Szecesszió

A szecesszió kivonulást, elkülönülést jelent, utalva arra, hogy 1897-ben Bécsben negyvenkilenc művész kivonult a városi művészeti központból, hogy új művészetet teremtsen. A századforduló jellegzetes képző- és iparművészeti, valamint irodalmi irányzata stílusként nehezen értelmezhető, historizmus- és eklektikaellenes mozgalom, ami minden országban másként nyilvánult meg. Sokáig a 19. század összekuszálódott végének vagy a 20. század tisztázatlan kezdetének tekintették. Önálló értékeire az 1970-es évektől figyeltek föl. Felmerült többek között az az értelmezési lehetőség, hogy a szecesszió az avantgárd legkorábbi fázisa. Az irányzatról kialakult negatív vélemények máig nehezítik az értékelést, a helyzetet pedig tovább bonyolítja, hogy 20. században és napjainkban is a szecesszió fokozatosan, majd egyre tömegesebben a kereskedelmi képzőművészet és a giccs forrásává vált.

A szecesszió kialakulása 
A szecesszió fogalma először még nem a művészetben, hanem a 19. századi amerikai történelemben lett ismert, ezzel a jelzővel illették ugyanis az Amerikai Konföderációs Államok kiválását, valamint az ezzel kapcsolatos eszméket és az azokat hirdető személyeket.

Az amerikai polgárháború után megszűnő Konföderációval a kifejezés is kissé feledésbe merült, míg harminc évvel később az európai művészvilág révén újra ismertté nem vált, szinte el is feledtetve korábbi szerepét.

A szecesszió sokkal inkább egy művészeti irányzat, egy világkép, mint egységes stílus. A szó maga latin eredetű (sēcēdō, sēcēdere: kivonulni). Kivonulást, elszakadást jelent mindattól, amit a korabeli akadémikus művészet képviselt, és a hazugnak tartott historizmustól (neoreneszánsz, neobarokk, neogótikus stb. stílusok).

Első felbukkanása a művészetben John Ruskin (1819-1900) angol író nevével függ össze, aki számtalan könyvet, írást hagyott hátra az irodalomról, a festészetről, az építészetről, a szobrászatról és esztétikáról. Könyveiben felvetett ötletei először az Arts and Crafts (magyar nyelven: Művészetek és kézművesség) mozgalmában realizálódtak és váltak populárissá a művészek körében. Írásai alapján alakultak ki a szecessziós stílus fő motívumai, illetve a természethez fordulás újra felfedezése is.

Főbb jellemzői: nagymértékű stilizálás, a növényi vagy geometrikus mintákra építő hullámzó ornamentika, hangsúlyos, élénk színek alkalmazása, „organikus” jellegű formálás. A szecessziós épületeken kevés a derékszög, a tervezők sokkal inkább kedvelték a lágy, gömbölyded formákat.

Egyéb elnevezései 

A szecessziós stílust Európa különböző területein más és más névvel illették. Míg az Osztrák–Magyar Monarchiában a Sezession szót alkalmazták (egy bécsi kiállítási épület neve volt ez, ahol az akadémizmussal szembehelyezkedő
művészek állították ki műveiket), addig Franciaországban az art nouveau („új művészet”), Nagy-Britanniában pedig a modern style („modern stílus”) volt az elfogadott elnevezés (ma az angoloknál is az art nouveau kifejezés használatos). Németországban a Jugendstil (a müncheni „Jugend”, azaz „Fiatalság” című folyóirat után) és a Wellenstil („hullámstílus”), Spanyolországban a Modernismo, Olaszországban a stile floreale („virágos stílus”) és a stile Liberty, az Amerikai Egyesült Államokban pedig a Tiffany style elnevezés terjedt el.

Építészet 

Az építészetben és az iparművészetben egyaránt a tartalom és a forma közeledését hozta a szecesszió. Mind a használati tárgyak, mind az épületek tervezése során a funkcióból indultak ki, és ennek megfelelően alakították a formát.

