alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Memory Stick

A Memory Stick egy memóriakártya-formátum, amelyet a Sony vezetett be 1998 októberében.

Tipikusan hordozható eszközök adathordozójaként alkalmazzák. Alakja révén a kártya egyszerűen eltávolítható, és PC-hez csatlakoztatva a tárolt információ könnyen elérhető, feldolgozható. Előfordulása: digitális fényképezőgépek, MP3-lejátszók, PDA-k, PSP, mobiltelefonok stb.

A Sony hosszú ideig monopolhelyzetben volt a Memory Stick gyártásában, és mostanság is csak a SanDisk és a Lexar tartozik azon kevesek közé, akik engedélyt kaptak a gyártásához. Ezért aztán a hordozható eszközök, amelyek a Memory Stick kártyát használják, legtöbbször a Sony termékei. A Sony a formátumhoz való ragaszkodásának köszönhetően a Memory Stick messze túlélte legtöbb védett formátumú vetélytársát; élettartama csak a Compact Flash és Secure Digital kártyákéval vethető össze.

Memory Stick PRO Duo 
A Memory Stick PRO Duo gyorsan helyettesítette a Memory Stick Duo-t köszönhetően utóbbi kártya 128 MB-os méretkorlátozásnak és az alacsony sebességnek. A Memory Stick PRO Duo kártyák elérhetők ugyanakkora vagy nagyobb méretben, mint a Memory Stick PRO, nagysebességű (High Speed) és MagicGate változatban. 2008 márciusában, a Sony megjelentette a Memory Stick PRO Duo 16 GB-os változatát.

Memory Stick Micro 

A SanDisk-kel karöltve a Sony megjelentette a Memory Stick új formátumát 2006. február 6-án. A Memory Stick Micro (M2) méretei 15 × 12,5 × 1,2 mm – ami nagyjából egynegyede a Duo méretének, körülbelül körömnyi nagyságú – 128 MB, 256 MB, 512 MB, 1 GB, 2 GB, 4 GB, és 8 GB kapacitásokkal, az elméleti felső határ pedig 32 GB. A SanDisk a közelmúltban bocsátotta ki a 8 GB-os M2 memóriakártyát. Legnagyobb átviteli sebessége 160 Mbit/s.

Átviteli sebességek 
Standard:
 Maximum írási sebesség: 14,4 Mbit/s (1,8 MB/s)
 Maximum olvasási sebesség: 19,6 Mbit/s (2.5 MB/s)

Duo/Pro Duo:
 Átvitel: 160 Mbit/s (20 MB/s)
 Maximum írási sebesség: 15 Mbit/s (1,89 MB/s)
 Maximum olvasási sebesség: 80 Mbit/s (10 MB/s) (High Speed Pro Duo)

Micro (M2):
 Átvitel: 160 Mbit/s (20 MB/s)

Lásd még 
 Memóriakártya
 Flash memória

További információk 

 Sony hivatalos Memory Stick oldala 
 Sony's official One Stop Site for Formats 
 Memory stick products at Sony Singapore 
 SanDisk and Sony develop “Memory Stick Micro” (M2) format 
 SanDisk and Sony announce "Memory Stick Pro-HG" (HG) format  

Számítógép-memória
Adathordozók
Hedvig

A Hedvig női név germán eredetű, mindkét tagjának jelentése: harcias.

A szláv népeknél férfikeresztnév


Rokon nevek
 Hedda: a Hedvig északi germán (skandináv) rövidülése 
 Hédi: a Hedvig magyar, német, angol beceneve

Gyakorisága
Az 1990-es években a Hedvig ritka, a Hedda és a Hédi szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Hedvig, Hedda, Hédi:
 február 24. 
 július 18. 
 október 15. 
 október 16. 
 október 17.

Idegen nyelvi változatai
 Hedwig (német)
 Jadwiga (lengyel)
 Edwige (francia)

Híres Hedvigek, Heddák, Hédik

 Temessy Hédi színésznő
 Váradi Hédi magyar színésznő
 Zsolnai Hédi magyar táncdalénekesnő, színésznő
 Szent Hedvig, I. (Nagy) Lajos lánya, majd Jadwiga néven lengyel királynő
 Sziléziai szent Hedvig, lengyelül Jadwiga Śląska, csehül Svatá Hedvika Slezská, (Andechs, 1174? – Trzebnice, 1243. október 14.) sziléziai fejedelemasszony
 Karakas Hedvig olimpiai ötödik helyezett cselgáncsozó
Podonyi Hedvig magyar író,újságíró

Egyéb Hedvigek

Az irodalomban
 Hedvig, Harry Potter baglya
 Hollóháti Hedvig, A Roxfort egyik alapító tagja 
 Závada Pál: Jadviga párnája, regény
Krúdy Gyula: Szindbád - Kié a sötétből megjelenő kéz? 
Krúdy Gyula: Szindbád - Hedvig keze megállítja útjában a fiatal deszkakereskedőt

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (H)
Női keresztnevek (H)
Germán eredetű magyar női keresztnevek

tr:Sihirli Yaratıklar (Harry Potter)#Hedwig
Henrietta (keresztnév)

A  Henrietta név a Henrik férfinév francia kicsinyítőképzős női változatából, az Henriette-ből származó Henriett latinos továbbképzése. 


Rokon nevek
Anriett, Etta, Harriet, Heni, Henriett, Hetti, Indra, Jetta, Jetti, Rika

Gyakorisága
Az 1990-es években a Henriett ritka, a Henrietta gyakori név volt, az Indra és a Jetta szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Henriett, Jetta és Indra nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között, a Henrietta 2003 és 2006 között a 83-96. helyen szerepelt, azóta nincs az első százban.

Névnapok
 Henriett, Henrietta: január 25., március 2., március 16., július 13. 
 Indra: július 13., augusztus 4. 
 Jetta: március 16.

Híres Henriettek, Henrietták, Indrák, Jetták, Etták és Harrietek
 Tunyogi Henriett balettművész
 Dér Henrietta énekesnő
 Ónodi Henrietta tornász
 Harriet Bland olimpiai bajnok, amerikai atléta
 Harriet Bosse német származású norvég-svéd színész
 Harriet Martineau angol írónő és filozófus
 Harriet Hosmer amerikai szobrásznő
 Harriet Smithson ír színésznő
 Harriet Tubman amerikai abolicionista
 Harriet Andersson svéd színésznő
 Harriet Beecher Stowe amerikai író, abolicionista
 Fajcsák Henrietta költő, író, festőművész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (H)
Női keresztnevek (H)
Francia eredetű magyar női keresztnevek
George Martin

Sir George Martin (1926. január 3. – 2016. március 8.) angol hangmérnök, zenei producer. Időnként az „ötödik Beatle”-ként emlegették, utalva a The Beatles együttes producereként végzett munkájára. A zeneiparban végzett szolgálataiért lovaggá ütötték.

Életpályája
A második világháború alatt a brit haditengerészet légiflottájánál szolgált, onnan szerelt le 1947-ben. Zenét kezdett tanulni, majd zongoristaként és oboásként dolgozott. 1950-ben került az EMI-hoz, 1955-ben a kiadó egyik leányvállalatának, a Parlophone-nak lett menedzsere. Eredetileg humoros felvételeket készített olyan művészek közreműködésével, mint Peter Sellers és Rolf Harris. A Beatlest először 1962-ben hallgatta meg, miután a zenekart a Decca elutasította, és szerződést kötött velük, annak ellenére, hogy első benyomása szerint elég rettenetesek voltak. Ez egy hosszú kapcsolat nyitányát jelentette, amelyben Martin zenei jártassága segített áthidalni a rést az együttes nyers tehetsége és az általuk elérni kívánt eredmény között. A legtöbb szimfonikus hangszert az ő ösztönzésére alkalmazták lemezeiken. A közös munkára jó példa a Penny Lane, ahol fuvola, piccolo és szárnykürt került a dalba; McCartney eldúdolta a dallamot, Martin pedig lekottázta és hangszerelte.

A Beatlesen, és tagjainak szólóprojektjein kívül sok más zenekar mellett tevékenykedett producerként, és elismert zeneszerző is (ő írta a Sárga tengeralattjáró című Beatles-film, illetve az Élni és halni hagyni című James Bond-film zenéjét).

In My Life 
1998-ban kiadott egy CD-t In My Life címmel. Ezen számos szokatlan zenészt, énekest és alapvetően nem énekes művészt szerepeltetett. A CD-n Beatles-dalok feldolgozásai hallhatók. Az album készítéséről Egy életen át címmel televíziós műsor is készült.

A dalok listája 
 Come Together – Robin Williams & Bobby McFerrin
 A Hard Day’s Night – Goldie Hawn
 A Day in the Life – Jeff Beck
 Here, There, and Everywhere – Céline Dion
 Because – Vanessa Mae
 I Am the Walrus – Jim Carrey
 Here Comes the Sun – John Williams
 Being for the Benefit of Mr. Kite! – Billy Connolly
 The Pepperland Suite – George Martin
 Golden Slumbers/Carry That Weight/The End – Phil Collins
 Friends and Lovers – George Martin
 In My Life – Sean Connery

Jegyzetek 

1926-ban született személyek
2016-ban elhunyt személyek
Angol zenei producerek
Angol zeneszerzők
The Beatles
Hangmérnökök
Karmesterek
Angol zongoristák
Rock and Roll Hall of Fame beiktatottak
Brit Awards-győztesek
Ládbesenyő

Ládbesenyő község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.

Fekvése 
Edelénytől 5 kilométerre, a megyeszékhely Miskolctól közúton 26 kilométerre északra helyezkedik el. Különálló településrésze Andrástanya, mely az északi határszéle közelében található.

A közvetlenül határos települések: észak felől Abod (8 km), kelet felől Lak, dél felől Balajt (kb. 8 km), nyugat felől pedig Szendrőlád (kb. 3 km); a legközelebbi város Edelény.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Edelény vagy Abod érintésével, a 2615-ös úton, ugyanezen érhető el Andrástanya is. Szendrőláddal földutak kapcsolják össze.

Története 
Ládbesenyő nevét 1291-ben említette először oklevél Besenew, 1332-ben Bessemi, Beschenev néven, mikor Besenyei Sándor fiait mint a Miskolc nemzetség tagjait sorolták fel.

1293-ban Besenyei Dénes fiait említette egy oklevél, akik elfoglalták Császtát.

1332-ben Mindenszentekről elnevezett egyházát is említették. A pápai tizedjegyzék szerint papja ekkor 6 garas pápai tizedet fizetett.

1910-ben 463 magyar lakosa volt. Ebből 173 római katolikus, 97 görögkatolikus, 178 református volt.

A 20. század elején Borsod vármegye Edelényi járásához tartozott.

1969 és 1983 között Edelény társközsége volt, majd a következő tíz évben a városhoz volt csatolva, csak 1993 óta önálló ismét.

Közélete

Polgármesterei
 1993–1994: 
 1994–1998: Horváth Gyula (független)
 1998–2002: Tóth Gellért (független)
 2002–2006: Tóth Gellért (független)
 2006–2010: Horváth Róbert (független)
 2010–2012: Horváth Róbert (független)
 2012–2014: Fedor Attila (független)
 2014–2019: Győrfi Gábor (független)
 2019-től: Győrfi Gábor (független)

A településen 2012. május 20-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester nem indult el.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 83%-a magyar, 12%-a lengyel, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,1%-a magyarnak, 4,6% cigánynak, 17,1% lengyelnek mondta magát (3,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 40%, református 33,6%, görögkatolikus 7,5%, evangélikus 0,4%, felekezeten kívüli 7,5% (11,1% nem válaszolt).

Látnivalók 

Ládbesenyő-Andrástanyán található a Derenk Emlékház, a magyarországi lengyelség fontos emlékhelye, amelyet a Lengyel Múzeum 2003. október 12-én nyitott meg.

Források
 Györffy György: Borsodvármegye

Jegyzetek

További információk

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Lénárddaróc

Lénárddaróc község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
A Bükk-vidék területén fekszik, a megyeszékhely Miskolctól közúton 47 kilométerre északnyugatra.

A környező települések: észak felől Csokvaomány (kb. 3 km), északkelet felől Nekézseny (kb. 6 km), kelet felől Nagyvisnyó, délkelet felől Szilvásvárad, délnyugat felől Bükkmogyorósd (6 km), nyugat felől pedig Csernely (3 km). A legközelebbi város a 15 kilométerre északra fekvő Ózd.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Csernely érintésével vagy északabbi szomszédai felől, mindkét irányból a 2518-as úton.

Nevének eredete 
A Lénárd előtag egy Lénárd nevű egykori birtokossal kapcsolatos, a Daróc pedig foglalkozásnévből származik. A daróc durva posztót jelent.

