alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kurtapatak

Kurtapatak (románul Valea Scurtă) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Erdély legkeletibb részében, Kovászna megyében, Kézdivásárhelytől 12 km-re észak-északkeletre található, a Nemere hegylánc lábánál, a volt Háromszék vármegye egyik legrégebbi települése, 600 m tengerszintfölötti magasságban helyezkedik el. Közigazgatásilag a tőle keletre fekvő Esztelnekhez tartozó, kevesebb mint 300 fős, nagy többségben római katolikus település.

Története
A falutól 3 km-re északra a Kászon völgyében 13. századi templom volt, amely valószínűleg az egykori Szentjános falu temploma volt, romjai a 19. századvégén még látszottak. Kurtapatak filiában a temetőben Baka Mártonné építtetett kápolnát 1663-ban Szent Péter és Pál tiszteletére.  1910-ben 545 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.Az 1567-es összeírás alkalmával 7 kapuja volt. 
1992-ben 271 lakosából 268 magyar és 3 román volt.

Egyháztörténet
Egyházi szempontból a szomszédos Esztelnek filiája. A falunak a mai temetőkertben volt egy régi kápolnája. Baka Mártonné építtette 1663-ban. Romjait még a 19. század derekán látni lehetett. Helyét a Baka család egy emlékkereszttel jelölte meg 1899-ben. A kereszt még ma is áll.

A kurtapataki Szent Péter és Szent Pál-kápolnát 1874-ben Jakab Ferenc  építtette. Az oltárkép is e két apostolt ábrázolja. Kisebbik harangját 1774-ben öntötték. A templom előtt egy kőkereszt áll, Rancz András állíttatta 1876-ban.

Látnivalók
A falu északi felén egy olyan magaslat emelkedik, melynek Zsidó-vár a neve. Históriáját azonban már elfelejtette az utókor. A település központjában millecentenáriumi kopjafa áll. Itt élt és működött Lengyel Béla ezermester, feltaláló, aki szélerőművet épített, csillagászati távcsövet állított össze. Munkájának ma Dimény Zoltán a méltó folytatója. Még ma is él a kurtapatakiak emlékvilágában, hogy a helybeli Laposkő-bánya kőlapjaival rakták ki a csíksomlyói kegytemplom pádimentumát. A követ Csavar István és Rancz Antal fuvarozták szekérrel Somlyóra. Erről emléktábla tanúskodik a kegytemplomban. Széles e vidéken jó híre van a kurtapataki szilvapálinkának. 
A szomszédos Bélafalván és Kurtapatakon halad keresztül az a piros kereszttel jelzett turistaút, amely a bélafalvi vasútállomásnál veszi kezdetét és az esztelneki Köz-bércen át a Lassúág völgyébe vezet.

Látnivalók a településen:
Ezeréves erdő
Lassúági természetvédelmi láp,
Szent Péter és Pál tiszteletére szentelt kápolna,
Az esztelneki ferences kolostor, középkori vártemplom

Oktatás

Az iskolát a múlt század első felében az akkori közbirtokosság építtette.
Azóta is összevont osztályokban folyik a nevelői-oktatói munka.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
A falu és az iskola hivatalos honlapja:
Kurtapatak.ro

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Kusaly

Kusaly (románul Coșeiu) falu Romániában Szilágy megyében.

Fekvése
Zilahtól 20 km-re északnyugatra fekszik.

Története

1345-ben említik először az oklevelek Kusal néven. 1432-ben Kwsal, 1450-ben Kwssal, 1505-ben Kwssaly, 1549-ben Kwsaly, 1591-ben Kusalj, Kussally, Kusaj, 1805-ben Kusai változatban írták nevét. 

Kusaly a Jakcsi család ősi birtoka volt, előnevét is innen vette. A kusalyi Jakcsok korán felemelkedtek, magas hivatalokat töltöttek be az elkövetkező évszázadokban. Így Jakcs, utódai közül - kitől a család neve eredt - György 1400-ban királyi főtárnokmester lett, egy másik utóda Mihály 1414 és 1428 között, majd 1437-ben is erdélyi vajda, majd a székelyek ispánja volt. 1444-ben Jackh Mihály szintén erdélyi vajda,

A család tagjai több megyében is birtokot szereztek, s magas hivatalokat töltöttek be: így Szilágy vármegyén kívül Szatmár, Szabolcs és Bereg vármegyékben is. Így például Jakcsi László 1430-ban Szatmár vármegye főispánja. 1526-ban Kusalyi Jackh Mihály részt vett Bereg vármegye követeként a Rákosi országgyűlésen.

A család neve az oklevelekben 1345-ben tűnik fel először, s a település melletti hegytetőn az 1700–1800-as években váruk nyoma is látható volt.

1365-ben I. Lajos király Jakcsi mester, udvari katona (M. Jakchy miles aulae nostrae) kérésére átírta az 1353-ban Budán Jakcsi mester és fiai György, István, László és András oklevelét, melyben megengedi nekik, hogy szolnokvármegyei Kusaly birtokuk területén (Kusal in c. de Zonuk) vásárt tartsanak. A vásár helye a régen Erked Vásármező nevű területen volt.

1635-ben II. Rákóczi György fejedelem adományoz Kusalyban egy részbirtokot Serédi István Kraszna megyei főispánnak, a birtok és kúria előbb a hűtlenné vált Szénási Mihályé, a mezei hadak kapitányáé volt.

1701. április 19-én I. Lipót király a kusalyi részbirtokot Serédi Péter bárónak adományozta.

1910-ben 811, többségben román lakosa volt, jelentős magyar 
kisebbséggel. 

A trianoni békeszerződésig Szilágy vármegye Zilahi járásához tartozott. 

1992-ben társközségeivel együtt 1409 lakosából 721 román, 672 magyar és 16 cigány volt.

2011-re megfordultak az arányok, a község népessége 1198 fő, melyből magyar 613, román 574.

Nevezetességek
 Református temploma - A legrégebbi templomok közül való.
 Görögkatolikus kőtemploma - 1872-ben épült. Anyakönyvet 1824-től vezetnek.
 Ilosvai Selymes Péter a Toldi 16. századi szerzője itt volt iskolamester.

Jegyzetek

Források
 
 
 
 
 
  

Szilágy megye települései
Szilágy vármegye települései
Küküllővár

Küküllővár (románul Cetatea de Baltă, németül Kokelburg, szászul Kakelbrich) falu Romániában Fehér megyében, Küküllővár község központja. Az egykori Kis-Küküllő vármegye székhelye.

