1907



Események

Határozott dátumú események 
 április 4. – Súlyos vasúti baleset Dorozsmánál.
 május 2. – A magyar minisztertanács elfogadja a vasúti szolgálati szabályzat ún. „horvát paragrafusát”, melynek értelmében a vasutasok számára kötelező a magyar nyelv tudása. (A vasúti szabályzat elleni harc a horvát politika sarkalatos pontjává válik.)
 május 12. – Budapesten felavatják a Zeneakadémia új épületét.
 május 26. – Az Egyesült Államokban megalakítják a kivándorolt, mintegy félmilliónyi szlovákság szervezeteit összefogó Szlovák Ligát.
 június 22. – A bécsi birodalmi gyűlésben a cseh polgári pártok 84 képviselője közös cseh Nemzeti Klubot hoz létre. (A klub létszáma november 22-én 65 főre csökken.)
 június 26.
 Lemond Teodor Pejačević horvát bán és az autonóm kormány, a horvát–szerb koalíció ellenzékbe vonul.
 Az új horvát bán Rakodczay Sándor.
 július 1. – A magyar országgyűlés elfogadja a lex Apponyi néven ismertté vált 1907. évi XVI. és XVII. törvényt, az állami iskolai tanítók fizetését, illetve a nem magyar tannyelvű népiskolák jogviszonyát, s az ott tanítók fizetését szabályozó, az iskolai magyarosítás eszközeként használt rendeletet, miután a tervezett nemzetiségi obstrukció és a tömeges tiltakozások eredménytelenek.
 augusztus 1-8. – Az angliai Brownsea Island-en tartott tábor jelenti a cserkészet megalapítását.
 augusztus 16. – I. Ferenc József szentesíti a vasúti szolgálati rendtartást szabályozó törvényt.
 augusztus 29. – Összeomlik a Nagy-tavakat az Atlanti-óceánnal összekötő Szent Lőrinc-folyó fölött a tartományi főváros, Québec City és a túlparti Lévis közti acélhíd. (A katasztrófában 75-en vesztették az életüket. Kora leghosszabb acélszerkezetű hídjának összeomlását a tervezési hiba mellett az okozta, hogy nem volt megfelelő az építkezés szakmai irányítása.)
 október 27. – A Liptó vármegyei Csernova községben 14 halálos áldozattal jár a brutális csendőri beavatkozás. A helybeliek az ellen tiltakoznak, hogy Andrej Hlinka rózsahegyi plébános, a falu szülötte helyett más lelkésszel akarják felszentelni a falu új templomát. (Az eset tiltakozó hullámot vált ki Csehországban, de elítélik a bécsi parlamentben, és az európai sajtó is tudósít róla.)
 december 12. – A király feloszlatja a horvát országgyűlést, mert nem éledt újjá kormányképes magyarbarát párt.

Határozatlan dátumú események 
 október
 Kitör az 1907-es amerikai bankpánik.
 Választások Crna Gorában. (Az ellenzéki Nemzeti Párt nem jut be a skupštinába.)
 az év folyamán –
 Az eszperantó megreformálásával létrejön az Ido nyelv.
 A Hawaii Egyetem alapítása.
 Új-Zéland brit birodalmi domíniummá válik.
 Giesswein Sándor vezetésével megalakul az Országos Keresztényszocialista Párt.
 Magyarországon törvények születnek az ipari és kereskedelmi alkalmazottak betegségi és baleset-biztosításáról, a tanítók jogviszonyáról és javadalmazásáról, a magyar nyelv oktatásáról, a gazda és a cselédek közötti jogviszonyról.
 Megjelenik Malonyai Dezső „A magyar nép művészete” című ötkötetes munkája.
 Galamb József megtervezte a híres Ford T modellt, amely forradalmasította az autógyártást és amelyből az 1907 utáni két évtizedben több mint 15 millió darabot adtak el.
 Radikális lengyel parasztcsoportok megjelentetik „Zaranie” (Hajnal) című kiadványukat, melyben síkraszállnak a falvaknak az egyház befolyása alól történő kivonása és a földbirtokok felosztása mellett.
 Az osztrák kormányzat Galíciában bevezeti az általános, titkos választási rendszert. (Az első választásokon a Lengyel Néppárt győz. A lengyel nemzeti demokraták Stanisław Glgbiński lwówi (lembergi) egyetemi professzor vezetésével 16 mandátumot szereznek a parlamentben.)
 Létrehozzák a legális Lengyel Demokrata Társaságot, melyben a kispolgári és dzsentrielemek vannak többségben.
 Az orosz kormányzat egy tisztán lengyelek lakta területet csatol Oroszországhoz. (Az országos felháborodás hatására a terület tényleges elcsatolása csak 1912-ben történik meg.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1907-ben

