Kerekegyháza

Kerekegyháza (1745–1900 között Jászkerekegyháza) város Bács-Kiskun vármegye Kecskeméti járásában.

Fekvése 
Kecskeméttől mintegy 17 kilométerre nyugatra, Kunbaracstól 7,4 kilométerre délkeletre helyezkedik el. A szomszédos települések: észak felől Lajosmizse, kelet felől Kecskemét (Hetényegyháza), délkelet felől Ballószög, délnyugat felől Fülöpháza, nyugat felől Szabadszállás, északnyugat felől pedig Kunbaracs.

Megközelítése 
A település a főutaktól kissé távolabb esik, csak mellékutakon érhető el. Lakott területét a Ladánybenétől induló 5212-es, az 52-es főútból Szabadszállás irányába kiágazó 5214-es és a Hetényegyházától idáig vezető 5218-as utak érintik, külterületei közt elhalad még az 52-es főút, továbbá a Lajosmizse-Kunszentmiklós közti 5211-es, a Fülöpházát feltáró 5215-ös és az Izsákra vezető 5301-es út is.

Története 
Az Árpád-házi királyok korában már lakott helység első okleveles említése 1323-ból ismert. Az ásatások egy majdnem kör alakú templom alapjait tárták fel, feltételezhetően innen kapta a későbbiekben a település a nevét. A török hódoltság alatt (16. század) a falu elnéptelenedett. 1745-ben Mária Terézia hozzájárulásával a Jászkun kerület lakossága (javarészt Jászárokszállásé) megváltotta, ekkor a Jászkerekegyháza nevet vette fel. 1856-ban Balatoni Farkas János 1848-as honvédszázados vezetésével megkezdődött az 1900-ban Kerekegyháza nevet felvevő község benépesítése. Ma Kerekegyházához tartozik az egykori kunszentmiklósi pusztarész is, illetve 1937-től Kunpuszta is. A fülöpszállási részből viszont Fülöpháza néven alakult község.

A lakosok a szomszédos magyar településekről és a sváb falvakból érkeztek. Továbbá a XX. század első évtizedeiben – a jobb megélhetés reményében – néhány római katolikus vallású szlovák (tót) család is érkezett a mai Szlovákia északi területén, a Kis-Fátra lábánál fekvő, egykor Trencsén vármegye Zsolnai járásához tartozó Terhely (Terchova) faluból. Ezek közül a Czingel és az Ondrus-Vribinszki családoknak még ma is élnek leszármazottjai a településen.

A település 2001. július 1-jén városi címet kapott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Czakó István (független)
 1994–1998: Czakó István (független)
 1998–2002: Czakó István (független)
 2002–2006: Dr. Czakó István (független)
 2006–2010: Dr. Kelemen Márk (Fidesz)
 2010–2014: Dr. Kelemen Márk Csaba (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Dr. Kelemen Márk Csaba (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Dr. Kelemen Márk (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,2%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 0,6% németnek, 1% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,6%, református 10,6%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 7,9% (21,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 A Tanyamúzeumban a környékre jellemző gazdálkodás eszközeit, a tanyasi életet ismerhetjük meg.
 A kunpusztai református templom 1901-ben épült a pusztában. 1924-ben dr. Ravasz László megyéspüspök is meglátogatta. A templom eklektikus stílusú, imapadjai – az országban egyedülálló módon – a pusztai homokon állnak.
 Római katolikus templomát Szent István nevére szentelték, a neogót stílusú építményt Györgyi Dénes tervezte. A templomot 1913. augusztus 20-án szentelték fel. Mivel vasbetonból készült, ipari műemlék.
 Az I. és II. világháborús emlékművet Paulkovics Iván tervezte, 1992-ben avatták fel.
 A díszkutat 1994-ben avatták fel. Jona Gudvardasdóttir és Probstner János tervezte.
 A református templom eklektikus stílusú, 1913-ban épült.
 Vörösmarty Mihály szobrát 2000 decemberében avatták fel, Acsa Szűcs István készítette.
 Balás Eszter: Lány galambbal című szobra 1980-ban készült.
 Dohány Sándor és Balás Eszter ivókútja.
 A köztemetőben áll Langó László kápolnája, és André Emanuelnek a síremléke az 1800-as évekből.
 Borbély Béláné magángyűjteménye bútorokat, porcelánokat és szőtteseket tartalmaz.
 Halász- és S. Nagy-tanya

Képgaléria

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Kerekegyháza Város Honlapja
 Kerekegyházi linkgyűjtemény
 Kiskunsági Ökomúzeum

Bács-Kiskun megye települései
Magyarország városai
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései