Calabria

Calabria (, latin neve Bruttium, calabriaiul Calabbria vagy Calavria) Olaszország egyik régiója, az Appennini-félsziget délnyugati végében a Tirrén-tenger és a Jón-tenger között. Szicíliától a Messinai-szoros választja el. Székhelye Catanzaro.

Nevének eredete 
Az ókorban Calabriának nevezték az Appennini-félsziget délkeleti végét, a mai Pugliát. A Nyugatrómai Birodalom bukásától a 7. századig a mai régió vidéke és Puglia is a Bizánci Birodalom fennhatósága alá tartozott. Miután azonban a longobárdok elfoglalták Pugliát, a bizánciak fennmaradó területüket, a mai régió területét, nevezték Calabriának. Addig a vidék neve a rómaiaktól származó Bruttium volt, azaz a bruttiusok földje.

Földrajz

Fekvése 

Calabria régió az Appennini-félsziget délnyugati végében fekszik az azonos nevű félsziget területén. Északnyugaton a Tirrén-tenger és ennek öblei (Policastrói-öböl, Santa Eufemia-öböl, Gioiai-öböl), délen a Jón-tenger és ennek öble (Squillacei-öböl), keleten pedig a Tarantói-öböl határolja. A szárazföldön északon Basilicata régió határolja. Szicíliától a Messinai-szoros választja el. A régióhoz közigazgatásilag két sziget tartozik: Dino és Cirella.

Domborzata 
Calabria domborzatának 49,2%-át dombvidékek, 41,7%-át hegyvidékek és 9%-át síkságok alkotják. Legjelentősebb domborzati egységei:
 Calabriai-Appenninek és ennek alegységei:
 Pollino-hegység - a régió északi, Basilicátával határos részén
 Catena Costiera - a régió északnyugati partvonalán, a Tirrén-tenger partjával párhuzamosan húzódó hegység
 Sila-fennsík - a régió központi részén
 Aspromonte-hegység - a régió délnyugati végében
 kiterjedt síkságok a tengerpartokon vannak, kisebbek pedig a régiót átszelő folyók völgyeiben. A legfontosabbak:
 Szübariszi-síkság
 Santa Eufemia-síkság
 Gioia Tauró-i síkság

Vízrajza 
A calabriai folyók rövidek, gyorsak, vízhozamuk az évszakok függvényében annyira változó, hogy nyáron akár ki is száradhatnak, télen pedig árvizeket okozhatnak. A központi elhelyezkedésű hegyvidékek lejtőiről erednek és a Tirrén- vagy Jón-tengerbe ömlenek. A legjelentősebb folyóvizek a Crati, Neto, Trionto, Tacina, Corace, Amato, Mucone, Savuto, Lao.

A régió területén kevés természetes állóvíz található. Ezek rendszerint kis területűek. Kivételt képez a Santa Eufemia-síkságon lévő La Vota-tó. A gyors vizű folyókat felduzzasztják, vizüket öntözésre és energiatermelésre használják. A legnagyobb mesterséges tó a régióban az Angitola-tó.

Éghajlata 
A régió éghajlata mediterrán típusú. A déli partvidék (Jón-tenger) szárazabb, az északi enyhébb. A hőmérséklet az év során 10 és 44 °C között változik. A hegyvidékek magasabb régióiban az éghajlat hűvösebb. A legcsapadékosabb hónap a december és január.

Történelem 

Calabria első lakosai oszk nyelvet beszélő törzsek, az enotrik és az italicusok voltak, tőlük származik az Itália elnevezés is, melyet a később érkező görög telepesek kiterjesztettek az egész Appennini-félszigetre.

Az i. e. 6 századtól kezdődően görög telepesek alapítottak gyarmatvárosokat elsősorban a tengerparti területeken. Ezek közül a legjelentősebbek Rhégion, Szübarisz, Krotón és Locri voltak. A városok egy laza szövetségbe tömörültek, melynek neve Magna Graecia volt. Az i. e. 3 századtól kezdődően a rómaiak fokozatosan meghódították ezen városokat, majd a Magna Graecia teljes felszámolása után a III. Apuliae et Calabriae provinciához csatolták a vidéket.

A félsziget középső része azonban sosem volt a görögök fennhatósága alatt, hanem északon a lukániaiaké, délen pedig a bruttiusoké volt. E két szamnisz törzset szintén a rómaiak hódították meg. A bruttiusok nevéhez fűződik Cosentia megalapítása.