1907 a légi közlekedésben

1907 a vasúti közlekedésben

1907 a filmművészetben 
Kísértet a szállodában, rendezte: James Stuart Blackton
Ben Hur, rendezte: Sidney Olcott
20000 mérföld a tenger alatt Georges Méliès

1907 az irodalomban 
 Megjelenik Rilke Új versek című kötete
 Megjelenik Ady Vér és Arany című kötete.
 Mikszáth Kálmán befejezi a Noszty fiú esete Tóth Marival című regényét.
 Megjelenik Molnár Ferenc A Pál utcai fiúk című regénye.
 Megjelent Kosztolányi Dezső első verseskötete, a Négy fal között.

1907 a festészetben 
 Csontváry Kosztka Tivadar megfesti a Magányos cédrus és a Zarándoklás a cédrushoz Libanonban című képeit.
 Rippl-Rónai József megfesti az Apám és Piacsek bácsi vörösbor mellett című olajfestményét és A körtvélyesi kastélyt.
 Vaszilij Kandinszkij megfesti a Színes élet című képét (tempera).
 Pablo Picasso megfesti az Avignoni kisasszonyok című kubista képet.
 Henri Rousseau a naiv festészet elindítója megfesti A kígyóbűvölő nő című képét.
 Gustav Klimt megkezdi a Danae és a Csók festését.
 Henri Matisse: Bőség, nyugalom, gyönyör.
 Raoul Dufy: Július 14.
 Georges Braque: A nagy akt.

1907 a szobrászatban 
Október 13-án fényes ünnepség keretében, a Pécsi Országos Ipari és Mezőgazdasági Kiállítás nagyszabású rendezvénysorozatának zárásaként avatták fel a Zsolnay Vilmost ábrázoló bronzszobrot, Horvay János és Apáti Abt Sándor munkáját.

1907 az építészetben 
 Árkay Aladár tervei alapján elkészül Pesten a Városligeti út 5-7. alatt a fasori református templom.
 Magyar Ede tervei alapján Szegeden megépül a Reök-palota, mely ma a Városi Képtár otthonául szolgál.
 Zielinski Szilárd építészmérnök tervei alapján megépül a Hosszúvölgyi viadukt.
 Nagyváradon megkezdődik a Fekete Sas palota építése Komor Marcell és Jakab Dezső tervei alapján, Sztarill Ferenc kivitelezésében.
 A Nagykőrösi református templom Sándy Gyula és Foerk Ernő tervei alapján elnyeri mostani alakját, a város összképét igen meghatározó jellegzetes formáját.
 Láng Adolf építész tervei alapján megépül a pécsi Városháza.
 Pogány Móric legismertebb műve a Batthyány-örökmécses Budapest V. kerületében. A tervpályázatot 1907-ben nyerte meg; az emlékmécsest 1926-ban állították fel.
 Marosvásárhelyen megépül a jelenlegi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem épülete, valamint az egykori Gróf Széchenyi István Műszaki Egyetem épülete.
 Cegléden ifj. Nagy István tervei alapján megépül az egykori Czeglédi Ipar és Kereskedelmi Bank épülete, amely ma az ország leggazdagabb Kossuth-gyűjteményének ad otthont.
 Csernáton kettős bolthajtású kőhídja, ma műemlék.
 Ungváron megnyílik az egykori Drámai Színház.
 Épül a Casa Milà és a Casa Batlló Barcelonában, Antoni Gaudí tervei alapján.

1907 a zenében 
 október 2. – Budapesten az operaházban lép fel Enrico Caruso világhírű olasz operaénekes.
 Budapesten átadják a Zeneakadémia új épületét. A kibővített intézménybe felkérik tanárnak Bartók Bélát és Kodály Zoltánt is.
 Maurice Ravel megkomponálja a Spanyol rapszódiát.
 Bartók Béla megkomponálja az I. hegedűversenyét.
 Bárány Dezső hegedűkészítő mester saját műhelyében kezdi kopírozni a régi mesterhegedűket (Stradivarius, Guarneri, Guadagnini, Zanoli), az egyedülálló lakktalálmánya segítségével.
 Kossuth Ferenc kereskedelemügyi miniszter engedélyezi a Postás Zenekar alapítását és ezzel megalakul a mai Matáv Szimfonikus Zenekar jogelődje.
 Megjelenik Schunda V. József A czimbalom története című könyve.