Története 
1220-ban, a Váradi regestrumban említik először, ahol villa Dranczy a neve. Péter vitéz volt a neve, aki a törökkel folytatott hősies harcokért megkapta a nemesi rangot, s a Bárdos nevet. 1647-ben a település nemesi jogot kapott. A településhez rokoni szálak fűzik Bárdos Lajost.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Benke János (független)
 1994–1998: Benke János (független)
 1998–2002: Papp László (független)
 2002–2006: Papp László (független)
 2006–2008: Papp László (független)
 2009–2010: Papp László (független)
 2010–2011: Dr. Szatmáry-Antal Tamás (független)
 2011–2012: Komjáthyné Kalo Erzsébet (független)
 2013–2014: Bárdos István Gusztávné Bolega Marianna (független)
 2014–2019: Bárdos István Gusztávné (független)
 2019-től: Bárdos István Gusztávné (független)

A településen 2009. április 5-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az addigi faluvezetőnek megszűnt a polgármesteri jogállása, a tisztséggel összefüggő bűncselekmény miatt. Papp László ennek ellenére jogosult maradt az időközi választáson való indulásra, amit meg is tett, és sikerült is megerősítenie a pozícióját.

A 2010–2014 közti önkormányzati ciklusban két időközi választást is tartottak Lénárddarócon, 2011. július 10-én és 2013. február 3-án. Az előbbi alkalommal csak polgármestert választottak a lakosok, az előző évben megválasztott faluvezetőjük lemondása miatt, 2013-ban viszont képviselőket is, a testület önfeloszlatása okán. E választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, de – aránylag kis különbséggel – alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,3%-a magyarnak, 0,4% németnek, 0,4% szlováknak mondta magát (0,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 65%, református 6,1%, felekezeten kívüli 6,9% (14,8% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Tájház
 Kopjafa
 Hősi Emlékmű
 Római katolikus templom. Szent János apostol tiszteletére felszentelt.

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Visszaélés

A visszaélés (idegen szóval: abúzus) általános, (jogilag vagy erkölcsileg) elítélő kifejezés arra a negatív következményekkel járó cselekményre –  többnyire folyamatosan gyakorolt rossz bánásmódra – amikor valaki önző módon, más kárára visszaél valamivel, valakit vagy valamit helytelenül „használ”, azzal helytelenül, többnyire tiltott módon bánik. Személyekkel kapcsolatban főleg az, ha valaki beosztásával, hatalmával, erejével, kapcsolataival vagy egyéb lehetőségeivel él úgy, hogy ezzel mások testi-lelki egészségét, jólétét, biztonságát, jogait vagy életét veszélyezteti. Tárgyakkal kapcsolatban a helytelen, nem rendeltetésszerű használat számít visszaélésnek (abúzusnak). Jellegénél fogva többnyire titokban történik és nem ritkán bűncselekmény.

A visszaéléseket a magyar nyelv nem egy fogalom-bokorban tárgyalja, ennek ellenére talán érthető az angol „abuse” szó "elítélendő bánásmód" jelentésköre:
Szexuális visszaélés: nemi erőszak, zaklatás
Fizikai visszaélés: erőszak, kínzás, kényszervallatás]
Érzelmi, lelki visszaélés: megalázás, megfélemlítés, zsarolás
Kábítószerrel való visszaélés: drogfogyasztás, szenvedélybetegség 
Gyermekkel való visszaélés: sérülés, fájdalom okozása, megrontás, nemi erőszak 
Házastárssal való visszaélés: családon belüli erőszak
Idősebbekkel szembeni visszaélés: öregek otthonában, velük szemben elkövethető méltánytalanságok
Jogokkal való visszaélés: emberi jogok megsértése
Nyelvvel való visszaélés: trágár beszéd, hazugság, metafora
Állatokkal való rossz bánásmód: kegyetlenkedés, állatkínzás

Irodalom 

Miskolci Egyetem Továbbképzési Központ, Fruska Regionális Hatáskörű Módszertani Gyermekotthon, Miskolc: Gyermekvédelmi kézi szakszótár, Miskolc, 2004. 57. old. Bibl.

Külső hivatkozások 
Visszaélés hatósági jogkörrel
Visszaélés gyermekotthonban

Büntetőjog
Kulcsárfalu

Kulcsárfalu (, ) Bándol településrésze Ausztriában Burgenland (magyarul Felsőőrvidék) tartományban a Felsőőri járásban.

Fekvése 
Rohonctól 10 km-re nyugatra a Kőszegi-hegység déli lábánál fekszik.

Története 
1438-ban "Alaph" néven említik először. A falu első neve Alap volt, majd a 16. században már Allersdorfnak nevezik, majd a horvátok betelepülése után honosodott meg a Kulcsárfalu elnevezés, de az Alap név is még száz évig használatban maradt. A falut 1532-ben a török teljesen elpusztította, egykori lakói helyére ezután horvátokat telepítettek. Az 1560-as években újra leégett, de 1576-ban már új házai állnak. 1605-ben Bocskai hadai pusztították.

Vályi András szerint " KULCSÁRFALU. Horvát falu Vas Várm. földes Ura G. Batthyáni Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Kéthelyhez nem meszsze, mellynek filiája, határja termékeny, erdeje van, keresetre módgya a’ Vas hegyi szőlőkben."

Fényes Elek szerint " Kulcsárfalu, (Allersdorf), horváth falu, Vas vmegyében, ut. p. Kőszeg, 120 kath. lak."

Vas vármegye monográfiája szerint " Kulcsárfalu kis horvát község, mely összesen 20 házból áll. R. kath. lakosainak száma 135. Postája Szalonak, távírója Német-Szt.-Mihály."

1910-ben 130, túlnyomórészt horvát lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Vas vármegye Kőszegi járásához tartozott. 1921-ben Ausztria Burgenland tartományához csatolták. 1971-ben közigazgatásilag Bándol része lett. Az alig száz lakosú faluban a 20. században a horvátokkal szemben újra a németek kerültek többségbe.

Nevezetességei 
Szent Teréz tiszteletére szentelt római katolikus temploma.

Külső hivatkozások 
Kulcsárfalu a dél-burgenlandi települések honlapján

Jegyzetek 

Burgenland települései
Vas vármegye települései
Lajtakörtvélyes

Lajtakörtvélyes (, korábban Baumern, ) község Ausztriában, Burgenland tartományban, a Nezsideri járásban.

Fekvése 
Nezsidertől 24 km-re északkeletre fekszik.

Nevének eredete 
Nevét onnan kapta, hogy vadkörtefákban gazdag helyen települt. Német neve valószínűleg a bei den Baume-ből ered.

Története 
1208-ban villa Kurthuel néven említik először. 1529-ben török pusztította el, mely után horvátokkal telepítették be. Bár a horvátok száma az utóbbi évtizedekben számottevően csökkent, ma is aktív szerepet játszanak a község életében. Az istentiszteletek nagy részét is horvátul tartják. 1898-ban a földrajzi nevek magyarosítása jegyében hivatalos nevét Mosonkörtvélyesre változtatták. Birtokosa az Esterházy család volt, a lajtafalusi uradalomhoz tartozott.