Fekvése 
Balázsfalvától 24 km-re északkeletre a Kis-Küküllő bal partján fekszik.

Története 

Küküllő(vár) (Cuculiense Castrum, Kümelburg) Árpád-kori település. Nevét 1177-ben említette először oklevél Cuculiensis castri néven.
A községgel szemben, a Küküllő túlsó partján 1912-ben ideiglenes római táborhely nyomait tárták fel. 1197-ben szintén Cuculiensis castri néven említik.
Vára a 11. század óta a vármegye székhelye, első egyháza pedig a küküllei esperesség központja volt.

1241 tavaszán a tatárok Küküllővárat is elpusztították. A pusztítás mértékére jellemző, hogy állítólag ekkor 30 000 idemenekült embert öltek meg itt.

Eredeti 13. századi vára a Küküllő partján volt, 1319-ben említik, mint az erdélyi vajdához tartozó királyi várat. A vár sáncai még láthatók.

Hunyadi Mátyás a várat Csicsó várával együtt ajándékba adta Moldva fejedelmének. Mai kései reneszánsz formájú vára a 16. században épült, 1570 és 1580 közt átépítették. I. Apafi Mihály sokat tartózkodott itt.
A vár utolsó moldvai hűbérura Petru Rares vajda volt, kitől János király elvette, mert átpártolt I. Ferdinánd királyhoz.

János király a várat több uradalommal együtt feleségének, Izabella királynénak adta jegyajándékul. Később a vár az erdélyi fejedelmek birtokába került és az övék maradt Apafi Mihály idejéig, majd a királyi kincstárra szállt, majd a kincstártól 1764-ben a Bethlen család kapta meg.

1764-ben gr. Bethlen Miklós átalakíttatta, csúcsos tetőket húzatott rá és lépcsőházat építtetett elé.

1849. január 16-án Bem veri meg itt a császáriakat, akik Nagyszebenig hátrálnak.

1910-ben 1767, többségben román lakosa volt, jelentős magyar és cigány kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Dicsőszentmártoni járásához tartozott.

1992-ben társközségeivel együtt 3423 lakosából 1979 román, 671 cigány, 668 magyar és 668 német volt.

Látnivalók 
 Bethlen–Haller-kastély
 Református temploma 13. századi, 1417 körül bővítették.

Képgaléria 
 Képgaléria Küküllővárról a www.erdely-szep.hu honlapon

Híres emberek 
 Itt született 1820-ban Miske Imre politikus, Moson vármegye főispánja.
 Itt született 1928-ban Könczei Ádám néprajzkutató.

Jegyzetek 

 Györffy György: Küküllővármegye

További információk 
 A vár története és képek
 Küküllővár

Kapcsolódó szócikkek 
 Küküllővári castrum

Fehér megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Küsmöd

Küsmöd  (románul Cușmed) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében. Közigazgatásilag Etédhez tartozik.

Fekvése
A Sóvidéken, Székelykeresztúrtól 24 km-re északra, a Küsmöd-pataka mellett fekszik. Mindenfelől magas hegyek övezik.

Nevének eredete
Neve az azonos nevű patakról való, amely mellett fekszik, ez pedig  magyar kis + med (= száraz meder, meddő) szavak összetétele.

Története

A falut 1332-ben Kusmend néven a pápai tizedjegyzék említette először.

Alapítói székelyek voltak, kik a völgybe letelepedve kezdetekben erdőirtással foglalkoztak.

A falunak már a 14. században állt mai református temploma, amely Szűz Mária tiszteletére volt szentelve és 1446-ban a pápától búcsúengedélyt kapott.

A 15. század közepén a templomot megújították, melyhez Hunyadi János nagyban hozzájárult a marosszentimrei csatában zsákmányolt kincsekből. Később református templom lett.

A 20. század elején Udvarhely vármegye Parajdi járásához tartozott.
1910-ben 718 lakosából 702 magyar, 16 román volt. Ebből 43 római katolikus, 67 görögkatolikus, 571 református volt.

1992-ben 430 magyar lakosa volt.

Látnivalók
 Református temploma 14. századi, a szentély kazettás mennyezete 1714-ből, fa harangtornya 1747-ből  való. A templomot kőkerítés veszi körül, különálló fa haranglába van.
 A falutól északnyugatra emelkedő homokkőhegy gerincén egykori kolostor csekély maradványai találhatók.

Jegyzetek

További információk 
 Csedő Attila fotói a faluról

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Laborfalva

Laborfalva (románul Sântionlunca): Uzon településrésze a mai Romániában Kovászna megyében. 1899-ben Szentivánnal egyesítették Szentivánlaborfalva néven, ma vele együtt Uzonhoz tartozik. 1869-ben 591 lakosa volt.

Látnivalók
Református temploma a 18. században épült.

Híres szülöttei
 Itt született 1819-ben Berde Áron jogász, egyetemi tanár, a kolozsvári Tudományegyetem rektora,
 Itt született 1815-ben Berde Mózsa ügyvéd, 1848-ban Háromszék kormánybiztosa, az önvédelmi ellenállás szervezője,

Kovászna megye
Településrészek
Lászlóvára

Lászlóvára, 1911-ig Koronini (, korábban Pescari, helyi nevén Coronin, ) falu Romániában, a Bánságban, Krassó-Szörény megyében.

Fekvése 
Újmoldovától 6 km-re délre, a Vaskapu-szoros bejáratánál, a Duna bal partján fekszik.

Nevének eredete 
Első említése: Lotreanu (1850). A Koronini nevet Johann Baptist Coronini-Cronberg bánáti kormányzóról kapta. A helyet a falu alapítása előtt monográfusa szerint Văradnak hívták, Lászlóvárról. Románul egy ideig Pescari-nak is hívták, ami 'halászok'-at jelent.

Története 
Román lakói Olténiából települtek 1784-ben a Radimna patak völgyében fekvő Vidrára (Kiskárolyfalva közelébe), majd mint favágók 1798-ban a mai falu feletti Alibégre. Alibéget 1814-ben sorolták be a Határőrség szervezetébe. Coronini 1858-ban telepítette le háromszáz lakosát a mai falu 28 házába, amelyeket egységes terv szerint építettek fel.

A 19. században a falu alatt, a Duna összeszűkülésénél egy, a két part között kifeszített drótkötél akadályozta meg, hogy a hajók a vám kifizetése nélkül továbbhaladjanak.

1880-tól Krassó-Szörény vármegye Újmoldovai járásához tartozott.

Szegény halászfalu volt, lakói a délszláv háború idején az üzemanyag-csempészetből gazdagodtak meg.

