1969



Események

Január 
 január 1. – Csehszlovákiában érvénybe lép a föderációról szóló törvény. Az államalakulat két egyenjogú ország, a Cseh Szocialista Köztársaság és a Szlovák Szocialista Köztársaság szövetségévé alakul át.
 január 16. – Prágában egy 20 éves egyetemista, Jan Palach benzinnel leönti és felgyújtja magát a kommunista rendszer elleni tiltakozásul.
 január 20. – A 17 éves Bauer Sándor Budapesten végiglocsolja benzinnel és meggyújtja a testére csavart nemzeti színű zászlót. (Búcsúlevelében a következőket írta: „Szeretnék élni, de most szénné égett holttestemre van szüksége a nemzetnek.”)
 január 20. – Elfoglalja hivatalát az 55 éves Richard Nixon, a megválasztott új republikánus párti amerikai elnök. (Alelnöke Spiro Agnew, a külügyminiszter William P. Rogers.)
 január 25. – Az ülésrendre és technikai kérdésekre vonatkozó viták után kezdetét veszi a Vietnámról szóló párizsi tanácskozások második szakasza.
 január 30. – Műtét utáni szövődményekben meghalt Georges Pire, belga Domonkos-rendi pap, aki 1958-ban a Nobel-békedíjjal tüntettek ki a menekültek érdekében végzett tevékenységéért.
 január 31. – A herendi vasútállomáson helytelen váltóállítás miatt a szombathelyi gyorsvonat belerohan egy indulásra váró katonai szerelvénybe. (Az ütközést követően 11 ember – köztük a 10. gépkocsizó lövészezred tíz katonája – életét veszti, 58-an megsérülnek.)

Február 
 február 1. – Kairóban tartják az Arab Liga ülését, melyen a palesztin politikai tömörülések összefoglaló szervezete, a Palesztin Nemzeti Tanács is részt vesz. (A Tanács Végrehajtó Bizottságának elnökévé Jasszer Arafatot, az Al Fatah nevű szervezet vezetőjét választják.)
 február 11. – Jugoszláviában elfogadják a területvédelmi egységek felállításáról szóló törvényt.
 február 18.
 A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) újra foglalkozik Rákosi Mátyás hazahozatala ügyében és úgy dönt, hogy azt a Központi Bizottság (KB) elél terjeszti.
 Négy arab terrorista Zürichben támadást intéz az El-Al izraeli légitársaság Tel-Avivba induló gépe ellen. (Az izraeli kormány 24-én légitámadást hajt végre az Al Fatah két szíriai tábora ellen.)
 február 23. – Nixon elnök európai körútra indul; látogatást tesz Brüsszelben, Londonban, Nyugat-Berlinben és a Vatikánban is.
 február 25. – A Központi Kerületi Bíróság a vádlottak távollétében hazatérés megtagadásáért Varga Zoltán labdarúgót ötévi, feleségét két és fél évi szabadságvesztésre, és mindkettőjüket teljes vagyonelkobzásra ítéli.

Március 
 március 1. – Az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa Csatorday Károlyt, Magyarország állandó ENSZ-képviselőjét választja a testület soros elnökévé.
 március 2. – A szovjet–kínai határon, az Usszuri folyó mentén több napos tűzharc alakul ki a szovjet és a kínai határőrök között.
 március 4–7. – Prágában a szakszervezetek VII, kongresszusán még megpróbálnak szembeszállni az erősödő „konszolidációs” és „normalizációs” nyomással.
 március 6. – Az MSZMP Központi Bizottságában többen fenntartásokkal élnek Rákosi hazatérésével kapcsolatban, ezért a testület csak elvben járul hozzá a hazaköltözéshez, a konkrét időpont kijelölését a PB-re bízza.
 március 11–15. – A JKSZ IX. kongresszusa, ahol elfogadják a párt új szervezeti szabályzatát, amivel növelik a tagpártok önállóságát.
 március 14. – Újabb szovjet–kínai határincidens robban ki az Usszuri-folyó Csenpao (Damanszkij)-szigeténél.
 március 17.
 A politikai elégedetlenség nyílt lázadásba megy át Pakisztánban. Új kormány alakul, amely a hónap végén ostromállapotot vezet be.
 A 70 éves Golda Meir alakít kormányt Izraelben. (Ő lett az ország negyedik miniszterelnöke, és mindeddig ő az egyetlen nő, aki ezt a tisztséget betöltötte.)
 március 28. – A stockholmi jégkorong világbajnokságon a csehszlovák válogatott legyőzi a szovjet csapatot. A sikert szovjetellenes megmozdulások követik Csehszlovákiában.
 március 29. – Madridban rendezik az Eurovíziós Dalfesztivál döntőjét. A 16 induló ország dalai közül négy is (a brit, a francia, a holland és a spanyol) azonos pontszámmal végez az első helyen. Amszterdam kapja a rendezés jogát a következő, 1970-es évre.
 március 31. – Kádár János és Fock Jenő miniszterelnök levelet intéz a CSKP KB-hoz és a csehszlovák kormányhoz. (Kifejezésre juttatják, hogy „a párt és az ország” a szocializmus csehszlovákiai vívmányainak sorsa feletti aggodalommal figyeli a fejleményeket.)