Vályi András szerint " KÖRTVÉLYES. Páma. Elegyes falu Moson Várm. földes Ura H. Eszterházy Uraság, és több Urak, lakosai katolikusok, fekszik Köpcsénhez 1 mértföldnyire, Posonyhoz 1 1/2 órányira, határja középszerű, réttyeinek egy része jó, más része pedig sásos szénát terem, lajtha vize néha elszokta önteni, fájok és szőlejek nints; de vagyonnyaikat jól eladhattyák, és pénzt is jó móddal keresketnek."

Fényes Elek szerint " Körtvélyes, (Pama vagy Pammern), horvát falu, Moson vmegyében, Pozsonhoz 2 órányira, 780 kath. lak., paroch. templommal, 6 kerekü vizimalommal a Lajtán. Róna határa termékeny, s a lakosok 94 6/ telek után birnak 2178 hold szántóföldet, 342 h. rétet; inkább lovakat mint ökröket tartanak. Földesura h. Eszterházy, de nemes udvarokat birnak itt a Zsitvay és Naszvady örökösök is. Ut. post. Köpcsény."

1910-ben 1045, többségben horvát lakosa volt, jelentős német és magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Moson vármegye Rajkai járásához tartozott. 1921-óta tartozik Ausztria Burgenland tartományához.

2001-ben 1005 lakosából 14 volt szlovák, 699 német, 13 szlovák, 262 horvát és 17 egyéb nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt római katolikus temploma román kori eredetű, mai formájában 1700-ban épült.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 A község az Osztrák Statisztikai Hivatal honlapján
 Katolikus lexikon

Jegyzetek 

Burgenland települései
Moson vármegye települései
Lajtaszentgyörgy

Lajtaszentgyörgy (németül Sankt Georgen am Leithagebirge, horvátul Svetojurje) egykor önálló község, ma Kismarton város része Ausztriában, Burgenland tartományban.

Nevének eredete 
Nevét Szent Györgynek szentelt templomáról kapta.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén már 8000 éve élnek emberek.
A mai települést 1351-ben villa Zenthgurg néven említik először. Szent György tiszteletére szentelt plébániatemploma 1437-ben már állt. Anyakönyveit 1658-tól vezetik. 1529-ben és 1532-ben felégette a török. 1605-ben Bocskai  hajdúi, 1620-ban Bethlen hadai dúlták a települést. 1622-től az Esterházy család birtoka volt. 1683-ban a török bécsi hadjárata során ismét elpusztult. 1705 és 1709 között a kurucok rabolták ki. 1713-ban pestis pusztított. 1809 júliusa és novembere között francia csapatok tartották megszállva.

Vályi András szerint " SZENT GYÖRGY. Német falu Sopron Várm. földes Ura H. Eszterházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Sopronhoz 2 4/8 mértföldnyire; határbéli földgye inkább térséges, mint hegyes, jó borral bővelkedik, réttye nem sok van, de erdője elég; közel van hozzá a’ földes Uraságnak 3/4 mértföldnyire terjedő nevezetes vadas kertye, benne kastéllya, és több vadászházok."

1910-ben 1235, túlnyomórészt német lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Sopron vármegye Kismartoni járásához tartozott. 1921-ben Ausztria Burgenland tartományának része lett. 1970-óta Kismartonhoz tartozik.

Nevezetességei 
 A település legnagyobb nevezetessége az ún. Attila-kő.  Eredetileg római sírkő volt, mely a falu kútja mellett állt a Zum Attilabrunnen, azaz Az Attilakúthoz címzett vendéglő előtt. A kő már legalább 250 éve állt ezen a helyen. A kő felső részén egy férfi és egy nő alakja látható kivésve és Atili, valamint Atiliae felirat olvasható. Ezt a hagyomány úgy magyarázza, hogy Attila hun király és felesége, Ildikó sírköve ez. Úgy tartják, hogy Attila, az „Isten ostora” sírja is a településen található.
 Szent György tiszteletére szentelt plébániatemploma 1780-ban épült. Főoltárképét és a szentély freskóját 1783-ban Lust Lőrinc festette.

Jegyzetek

További információk 

 Kismarton város hivatalos honlapja
 Magyar katolikus lexikon
 Történelmi szőlőfajta Burgenlandban

Burgenland települései
Kismarton
Sopron vármegye települései
Mályi

Mályi község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban.

Fekvése 
A megyeszékhely Miskolc déli szomszédságában helyezkedik el, a város központjától mintegy 11 kilométerre. Miskolccal ténylegesen csak északnyugati külterületeinél határos; a további szomszédos települések: észak-északkelet felől Kistokaj, kelet felől Sajólád, dél és délnyugat felől pedig Nyékládháza.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 3-as főút, mely keresztülhalad a központján. Északi széle mellett elhalad a 3603-as út, nyugati határszélét pedig érinti még a 2515-ös út is.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, melynek azonban nincs megállási helye a határai közt, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget így Nyékládháza vasútállomás kínálja, néhány kilométerre délre.

Története 
A település már a honfoglalás korában is létezett, később a Bors-Miskóc nemzetség birtoka volt. 1233-ban említik a falut először, Mali néven. Neve a hegyoldal jelentésű „mál” szóból ered. A 14. században a diósgyőri uradalom része volt. A török időkben és a Rákóczi-szabadságharc alatt többször elnéptelenedett, csak a szatmári béke után népesült be újra.

1783-tól említik Mályi néven.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dr. Zelei Zoltán (független)
 1994–1998: Dr. Zelei Zoltán (független)
 1998–2002: Dr. Zelei Zoltán (független)
 2002–2006: Dr. Zelei Zoltán (független)
 2006–2010: Dr. Zelei Zoltán (független)
 2010–2014: Viszokai István (független)
 2014–2019: Viszokai István (független)
 2019-től: Viszokai István (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallja magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,6%-a magyarnak, 0,5% cigánynak mondta magát (14,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 33%, református 15,7%, görögkatolikus 3,7%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 17,7% (28,2% nem válaszolt).

Látnivalók 

 Katolikus templom
 Mályi-tó
 Simay-kúria

Környező települések 
Miskolc (8 km), Kistokaj (3 km), a legközelebbi város: Nyékládháza (~1 km).

Jegyzetek

További információk 
 Mályi az utazom.com honlapján
 A Község honlapja és hírportálja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Mályinka

Mályinka község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Kazincbarcikai járásban.

Fekvése
Miskolctól közúton 41 kilométerre nyugatra fekszik.