Ausztria szecessziós építészete 

Ausztriában (akkor Osztrák–Magyar Monarchia) a Bécsi Iskola mesterei jutottak vezető szerephez:
 Otto Wagner (1841-1918): a bécsi szecesszió vezető építészmestere, kiemelkedő épületei Bécsben a Majolikahaus, az Ankerhaus és a Wiener Stadtbahn 30 megállóhelye, köztük a Karlsplatz Pavilonjai.
 Joseph Hoffmann (1870-1956): a Stocklet Palota és a Kapfenbergi Színház elkészítője.
 Adolf Loos: a bécsi Steinerhaus építője.
 Joseph Maria Olbrich: a "Sezession" épülete Bécsben.

A katalán modernisme 

Európában elsősorban Antoni Gaudí (1852-1926) katalán építész nevét szokták említeni, mint a szecesszió egyik legérdekesebb, legeredetibb egyéniségét. Gaudí zseniális épületei ma is csodálatra késztetik az embereket: évente százezrek zarándokolnak el, hogy műveit megtekintsék. Legfontosabb épületei: a Sagrada Família, a Güell park, a Casa Milà és a Casa Batlló (Barcelona).

A katalán modernizmus további meghatározó egyéniségei Josep Puig i Cadafalch és Lluís Domènech i Montaner voltak.

Angol szecessziós építészet 
Angol építészek:
 Charles Rennie Mackintosh (1868-1928): a Glasgow-i Művészeti Iskola megépítője
 Henry Hobson Richardson
 Arthur Makmurdo (1851-1942)
 Richard Norman Show

Belgium szecessziós építészete 
Belga építészek:
 Victor Horta (1861-1947): legnevesebb alkotásai Brüsszelben a Maison Solvay, a Palais d'Aubecq és a Tassel–ház, a Horta Múzeum stb.
 Henry van de Velde (1863-1957): univerzális alkotó, iparművész, építész és festőművész, leghíresebb épületei: Bloemenwerf (Uccle – Hollandia) és Haus Leuring (Sveningen – Hollandia)
 Paul Hankar (1861-1901) szecessziós épületein sok iparművészeti technikát alkalmazott (Hankar házak)

Francia szecessziós építészet 
Francia építészek:
 Hector Guimard (1867-1942) – a párizsi Metró alkotója
 Émile André (1871-1933) – a Nancy Iskola képviselője

Német szecessziós építészet 

Német építészek:
 Joseph Maria Olbrich (1867-1908): a bécsi szecessziós csoport egyik alapító tagja, a Darmstadti Művészkolónia létrehozója
 August Endell (1871-1925): a Müncheni Iskola képviselője, jelentős alkotása az Elvira Haus (München)

Magyar szecessziós építészet 

Magyarországon a szecessziót elsősorban Lechner Ödön (1845-1914) nevével kapcsolják össze. Ő a legismertebb, legnagyobb hatású szecessziós építészünk, egyúttal a stílus magyar irányzatának kezdeményezője. Néhány jelentősebb épülete:
 Iparművészeti Múzeum, Budapest IX., Üllői út
 Földtani Intézet, Budapest XIV., Stefánia út
 Postatakarékpénztár, Budapest V., Hold utca (ma a Magyar Államkincstár épülete)
 Városháza, Kecskemét
 Törley-mauzóleum (Budapest)
 Kék templom, Pozsony
 Magyar Szecesszió Háza (állandó kiállítás és kávéház korabeli bútorokkal, Budapest V. Honvéd u. 3).

Lechner Ödön hatása óriási volt, gyakorlatilag egyidejűleg számolta fel az eklektikus törekvéseket és tette népszerűvé a szecessziót, mint nemzeti stílust. Követői egész Magyarországon akadtak. A Lechner-iskola a Felvidéktől a Bácskáig és Erdélyig számos nagyszerű középületet hagyott maga után. Ekkor épült például szecessziós stílusban a kiskunfélegyházi, a szabadkai és a marosvásárhelyi városháza. Az úri középosztály körében divatossá vált a szecesszió, ennek hatására a mezővárosokban élő tehetősebb polgárság igyekezte utánozni őket. Temesváron, Marosvásárhelyen, Kiskunfélegyházán, Kecskeméten, Tiszakécskén, Kiskunhalason számos szecessziós lakóházat találunk.

