Szabvány

A szabvány elismert szervezet által alkotott vagy jóváhagyott, közmegegyezéssel elfogadott olyan műszaki (technikai) dokumentum, amely tevékenységre vagy azok eredményére vonatkozik, és olyan általános és ismételten alkalmazható szabályokat, útmutatókat vagy jellemzőket tartalmaz, amelyek alkalmazásával a rendező hatás az adott feltételek között a legkedvezőbb.
A magyar szabványokat az 1995. évi XXVIII. törvény szabályozza.

Szabványosítás

A szabványosítás törvényi feltételei 
A törvényalkotás hatásköre egyszerre államhatalmi és államigazgatási feladat. Ezzel szemben a szabványosításnak államigazgatási hatásköre van. Feladatát tehát csak úgy láthatja el, ha van olyan törvény, amely megszabja tevékenységét, és szankcionálja – büntetőjogi, vagy ügyészségi eszközökkel – a szabványoktól való eltérést. A szabványosítási folyamat lazítását a 2001. évi CXII. sz. törvény engedélyezi, ezzel a felelősségvállalás és a számonkérés lehetősége is megszűnt. A törvény ugyanakkor előírja azt is, hogy „A nemzeti szabvány nem lehet jogszabállyal ellentétes”

A fent hivatkozott „1995. évi XXVIII. törvény a nemzeti szabványosításról” nemcsak az említett feladatot látja el, hanem jelentősen átalakította a szabványosítás magyarországi struktúráját. Előtte ugyanis a Magyar Szabványügyi Hivatal az államigazgatásnak szerves része volt; e törvénnyel kikerült a szoros állami felügyelet alól, nevét Magyar Szabványügyi Testületre változtatták, ugyanakkor nagyobb felelősséget kapott a nemzetközi jogharmonizáció szabványügyi feladatainak megoldásában. Ebből a szempontból az MSzT-nek követnie kell a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) munkáját, tehát honosítania kell a nemzetközi szabványokat.

A nemzetközi szabványok gyors változása szinte követhetetlen. Ezért egyre több a csak angol nyelven elérhető szabvány a Testület boltjában, más szabványokat pedig helyettesítő megjelölése nélkül törölnek. Az MSz 80000 Mennyiségek és mértékegységek például csak angolul vásárolható meg.

A szabványok jelölése 
Betű- és számjel: a szabványrövidítés, ennek a sorszáma, ezen belül a lap száma, végül a kiadási év száma. A példákban a nemlétező 0 sorszámú szabvány szerepel.

 A második világháború előtt MOSZ (Magyar Országos Szabvány) rövidítés. A szabványokat a Magyar Szabványügyi Intézet adta ki, amelynek felügyelő szerve a M.Kir. Iparügyi Minisztérium volt.
 1957 előtt MNOSZ 0/2-1954 (Magyar Népköztársasági Országos Szabvány)
 Néhány évtizedig kiegészítő jelöléssel: MSZ KGST 0/3-1975 (Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa)
 Műszaki Előírás: ME 0/2-1980
 Műszaki Irányelv: MI 0/4-1986

 Ágazati szabványok jele (például építésügyi) MSZ-04-0-140-2:1991 (01 Belkereskedelmi, 02 Belügyminisztérium TOP, 03 Egészségügyi, 04 Építésügyi, 07 Közlekedési és Postaügyi, 08 Mezőgazdasági és Élelmezésügyi, 09 Ipari Minisztérium, 10 Környezetvédelmi és vízgazdálkozási, 14 Bányahatósági). A Magyar Népköztársaság minisztériumai 1974. és 1980. évi listáján található minisztériumok, valamint az országos hatáskörű intézmények kaptak jogot ágazati szabvány kibocsátására, de ezzel a lehetőséggel leginkább az Építésügyi Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium élt. Az építésügyi szabványok és a BM TOP által kibocsátott tűzvédelmi szabványok némelyike máig érvényben van.

 Jelenleg MSZ 0/2-1999 (Magyar Szabvány)

 A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet kiadványainak megfelelő szabványok jele MSZ ISO 0/8:2008

 Az Európai Szabványügyi Szervezettel összehangolt szabványok jele MSZ EN 0/2:2005

 A Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottsággal összehangolt szabványok: MSZ IEC 0/3:2001 (Az IEC és az ISO nem kötőjellel, hanem kettősponttal jelzi a kiadás évszámát)

A szabványok típusai és alkalmazásuk 
A szabványosítás a felhasználó és a fogyasztó érdekében végzett szabályozó, egységesítő tevékenység. A szabványosítás célja a rendszeresen ismétlődő műszaki, gazdasági feladatokra egységes és következetes megoldási módok alkalmazása.
A jogszabály kimondhatja, hogy egy szabvány alkalmazása jogilag kötelező vagy csak ajánlott.