A környező települések: Bánhorváti (11 km), Dédestapolcsány (4 km), Nagyvisnyó (7 km), Nekézseny (11 km), Tardona (7 km); a legközelebbi városok: Kazincbarcika (kb. 16 km), Bélapátfalva (kb. 21 km) és Ózd (29 km).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Lillafüred vagy Dédestapolcsány felől, mindkét irányból a 2513-as úton. Külterületeit érinti még a Kazincbarcika-Tardona-Dédestapolcsány közti 25 127-es és a Bánkútra vezető 25 139-es számú mellékút is.

Története 
A környék már az őskorban is lakott volt. A település neve vagy a „hegyoldal” jelentésű mál, vagy a málna szóból ered.

A dédesi vár elestével Mályinka is török megszállás alá került.

A reformátusok középkori temploma 1740-ben egy tűzvész során elpusztult. A mai templomot az 1750-es években építették.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Mihály József (független)
 1994–1998: Mihály József (független)
 1998–2001: Mihály József (független)
 2001–2002: Mihály Ferenc (független)
 2002–2006: Mihály Ferenc (független)
 2006–2010: Mihály Ferenc (független)
 2010–2014: Mihály Ferenc (független)
 2014–2019: Győrfi Gábor (független)
 2019-től: Győrfi Gábor (független)

A településen 2001. május 6-án időközi polgármester-választást tartottak, mert az előző faluvezetőnek – összeférhetetlenségi okok miatt – megszűnt a polgármesteri tisztsége.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,6%-a magyarnak, 0,4% cigánynak, 0,4% németnek mondta magát (3,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 7,5%, református 74,9%, görögkatolikus 1,1%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 4,1% (10,9% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Református templom különálló fa harangtoronnyal
 Bükki Nemzeti Park a közelben
 
 Itt található az Odvas-kői-sziklaüreg.
 Mályinkai kilátó a falu fölött
 Millenniumi Park
 Hősök parkja

Jegyzetek

További információk 
 Mályinka honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Megyaszó

Megyaszó község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Szerencsi járásban.

Fekvése 
A Hernád mellett fekszik, a folyó bal parti oldalán.

A szomszédos települések: észak felől Szentistvánbaksa (4 kilométerre), északkelet felől Monok (13 kilométerre), délkelet felől Legyesbénye (8 kilométerre), dél felől Újharangod (Gesztely különálló településrésze), nyugat felől pedig Alsódobsza (4 kilométerre). A fentieken túl közigazgatási határa egy-egy rövid szakaszon érintkezik még délkeleten Bekecs és Taktaszada, délnyugaton pedig Újcsanálos területével is, ezen települések azonban távol fekszenek tőle és nincs is velük közvetlen közúti kapcsolata. A legközelebbi város a 12 kilométerre fekvő Szerencs.

Megközelítése 
A település központja csak közúton közelíthető meg, Gesztely és Szerencs felől a 3702-es, Gesztely-Újharangod felől a 3722-es, Hernádkércs-Szentistvánbaksa felől pedig a 3727-es úton.

Újvilágtanya nevű, különálló külterületi településrésze a 3722-es út mentén fekszik, csak arról érhető el. Ez utóbbi út felől közelíthető meg a falu horgásztava is, melyet a Harangod-patak duzzasztásával hoztak létre.

Határszélét délen érinti még a 3605-ös és a 3723-as út is.

Közösségi közlekedéssel a település Miskolc és Szerencs irányából is jól megközelíthető, a Volánbusz 3730-as járatával.

Története 
A terület  már az őskorban is lakott volt. Innen származó leleteket még a British Museumban is őriznek. I. István idejében temploma is állt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 81%-a magyar, 19%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,2%-a magyarnak, 11,2% cigánynak mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 31,6%, református 48,3%, görögkatolikus 1,9%, felekezeten kívüli 4,2% (13,1% nem válaszolt).

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Gecső Gyula (független)
 1994–1998: Gecső Gyula (független)
 1998–2002: Csáki Barnabás (független)
 2002–2006: Csáki Barnabás (független)
 2006–2010: Csáki Barnabás (független)
 2010–2014: Csáki Barnabás (független)
 2014–2019: Hajdú Istvánné (független)
 2019-től: Hajdú Istvánné (független)

Látnivalók 
 református templom (gótikus, 13–14. század)
 római katolikus templom
 tájház
 parasztházak
 horgásztó
 pincefalu

Híres szülöttei 
 Mészáros Lőrinc (1466–1514) a Dózsa György-féle parasztfelkelés egyik vezetője
 Tóth Soma (1830-1886) színész itt született.
 Borszéky Frigyes (1880–1955) festőművész, keramikus.
 Orosz István (1949) színész, forgatókönyvíró, rendező.

Jegyzetek

További információk 
 Megyaszó honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Meszes (település)

Meszes község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.

Fekvése 
Szendrőtől 12 kilométerre kelet-északkeletre, a megyeszékhely Miskolctól közúton 45 kilométerre északra fekszik.

A közvetlenül határos települések: észak felől Tornabarakony, kelet felől Rakacaszend (6 km), dél felől Galvács, délnyugat felől Szendrő (12 km), nyugat felől Szalonna (7 km), Martonyi (6 km). A legközelebbi város Szendrő.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Szalonna vagy Rakacaszend érintésével, a 2613-as úton.

Története 
A település nevét először 1317-ben említik, Mezes alakban írva. A középkorban királynéi birtok volt. Később a Rákócziak birtoka a 18. század elejéig, mikor a szatmári béke után a kincstár lefoglalta.

1961-ben termelőszövetkezete alakult.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Keresztesi István (független)
 1994–1998: Keresztesi István (független)
 1998–2002: Rákiné Czidor Katalin (független)
 2002–2006: Rákiné Czidor Katalin (független)
 2006–2010: Rákiné Czidor Katalin (független)
 2010–2014: Rozgonyi Tibor (független)
 2014–2019: Rozgonyi Tibor (független)
 2019-től: Rozgonyi Tibor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 1,6% németnek mondta magát (8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 38,3%, református 33%, görögkatolikus 4,3%, felekezeten kívüli 7,4% (14,9% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Rakaca-víztározó
 Földvár

Jegyzetek

További információk 
 Meszes honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Lajtaújfalu

Lajtaújfalu (németül Neufeld an der Leitha, horvátul Novo Selo) város Ausztriában Burgenland tartományban a Kismartoni járásban.

Fekvése 
Kismartontól 16 km-re nyugatra a Lajta jobb partján fekszik.