1907 a tudományban 
 Megjelenik Budapesten Kosutány Tamás könyve, A magyar búza és a magyar liszt a gazda, molnár és sütő szempontjából címmel, melyben hat év kutatómunkájának eredményét összegzi, s egyúttal megállapítja, hogy a magyar búza sikértartalma általában meghaladja a legtöbb külföldi búzáét.
 Az Amerikai Egyesült Államokban géppel kezdik fújni az üvegpalackokat.
 Alois Alzheimer német ideggyógyász elsőként írja le az Alzheimer-kórt.
 Az umami ízét kiváltó mesterséges adalékanyag, a nátrium-glutamát, amit Kikunae Ikeda fejlesztett ki a Tokyo Imperial Egyetemen.
 A MÁVAG üzembe állította az első TV osztályú, a későbbi 375-ös sorozatú mellékvonali univerzális gőzmozdonyt.

1907 a sportban 
 Megalakult a Magyar Egyetemi - Főiskolai Sportszövetség (MEFS)

1907 a jogalkotásban

Születések 
 január 12. – Szergej Pavlovics Koroljov, mérnök, rakétatervező, a szovjet űrprogram egyik irányítója († 1966)
 január 15. – Kolozsvári Grandpierre Emil, író, műfordító, kritikus († 1992)
 január 18. – Ferencsik János, karmester († 1984)
 január 20. – Roy Welensky, a Közép-afrikai Föderáció miniszterelnöke († 1991)
 január 23. – Jukava Hideki, Nobel-díjas japán elméleti fizikus († 1981)
 február 1. – Hajnal Anna, József Attila-díjas költő, († 1977)
 február 1. – Veress Sándor, zeneszerző, zenepedagógus és népzenekutató († 1992)
 február 8. – Bay Béla, vívó, edző, sportvezető († 1999)
 február 12. – Duronelly László vívómester, a magyar párbajtőrvívás egyik úttörője († 1955)
 március 1. – Barényi Béla, mérnök, feltaláló († 1997)
 március 12. – Kilián György kommunista aktivista, aki a nemzetiszocialista Németország hadserege elleni harcokban vesztette életét Lengyelországban és ezzel a Kádár-korszak egyik legünnepeltebb partizánmártírjává vált († 1943)
 március 15. – Haraszty Árpád, botanikus († 1987)
 március 17. – Körner József Kossuth- és Ybl Miklós-díjas építész († 1971)
 március 22. – James M. Gavin, amerikai tábornok († 1990)
 április 13. – Rónai Pál brazíliai magyar műfordító, író, tanár († 1992)
 április 14. – François Duvalier, haiti diktátor, politikus († 1971)
 április 15. – Nikolaas Tinbergen holland etológus és ornitológus, aki 1973-ban Karl von Frischsel és Konrad Lorenzcel megosztva kapta a fiziológiai vagy orvostudományi Nobel-díjat az állatok egyéni és társasági viselkedésmintájának leírásáért († 1988)
 április 17. – Aczél György magyar származású festőművész, restaurátor († 1997)
 április 18. – Rózsa Miklós, magyar származású amerikai filmzeneszerző († 1995)
 május 5. – Forgó László Kossuth-díjas magyar gépészmérnök, feltaláló, az MTA tagja († 1985)
 május 17. – Török János magyar állatorvos, egyetemi tanár († 1969)
 május 27. – Jesse Marcel, az Az Amerikai Egyesült Államok Légierejének őrnagya, a roswelli eset egyik szemtanúja († 1986)
 május 12. – Katharine Hepburn, amerikai színésznő († 2003)
 május 17. – Dsida Jenő, erdélyi magyar költő († 1938)
 május 17. – Elek Ilona, magyar vívó († 1988)
 május 21. – Jászai Jolán magyar színésznő, leginkább csak Joli néniként ismerik († 2008)
 május 22. – Laurence Olivier, angol színész, rendező († 1989)
 május 26. – John Wayne, amerikai színész († 1979)
 június 5. – Tegzes László magyar cserkészvezető, jogász, újságíró, országgyűlési képviselő († 1951)
 július 1. – Varlam Tyihonovics Salamov, komi (zürjén) származású orosz író. († 1982)
 július 6. – Frida Kahlo, egyéni hangú mexikói festőművész, közéleti szereplő, a 20. századi Mexikó emblematikus alakja († 1954)
 július 7. – Robert A. Heinlein, amerikai sci-fi író († 1988)
 július 7. – Tisza László, magyar származású amerikai fizikus († 2009)
 július 26. – Pelle István, kétszeres olimpiai aranyérmes tornász († 1986)
 július 26. – Gertler Endre, hegedűművész, tanár († 1998)
 július 27. – Borbereki-Kovács Zoltán, festő- és szobrászművész († 1992)
 július 29. – Boldogfai Farkas Sándor, szobrász († 1970)
 augusztus 6. – Heller László, Kossuth-díjas gépészmérnök († 1980)
 szeptember 11. – Erdélyi Mici, színésznő († 1995)
 szeptember 14. – Solomon Asch, amerikai pszichológus († 1996)
 szeptember 26. – Radványi Géza, filmrendező († 1986)
 szeptember 28. – Turay Ida, magyar színésznő († 1997)
 október 9. – Horst Wessel német nemzetiszocialista († 1930)
 október 9. – Jacques Tati, francia színész, rendező, komikus († 1982)
 október 13. – Dajka Margit, Kossuth-díjas színésznő († 1986)
 október 27. – Acsády Károly, író, újságíró († 1962)
 október 30. – Ránki György, magyar zeneszerző († 1992)
 október 30. – Alexander Gottfried Gode von Aesch, az Interlingva nyelv kidolgozója (egyes források szerint 1906-ban vagy 1904-ben is születhetett, ugyanezen a napon) († 1970)
 november 3. – Kessler Hubert, magyar mérnök, hidrológus, barlangkutató († 1994)
 november 4. – Bartha Károly olimpiai bronzérmes úszó († 1991)
 november 13. - Szollás László, világbajnok műkorcsolyázó, orvos († 1980)
november 16. -Burgess Meredithamerikai színész († 1997)
 november 21. – Charles Korvin (Kárpáthy Korvin Géza), magyar nemzetiségű amerikai színész († 1998)
 november 28. – Alberto Moravia, olasz író († 1990)
 november 29. – Jankovich Ferenc, Kossuth-, Baumgarten- és József Attila-díjas magyar költő, író, műfordító († 1971)
 december 3. – Zsigmond László, Kossuth-díjas történész, akadémikus († 1992)
 december 7. – Ámos Imre, festőművész († 1944)
 december 7. – Kovács Károly Pál villamosmérnök, az MTA tagja, a magyar elektrotechnika kiemelkedő alakja († 1989)
 december 20. – Bárány István, olimpiai ezüstérmes, Európa-bajnok úszó, edző, sportvezető, szakíró († 1995)
 december 28. – Erich Mielke, keletnémet politikus, állambiztonsági miniszter († 2000)