Népessége 
 1900-ban 901 lakosából 872 volt román anyanyelvű és 895 ortodox vallású.
 2002-ben 1359 lakosából 1343 volt román nemzetiségű; 1101 ortodox és 251 baptista vallású.

Látnivalók 

 Lászlóvárat Luxemburgi Zsigmond építtette 1427-ben, a Duna túloldalán levő Galambóc várával szemben. Innét irányították Galambóc ostromát. 1429 és 1435 között a Német Lovagrendé, majd a szörényi bánoké volt. 1524 körül a török elfoglalta. Nem tudjuk, hogy mikor pusztult el. Csekély maradványai láthatók a falutól délre magasodó hegy tetején.
 A Babakáj-szikla korábban 14-15 méter magas sziklaszirt volt a Dunában, a Vaskapu-erőmű fölépítése óta azonban csak a csúcsa áll ki a vízből. Több legenda is kötődik hozzá.
 A Gaura cu Muscă- ('Legyeslyuk'-) barlang a Duna partján, a falutól három km-re nyílik és 254 m hosszú. Nevét arról kapta, hogy a legenda szerint a Jorgován vitéz által itt megölt, tizenkét fejű sárkány egyik lenyisszantott fejéből születtek a kolumbácsi legyek, amelyek gyakran okoztak kellemetlenséget az Al-Dunán utazóknak.
 A két Gaura Chindiei nevű barlang közül a kisebbik csupán 18 m hosszú. A falán található barlangfestményekről nevezetes. A különböző korokból származó festményeken többek közt madarak, növényi motívumok, fenyőfa, keresztábrázolások és más szimbólumok láthatóak.
 Az Alibég-vízesés.
 A község területén honos a szirti fogoly és a homoki vipera.

Jegyzetek 
 
 Alexandru Moisi: Monografia comunei Coronini și ținutul Clisurei, jud. Caraș de la anul 1784–1934. Oravița, 1934

További információk 
 A vár a "jupiter.elte.hu" honlapon 
 Legenda a Babakáj-szikla keletkezéséről 
 Koronini látnivalók 
 A Gaura cu Muscă-barlangról 
 A barlang térképe és leírása, képekkel 
 A baptista gyülekezet blogja 

Krassó-Szörény megye települései
Szent László nevét viselő települések
Krassó-Szörény vármegye települései
Lázárfalva

Lázárfalva (románul Lăzărești) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkkozmáshoz tartozik.

Fekvése
Csíkszeredától 22 km-re a Tusnád és a Hi-patak találkozásánál fekszik.

Története
1365-ben említik először. A falut a később Gyergyószárhegyre letelepedett Lázár család alapította a 14. században. Sokáig Alcsík végfaluja volt, és nem is Csík, hanem Fehér vármegye része volt. A falu eredeti helye a Kápolnamezőn lehetett, mivel itt számos erre utaló épület maradványt találtak. 1643-ban itt tartották Csík-, Gyergyó- és Kászon-székek katonai szemléjét. 1690-ben a kurucok égették fel a falut. 1717–19-ben 
pestisjárvány pusztított. A faluban a Kúria-dombon állt egykor Petki István Csík- Gyergyó és Kászonszékek főkapitányának 17. századi kastélya, mely a 19. század közepén már romos volt. Apor Lázárnak is udvarháza volt itt. 1882 nyarán tűzvész perzselte fel a falut. 1910-ben 836 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 621 lakosából 618 magyar és 3 román volt.

Látnivalók

 Római katolikus temploma 1883-ban épült neobarokk stílusban az 1882-ben leégett régi kápolna helyett.
 Görögkatolikus temploma 1742-ben épült.
 Az egykori Miklóssy-kúria ma kultúrotthon.
 A faluhoz fűződik a Szent Anna búcsúk megszervezése, a tó melletti kápolnához minden évben elzarándokolnak a környék hívei. A tó is a község területéhez tartozik.
 Belterületén 48 borvízforrás tör fel, határában is borvizes, mofetták területek vannak, melyekre kis fürdőtelepek – a Fortyogó és a Nyírfürdő - épültek.

Testvértelepülések 
 Sátorhely

Hivatkozások

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Lécfalva

Lécfalva (románul Leț) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Nagyborosnyóhoz tartozik. A szomszédos Várhegy falut 1899-ben csatolták Lécfalvához.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 17 km-re keletre a Feketeügy jobb partján fekszik.

Története
Határában a mintegy 8000 évvel ezelőtt virágzó Starčevo–Körös-kultúra telepét fedezték fel. Oszlopos szerkezetű, tapasztott sövényfalú házakkal, földbe mélyített kunyhókkal.

1333-ban Lezefalva néven említik először. A hagyomány szerint három, a tatárok által elpusztított faluból: 
Korpács, Despő és Galath falvakból keletkezett, közös védváruk az elpusztult Egyedvára volt. A falutól 2 km-re nyugatra a Várhegyen újkőkorszaki, vaskori és bronzkori telepek nyomai kerültek elő. Ezekre épült a középkori vár, melynek csekély nyoma maradt. A falu feletti sáncok helyén a 13. században valószínűleg favár állott, majd 1562-ben a székely felkelés leverése után itt építtette fel János Zsigmond fejedelem Székelybánja várát, melyet a székelyek 1597-ben leromboltak, majd újra felépítették. A faluban 1600-ban székely országgyűlést tartottak. 1910-ben 985, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. A Gyárfás-udvarházat az 1960-as években bontották le.

Látnivalók
 A falu feletti hosszúkás lapos hegytetőn láthatók Székelybánja várának sáncai.
 Református temploma a 16. században épült Szent Miklós tiszteletére, 1878 és 1884 között átépítették.

Híres emberek
 Itt született 1855-ben Gyárfás Győző királyi tanácsos, építőmérnök.
 Itt született 1870-ben Baráthosi Balogh Benedek mandzsu-tunguz kutató.
 Itt született 1891-ben Keresztes Károly zeneszerző, lapszerkesztő.
 Itt született 1993-ban Oláh Gellért újságíró, a Kolozsvári Zsidó Napok megálmodója, a 888 korábbi publicistája.

Testvértelepülése 

  Zalamerenye, Magyarország

Hivatkozások

Források

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Füzérkajata

Füzérkajata egy község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában.

Fekvése 
A Zempléni-hegység középső részén helyezkedik el, közvetlenül a szlovák határ mellett, a megyeszékhely Miskolctól közúton 93 kilométerre északkeletre.

