Kistokaj

Kistokaj község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Miskolci járásában, a vármegyeszékhely Miskolc déli agglomerációjában.

Fekvése 
A Hejő patak partján helyezkedik el, Miskolc központjától mintegy 9 kilométerre, Szirma városrésztől 4 kilométerre délre. További szomszédai: kelet felől Sajópetri, délnyugat felől pedig Mályi. Közvetlenül határos még délkelet felől Sajóláddal is, de utóbbinak csak lakatlan külterületeivel érintkezik, maga a település a Sajó túlsó partján fekszik.

Bortermelő hely, szőlő- és borgazdasági szempontból a Bükki borvidékhez (korábbi nevén Bükkaljai borvidék) tartozik.

Megközelítése 
Közigazgatási határai között áthalad, lakott területétől néhány kilométerre nyugatra a 3-as főút, illetve keleti határszéle mellett az M30-as autópálya is, ezek révén az ország távolabbi részei felől is könnyen elérhető. Központját azonban csak két mellékút érinti, a 3603-as, mely Mályival és Sajópetrivel, valamint a 3604-es, mely Miskolc központjával köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, Kistokaj megállóhely a község nyugati külterületei között helyezkedik el, a 3603-as út vasúti keresztezésének déli oldalán.

Nevének eredete 
Neve valószínűleg török eredetű, jelentése "folyó menti erdő", a "kis" előtag pedig a Tokajjal való összetévesztést hivatott elkerülni. Borsod vármegyében több Tokaj nevű község volt, s ezeket Felső-, Boros-, Békás-, Farkas-, Nagy-, Kis-, Virág-, Középtokaj néven nevezték.

Története 
A település már a honfoglaláskor lakott hely volt, területén honfoglaláskori, nagyjából 150 sírhelyes temetőt találtak, melyből 73 sírt tártak fel. A leletanyag alapján az elhunytak a honfoglalók köznépi rétegéhez tartoztak, mégpedig ennek a gazdagabb első csoportjába. A temető, illetőleg feltárt részeinek kora a honfoglalástól a X. század 60-as, 70-es évei fordulójáig határozható meg.

1256-ban említik először a települést Tokoy néven, de már jóval korábban is állhatott. A Miskolc nemzetség tagjainak öröklött földje volt. István ifjabb király  a nemzetség tagjaitól: Tamás fia Sceuke Miklóstól és nagybátyjától Pétertől elkobozta és a rokon Ponith ispánnak adta. Egy 1256-ban és 1291-ben kelt oklevél Ponith ispán fiainak: Péternek és Istvánnak a birtoka. Családnévben legkorábban 1405-től ismerjük.

Az 1787-es első népszámláláskor mintegy 500-an lakták a települést.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Bajor Józsefné (független)
 1994–1998: Bajor Józsefné (független)
 1998–2002: Bajor Józsefné (független)
 2002–2006: Bajor Józsefné (független)
 2006–2010: Bajor Józsefné (független)
 2010–2014: Kupainé Ambrus Gyöngyi (független)
 2014–2019: Ambrus Gyöngyi (független)
 2019-től: Bernáth József (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,7%-a magyarnak, 0,2% görögnek, 0,8% németnek, 0,8% ruszinnak mondta magát (17,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 23,9%, református 22,9%, görögkatolikus 4,8%, evangélikus 0,5%,  felekezeten kívüli 13,1% (31,7% nem válaszolt).

Látnivalók 

 Református templom. Korábban másik helyen volt a falu, abban 1733-ig állt egy fatemplom, amit a Sajó árvize vitt el. Az ezután új helyére települt faluban a jelenlegi templom helyén állt egy patics falú, nádfedeles templom. A mai templom 1811-12-ben épült, nyugati homlokzata előtti 24 m magas tornyával, késő barokk stílusban. Keleti félköríves záródása, a belsőnek sík, hajópalló mennyezete van. 1985-ben újították a templomot. Orgonája a II. világháborúban tönkrement. A torony déli külső oldalán láthatjuk a két világháború áldozatainak emléktábláját.
 Kistokaji-tó. A belterületen található bányató partján közel 200 hétvégi ház épült. A tó nagyon népszerű a horgászok, a pihenni vágyók körében.
 Hősi emléktábla a világháborús hősök emlékére. Pankotai Farkas Béla alkotása (1932), melyet a II. világháborús áldozatok emléktáblájával is kiegészítettek, a református templom falán látható.
 Petőfi Sándor mellszobra, Tokár András alkotása (1998).

Híres emberek 

 Kistokajban született Ungvárnémeti Tóth László (1788-1820), a XIX. század első évtizedeinek egyik jelentős költője. Sajátos, magában álló és magában élő egyéniség, a szűk itthoni szempontokon túlnéző európai szellem, rendkívüli kultúrával, kísérletező izgalommal, a maga korában igen ritka természettudományos érdeklődéssel és műveltséggel bírt. Weöres Sándorra hatott leginkább személyiségével és alkotásaival, több művének ihletőjévé vált. Kistokaj református templomában helyezték el Ungvárnémeti Tóth László emléktábláját.
 Szuhánszki János metodista lelkész 1949-től a településen kezdte el gyülekezetépítő munkáját.
 Csernák István metodista lelkész, a Magyarországi Metodista Egyház szuperintendense Kistokajban nőtt fel.
 A településen nőtt fel Guzi Blanka, csapatban Európa-bajnoki aranyérmes, egyéniben ezüstérmes magyar öttusázó.
 Kistokajban nőtt fel és végezte tanulmányait Tóth Zsófia színművész.

Jegyzetek

További információk 
 Kistokaj honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései