Čapljina

Čapljina je grad od 6,340 stanovnika na jugoistoku Bosne i Hercegovine, u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, i administrativni je centar istoimene općine od 28,122 stanovnika.

Geografske karakteristike
Centar grada leži na desnoj obali rijeke Neretve, nedaleko od granice sa Republikom Hrvatskom, tridesetak km od Jadranskog mora. Sastoji se od kvartova: Gradina, Vrgorac, Muša, Čapljina-grad i Novi grad.

Preko terena Općine Čapljina protiče čak četiri rijeke; Neretva, Trebižat, Bregava i Krupa.

Pored grada leži Hutovo blato koje je 1995. proglašeno Parkom prirode. To je submediteranska močvara, jedno od najvećih evropskih zimovališta ptica, koje se prostire na površini od 7 441 ha.

Hutovo blato je sa svojih 6 jezera (Deransko, Jelim, Drijen, Orah, Škrka, Svitavsko) i šezdesetak vrela, oaza mira i prirode.

Naselja u Općini Čapljina 
Općina Čapljina ima 27 mjesnih zajednica to su;
Bajovci, Bobanovo Selo, Bivolje Brdo, Crnići, Čapljina, Čeljevo, Doljani, Domanovići, Dračevo, Dretelj, Dubrave, Dubravica, Dugandžije, Gabela, Gabela Polje, Gnjilišta, Gorica, Grabovina, Hotanj, Jasenica, Klepci, Krteljevac, Lokve, Modrič, Naklo, Opličići, Orman, Počitelj, Prćavci, Prebilovci, Sjekose, Stanojevići, Struge, Svitava, Ševaš Njive, Škare, Šurmanci, Šuškovo Naselje, Tasovčići, Trebižat, Višići, Zvirovići.

Historija
Kraj oko Čapljine bio je naseljen još od neolita, za antike je tu živjelo Ilirsko pleme Ardijejci, pa postoji hipoteza (vrlo klimava) da je iz njihova imena, koje je na latinskom glasilo - ardea (što doslovno znači Čaplja) izvučeno kasnije slavensko ime naselja - Čapljina.

Za rimskih vremena, egzistirala je rimska vila - Mogorjelo, podignuta početkom 4. vijeka, na ostatcima ville rustice iz 1. vijeka - uništene u požaru za 3. vijeka. To naselje razorili su  Vizigoti negdje između 401. - 403. pa su ga stanovnici napustili.

Ostala nalazišta su:
 Arheološko nalazište Desilo
 Rimska vila u Višićima

U srednjem vijeku područje Čapljine bilo je dio Humske oblasti, koju je 1326. god, bosanskoj banovini priključio Stjepan II Kotromanić. Svjedočanstva iz tih vremena su stećci na nekropolama šireg čapljinskog teritorija.

Za osmanske vlasti Čapljina je bila tek selo, a grad je bio obližnji Počitelj.

Čapljina se u grad počela transformirati za austrougarske vlasti, kad je izgrađena uskotračna željeznička pruga Mostar - Čapljina - Dubrovnik - Zelenika, i podignuta Duhanska otkupna stanica.

Kultura

Privreda i transport 
Najveća privredna poduzeća u Čapljini bila su Tvornica duhana Čapljina (osnovana 1995.) i Tvornica keksa Lasta (osnovana 1952.), Tvornica duhana, koja vuče svoju genezu od austrugarske otkupne stanice za duhan je bankrotirala, a tvornica keksa još uvijek radi pod imenom Zvečevo-Lasta d.d.,  sa bitno smanjenim kapacitetom i kao vlasništvo hrvatskog Zvečeva. Pored tog tu je i građevinska firma -Neretva i hidroelektrana.

Do Čapljine danas vodi novoizgrađeni autoput A1 i željeznička pruga, iako ima sve manje redovnih linija.

Poznati sugrađani 
 Jasmin Repeša, košarkaški trener
 Pamela Ramljak, pjevačica bivša članica muzičke skupine "Feminnem"
 Mirsad Fazlagić, bivši nogometaš i nogometni trener
 Radislava Dada Vujasinović, novinarka
 Nikica Jelavić, nogometaš
 Nikola Prce, rukometaš
 Denis Buntić, rukometaš
 Vladimir Jelčić, rukometaš klupski prvak Evrope sa RK Badel 1862 Zagreb
 Milorad Ekmečić, historičar, akademik SANU
 Dragan Bender, košarkaš
 Ante Kukrika , rukometaš
 Slobodan Praljak, pukovnik i general Hrvatskog vijeća obrane
 Miroslav Prelo, nogometaš
 Hakija Turajlić, političar i ekonomist
 Dragan Suton, rukometni trener 
 Goran Suton, rukometaš
 Mehmedalija Čulić, iz Počitelja
 Davorin Prskalo, rukometaš

Vanjske veze 

 Službena stranica 
 Čapljinski Portal 
 Stranica sa Slikama
 Općinski sud u Čapljini 
 Radio Postaja Čapljina 
 OSBIH  
 Čapljinska mreža
 Hercegovina Info 
 Čapljina 

Capljina
Čapljina