A Nyugatrómai Birodalom összeomlása után Calabria a Bizánci Birodalom fennhatósága alá került, de a sorozatos járványok, kalózportyázások és háborúk miatt fokozatosan elnéptelenedett. Különösen nagy vesztességgel élte túl a gót háborúkat. A 9. és 10. századok során a Dél-Olaszországot uraló bizánciak és a Szicíliában létrejött arab emírség ütközőzónája volt. Ebben az időszakban számos erődjellegű ortodox kolostor épült fel a félsziget közepén húzódó hegyvidéken.

1060-ban a Robert Guiscard által vezetett normannok foglalták el és csatolták a Hauteville-ház által uralt Szicíliai Királysághoz, melyhez egészen 1861-ig tartozott, ezután az egyesült Olasz Királysághoz csatolták. Az évszázadok során Calabria a királyság egyik legszegényebb és leggyérebben lakott vidéke volt. A Calabriai Hercegség központja Reggio volt. Ennek következtében alakult meg az 1860-as években a 'Ndrangheta maffiajellegű bűnszövetkezet, mely napjainkban már a hírhedt szicíliai maffia legfőbb vetélytársa és elsősorban kábítószer-kereskedelemmel foglalkozik.

A 20. században a népesség jelentős része a munkanélküliség miatt áttelepedett Észak-Olaszországba illetve más nyugat-európai országokba, az Egyesült Államokba, de Dél-Amerika számos országába is (Argentína, Brazília). Napjainkban az átlagjövedelem elmarad az uniós átlaghoz viszonyítva és ezzel Olaszország és egyben Európa egyik legszegényebb régiója.

Közigazgatás 

Calabria területe öt megyére van osztva:
 Catanzaro (Provincia di Catanzaro)
 Cosenza (Provincia di Cosenza)
 Crotone (Provincia di Crotone)
 Reggio Calabria (Provincia di Reggio Calabria)
 Vibo Valentia (Provincia di Vibo Valentia)

Legnépesebb városai:

Beszélt nyelvek 

Calabriában az olasz nyelv olyan dialektusát beszélik, amely a szakemberek által külön nyelvekként kezelt nápolyi és szicíliai dialektusok közötti átmenet. A régióban napjainkban is jelentős görög kisebbség él, akik a grikó nyelvet beszélik. A görögök mellett jelentős számú az arberes kisebbség is, valamint az okcitán nyelvet beszélő franciák.

Fő látnivalók 

 természeti látnivalók:
 Aspromonte Nemzeti Park
 Sila Nemzeti Park
 Pollino Nemzeti Park
 kulturális helyszínek:
 Reggio Calabria, a megye székhelye
 Scilla erődje
 Bova, a calabriai görögök legjelentősebb városa
 Gerace óvárosa
 Stilo óvárosa
 Vibo Valentia középkori óvárosa, valamint az ókori Hipponium romjai
 Nicotera óvárosa
 Tropea óvárosa
 Crotone óvárosa
 Belvedere di Spinello központja és vára
 Cosenza óvárosa
 Szübarisz romjai Cassano all’Ionio mellett
 Amantea óvárosa
 Paola a régió legnevezetesebb zarándokhelye
 Catanzaro óvárosa és üdülőközpontja (Lido di Catanzaro)
 Lamezia Terme tengerparti üdülőhelye és a normann Castello
 Santa Caterina dello Ionio óvárosa
 üdülőtelepek, strandok:
 Costa Viola
 Vibo Marina
 Tropea
 Pizzo
 Lamezia Terme

Gazdaság 

Calabria Olaszország és egyben az Európai Unió egyik legszegényebb régiója, az egyik legmagasabb munkanélküliségi rátával. A gazdaság alapja a hagyományos mezőgazdaság (citrusfélék és olíva termesztése, állattartás, borászat).

Az ipar nagy része Reggio Calabria városában összpontosul. Kisebb ipari termelőegységek működnek Crotoneben, Cosenzában és Catanzaróban.

Az utóbbi évtizedben jelentős befektetések révén a turizmus egyre nagyobb teret nyer a régió gazdaságában (elsősorban a Tirrén-tenger partján fekvő településeken).

A calabriai feketegazdaságot a ’Ndrangheta maffia stílusú szervezet irányítja.