Április 
 április 17. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága ülésén leváltják Alexander Dubček, helyette Gustáv Husák lesz az első titkár.

Május 
 május 18. – Jugoszláviában Mitja Ribičič alakít kormányt.
 május 28. – Létrehozzák a Földközi-tengeri Azonnal Bevethető NATO Haditengerészeti Köteléket (NAVOC–FORMED).
 május 29–30. – A CSKP KB meghatározza a „konszolidáció” fő célkitűzéseit. (A legfontosabb a párt egységének és vezető szerepének helyreállítása.)

Június

Július 

 július 7.
 A BKV megszünteti az ülőkalauzos rendszert.
 Kanadában a francia nyelvet az angollal egyenjogúnak ismerik el.
 július 19. – John Fairfax kikötött a floridai Fort Lauderdale-ben, miután elsőként átevezett az Atlanti-óceánon.
 július 20. – Az Apollo–11 űrhajósai leszállnak a Holdra, Neil Armstrong az első ember a Holdon.
 július 22. – A spanyol parlament jóváhagyja Franco döntését, hogy az utódja János Károly, XIII. Alfonz spanyol király unokája legyen.
 július 23. – János Károly elnyeri Spanyolország hercege címet, aki aláírja az örökösödési törvényt, és a cortes elé járul, hogy esküt tegyen az állam vezetőjének a Nemzeti front eszméire, valamint a királyság minden alapvető eszméjére.

Augusztus 
 augusztus 19–21. – A megszállás első évfordulóján Prágában és más csehszlovák városokban tömegtüntetések zajlanak, amelyeket a belügyiek erőszakkal oszlatnak szét.
 augusztus 20. – Az első tisztavatás a Parlament előtt. (→ 2007)

Szeptember 
 szeptember 25–29. – A CSKP KB ülésén visszavonják a pártvezetés „szovjetellenes” határozatait, és illegálissá nyilvánítják a CSKP XIV. kongresszusát.
 szeptember 29. – A csehszlovák köztársasági elnök kinevezi az Oldřich Černík vezette új szövetségi kormányt.

Október 
 október 1. – Neuwerk-sziget Alsó-Szászországból Hamburg tartomány fennhatósága alá kerül.
 október 3. – Elkészül Kelet-Berlinben a berlini tévétorony, Európa egyik legmagasabb épülete.
 október 15. – Meggyilkolják Abdi Rasid Ali Sermarke szomáliai elnököt. Hat nappal később a katonaság és a rendőrség puccsot hajt végre.
 október 15–16. – A csehszlovák szövetségi gyűlés érvényteleníti az 1968-as nemzetgyűlés „szocialistaellenes” határozatait.
 október 23. – Mohammed Sziad Barre vezérőrnagy kikiáltja a Szomáli Demokratikus Köztársaságot.