A közvetlen szomszédos települések a határ magyar oldalán: kelet-délkelet felől Vilyvitány, délkelet felől Füzérradvány, dél felől Filkeháza, nyugat felől Füzér, északnyugat felől pedig Pusztafalu. A határ felvidéki oldala felől a három legközelebbi település Biste (Byšta), Kázmér (Kazimír) és Kolbása (Brezina).

Megközelítése 
Zsáktelepülés, közúton csak egy útvonalon érhető el: a 3719-es útról Filkeháza déli részén észak felé letérve, a 37 123-as számú mellékúton.

Története 
Az Árpád-házi királyok idején királyi birtok volt. A füzéri vár tartozékaként került a vár tulajdonosainak birtokába, 1270-ben szerepel először a vár tartozékai között Kaytha. A török időkben a falut többnyire pusztaként tartották számon, és csak a háborúk után kezdett újra benépesülni. Ebben jelentős szerepe volt a 18. század elején birtokosává vált Károlyi családnak. A sokáig Kajátha néven ismert község 1918-tól Kajata, majd 1930-tól Füzérkajata lett.

A faluban több régi, az itteni építészeti szokásokat őrző lakóház maradt fenn. A község református temploma 1794-ben épült. A kultúrtörténeti emlékek mellett a terület fő értékét környezetének védett természeti kincsei jelentik.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Ifj. Lakó János (független)
 1994–1998: Lakó János (független)
 1998–2002: Lakó János László (független)
 2002–2006: Lakó János László (független)
 2006–2010: Lupták Lászlóné (független)
 2010–2014: Lupták Lászlóné (független)
 2014–2019: Lupták Lászlóné (független)
 2019-től: Lupták Lászlóné (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,2%-a magyarnak, 0,9% cigánynak, 0,9% németnek mondta magát (1,8% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,7%, református 68,5%, görögkatolikus 3,6%, felekezeten kívüli 0,9% (6,3% nem válaszolt).

Természeti értéke 
Védett természeti érték a településtől északra található néhány kovásodott fatörzs. Kialakulása a miocénkori vulkáni működéssel függ össze: a tűzhányók egész erdőket temettek be, majd az utóvulkáni tevékenység során feltörő kovás oldatok átitatták, konzerválták a fatörzseket.

Környező települések 
Filkeháza (4 km), Pálháza (6 km), a legközelebbi nagyobb város: Sátoraljaújhely (24 km).

Közlekedése 
Tömegközlekedéssel a Volánbusz 3900-as járatával közelíthető meg.

Jegyzetek

További információk 
 Füzérkajata honlapja
 Füzérkajata a Google maps műholdfelvételén

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Füzérkomlós

Füzérkomlós község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában.

Fekvése 
A Zempléni-hegység középső részén helyezkedik el, a megyeszékhely Miskolctól mintegy 90 kilométerre északkeletre, Sátoraljaújhelytől nagyjából 22 kilométerre északnyugatra.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Füzér, délkelet felől Filkeháza, dél felől Nyíri, északnyugat felől pedig Hollóháza. A környező települések közül Füzér 5, Hollóháza, Nyíri és Pusztafalu egyaránt nagyjából 6-6 kilométer távolságra fekszik; a legközelebbi város a 7 kilométerre lévő Pálháza.

Megközelítése 
A Hegyközi Kisvasút 1980-as megszűnése óta csak közúton közelíthető meg, Sátoraljaújhely-Pálháza-Filkeháza, illetve Kéked-Hollóháza felől egyaránt a 3719-es, Bózsva-Nyíri felől pedig a 3725-ös úton.

Története 

Füzérkomlós (Komlós) nevét 1270-ben említik először az oklevelek Comlous, Kumlovs néven.

Nevét jellegzetes növényéről, a komlóról kapta; régebben Komlósnak hívták a falut.

A Komlós-patak mellett fekvő Komlós falu a füzéri uradalom tartozéka volt. Komlós földet az uradalom határjárásában is említették, mint nemesek kezén levő területet.

Füzérkomlós-nak az 1910-es népszámláláskor 282 lakosa volt, ebből 281 magyar volt, melyből 156 római katolikus, 39 görögkatolikus, 82 református volt.

A 20. század elején a település Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Horváth Tivadar (független)
 1994–1998: Sápi Tibor (KDNP)
 1998–2002: Sápi Tibor (független)
 2002–2006: Sápi Tibor (független)
 2006–2010: Sápi Tibor (független)
 2010–2014: Mester András (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Mester András (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Mester András (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,7%-a magyarnak, 29,3% cigánynak, 0,6% szlováknak, 0,3% ukránnak mondta magát (5,3% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,7%, református 19,6%, görögkatolikus 11,5%, felekezeten kívüli 8,7% (16,8% nem válaszolt).

Híres emberek 
 Itt született Gábor Ignác (1868–1945) író, műfordító, turistaegyesület-alapító

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Gadna

Gadna község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Szikszói járásában.

Fekvése 

Miskolctól közúton 42 kilométerre északra helyezkedik el, a Vadász-patak völgyében.

A közvetlenül határos települések: észak felől Gagybátor, kelet felől Abaújlak, dél felől Felsővadász, nyugat felől pedig Irota. Délnyugaton pontszerűen érintkezik még a közigazgatási területe Szakácsiéval is.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Felsővadász vagy Abaújlak érintésével, a 2621-es úton.

Története 
Első említése 1330-ból ered (Ganna), neve a szláv gad (kígyó) szóból származik.

1320-ban már templomát is említették.

Gadna ekkor Kelemes fia Mihály és annak fiai, valamint Olivér és fiainak öröklött földje volt.

1332-ben a pápai tizedjegyzék szerint papja 18 garas pápai tizedet fizetett.

Az egykor ruszin telepesek által lakott, Oroszgadnának is nevezett település napjainkban magas bűnözési rátával és roma lakossággal rendelkező falu.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kis Tóth Miklós (független)
 1994–1998: Gáll József (független)
 1998–2001: Szemán Emil (független)
 2001–2002: Szemán Emil (független)
 2002–2006: Szemán Emil (független)
 2006–2007: Szemán Emil (független)
 2008–2010: Lakatos Dezső (független)
 2010–2014: Lakatos Dezső (független)
 2014–2019: Lakatos Dezső (független)
 2019-től: Lakatos Dezső (független)

A településen 2001. augusztus 5-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége. Ezzel együtt elindult a választáson és meg is nyerte azt.