A szabványosításban olyan fogalmak ismertek, mint a szabványosítás tárgya, szabványtípusok. A szabványosítás elősegíti a műszaki fejlődést. A szabványosítással hazánkban a Magyar Szabványügyi Testület van megbízva. A katonai szabványosítás a szabványosítás egyik speciális része.

A szabványosítás rendeltetését viszonylag jól fejezte ki a keletnémet állam szabványainak elnevezése: Technische Güte- und Lieferbedingungen (TGL), azaz: Műszaki Termék- és Szállítási Előírások.

A szabványosítás tárgya
 termékre, terményekre, létesítményekre, berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények, méret és minőség-választék, vizsgálati módszerek, mintavétel, minősítési feltételek, megnevezés, megjelölés, az árukezelés és megóvás módja;
 az élet-, az egészség-, a testi épség és az emberi környezet, illetve munkahely-, valamint a vagyonvédelem érdekében termékekre, létesítményekre vonatkozó műszaki követelmények vizsgálatok;
 műszaki és gazdasági tevékenység körében használt fogalmak és meghatározások, ezek jelölése, ábrázolás- és írásmódok, műszaki mérési és számítási módok;
 dokumentációs és más rendszerező módszerek, ügyviteli nyomtatványok és eszközök;
 a szolgáltatásokra vonatkozó műszaki követelmények, vizsgálatok, minősítési feltételek és meghatározások.

A szabványosítás előnyei

A szabványosítás elősegíti a termelés korszerűsítését, a szolgáltatások színvonalának javítását az általános, ismételten alkalmazható eljárások, műszaki megoldások kibocsátásával, a nemzetközi szabványosítás tevékenységében a nemzetgazdasági igények érvényesítését, a kereskedelem műszaki akadályainak elhárítását, műszaki fejlesztés eredményeinek széles körű bevezetését, az élet, az egészség, a környezet, a vagyon, a fogyasztói érdekek védelmét és biztonságát, a megfelelőség tanúsítás követelményrendszerének kialakítását.

A szabványok lehetnek nemzeti, regionális, nemzetközi, továbbá gyári illetve katonai szabványok is.

Nemzetközi szabványosítás 
A világ legtöbb országára jellemző a hazai, viszonylag centralizált berendezkedés. A hierarchia tetején áll a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, ehhez képest alárendelt hatáskörük van az egyéb nemzetközi szabványügyi szervezetek, mint a CEN, amelynek hatásköre csak az Európai Unióra terjed ki. Ugyanezen a szinten állnak azok a nemzetközi intézmények, amelyek szakterületek mentén szerveződnek. Ilyen például a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC). Hazánk és más környező országok is ezen szervezetek által kibocsátott szabványokat építik be az országos (nemzeti) gyakorlatba.

Eltér ettől az Egyesült Államok szabványosítási rendszere. Ott először is beolvasztották az Országos Szabványügyi Irodát (National Bureau of Standards)(amelynek Bay Zoltán főmunkatársa volt 1955–1972 között) az Országos Műszaki és Szabványügyi Intézetbe (National Institute of Standards and Technology). Másrészt, decentralizálták a szabványkibocsátás rendszerét, létrehozva a kereskedelmi környezettől függő, mégis hatósági funkciót betöltő szervezeteket, amelyek saját szabványokat adnak ki, le is gyártják, és forgalomba is hozzák a munkájukhoz tartozó eszközöket, például a mérőműszereket. Ilyen például az ASTM (American Society for Testing and Materials). Hasonló helyzetben van az ANSI (American National Standards Institute), amely a NIST-nél alacsonyabb hatáskörrel rendelkezik.