November 
 november 19. – Leszállnak  a Holdra az Apollo–12 űrhajósai, Charles Conrad és Alan Bean. 
 november 19. – A Malév egyik Tu-134 típusú repülőgépe Isztambulban a vizes pályán túlfut a leszállópályán, és súlyos balesetet szenved. 
 november 25. – John Lennon, a Beatles együttes tagja visszaküldi 1965-ben kapott kitüntetését a II. Erzsébet brit királynőnek, tiltakozásul Nagy-Britannia biafrai politikája és az Amerikai Egyesült Államok vietnámi beavatkozását támogató kormánypolitikája ellen.

December 
 december 8–10. – Először ülésezik a Modern Társadalom Kihívásainak Bizottsága (CCMS).
 december 12. – Az Ordine Nuovo fasiszta szervezet bombamerényletet hajt végre az olasz Mezőgazdasági Nemzeti Bank milánói székháza ellen. (A merénylet 17 ember halálát és 88 ember sérülését okozza.)
 december 31. – Budapesten Rákosi Mátyás nyugdíjazása ügyében eljárni igyekvő Bíró Ferencet – Rákosi fivérét – rendőri figyelmeztetésben részesítik.

Határozatlan dátumú események 
 Megjelenik a Chevrolet Camaro ZL-1.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1969-ben

1969 a filmművészetben 
 június – Levetítik az utolsó Star Trek – TOS részt.
 szeptember 22. – A Frank Mannata igaz története c. bűnügyi film premierje.
 október 5. – A brit BBC tévécsatorna műsorára tűzi a Monty Python Repülő Cirkusza komédia-sorozatát.
 november 10. – A Szezám utca (Sesame Street) sugárzása Amerikában.

1969 az irodalomban 
 Graham Greene: Utazások nagynénémmel
 Kurt Vonnegut: Az ötös számú vágóhíd avagy a gyermekek keresztes hadjárata

1969 a zenében 
 július 3. – Brian Jones, a Rolling Stones együttes gitárosának halála.
 augusztus 15. – 18 – Woodstocki fesztivál az Egyesült Államokban.
 The Carpenters: Ticket to Ride

Külföldi lemezek 

 Kovács Kati: The Park in the City

Fontosabb magyar albumok 

 Illés: Illések és pofonok
 Koncz Zsuzsa: Volt egyszer egy lány
 Omega: Tízezer lépés
 Metro: Metro

Fontosabb külföldi albumok 

 Elvis Presley: From Elvis in Memphis
 Jefferson Airplane: Volunteers
 Fleetwood Mac: Then Play On 
 The Beatles: Abbey Road
 Santana: Santana
 Johnny Cash: Live at San Quentin
 Cream: Goodbye
 Crosby, Stills & Nash: Crosby, Stills & Nash
 Deep Purple: The Book of Taliesyn, Deep Purple, Concerto for Group and Orchestra
 Bob Dylan: Nashville Skyline
 The Doors: The Soft Parade
 Blind Faith: Blind Faith
 Led Zeppelin: Led Zeppelin, Led Zeppelin II
 King Crimson: In the Court of the Crimson King
 Jethro Tull: Stand Up
 Pink Floyd: Ummagumma
 The Rolling Stones: Let It Bleed
 The Who: Tommy
 David Bowie: David Bowie

1969 a tudományban 
 március 21. – megindul a Magyar Televízió színes kísérleti adása.

1969 a légi közlekedésben 
 március 2. – A Concorde 001 első tesztrepülése, amelyet a francia André Turcat pilóta hajtott végre Toulouse-ban.
 április 9. – A Concorde 002 próbarepülése.