2008. március 19-én újból időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak Gadnán, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő faluvezető is elindult, de 5,04 %-os eredményével négy jelölt közül csak az utolsó helyet érte el.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 81%-a magyar, 19%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,2%-a magyarnak, 25,4% cigánynak mondta magát (0,8% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 9,2%, református 1,2%, görögkatolikus 88,1%, felekezeten kívüli 0,4% (1,2% nem válaszolt).

Látnivalók 
Műemlék görögkatolikus temploma 1816-ban épült, a falu melletti dombon levő temető mellett fekszik.

Környező települések 
Abaújlak (2 km), Felsővadász (4 km), a legközelebbi város: Encs (kb. 18 km).

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Aléna

Az Aléna női név a Magdaléna név német rövidülése.


Rokon nevek 
Bagita, Léna, Lenke, Madlen, Madléna, Magdaléna, Magda, Magdó, Magdolna, Marléne, Médi,

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Aléna sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
május 29.,

Híres Alénák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Német eredetű magyar női keresztnevek
Géza

A Géza régi magyar férfinév, valószínűleg török méltóságnévből keletkezett, a jelentése hercegecske.

A Géza név, ahogy ma használják, nem felel meg a régi kiejtésnek, 19. századi hibás olvasásnak köszönheti eredetét.

Czuczor Gergely és Fogarasi János, illetve A magyar nyelv szótára a következőket mondja a Géza névről:
„Geysa szó (a Névtelen jegyzőnél), és Geyche vagy Geycha (a későbbi krónikákban) megfelel a mongol geikcsi szónak, mely fénylőt, vagy geikszen szónak, mely világosodottat jelent (Schmidtnél: der Erleuchtete); az utóbbi egy mongol regében valósággal is eléfordul mint személynév; a k a cs v. sz előtt épen úgy kimaradhatott, mint szent szóban, mely a latin, sanctus-ból kölcsönöztetett, a t előtt. A föntebbi geikcsi és geikszen a mongolban részesülő, amaz a jelenben, ez a multban, az igető gei am. fényljél, fényeskedjél; fény.”

Okleveleink a 12-14. századból, valamint a régi krónikáink Geyza, Geisa és Geicha alakban írják, előfordul Geythsa, Geisce regis, Geche regis, Gyesse regis formában is, a pécsváradi konvent jegyzője pedig 1338-ban III. Bélát «Deyche regis filius»-nak irja; az I. Istvánnal egykorú Thietmar merseburgi püspök Deuix-nek nevezi Géza fejedelmet; I. Géza király neve a koronán  GEOBITZ, vagyis Jeóvics, pénzein Geuca, VII. Gergely pápa okleveleiben pedig Geuza, Geusa; II. Géza királyt a magyar viszonyokról jól értesült egykorú Kinnamos Geitxaz- azaz Jejcsa(sz)nak és 'Iatxaz – vagyis Jacsának írja, a németeknél, lengyeleknél stb. Joas, Jojas, Joitsco, Gouz, Govizo, Gizo, Guizo stb. alakban találjuk e nevet.


Rokon nevek
 Décse: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata.
 Gécsa: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata. 
 Gejza: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata. Helyes olvasata Gyejcsa volna. 
 Gyécsa: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata, a középkori formához közelálló alak.
 Gyeücsa: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata.
 Gyejcsa: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata.
 Geyza: valószínű, hogy a Géza egyik eredeti alakváltozata -  Ladó János Magyar Utónévkönyve szerint használata nem engedhető meg, mivel a hagyományos helyesírást csak a családnevekben szabad megőrizni, a keresztnevekben nem.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Géza ritka, a Décse, Gécsa, Gejza és Gyécsa szórványos nevek voltak, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Géza, Décse, Gécsa, Gejza, Gyécsa
 február 25. (Szökőévben február 26.)
 február 26. 
 május 8. 
 augusztus 6.

Híres névviselők

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (G)
Férfikeresztnevek (G)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Antigua és Barbuda zászlaja

Antigua és Barbuda zászlaja Antigua és Barbuda egyik nemzeti jelképe.

A zászlót egy iskolai tanár, Reginald Samuels tervezte. 1967. február 27-én lett az állam jelképe. A felkelő nap egy új kor kezdetét jelképezi. A nap előtti kék sáv és fehér háromszög a tenger és a homokos tengerpart. Ezen kívül a kék a reményre is utal, a piros az energia, a fekete az afrikai kontinens színe.

Az állami lobogón – amely a nemzeti parti őrség által használt lobogó is egyben – fehér alapon vörös Szent György kereszt, a felsőszögben a nemzeti zászló található.

Források 
 Horváth Zoltán: A világ zászlói - a zászlók világa, Budapest, 2002,

További információk 

Nemzeti zászlók
Zaszlo
Arisztid

Az Arisztid férfinév a görög Arisztideisz latin formájának, az Aristidesnek a rövidüléséből származik. Jelentése: nemes származású.


Képzett nevek
 Árisz: az olasz Aris névből származik, ami több görög eredetű név (Aristarco, Aristotele, Aristide) rövidülése.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Arisztid és az Árisz egyaránt szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Arisztis, Árisz: április 27., augusztus 31.

Híres Arisztidek, Áriszok
 Atkáry Arisztid a Szabad Európa Rádió titkos informátora
 Dessewffy Arisztid honvéd tábornok, az aradi vértanúk egyike
 Arisztid – viccfigura az 1930-as évekből (Arisztid és Tasziló illetve Arisztid és Agenor viccek)  
 Würtzler Arisztid (Aristid von Wurtzler) magyar emigráns hárfaművész, zeneszerző, a New York Harp Ensemble alapítója

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Férfikeresztnevek (A, Á)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
1820-as évek



Események 
 A Szent Szövetséggel szemben Dél-Európában létrejön az első ellenállási mozgalom.
 Katonatisztek alkotmány kiadására kényszerítik a trónjukra visszahelyezett uralkodókat.
 A Szent Szövetség hadseregei leverik a mozgalmakat.
 13 év szünet után összeül a magyar országgyűlés, kezdetét veszi a Reformkor

A világ vezetői 

 
182
182
1830-as évek



Események 
 A párizsi forradalom hatására Európa több városában zavargások törnek ki.
 A németalföldi királyságból a brüsszeli felkelés hatására létrejön Belgium.
 Itália és Németország jelentős területein is megmozdulásokra kerül sor.
 A nemzeti és liberális jellegű mozgalmak nemzeti egységet és alkotmányt követelnek.
 Itáliában az osztrák csapatok leverik a megmozdulásokat, osztrák nyomásra Németföldön is visszaszorítják a mozgalmat.