Története 
Nádasdy Ferenc alapította 1648 és 1655 között, kezdetben zsidók lakták, majd a közeli barnaszénbánya munkásai telepedtek itt le. Szent Mihály tiszteletére szentelt katolikus templomát a korábbi zsinagóga bővítésével építették 1667-ben. Az 1674-es egyházi vizitáció szerint Szarvkő filiája volt. 1683-ban a török a falut elpusztította, de hamarosan újjáépült. 1757. április 7-én nagy tűzvész pusztított a településen, melynek a templom és a plébánia is áldozatul esett. A 19. század iparosítása nagy fellendülést hozott, melyben az első lökést a győr-sopron-ebenfurti vasútvonal megépülése jelentette 1881-ben. 1886-ban vegyiüzem, 1887-ben jutagyár kezdte meg a termelését. A kis faluból alig néhány évtized alatt 3000-es lakosú gazdasági központ fejlődött.

Vályi András szerint " NÁJFELD. Német falu Sopron Várm. földes Ura H. Eszterházy Uraság, lakosai katotikusok, fekszik Soprontól 3 3/8 mértföldnyire, szőleje nints, réttye, kaszállója, legelője igen kevés, határja leg inkább búzát, rozsot, árpát terem, felette az helységnek igen nagy Vendégfogadó van, négy szegeletre építve, a’ hova az Ausztriai Ebenfurti németek gyakran el mennek a’ magyar bor, és dohánynak kedvéért, vagyon dohány fábrikája is."

Fényes Elek szerint " Neufeld magyarul Ujfalu, német falu, Sopron vmegyében, a Lajta vize mellett, Austria szélén, Sopronhoz északra 4 mfd. Lakja 680 kath. 66 házban. Van kath. paroch. temploma, vendégfogadója, vámhivatala. Szántófölde 230 hold, gyümölcsös 6 h., legelő 30 hold. Rét és szőlő nincs. Van itt az uraságnak, h. Eszterházy Pálnak egy kőszénbányája és egy timsógyára."

1910-ben 2867 lakosából 2078 német, 449 magyar és 157 horvát volt. A trianoni békeszerződésig Sopron vármegye Kismartoni járásához tartozott. 1987-ben mezővárosi, 1997-ben városi rangot kapott.

Nevezetességei 
 A falu északi szélén áll a 17. század közepén épített Nádasdy-kastély. Később vendéglő, majd munkásszálló működött benne.
 Mihály arkangyal tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1667-ben épült.
 Evangélikus temploma 1904-ben épült neogótikus stílusban.
 Határában, az egykori bánya helyén található az Újfalusi-tó.

Híres szülöttei
 1929. február 5-én itt született Fred Sinowatz, Ausztria 7. szövetségi kancellárja
 1948. szeptember 7-én itt született Géza Gallos osztrák válogatott labdarúgó († 2013. november 3-án ugyanitt)

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Lajtaújfalu az Osztrák Statisztikai Hivatal honlapján
 Magyar katolikus lexikon

Jegyzetek 

Burgenland települései
Sopron vármegye települései
Aelia Eudoxia

Aelia Eudoxia (380 körül  – 404. október 6.) Flavius Arcadius keletrómai (bizánci) császár befolyásos és a híradások szerint szépséges felesége, a frank Bauto, Gratianus császár hadvezérének gyermeke volt.

Ifjúkoráról keveset tudunk. Apja 388-ban halt meg, és Eudoxiáról legelőször Promotus, a keleti részekért felelős magister militum (386–391) kapcsán hallunk először, majd halála (392) után Promotus gyermekeivel együtt Theodosius császár fiai, Arcadius és Honorius környezetébe került. Neveltetéséről csak annyit tudunk, hogy Pansophius, Nicomedia későbbi püspöke is tanította.

395. április 27-én, alig három hónappal a Nagy Theodosius halála és a Római Birodalom felosztása után feltehetően az annak idején Promotust megbuktató Rufinus ellen áskálódó Eutropius miniszter manőverezése hatására Eudoxia Arcadiushoz ment feleségül, akire óriási befolyást gyakorolt. 396-tól kezdve a császárné hétszer esett teherbe, és öt gyermeke – Flacilla (397. június 17.), Pulcheria (399. január 19.), Arcadia (400. április 3.), Theodosius (401. április 10.) és Marina (403. február 10.) – érte meg a felnőttkort.

Nem tudni, hogy Eudoxia pontosan milyen szerepet töltött be a konstantinápolyi császári udvarban, de valószínűleg kapcsolatba hozható vele Gainas gót parancsnok puccskísérlete és Eutropius lemondatása (399). Az viszont tény, hogy 400. január 9-én Augusta, azaz császárnő lett. Ezután viselhette a császári bíbor öltözéket (paludamentum) és a diadémot, illetve arcképével díszített pénzt is vertek. Sőt, arcképét is körbehordozták a birodalmon, mintha valódi uralkodó lett volna, és emiatt sógora, Honorius rosszallását fejezte ki. Konkrétan megfogalmazott hatalma Eudoxiának nem volt, törvényeket sem hozhatott férje nélkül. 403-ban felállították szobrát Konstantinápolyban. Szelümbria városát férje róla nevezte el Eudixopolisznak, ám a név nem maradt fenn.

Támogatta az ariánusok elleni megmozdulásokat, és nagy szerepe volt az udvar – sőt egyenesen a császárné – fényűzését bíráló Aranyszájú Szent János konstantinápolyi pátriárka száműzetésében. Nem kis mértékben emiatt Eudoxia megítélése általában negatív volt. A bizánci udvarban feltehetően barbár származása miatt nem kedvelték, emellett kapzsinak, akaratosnak és gyűlölködőnek tartották. Terjesztették, hogy a trónörökös, a későbbi II. Theodosius nem is Arcadiustól, hanem a császárnő egyik udvaroncától származott.

Halálának dátuma Honorius hatodik consuli éve, azaz 404 (Theophanész szerint 406) volt. Koraszülés következtében hunyt el.

Források 
 Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Szerk.: William Smith (1873)
 De Imperatoribus Romanis

Bizánci politikusok
404-ben elhunyt személyek
A 380-as években született személyek
Középapsa

Középapsa (, , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Técsői járásban.

Fekvése 
Técsőtől 24 km-re keletre, az Apsica (Apsa-patak) partján fekszik.

Története 
A falu két dombján egy-egy fatemplom emelkedik. A felső az 1428-ban épült görögkatolikus úgynevezett felső javadalmi templom, 1440-ben és 1760-ban renoválták. 17. századi festmények és 18. századi ikonosztáz díszíti. Az alsó a 17. század középén épült Szent Miklósnak szentelt görögkatolikus úgynevezett alsó javadalmi templom 18. századi ikonosztázzal.

