirt, Hinis, Eleşkirt, Aparan, Eshtia, Ujmana, Toria, Martuni
 3. Van, Diadin, Mukus, Buşkale, Çatak, Basargecher
 4. Diyarbakır, Lice, Hazro, Kozluk, Hizan, Siverek, Şanlıurfa
 5. Elazığ, Erzincan, Palu, Bingöl, Çemişgezek, Akpazar, Kigi, Tunceli, Kemah
 6. Şebinkarahisar, Akıncılar
 7. Trabzon, Bayburt, Gümüşhane, Giresun
 8. Hemşin, Trabzon, Ünye, Fatsa, Terme, Çarşamba, Samsun, Sukhumi, Sochi, Mtsara, Tsebelda, Adler, Shapsugskaya
 9. Malatya, Adıyaman
 10. Saimbeyli, Süleymanlı, Kahramanmaraş, Kilis, İskenderun, Yakacik, Samandağ
 11. Aramo
 12. Arapgir, Divriği, Gürün, Darende, Kayseri, Yozgat
 13. Kemaliye
 14. Sivas
 15. Tokat, Amasya, Merzifon, Ordu, Samsun, Sinop
 16. İzmir
 17. İzmit, Adapazarı, Yalova, Bahçecik, Geyve, İznik, Pazarköy, Karamürsel, Aslanbey, Ortaköy, Sölöz, Benli
 18. Isztambul
 19. Tekirdağ, Malkara
 20. Naxçıvan, Rosztov-na-Donu, Sztavropol, Krasznodar, Dnyipro, Anapa, Majkop, Taganrog, Primorszk, Novocserkasszk, Dneprovskaya
 21. Lengyelország, Bukovina, Erdély, Magyarország
 22. Jeruzsálem (K'aġak'ac'i dialect), nem Adjarjannál, hanem Vaux-nál említve, a Kilikiából érkezők esetén

-el nyelvjárások:
 1. Maragheh
 2. Khoy, Maku, Iğdir, Kori, Alighuli, Mughanjugh, Karashen, Alilu, Angeghakot, Ghushchi, Tazakend, Uz, Mazra, Balak, Shaghat, Ltsen, Sisian, Nerkin Kilisa
 3. Artvin, Ardahan, Ardanuç, Oltu

Jövevényszavak 

 պակա (paka) -- "viszlát" az orosz пока szóból
 եմիշ (jemiš) -- "dinnye" a török yemiş szóból
 ալլո (allo) -- "helló" a telefonban, a francia és más nyelv allô szavából
 մերսի (mersi) -- néha "köszönöm" értelemben, a francia merci szóból

Ez csak néhány példa az örmény nyelv szókölcsönzéseire. Főképp a keleti örményben található nagyobb számú orosz eredetű szó, mivel Örményország sokáig állt szovjet uralom alatt. Még ma is jelentékeny orosz nyelvi befolyás található Jereván utcáin.

Indo-európai összehasonlítás

Jegyzetek

Források 
 Dzsotjan Gagik - Krajcsir Piroska: Örmény nyelvkönyv I-II. Dorogi örmény kisebbségi önkormányzat, Dorog, 1997.

Külső hivatkozások 

 Armenica.org
 ormeny.lap.hu
 angol linkek
 Örmény írás németül 
 Örmény írás angolul
 Örmény írás örményül

Indoeurópai nyelvek
Természetes nyelvek
Nyelv