Az Egyesült Államok törvénykezése az ország számára elsődleges törekvésnek nyilvánítja a szabványosítást

További nemzetközi szabványügyi szervezetek 

Ezek az intézmények a saját szakterületükre vonatkozóan világszerte érvényes szabványkibocsátási joggal rendelkeznek
 IEEE Institute of Electrical and Electronics Engineers – Elektrotechnikai és Elektronikai Mérnökök Intézete
 ITU International Telecommunication Union – Nemzetközi Távközlési Unió
 SMPTE Society of Motion Picture and Television Engineers – Mozgókép és Televíziós Mérnökök Társulata
 EBU European Broadcasting Union – Európai Műsorsugárzók Uniója
 CIE Commission Internationale de l'Éclairage – Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság
 IUPAC International Union of Pure and Applied Chemistry – Elméleti és Alkalmazott Kémia Nemzetközi Uniója
 Codex Alimentarius Élelmiszertörvény Bizottság (mint a WHO tagja)
 ASNT The American Society for Nondestructive Testing – Roncsolásmentes Vizsgálatok Amerikai Társulata
 ASABE American Society of Agricultural and Biological Engineers – Amerikai Mezőgazdasági és Biomérnökök Társulata

Szabványok nemzetközi osztályozása 
A szabványlapokon korábban az ETO szerinti osztályozást tüntették fel. Jelenleg az ICS: International Classification for Standards rendszert használják. Ennek vázlatos felépítése számjegyek hármasával tagolt csoportja, pl. 00.000.00:
 
01 Általános előírások. Dokumentáció
03 Szociológia
07 Matematika. Természettudományok
11 Egészségügy
13 Környezet. Egészségvédelem
17 Metrológia. Fizikai jelenségek
19 Vizsgálatok
21 Általános rendeltetésű mechanikai egységek. Gépek
23 Általános rendeltetésű hidraulikus és pneumatikus egységek.
25 Gyártástechnika
27 Energetika és hőátvitel
29 Elektrotechnika
31 Elektronika
33 Távközlés
35 Információtechnológia
37 Képtechnológia
39 Finommechanika. Ékszeripar
43 Közúti járművek
45 Vasúti járművek
47 Hajóépítés
49 Repülőgépek és űrjárművek

53 Anyagmozgató berendezések
55 Termékcsomagolás és elosztás
59 Textil- és bőripar
61 Ruhaipar
65 Mezőgazdaság
67 Élelmiszeripar
71 Vegyipar
73 Bányászat és ásványok
75 Kőolajipar
77 Kohászat
79 Faipar
81 Üveg- és kerámiaipar
83 Gumi és műanyagipar
85 Papíripar
87 Festék- és színezékipar
91 Építőanyagok és építés
93 Mélyépítés
95 Haditechnika
97 Háztartási és kereskedelmi berendezések. Sport
99 (nincs címe)

 Példa: 71.040.30 Kémiai reagensek (angolul: 71.040.30 Chemical reagents. Including reference materials)

A kifejezés értelmezése 
Az angol nyelvben több értelmezésben azonos szót használnak
Standard – szabvány (műszaki előírás)
Standard – hitelesítő etalon (összehasonlító tárgy, például nagy pontossággal ismert viszkozitású folyadék)
Standard – szokványos érték, vagy eljárás (például extrakciós módszer kémiai összetétel meghatározása céljából)

Az amerikai szabványügyi törvény (National Technology Transfer and Advancement Act, NTTAA) a következő definíciót használja:
Szabályok, feltételek, útmutatók; termékek, gyártási eljárások, azok felügyeleti rendszerének általános és ismétlődő alkalmazása
Előírások, a felhasznált anyagok, eljárások, mértékek, anyagok, anyagi tulajdonságok, megjelenésük, a mennyiség és a minőség ellenőrzése, mintavételezési eljárások, folyamatok, szolgáltatások, tapasztalatok, illetve bármely méretbeli vagy igénybevételi tulajdonság megfogalmazása.

E törvény a következő osztályozást használja:
Alapszabvány. Például fémek minősége, a csavarmenetek mérete, stb.
Értelmezési szabvány. Terminológiai előírások, például a jobb nyelvi megértés szolgálatában
Vizsgálati és mérési előírások.
Termékszabványok
Gyártási előírások
Szolgáltatások és javítás
Csatlakozási előírások, például számítástechnikai interfészek
Adatok közreadása
Nemzetközi szabványok: társult nemzetközi szervezetekkel történt megegyezésen alapuló előírások

Kapcsolódó szócikkek 
 Nyílt szabvány (open standard). A szócikk fenti része az intézményi szabványosításra vonatkozik, amelyet az angol a strict standard szóval fejez ki (körülbelüli jelentése: kötelező szabvány).

Jegyzetek 

Szabványok

cs:Standard