Koprivničko-križevačka županija

Koprivničko-križevačka županija je hrvatska županija smještena u sjeverozapadnom dijelu države.

Administrativna podjela i stanovništvo 

Županija je podijeljena na 3 grada i 21 općinu.
 Gradovi:
 Grad Đurđevac
 Grad Koprivnica
 Grad Križevci
 Općine:
 Općina Drnje
 Općina Đelekovec
 Općina Ferdinandovac
 Općina Gola
 Općina Gornja Rijeka
 Općina Hlebine
 Općina Kalinovac
 Općina Kalnik
 Općina Kloštar Podravski
 Općina Koprivnički Bregi
 Općina Koprivnički Ivanec
 Općina Legrad
 Općina Molve
 Općina Novigrad Podravski
 Općina Novo Virje
 Općina Peteranec
 Općina Podravske Sesvete
 Općina Rasinja
 Općina Sokolovac
 Općina Sveti Ivan Žabno
 Općina Sveti Petar Orehovec
 Općina Virje

Stanovništvo 
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine županija je imala 124.467 ( 2.8 % stanovništva Hrvatske ) sa prosječnom gustočom naseljenosti od 71 stanovnika/km2. Etnički sastav je bio sljedeči: Hrvati 96 %, Srbi 1.9 %, Slovenci 0.1 %, Romi 0.1 %, Mađari 0.1 % i drugi.

Današnji raspored stanovništva u prostoru posljedica je gospodarskih i društvenih procesa u posljednjih pola stoljeća. Prisutni su procesi deagrarizacija, industrijalizacija, deruralizacija i urbanizacija. Oni su ubrzali proces napuštanja ruralnih naselja i porast stanovništva gradova (Koprivnica, Križevci i Đurđevac).

Županijska uprava

Zemljopis
Koprivničko-križevačka županija je smještena u sjeverozapadnom dijelu Republike Hrvatske. 
Površinom od 1.746 km2 sedamnaesta je županija po veličini u Hrvatskoj. 
Sjeveroistočni dio županije čini dolina rijeke Drave na kojem prevladava poljoprivredna djelatnost sa značajnim nalazištima nafte i zemnog plina. Veća naselja ovog prostora su Koprivnica i Đurđevac.

Historija 
Križevački župan se spominje 1193. što ukazuje da je već tada postojala Križevačka županija. Na prostoru oko nje postojalo je u srednjem vijeku više županija. Najpoznatija od njih je Komarnička županija - koja je zauzimala prostor uz rijeku Dravu - Podravina. Manje županije su oko 1350. udružene s Križevačkom u jedinstvenu županiju. Srednjovjekovne županije nisu imale jedinstvena središta već je sjedište bilo privremeno ono mjesto gdje je stolovao veliki župana. Ta je županija u vrijeme osmanskih prodora sjedinjena sa Zagrebačkom u jedinstvenu upravu kojoj je na čelu bio hrvatski podban. No, Križevačka županija i dalje postoji. 

Moderna Križevačka županija utemeljena je 1759. - njeno središte postaje grad Križevci, a 1886. je sjedinjena s Bjelovarskom u Bjelovarsko-križevačku županiju (sjedište je bilo Bjelovar) koja je opet postojala do 1922. 

Godine 1993. osnovana je Koprivničko-križevačka županija - sjedište grad Koprivnica na tradiciji stare Križevačke županije (ali i Komarničke županije). Prvi župan Koprivničko-križevačke županije je bio: Ivan Stančer (1993. - 1997. ), drugi Nikola Gregur (1997. - 2001. ), a treći Josip Friščić (2001. do danas).

Privreda 
Sa stajališta poljoprivredne regionalizacije Koprivničko-križevačka županija spada u panonsku regiju. Poljoprivredni prostor Županije sastoji se od pet mikroregionalnih cijelina: 
 Podravski poljoprivredni bazen (Podravina)
 Prekodravlje
 Istočni i sjeveroistočni dio (Bilogora)
 Kalničko područje (Kalnik)
 Kalničko-prigorski dio županije 

Podravski poljoprivredni bazen i Prekodravlje je područje s intenzivnom poljoprivrednom proizvodnjom. Ostale grane gospodarstva županije su proizvodnja mlijeka (Naturaagro - PZ Đurđevac), proizvodnja hmelja, stočarstvo, povrćarstvo i vinogradarstvo.

Kultura 
Putujući od Zagreba prema Koprivnici, nailazi se Obrež i Kalničke klijeti. Tu su još i utvrde Veliki Kalnik, Koprivnička utvrda i Stari grad Đurđevac, i kompleks dvoraca i perivoja Erdödy u Gornjoj Rijeci, manastirski kompleks kraj sela Lepavina i kompleks dvoraca Inkey i župne crkve Sv. Križa u Rasinji.

Turizam 
Najvažnije destinacije županije su Galerija naivne umjetnosti u Hlebinama,Galerija Večenaj u Goli, župna crkva Sv. Ane, grkokatolička katedrala Sv. Trojstva i crkva Sv. Križa u Križevcima, povijesno središte Križevaca, prehrambeni muzej “Podravka” – Koprivnica, Stari grad Đurđevac i Galerija Lacković – Batinske, krajolik Kalnika, stari grad Kalnik i Mali Kalnik.

Znamenitosti 
Na području Koprivničko-križevačke županije ima jedanaest zaštićenih dijelova prirode, koji zauzimaju površinu od cca 5550 ha.
 Posebni rezervati :
 geografsko-botanički: Đurđevački pijesci
 botanički: Mali Kalnik
 ornitološki: Veliki Pažut
 šumski: Crni Jarci, Dugačko Brdo 
 Park šuma: Župetnica 
 Zaštićeni krajolici:
 Čambina
 Kalnik 
 Spomenik prirode:
 Sedam stabala hrasta lužnjaka smještenih u parku koji okružuje zgradu šumarije Repaš
 
 Spomenici parkovne arhitrkture:
 Park kraj Osnovne škole ˝Vladimir Nazor˝, Križevci
 Park kraj poljoprivredne škole u Križevcima

Eksterni linkovi 

 Službena stranica županije

 
Hrvatske županije