További neves magyar, szecessziós stílusban alkotó építészek:
Baumhorn Lipót
Mintegy 22 zsinagógát tervezett mór-arab-mediterrán elemekkel vegyített szecessziós stílusban, közülük egyik legszebb a szegedi zsinagóga.
 Jakab Dezső és Komor Marcell
 Közigazgatási Palota és Kultúrpalota, Marosvásárhely
 Szabadkai városháza
 Dévai színház
 Iparosotthon, Kecskemét
 Kós Károly
 Kós-ház, Miskolc
 Kőrössy Albert Kálmán
  A budapesti Kölcsey Ferenc Gimnázium épülete
 Tündérpalota, Budapest, Könyves Kálmán körút 40.
 Lajta Béla
Vakok Intézete, Budapest, Mexikói út 60.
 Magyar Ede
Reök-palota (Szeged)
 Márkus Géza
Cifrapalota, Kecskemét
 Medgyaszay István
Veszprémi Petőfi Színház
 Mende Valér
 Luther-palota, Kecskemét
 Református Újkollégium, Kecskemét
 Morbitzer Nándor és Vas József
 Kiskunfélegyházi városháza
 Quittner Zsigmond
 Gresham-palota, Budapest
 Raichle J. Ferenc
Gróf-palota, Szeged (műemlék)
 Székely László
Hungária fürdő, mai nevén Neptun fürdő - más néven „Székely Ház”, Temesvár
 Zrumeczky Dezső
A Fővárosi Állat- és Növénykert számos épülete Kós Károllyal együtt

Festészet, grafika

Neves festők, grafikusok, illusztrátorok (válogatás)

 Alfons Mucha (1860-1939), cseh festőművész
 Gustav Klimt (1862-1918), osztrák festő, a Vereinigung bildender Künstler Österreichs Sezession nevű egyesület alapítója
 Jan Toorop, holland festő
 Katalán festők: Ramón Casas i Carbó (1866-1932), Santiago Rusinol i Prats (1861-1931), Isidre Nonell
 Aubrey Beardsley (1872-1898), angol grafikus, illusztrátor, a szecessziós grafika legnagyobb hatású mestere
 Henri de Toulouse-Lautrec: francia posztimpresszionista festő, grafikai munkásságával a szecesszió előfutára
 További francia festők: (a francia art nouveau a posztimpresszionizmus körébe tartozók) Georges Seurat, Émile Bernard, Georges de Feure, Félix Vallotton, Victor Prouvé
 Stanisław Wyspiański (1869-1907) lengyel festő (egyben drámaíró és költő is)
 Jozef Mehoffer (1869-1946) lengyel festő

Magyar festők, grafikusok (válogatás)
 Rippl-Rónai József (1861-1927) – második festői korszakában a legjelentősebb képviselője a stílusirányzatnak
 Vaszary János (1867-1937) szintén posztimpresszionista, de egy korszakában ő is híve az irányzatnak
 Kernstok Károly korai művei és ablaküveg-terveivel kapcsolódik
 Körösfői-Kriesch Aladár (1863-1920) – a gödöllői iskola képviselője
 Nagy Sándor (1869-1951) – a gödöllői iskola képviselője
 Faragó Géza festő, plakáttervező
 Róth Miksa üvegfestő
 Gulácsy Lajos (1882-1932) festményei is rokoníthatók a szecesszióval, bár nem tartozott egy iskolához vagy irányzathoz sem.
 Horti Pál (1865 - 1907) alkotásai az iparművészet minden ágát (bútor, kerámia- és zománcművészet) képviselik.

Iparművészet 

A kerámiadíszítésre, az üvegfestésre, a csipkekészítésre, az ötvösművészetre, kisplasztikákra és az épületek belső dekorációjának kivitelezésére (bútorok) számtalan példa akad a korból.