1830 a vasúti közlekedésben 

 
183
183
Lemhény

Lemhény (románul Lemnia, németül Lennen) falu és község Romániában, Kovászna megyében. 2004-ig Kézdialmás és Csomortán tartozott hozzá.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 11 km-re északkeletre fekszik. A Feketeügy kiszélesedő teraszán fekvő Alsólemhény vagy Alszeg és a Velence-patak völgyében hosszan elnyúló Felsőlemhény Velence falvak összeolvadásából keletkezett.

Nevének eredete
"Német személynévi eredetre vezethető vissza a  Lehmány (1332-7:  Lehman; ném. Lehmann szn.; tkp. jelentése ’hűbérúr’) >  Lehmény (1332-7:  Lehmen) településnév, melyben a hangrendi kiegyenlítődés után a palatális  Lehmény hangalakból hangátvetéssel  alakult a későbbi-mai Lemhény névalak (FNESz.)".

Története
Nevét az oklevelek 1332-ben említettémk először Lehman, Lehmon formában, majd 1630-ban egy birtok-hagyománnyal kapcsolatban említik említették ismét a község nevét.

1910-ben 2938 magyar lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 2145 lakosából 2131 magyar és 14 román volt.

A településtől északra húzódik a Kárpátok fő gerincvonala, melyen erdőipari út vezet az északi irányba folyó Veresvízi-patak forrásvidékére. A Veresvizi patak az Úz egyik mellékpataka.

Látnivalók

 Római katolikus vártemploma középkori eredetű, Kézdialmás és Lemhény között a Szent Mihály-hegyen áll. A középkori templom összeomlott és 1510-ben újat kellett építeni helyette, 1777-ben barokk stílusban átépítették, védőfalai 17. századiak 2 bástyával és egy kaputoronnyal, amely harangtorony is egyben.
 A falutól 1 órányira a Nagy-Lemhény-patak völgye feletti hegycsúcson terjedelmes vár maradványai találhatók. A várat a hagyomány Álmos várának tartja.
 A Kis-Lemhény-patak völgyében emelkedő Várhegyen egy másik tekintélyes vár romjai találhatók. A várat Orbán Balázs a közeli községről Csomortány várának keresztelte el.
 A Feketeügy felső völgyében a Hosszúhavas egyik tágas csúcsán is van egy várrom, melyet Hajdúk várának neveznek és a Berecken állomásozott határőr hajdúknak lehetett erődje.
 Természetvédelmi területe a Veresvízi-láp.

Képgaléria 
 Képek Lemhényről a www.erdely-szep.hu honlapon
 Hereditatum - online műemlék adatbázis

Testvérvárosa

  Ostoros, Magyarország

Ismert emberek 

Itt született 1942. január 1-én Mihálycsa Szilveszter kémiai szakíró, népművelő.

Jegyzetek

Források
 Várak hu. 
 Magyar Katolikus Lexikon
 Lemhény a youtubeon: 

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Erhu

Az erhu (二胡) vagy nanhu (南胡),
Európában gyakran kínai hegedű egy jellegzetes hangú, középkori eredetű távol-keleti kéthúros vonós hangszer.

Neve 
A hu (胡) szótag arra utal, hogy a  csoportba tartozik a kínai hangszerek között. Rokon hangszerek a ,  és a . Az er (二) jelentése kettő, amely a húrok számát mutatja, a nan (南) pedig délit jelent, amely valószínűleg származására utal. Az erhu mai formájában a 18. század óta létezik, feltételezések szerint a 10. században Kínába került, pengetős  származik.

Felépítése 
A nyárslantok közé tartozik, tehát egy hosszú rúdból áll, ami egy rezonátortesten halad keresztül. A húrok a rúd alsó végétől futnak a lábon megtörve a rúd felső végén lévő kulcsokig. A rezonátortest egy kifeszített kígyóbőrrel dobszerűen bevont hat- vagy nyolcszögletű fadoboz, a hátán nyitott. A hangszer hangolófejét denevér- vagy sárkányfej formájúra faragják ki, a kulcsok hátsó állásúak. A húrok eredetileg selyemfonatból, újabban acélból készülnek.

Játékmód 
Ülve játszanak rajta, a hangszer függőleges helyzetben a játékos bal combján nyugszik. A hangszernek nincs fogólapja, tehát a hangmagasságokat a bal kéz ujjainak a húrokhoz történő szorításával lehet módosítani. A jobb kéz tartja a vonót, a hangszertető síkjára közel merőleges helyzetben, a nyak és a test találkozási pontjánál.

A hegedűtől eltérően itt a hangszertestben nincsen lélek, ezért az erhu vonóval csak akkor szólal meg, ha a vonó a tető síkjára közel merőleges irányban mozogva gerjeszti a húrokat. Ezt a hangszer formája alapvetően lehetővé teszi, viszont ekkor az egyik húrról a másikra történő átmenetkor a vonót (vagy a hangszert) 180 fokban kellene megfordítani, ami nehézkessé tenné a folyamatos játékot. Ennek elkerülése céljából a vonó szőre a két húr között van átfűzve, így a vonó finom áthelyezésével, nyomásirányának megváltoztatásával oldható meg a két húr között az átmenet.

További információk 
 Kínai Kulturális és Művészeti Központ
 Kínai hangszerek online

Vonós hangszerek
Kínai hangszerek
Liebling

Liebling (románul Liebling, németül Liebling) falu Romániában Temes megyében.

Fekvése 
Temesvártól 30 km-re délkeletre fekszik.

Története 
A falu 1786-ban keletkezett, amikor protestánsokkal telepítették be és először gr. Vécsey Miklós kamarai kormányzóról akarták elnevezni, de ő ezt elhárította azzal, hogy a neve Liebling legyen, kifejezve a protestánsok iránti rokonszenvét. 1899-ben nevét Kedvencre magyarosították, de ez nem maradt fenn.

1910-ben 4349 lakosából 4155 német volt. A trianoni békeszerződésig Temes vármegye Csáki járásához tartozott.
A második világháborút követően német lakossága kitelepült.
 
1992-ben társközségével együtt 3606 lakosából 3233 román, 196 magyar, 100 cigány és csak 57 német volt.

Hivatkozások 

Temes megye települései
Temes vármegye települései
Lisznyó

Lisznyó (románul Lisnău) falu Romániában Kovászna megyében.
Közigazgatásilag Uzonhoz tartozik. 1992-ben 471 lakosából 463 magyar és 8 román volt.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 12 km-re délkeletre a Lisznyó-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete
Neve a szláv lesz (= erdő) főnévből való és valószínűleg nagy kiterjedésű erdeiről nevezték el.