1969 a vasúti közlekedésben

1969 a sportban 
 Jackie Stewart megszerzi pályafutása első Formula–1-es világbajnoki címét a Matra csapattal.
 Műkorcsolya-világbajnokság Colorado Springsben. Almássy Zsuzsa egyéni műkorcsolyázásban bronzérmet nyer.
 Öttusa-világbajnokság Budapesten. Balczó András egyéniben világbajnoki címet szerez, a magyar csapat ezüstérmes.
 Ritmikus sportgimnasztika-világbajnokság Várnában.  
 Súlyemelő-világbajnokság Varsóban. Földi Imre, Bakos Károly és Tóth Géza aranyérmet szerez. 
 Vívó-világbajnokság Havannában. A magyar csapat két ezüst- és három bronzérmet nyer.
 Atlétika-Európa-bajnokság Athénban. Németh Angéla gerelyhajításban aranyérmet nyer.
 Birkózó-Európa-bajnokság Szófiában. A második helyezett Bajkó Károly a magyar csapat egyetlen érmét nyeri el. 
 Cselgáncs-Európa-bajnokság Oostendében. A magyar csapatból Pulai János és Ipacs László bronzérmes. 
 Evezős-Európa-bajnokság Klagenfurtban. A magyar csapat egy ezüstérmet nyer.
 Kajak–kenu-Európa-bajnokság Moszkvában. A magyar csapat négy arany-, három ezüst- és öt bronzérmet szerez.
 Műkorcsolya-Európa-bajnokság Garmisch-Partenkirchenben. 
 Ökölvívó-Európa-bajnokság Bukarestben. Gedó György és Orbán László aranyérmet nyer.
 Tenisz-Európa-bajnokság Torinóban. Férfi egyesben Baranyi Szabolcs megszerzi a sportág első magyar bajnoki címét.

1969 a jogalkotásban

Születések 

 január 2. – Tommy Morrison amerikai ökölvívó, korábbi WBO-bajnok  († 2013)
 január 3. – Michael Schumacher német autóversenyző, Formula–1-es világbajnok
 január 5. – Marilyn Manson amerikai énekes,zenész,producer születése
 január 14. – Dave Grohl amerikai rockzenész és dalszövegíró, a Nirvana egykori dobosa és a Foo Fighters frontembere
 január 16. – Per Yngve Ohlin svéd énekes († 1991)
 január 20. – Molnár Csilla szépségkirálynő († 1986)
 február 24. – Holecz Károly magyarországi szlovén író, újságíró
 február 28. – Robert Sean Leonard, amerikai színész
 március 3. – Bátorfi Csilla magyar asztaliteniszezőnő
 március 10. – Szabó József olimpiai bajnok úszó
 március 12. – Graham Coxon brit gitáros
 március 13. – Hevér Gábor magyar színész
 március 22. – Andreas Pietschmann német színész
 március 27. – Mariah Carey amerikai pop- és R&B-énekesnő
 március 27. – Pauley Perrette, amerikai színésznő
 március 28. – Szíj Melinda énekesnő
 április 2. – Pados Gyula, magyar operatőr
 április 19. – Polgár Zsuzsa sakkozó
 április 21. – Toby Stephens angol színész
 május 3. – Hajós András énekes, zenész
 május 10. – Dennis Bergkamp holland labdarúgó
 május 14. – Cate Blanchett ausztrál színésznő
 május 16. – David Boreanaz, amerikai színész
 május 25. – Anne Heche, amerikai színésznő († 2022)
 május 31. – Csősz Imre olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok cselgáncsozó
 június 3. – Keleti Andrea táncművész
 június 11. – Peter Dinklage, amerikai színész
 június 15. – Oliver Kahn, a német válogatott és a Bayern München labdarúgócsapatának kapusa
 június 20. – Lévai Mária magyar hárfaművész († 2018)
 július 8. – Sugizo japán zenész, az X Japan, Luna Sea és Juno Reactor együttesek gitárosa
 július 10. – Gale Harold, amerikai színész
 július 24. – Kangyal Balázs, magyar jégkorongozó
 augusztus 8. – Faye Wong, kínai énekesnő
 augusztus 12. – Tanita Tikaram brit énekesnő
 augusztus 17. – David Bernhardt amerikai politikus, belügyminiszter
 augusztus 18. – Christian Slater amerikai színész
 augusztus 19. – Matthew Perry kanadai-amerikai színész, humorista, producer, forgatókönyvíró és drámaíró. († 2023)
 augusztus 22. – Szabó Gabi magyar színésznő
 szeptember 17. – Keith Flint brit popzenész, a Prodigy énekese († 2019)
 szeptember 19. – Jóhann Jóhannsson izlandi zeneszerző († 2018)
 október 3. – Gwen Stefani amerikai énekesnő, dalszerző, divattervező és színész 
 október 15. – Dominic West angol színész
 október 25. – Oleg Szelenko orosz labdarúgó, az 1994-es labdarúgó-világbajnokság gólkirálya
 október 28. – Benkő Géza színész, rendező († 2017)
 november 6. – Mincza-Nébald Ildikó, magyar vívó
 november 7. – Nagy Enikő magyar színésznő
 november 10. – Abby Travis amerikai basszusgitáros, színésznő
 november 10. – Ellen Pompeo, amerikai színésznő
 november 11. – Jens Lehmann, német labdarúgó, kapus.
 november 13. – Gerard Butler, skót színész
 november 22. – Marjane Satrapi, iráni származású illusztrátor, képregényszerző
 december 19. – Kristy Swanson, amerikai színésznő
 december 17. – Roska Botond magyar neurobiológus, egyetemi tanár, a bázeli Institute of Ophthalmology Basel (IOB) igazgatója, Roska Tamás fia
 december 27. – Rajkai Zoltán, színész
 december 28. – Linus Torvalds programozó, a Linux atyja