Halálozások 
 január 29. – Storno Ferenc festőművész, építőművész, restaurátor, műgyűjtő (* 1820)
 február 2. – Dmitrij Ivanovics Mengyelejev, orosz kémikus (* 1834)
 február 20. – Henri Moissan, Nobel-díjas vegyész (* 1852)
 március 2. – Széchenyi Andor utazó (* 1865)
 április 3. – Tóth Béla újságíró, filológus, a magyar szállóige- és anekdotakincs kutatója (* 1857)
 április 9. – Savanyú Jóska vagy Savanyó Jóska híres bakonyi betyár volt (* 1841)
 május 2. - Forster Géza, magyar mezőgazdász, agrárpoltikus (* 1850)
 június 14. – Mechwart András, gépészmérnök (* 1834)
 július 1. – Doby Jenő rézmetsző, rézkarcoló, festőművész (* 1834)
 július 5. – Kuno Fischer, német filozófus (* 1824)
 július 27. – Figyelmessy Fülöp, honvédőrnagy, az amerikai polgárháborúban az északiak ezredese (* 1820) (* 1822)
 július 28. - Törley József, pezsgőgyáros, magyar iparmágnás (* 1858)
 július 31. – Károlyi István politikus, országgyűlési képviselő, az MTA tagja (* 1845)
 augusztus 15. – Joachim József, világhírű magyar hegedűművész (* 1831)
 szeptember 4. – Edvard Grieg, norvég zeneszerző és zongoraművész (* 1843)
 október 19. – Podmaniczky Frigyes báró magyar politikus, író, (* 1824)
 november 28. – Stanisław Wyspiański, lengyel festő, grafikus, költő és drámaíró (* 1869)
 december 5. – Dessewffy Sándor csanádi püspök (* 1834)

Jegyzetek

Források