Története
1332-ben Lizno néven említik először. A falu már 1333-ban egyházas hely volt. 1612-ben a török dúlta fel, sok embert elhurcoltak. 1706-ban a faluban táborozó kurucokat lepték meg a császáriak. 1910-ben 924 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.

Látnivalók
 Református temploma 14. századi eredetű, a 15. században gótikus stílusban átépítették, majd 1622-ben, 1804-ben és 1913-ban bővítették és javították. 
 Ortodox temploma 1813-ban épült.
 A falutól egy órára a Borsos-patak és a Várárka közötti Várbércen tekintélyes várromok találhatók, melyet Törökvárnak hívnak. Nevét onnan kaphatta, hogy a lakosok a török elől ide menekültek fel.
 A Borzas-bérc egyik csúcsán Barabás várának nevezett őrtorony állott melynek falai most is kivehetők.
 A vártól nem messze levő kénes kigőzölgés tette lehetővé fürdőtelepének kiépítését, mely az egyik legkedveltebb üdülőhellyé tette, jelentősége csak Előpatak felemelkedésével szűnt meg.

Híres emberek

 Itt született 1630-ban Lisznyai Kovács Pál tanár, krónikaíró
 Itt született 1921-ben Dancsuly András egyetemi tanár, pedagógiai író.
 Itt született 1924-ben Vargha Jenő kémikus, egyetemi oktató, a kémiai tudományok doktora.
 Innen származik a lisznyói Damó család, amelynek Nógrád megyébe a 17. század végén kiköltözött ágából származott Lisznyai Damó Kálmán költő, forradalmár, aki székely származására igen büszke volt.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Lóvész

Lóvész (románul Livezi) falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
A Csíkszeredától 18 km-re északkeletre fekvő, a Rákos-patak menti apró dombokon szétszórt falu.

Története
Moldvából betelepített családok lakják. Első említése 1721-ben történik.
Csíkszentmihályhoz tartozik, melytől 6 km-re északkeletre van.
Neve olyan erdőirtást jelent, ahol lovakat legeltettek.
1910-ben 334, 1992-ben 576 román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Látnivalók
Nevezetessége a Karakó-híd, Románia legnagyobb vasbeton vasúti hídja.

Képek

Hivatkozások

Hargita megye települései
Lőrincfalva

Lőrincfalva (románul Leordeni, németül Lorenzdorf) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 10-km-re délnyugatra, a Nyárád jobb partján, Nyárádtőtől 2,5 km-re délkeletre fekszik.

Nevének eredete
Nevét egykori Bicsak Lőrinc nevű telepeséről kapta. A román leorda medvehagymát jelent.

Története
1332-ben villa Laurencii néven említik először. Lakói eredetileg szabad székelyek voltak. 1601-ben Basta serege, 1848 novemberében Gedeon császári csapatai égették fel és fosztották ki. Sokat szenvedett a Nyárád gyakori kiöntéseitől is. 1910-ben 517, túlnyomórészt magyar lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 357 lakosából 353 magyar és 4 román volt.

Látnivalók
 Református temploma a török által elpusztított templom újjáépítésével 1780-ban épült, tornya 1786-ban készült el. 1797-ben villámcsapás sújtotta, 1830-ban és 1885-ben újra befedték, majd 1894-ben bővítették.

Híres emberek
 Itt született 1928-ban Benkő Samu művelődéstörténész, Murokország című könyv írója, ahol a könyv címével szülőföldjére utal.
 A faluban Bálint Károly szobrászművésznek műterme van.

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Lövétebánya

Lövétebánya (románul Minele Lueta): Szentegyháza településrésze, Romániában, Hargita megyében.

Fekvése 
Székelyudvarhelytől 29 km-re keletre a Kis-Homoród szurdokában
fekszik, 1968-óta Szentegyházához tartozik, addig Lövétéhez tartozott.

Története 
Környéke vas- és mangánércben gazdag terület volt, ahol 1836-ban már élénk vaskő bányászat folyt. A vaskövet 1849-ig helyben, majd a szentkeresztbányai (később Szentegyháza) kohóban dolgozták fel. A készletek az 1980-as években nagyrészt kimerültek, ezért a termeléssel felhagytak. 1992-ben 275 lakosából 242 magyar, 29 cigány és 4 román volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.

Látnivalók 
  Iskolamúzeum 
 Silye Lőrinc féle posztóványoló 
  Vasolvasztó kohók
  Bányász emlékmű

Képgaléria

Jegyzetek

Források 

Hargita megye települései
Lukafalva

Lukafalva vagy Dózsa György (románul Gheorghe Doja, korábban Lucafalău) községközpont Romániában Maros megyében. 1941-ben ideiglenesen egyesült Lukailencfalvával.

Fekvése 
Marosvásárhelytől 11 km-re délnyugatra a Nyárád bal partján fekszik. A község a Marosvásárhely Metropoliszövezethez tartozik.

Nevének eredete 
Eredeti neve a Lukács személynév rövidített változatából való, 1952 óta viseli románul a Háromszékről származott Dózsa György nevét. Ezt a nevet a román közigazgatás adta a falunak. Sokan ezt a falu magyar nevének automatikus Dózsa Györgyre megváltozásának is vélik.

Története 
1409-ben Lucafalva néven említik először. A falu sokat szenvedett a hadak és árvizek pusztításaitól. 1910-ben 713, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1940-ben Észak-Erdély Magyarországhoz való visszacsatolásakor, a falu visszakerült Magyarországra. 1992-ben 508 lakosából 472 magyar, 21 cigány és 15 román volt.

Látnivalók 
 Református temploma 1822-ben épült az 1782-ből való torony mellé.