Közlekedés 

 Autópályák:
A3-as autópálya Autostrada del Sole: Salerno-Reggio Calabria (a régió északi tengerpartja mentén halad)
 Országos jelentőségű utak:
SS18 Tirrena Inferiore: Salerno-Vibo Valentia-Lamezia Terme-Salerno-Nápoly
SS106 Jonica: Reggio Calabria-Crotone-Taranto (a régió déli partjával párhuzamosan halad)
SS107 Silana Crotonese: Crotone-Cosenza-Paola
SS109 Strada della Piccola Sila: Nicastro-Cutro
SS182 Strada delle Serre Calabre: Vibo Marina-Vibo Valentia-Soverato
SS280 Strada dei Due Mari: Lamezia Terme-Catanzaro
SS283 Strada delle Terme Luigiane: Guardia Piemontese-Spezzano Albanese
 Vasútvonalak:
 üzemeltető a Ferrovie dello Stato:
Reggio Calabria-Gioia Tauro-Vibo Valentia-Lamezia Terme-Paola-Salerno-Nápoly
Jonica-vasútvonal
Rosarno-Tropea-Lamezia Terme
Lamezia Terme-Settingiano-Catanzaro
Castiglione Cosentino-Terranova da Sibari
 üzemeltető a Ferrovie della Calabria:
Cosenza - Catanzaro
Cosenza - Camigliatello Silano
Gioia Tauro - Cinquefrondi
Gioia Tauro - Palmi
 Fontosabb kikötők:
Reggio Calabria - a kontinentális Olaszország és Szicília közötti személyforgalom fő állomása
Gioia Tauro - a Földközi-tenger második legnagyobb konténer-kikötője
 Repülőterek:
Lamezia Terme (SUF)
Reggio Calabria (REG)
Crotone (CRV)

Híres calabriaiak 

 Ibükosz (i. e. 6 század)
 Püthagorasz (i. e. 5. század)
 Anaxilasz (i. e. 500 - i. e. 476)
 Nossis (i. e. 4-3. század?)
 Agathoklész (i. e. 360 - i. e. 289)
 Cassiodorus (490-583)
 II. Leó pápa(682-683)
 Zakariás pápa (741-752)
 Speleótai Szent Éliás (863-960)
 Rossanói Szent Nílus (910-1004)
 XVI. János (ellenpápa) (997-998)
 Calamizzi Szent Csiprián (1110–1190)
 Melicuccai Szent Lukács (1035–1114)
 Gioacchino da Fiore (1130–1202)
 Seminarai Barlaam (1290–1350)
 Leonzio Pilato (?-1365)
 Paolai Szent Ferenc (1416–1507)
 Bernardino Telesio (1509–1588)
 Tommaso Campanella (1568–1639)
 Mattia Preti (1613–1699)

 Pasquale Galluppi (1770–1846)
 Vincenzo Padula (1819–1893)
 Andrea Cefaly (1827–1907)
 Ifjabb Andrea Cefaly (1901–1986)
 Giovanni Nicotera (1828–1894)
 Francesco Fiorentino(1834–1884)
 Francesco Jerace (1854–1937)
 Francesco Cilea (1866–1950)
 Brigante Musolino (1876–1956)
 San Gaetano Catanoso (1879–1963)
 Umberto Boccioni (1882–1916)
 Corrado Alvaro (1895–1956)
 Alessandro Monteleone (1897–1967)
 Attilio da Empoli (1904–1948)
 Tito Minniti (1909–1935)
 Renato Dulbecco (1914)
 Raf Vallone (1916–2002)
 Leopoldo Trieste (1917–2003)
 Aroldo Tieri (1917–2006)

 Mimmo Rotella (1918–2006)
 Luciano Rispoli (1932)
 Andrea Monorchio (1939)
 Gerardo Sacco (1940)
 Mino Reitano (1944)
 Gianni Amelio (1945)
 Gianni Versace (1946–1997)
 Mia Martini (1947–1995)
 Loredana Bertè (1950)
 Rino Gaetano (1950–1981)
 Nicola Calipari (1953–2005)
 Stellario Baccellieri (19??)
 Mimmo Calopresti (1955)
 Sergio Cammariere (1960)
 Francesco Panetta (1963)
 Max Mazzotta (1968)
 Gennaro Ivan Gattuso (1978)
 Costantino Mortati(1891–1985)
 VII. János pápa (705-707)

Galéria

Jegyzetek

Források 
 Paul Blanchard: Southern Italy (Somerset Books Company, London, 2007)

További információk 

 Calabria régió hivatalos honlapja 
 Calabria régió hivatalos turisztikai oldala
 Calabria turisztikai honlapja 
 Calabriai Egyetem