Becses emléke a Rákóczi-szabadságharcban részt vett apsai felkelők zászlaja. 1910-ben 3719 lakosából 3196 román és 489 német volt. A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Szigeti járásához tartozott.

Népesség 
Ma 4900, többségben román lakosa van.
Lakóinak száma a 2003-as adatok alapján 5700 fő.

Források 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 dr. Tóth Imre: Kárpátalja, a rahói járás honismereti olvasókönyve. Szeged, 2000.

A Técsői járás települései
Máramaros vármegye települései
Makkosjánosi

Makkosjánosi (ukránul Яноші (Janosi / Yanoshi), korábban Іванівка (Ivanyivka / Ivanivka), 1921-1939 között Janosovo, oroszul Ивановка (Ivanovka)) falu  Ukrajnában Kárpátalján, a Beregszászi járásban. Ma körülbelül 1700-1800 lakosú.

Fekvése
Beregszásztól 6 km-re északra fekszik. Társtelepülése Balazsér.

Története
1321-ben Ivanosi néven említik először. A református templom épülete 1321-ben már állt, 1566-ban a tatárok elpusztították, 1595-óta a reformátusoké. Mai formáját a 18. századi átalakítás után nyerte el.
Görögkatolikus temploma az 1733-ból való fatemplom helyén 1839-ben épült klasszicista stílusban.
1910-ben 1118, túlnyomórészt magyar lakosa volt.    
A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Tiszaháti járásához tartozott.

Testvérvárosai

Makkosjánosi testvérvárosai a következők:

Források 
  Google Maps

A Beregszászi járás települései
Bereg vármegye települései
Oaxaca de Juárez

Oaxaca de Juárez a mexikói Oaxaca szövetségi állam fővárosa. Lakosainak száma 2010-ben 255 029 fő volt.

Földrajz

Fekvése 
A Déli-Sierra Madre hegység Oaxaca-völgyében, a régészeti szempontból jelentős Monte Albán közelében fekszik.

Éghajlat
A város éghajlata forró és tavasz végétől ősz elejéig csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 34 °C-os hőséget, a rekord elérte a 43 °C-ot is. Az átlagos hőmérsékletek a decemberi és januári 18,3 és a májusi 24,2 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő. Az évi átlagosan 751 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a májustól szeptemberig tartó 5 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel 85%-a.

Népesség
A település népessége a közelmúltban majdnem mindig folyamatosan növekedett:

Nevének eredete 
A de Juárez tagot a közelében született 19. századi nemzeti hős, Benito Juárez elnök tiszteletére kapta.

Története 
1529-ben érkeztek ide az első spanyol telepesek. 1529. július 13-án Juan Peláez de Berrio kiépítette a települést. Ezt legalizálta V. Károly spanyol király egy dekrétumban.

1750-ben indult meg a postai szolgálat.

Közlekedés 
Oaxaca-Xoxocotlan repülőtér (IATA kódja: OAX) a város központjától 8 km-re délre található. A légijáratok főleg Mexikóvárosba tartanak.

A városban 2 buszpályaudvar található. A városban több utazást szerveznek a régi maja városokba.

Oaxaca de Juárez mellett egy autópálya is elhalad.

Oktatás 
Oaxaca de Juárezben székel a Universidad Autónoma Benito Juárez de Oaxaca, amely a város egyetlen egyeteme.

Turizmus, látnivalók

Templomok 
 Dóm, amelyet 1535-ben építettek
 Guzmán Szent Domonkos-templom
 Szent Ágoston-templom és kolostor
 San Juan de Díos-templom
 Néri Szent Fülöp-templom, a város egyik legjelentősebb barokk temploma

Parkok 
 Zócalo (főtér)
 Alameda de Léon tér
 Botanikus kert
 Parque Benito Juárez
 Cerro de Fortín
 Parque Comunal de San Felipe

Rendezvények
A város egyik leghíresebb rendezvénye a minden évben, december 23-án megrendezett retkek éjszakája, ahol retkekből, virágokból és kukoricacsuhéból készült műalkotásokat mutatnak be.

Sport
A város legjelentősebb labdarúgócsapata, az Alebrijes de Oaxaca a másodosztályú bajnokságban szerepel.

Jegyzetek

További információk 

 Eliot Weinberger: A Zócalón

Oaxaca települései
Oaxaca turizmusa
Mexikó tagállamainak fővárosai
Jövő (idő)

Az idő lineáris felfogásában a jövő az idővonalnak az a része, amely ezután (a jelen után) fog „megtestesülni”, ahol az a „hely” van, ahol a még meg nem történt események képzelhetők el hitünk szerint. (A hitünk abból áll, hogy az előbbi fogalmakat és következményeit feltételezzük). Ebben a felfogásban a jövő a múlttal (azzal az eseménysorozattal, amelyek már bekövetkeztek, és amelyeket többé-kevésbé ismerünk) állítható szembe, valamint a jelennel, amelynek a határait visszafelé mozgathatjuk, de előre nem.

A tudás és az ismeretek szempontjából a múltról lehetnek akár „tudományos”, nehezen vitatható ismereteink is, de a jövőt tekintve ezek vagy csak feltételezések, vagy ha tudományos igénnyel készültek, a tudományos hipotézisek kategóriájába sorolhatók.

A múltra vonatkozó tudásunk alapján feltételezzük a jövő alakulását és valószínűségekben próbáljuk megragadni azzal a megszorítással, hogy ha a jövőt fenyegetve látjuk, akkor az ezzel kapcsolatos hírek egy részét elfojtjuk, eltitkoljuk.

A jövő fogalmának mindig fontos szerepe volt a filozófiában és általában az emberi gondolkodásban, mivel az emberi élet számos eseményt legalább megjósolni képesnek kell lennie az embereknek ahhoz, hogy életben maradjon. Ugyanakkor az ember célkitűző tevékenységének egy része is a jövőre és nem a „jelenként megélt jövőre” irányul, sőt a tudás mértéke is abban mérhető le leginkább, ha valaki a jövő eseményeire vonatkozóan tud biztos állításokat közölni, mivel ezzel lehetővé teszi az azokra való felkészülést.

Az emberi agy kognitív képességeinek kifejlődéséhez vezettek ezek a teljesítmények, mely képességek között van az elvont gondolkodás, a racionális képzelet, a logika, az indukció, a következtetés és az érvelés. Az indukció alapján vagyunk képesek az okokat a következményekkel összekötni, amely révén az idővonalat oksági-lánccá tudjuk átalakítani.