Neves iparművészek

Az Amerikai Egyesült Államokban 
 Louis Comfort Tiffany (1848-1933)

Angliában 
 William Morris (1834–1896)
 James Abbott McNeill Whistler (1834-1903) dekoratőr

Franciaországban 
 Auguste Daum (1854–1909) üveg – és kerámiamunkák
 Émile Gallé (1846–1904) üveg és kerámiamunkák
 Albert Louis Dammouse – kerámiamunkák
 Louis Majorelle (1859–1928) – bútorok készítése
 L. Falise – ötvösművész
 Henri Vever – ékszerész
 René Lalique – üvegművész

Magyarországon 
 Toroczkai Wigand Ede az építészet mellett az iparművészetnek is kiváló mestere volt, híres nemes anyagokkal díszített (ezüstberakás, rózsa- és cédrusmarketéria) ebédlőszekrénye 1903-ból.
 Kozma Lajos építész iparművészként is jeles alkotó, nevezetes a Rózsavölgyi Zeneműbolt berendezéséhez készített karosszéke, amelynek háttámlájára stilizált növényi díszítményeket faragott, amely egyben a magyar népi művészethez is kötődik.
 Zsolnay Vilmos kerámiáiról híres
 A Herendi Porcelánmanufaktúra a porcelán edényekről és kisplasztikákról nevezetes
 A Szontagh testvérekhez fűződik a csetneki csipke

Szépirodalom 

A szépirodalmi szecesszióban elsőrendű szerep jut az esztétikumnak, az események és cselekmények részletekbe menő ábrázolásával szemben. Az irodalmi műveket nagyvonalú, laza szerkesztés, bővített mondatok, jelzőhalmozás, allegóriák, hangulati túlfűtöttség, finomság, a távol-keleti és ó-európai kultúrák motívumai jellemzik. Az irodalmi szecesszió stíluseszményének gyökerei az 1883-ban Brüsszelben Les Vingts (A Huszak) néven alakult csoportosuláshoz köthető. Franciaországban a Revue Blanche, Németországban a Jugend, a Simplicissimus és a Pan Insel, Ausztriában pedig a Ver Sacrum című lapokhoz kötődő irodalmi kör járult hozzá az irodalmi szecesszió kibontakozásához. Legjelentősebb képviselői közé tartozott a belga Maurice Maeterlinck és Émile Verhaeren, az angol Algernon Charles Swinburne, az ír Oscar Wilde, a francia Paul Claudel, az osztrák Arthur Schnitzler, Hugo von Hofmannsthal és Rainer Maria Rilke. A magyar irodalomban elsősorban Bródy Sándor, Szomory Dezső és Krúdy Gyula prózájában, illetve Ady Endre, Babits Mihály és Juhász Gyula lírájában mutatkoznak meg a szecesszió stílusjegyei. Bródyt, Krúdyt, Szomoryt egy tágabb körbe, az impresszionizmushoz sorolja Szerb Antal, majd Adynál, Babitsnál, Juhász Gyulánál kifejti azt is, hogy nem egyetlen stílusirány letéteményesei.

Galéria

Jegyzetek

Források 
 Művészeti kislexikon /szerk. Végh János. Budapest; Corvina, 2006.  Szecesszió lásd 201-202. p.
 Somorjai Ferenc: Művészettörténet. Budapest; Képzőművészeti Kiadó, 2005. A szecesszió lásd 219-225. p. 
 Alastair Duncan: Szecesszió - Bp., Glória Kiadó, 2006 - 
 Lepsényi Miklós: A magyar stílusú templom (Rárosmulyad) - Élet, 1910
 Bartha Zoltán: Az építőművész. Budapest, 1984/8

Külső hivatkozások 
Art nouveau, Encyclopaedia Britannica
 szecesszió lap
 Site and blog all about hungarian secession
 enciklopedia.fazekas.hu – A szecesszió
 A Szecesszió művészete 
 Sulinet – A század első felének művészete – szimbolizmus és szecesszió
 Sulinet – A szecesszió
 lartnouveau.com (français-english-deutsch)
 Réseau Art Nouveau Network
 Art Nouveau worldwide
 Art Nouveau in Poland
 Csipkék a szecesszió jegyében
 The Vienna Secession Home
 Metropolitan Museum of Art szecessziós gyűjteménye
 szecesszio.com (angol nyelvű)
 Szecesszió.lap.hu - linkgyűjtemény
 art1900.info – Art & Architecture about 1900 in Central Europe