Híres emberek 
 Itt született 1762-ben Benkő Zsigmond, pap Sáromberkén, majd 1819. évi haláláig a székelyudvarhelyi református kollégium teológiatanára. Az előzményekről: az Árkosról származó Benkő Benedek Lukafalván benősült az ott birtokos – szintén primor – Bartha családba (lustra 1629-ből). A leszármazók itt véglegesen legyökereztek. 1814. november 23.: Benkő Zsigmondnak és hitvesének, Bodosi Máriának Lázár nevű fia "Wolldorfon (Dombos) kereszteltetett meg". Benkő Zsigmond hamarosan elvált, nem is látta gyerekét, hamarosan újra nősült (egy Eszter nevű lány maradt utána), de már csak öt évet élt. 1819-ben halt meg.
 Itt született Gergely Sámuel (1845. április 2. – 1935. március 28.) történész. Gergely Lajos pedagógus testvéröccse.
 Itt született Nagy György filozófus, filozófiai és társadalomelméleti szakíró (1938. január 1. – Kolozsvár, 1998. december 26.)
 Itt született Székely József agrármérnök, mezőgazdasági kutató és szakíró (1928. szeptember 22-én)

Jegyzetek

További információk 

Marosszék települései
Maros megye települései
Lukailencfalva

Lukailencfalva (Ilencfalva, románul Ilieni, németül Illesdorf): falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Az E60-as főút Nyárádtő és Ákosfalva közötti elterelő szakaszán fekvő település. A hajdani Marosszék délnyugati részén található, a Nyárád jobb partján. 1941-ben ideiglenesen egyesült Lukafalvával, amellyel teljesen összeépült.

Története
1567-ben Ilendfalva néven említik. Orbán Balázs szerint eredeti neve Kilencfalva volt és eredeti kilenc családjáról kapta a nevét. 1910-ben 453 lakosából 443 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 418-an lakták, 2 román kivételével magyarok.

Látnivalók
 Református temploma 1750-ben a 17. században épített kis kápolna helyére épült. Később bővítették és tornyot építettek hozzá.

Ismert emberek

 Itt született 1862. február 24-én Vásárhelyi Boldizsár református lelkész, egyházi író.
 Itt született Szász József és Incze Dániel író.

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Űreszköz

Űreszköznek nevezünk minden mesterséges égitestet, amelyet mesterséges módon juttattak ki a világűrbe (például hordozórakéták segítségével).

Ide tartoznak:
 műholdak (más néven mesterséges holdak) – a Föld vagy más bolygó körül keringő űreszközök;
 űrszondák – a Föld gravitációs terét végleg elhagyó űreszközök;
 mesterséges bolygók – a Nap vagy más csillagok körül keringő űreszközök;
 űrhajók – embereket szállító űreszközök;
 űrállomások – emberek tartós befogadására alkalmas űreszközök;

Kapcsolódó szócikkek 
 Űrrepülés
 Űrkutatás
 Űrtörténelem

Eszkoz
Tárgyak
Dealu Frumos (egyértelműsítő lap)

Lesses román neve
 Dealu Frumos Fehér megye, Aranyosvágás község
 Dealu Frumos Fehér megye, Felsőgirda község
Eben Moglen

Eben Moglen (New Haven, Connecticut, 1959. július 13. –) a Columbia Law School jogtudomány és jogtörténet professzora, a Software Freedom Law Center alapítója és elnöke, és a Free Software Foundation igazgatótanácsának tagja. Szabad szoftver evangélista, jelentős szerepe volt a GNU Projekt licenceinek kidolgozásában. Egyike volt Philip Zimmermann védőinek, amikor az USA vizsgálatot indított Zimmermann ellen a PGP forráskódjának külföldre kerülése miatt.

Források 
 Glyn Moody: A lawyer who is also idealist – how refreshing – Guardian

További információk 
 Honlapja 
 Diadalmas anarchizmus: szabad szoftver és a szerzői jog halála 

1959-ben született személyek
Amerikai jogtudósok
Amerikai jogászok
Jogtörténészek
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
GNU projektek
Élő személyek
Antigua és Barbuda címere

Antigua és Barbuda címerét 1966-ban tervezte Gordon Christopher. Néhány eleme megegyezik a zászló jelképrendszerével.

Leírás 
A címer tetején egy ananász – a szigetek legismertebb gyümölcse – látható. A pajzs körüli növények mind a helyi flóra jellegzetességei: vörös hibiszkusz, cukornád és jukka. A pajzsot egy őzpár tartja.

Magán a pajzson a zászlóéhoz hasonló nap látható, amint a fekete – Afrikát jelképező – égbolton felkel a kék-fehér tengerből az új kezdet szimbólumaként. A stilizált épület a parton egy cukorőrlő üzem.

A pajzs alatti szalagon az ország jelmondata olvasható: Each endeavouring, all achieving.

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Cimer
Címerek országok szerint
Fremenek

A fremenek Frank Herbert A Dűne című regényének (illetve filmes és egyéb feldolgozásainak) Arrakis bolygón élő kitalált népe.

"Az Impérium Nagyszótára szerint: homokkalózok."

A fremen az Arrakis (ismertebb nevén „Dűne”) bolygó sivatagi nomád népe. Az Arrakis legfőbb terménye a „fűszer” (melanzs), mely a legértékesebb anyag a Dűne-univerzumban. A könyv jelen idejében (10191-ben, IV. Shaddam Padisah császár uralkodása alatt) a fremenek már ezer éve a Dűnén élnek. Az ide menekült Zenszuni Vándorok vallásos szekta leszármazottai. Teljes mértékben alkalmazkodtak a Dűne kíméletlen forró és száraz éghajlatához, a sivatagban a saját maguk által kifejlesztett és készített cirkoruhában közlekednek. Egyéni fegyverük a kriszkés.

A nyelvük az arab nyelv egy késői leszármazottja.

A fremen társadalom egysége a sziecs, ami megfelel egy-egy törzsnek. Minden törzsnek van egy gyakorlatilag teljhatalmú vezetője, a naib. Minden sziecsnek van egy Tisztelendő Anyja, aki a törzs teljes múltjának bölcs őrzője. A Tisztelendő Anyát Sayyadinák (=fremen papnő) veszik körül.

A fremen patriarchális társadalom, a többnejűség – praktikusan – megengedett.

A fremeneknek a fűszer fogyasztása miatt 12 éves korukra teljesen kék színűvé válik a szemük, ez az ún. „ibadszem”.

A fremen történelemben számos Zenszuni Vándor az ősbolygónak tekintette a Poritrin bolygót, bár nyelvük és mitológiájuk egyes részei sokkal ősibb eredetre utalnak. Vándorlásuk harmadik állomása a Salusa Secundus, a Birodalmi börtönbolygó volt. A fremen hagyományok szerint hét nemzedéken át voltak rabszolgák ezen a bolygón.

Jegyzetek

Kitalált népek
Dűne
Augusztina

Az Augusztina női név a latin Augustinus (magyarul Ágoston) férfinév párja. A latin név jelentése: magasztos, fennkölt.


Rokon nevek
Ágosta, Auguszta

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években igen ritka név volt. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Augusztina sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
március 27.,  március 29.,

Híres Augusztinák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Latin eredetű magyar női keresztnevek