A kognitív eszközök azonban kevésnek bizonyulnak a sokszor kaotikus jellegű természeti és társadalmi események megjövendölésére, ezért minden korban és minden kultúrában tág tere van a jövővel kapcsolatos „szélhámosságoknak” és tévedéseknek. Míg a természettudományok a világot a mérhető változások mentén igyekeznek megragadni, addig egyéb ismeretkörök inkább képekben, hasonlatokban, párhuzamokban és metaforákban tömörítik elképzeléseiket.

A jövő így a vallásokban is központi téma, főleg a határok megvonása okán (hol kezdődött a múlt, mikor lesz vége a jövőnek), illetve mik a határai az emberi életnek, az ismert világnak és az univerzumnak. E kérdésekkel a kozmológia is foglalkozik, és számos elmélet létezik e kérdések megválaszolására.

A jövő a tárgya a jövőkutatás nevű tudománynak és állandó témája a bulvársajtónak.

Kapcsolódó szócikkek 

 Jövőkutatás

Irodalom 
 A jövő, mint tudat
 A bulvársajtó jövőképe
October

Az October, a U2 második stúdióalbuma 1981-ben jelent meg. Sokan a leggyengébb lemezüknek tartják, kritikusok a szövegeket ügyetlennek, az előadásmódot pedig unalmasnak, semmitmondónak minősítették. Ebből az elbumból fogyott el a legkevesebb példány; és csak egyetlen dalát (a címadó Octobert) vették rá a Best of 1980-1990-re, a borítón fel nem tüntetett bónuszként, jóllehet a 80-as években a Gloria volt az, ami sok koncertjükön is felhangzott.

Az October szövegei vallásos, spirituális jellegűek, különösen a Gloria (benne a Gloria, in te domine latin nyelvű kórusművel), a With a Shout (Jerusalem), és a Tomorrow. A témaválasztástól – különösen a minden együttes karrierjében rizikós második album esetén – sokan nem voltak elragadtatva, még az is megtörténhetett volna, hogy a U2 további támogatás híján megszűnik; de Frank Barselona, Barbara Skydell és Chris Blackwell tudta, hogy érdemes hosszú távon tervezni a zenekarral kapcsolatban (Bono külön köszönetet mond nekik a Rock and Roll Hall of Fame-ben mondott beszédében ).

Egy előadás után ellopták a dalok szövegeit tartalmazó táskát. Mivel a stúdió díja előre ki volt fizetve, folytatniuk kellett a felvételeket; a szövegeket néhol improvizálták. Az ellopott dalok 2004-ben kerültek elő.

Dalok
Gloria (4:14)
I Fall Down (3:39)
I Threw a Brick Through a Window (4:54)
Rejoice (3:37)
Fire (3:51)
Tomorrow (4:39)
October (2:21)
With a Shout (Jerusalem) (4:02)
Stranger in a Strange Land (3:56)
Scarlet (2:53)
Is That All? (2:59)

Előadók
Bono – ének
The Edge – gitár, zongora, ének
Adam Clayton – basszusgitár
Larry Mullen, Jr. – dob

Külső hivatkozások
U2 Wanderer
U2-Vertigo-Tour.com – az October turnéján játszott számok
Three Sunrises – a lemez dalairól

1981 nagylemezei
U2-albumok
Island Records-albumok
Buena Vista Social Club

A Buena Vista Social Club egy havannai, főként sötétbőrűek számára létrehozott, a negyvenes-ötvenes években működött könnyűzenei klub volt, amelyben jellegzetes kubai zenét játszottak, a zenére pedig a teremben táncoltak.

A klubról 1996-ban Ry Cooder és Wim Wenders ugyanezzel a névvel  dokumentumfilmet készített veterán kubai zenészek főszereplésével. Az album és a film világhírűvé vált, és a benne szereplő zenészekre ráragadt a Buena Vista Social Club név, ez lett az együttes neve is. 1998-ban Grammy-díjat kaptak.

Legnagyobb slágerük az Eliades Ochoa és Compay Segundo által énekelt Chan Chan.

A zenészek 

 Luis Barzaga – kórustag
 Joachim Cooder – udu, dob
 Ry Cooder – gitár, mbira
 Julio Alberto Fernández – ének, maraca
 Ibrahim Ferrer (1927-2005) – ének
 Carlos González – bongo
 Juan de Marcos González – karmester
 Rubén González (1919-2003) – zongora
 Salvador Repilado Labrada – nagybőgő
 Manuel „Puntillita” Licea (1927-2000) – ének
 Orlando „Cachaito” López – nagybőgő
 Benito Suárez Magana – gitár
 Manuel „Guajiro” Mirabal – trombita
 Eliades Ochoa – ének, gitár
 Omara Portuondo – ének
 Julienne Ovideo Sánchez – timbales
 Compay Segundo (1907-2005) – gitár, ének
 Barbarito Torres – laoud
 Alberto „Virgilio” Valdés – maraca
 Lázaro Villa – güiro
 Amadito Valdés - timbales
 Pio Leyva (1917-2006) – ének

Díjak

1998: Grammy Award for Best Traditional Tropical Latin Album
1998: Billboard Latin Music Awards

További információk 
 Az együttesről és a filmről angolul
 Az együttesről és a filmről a sulinet
 A Wenders-film az imdb-n

Kubai könnyűzenei együttesek
Island Records

Az Island Records lemezkiadó vállalatot Chris Blackwell alapította 1959-ben Jamaicában, mindössze száz dollárnyi tőkével. Eleinte a szigetország zenéjével foglalkozott, majd terjeszkedni kezdett, leányvállalatokat hozott létre (Surprise Records, Sue Records, Jump Records, Black Swan Records és Aladdin Records). Lassan az 1980-as évek egy legfontosabb kiadójává vált. Jellegzetes pálmafás logója olyan meghatározó zenészek és együttesek albumain szerepel, mint Bob Marley, Lee Perry vagy a U2. 1989-ben a PolyGram megvette; majd 1998-as fúziója után megváltoztatta a nevét Island Def Jam Recordsra.

Az Island Recordsnál megjelent ismertebb zenészek, énekesek és együttesek (zárójelben a szerződés éve): Shawn Mendes, Mary J. Blige, The Cranberries (1993), Emerson, Lake & Palmer, Jethro Tull, Bob Marley (1971), Rammstein, Cat Stevens, Sum 41, U2 (1980. március), Tom Waits, Bon Jovi, Mariah Carey, Justin Bieber, Fall Out Boy. 2012 szeptemberében a kiadó leszerződtette a Gangnam Style című videóklipjével híressé vált dél-koreai PSY-t.

Jegyzetek

További információk 
 Island Records
 Island Records US

Jamaica zenéje
Lemezkiadók