Halálozások 
 február 3. – Boczonádi Szabó Imre  magyar miniszteri számvizsgáló, lapszerkesztő, méhész, országgyűlési képviselő (* 1882)
 február 23. – Konrád Ignác, festő- és szobrászművész (* 1894)
 február 26. – Karl Jaspers, filozófus (* 1883)
 március 15. – Auszmann György magyarországi német származású gazdálkodó, kommunista országgyűlési képviselő (* 1894)
 március 18. – Ágoston Julián Imre ciszterci szerzetes, író, költő (* 1909)
 március 26. – B. Traven, német nyelven alkotó író, akinek kiléte máig sem tisztázott teljes mértékben
 március 28. – Dwight D. Eisenhower, az Amerikai Egyesült Államok elnöke (* 1890)
 április 19. – Bocsáry Kálmán magyar ügyvéd, országgyűlési képviselő (* 1890)
 április 26. – Uesiba Morihei, az aikidó alapítója (* 1883)
 május 3. – Vincze Imre magyar zeneszerző (* 1926)
 május 8. – Remington Kellogg, amerikai természettudós, paleontológus és a Smithsonian Intézet igazgatója (* 1892)
 május 13. – Kiss Ignác magyar kohómérnök, matematikus, egyetemi tanár (* 1900)
 május 16. – Eckhardt Sándor irodalomtörténész, nyelvész, egyetemi tanár, az MTA tagja  (* 1890)
 május 30. – Benedek Marcell, író és műfordító (* 1885)
 június 12. – Tersánszky Józsi Jenő, Kossuth-díjas író (* 1888)
 június 17.
 Sinka István, író, költő (* 1897)
 Török János magyar állatorvos, egyetemi tanár (* 1907)
 július 5. – Walter Gropius, német mérnök, a Bauhaus iskola alapítója (* 1883)
 július 19. – Ángyán János, belgyógyász, egyetemi tanár (* 1886)
 augusztus 7. – Kozma József magyar zeneszerző, a francia sanzon megújító mestere (* 1905)
augusztus 9.. – Sharon Tate és gyermeke Paul Richard Polanski, valamint a  Polanski házaspár barátai Jay Sebring, Abigail Folger és Voytek Frykowski életüket veszítették a Benedict Canyon béli Cielo Drive-ban Charles Manson követőinek keze által.
 augusztus 10. – Kodolányi János, író (* 1899)
 augusztus 17. – Ludwig Mies van der Rohe, építész (* 1886)
 augusztus 21. – Vályi-Nagy Tibor, orvos (* 1912)
 augusztus 31. – Rocky Marciano, nehézsúlyú ökölvívó (* 1923)
 szeptember 2. – Ho Si Minh, vietnámi vezető (* 1890)
 október 15. – Homonnai Márton, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1906)
 október 18. – Buza László, nemzetközi jogász, egyetemi tanár (* 1885)
 október 21. – Jack Kerouac, amerikai író (* 1922)
 november 21. – Harrer Ferenc várospolitikus, miniszter, jogász (* 1874)
 november 26. – Lőrincz Márton, olimpiai bajnok birkózó (* 1911)
 december 2. – Kliment Jefremovics Vorosilov, szovjet marsall (* 1881)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század