Miskolc tömegközlekedése

Miskolc tömegközlekedéséről a Miskolc Városi Közlekedési Zrt. (MVK Zrt.; korábban MVK Rt., 1994 előtt Miskolci Közlekedési Vállalat, MKV) gondoskodik, amely – több más város közlekedési szolgáltatójával ellentétben – nem osztozik a Volánbusz Zrt-vel a város közlekedésében, hanem egymaga látja el Miskolc és a közeli Felsőzsolca tömegközlekedését, míg a Volánbusz Zrt. kizárólag a helyközi közlekedésért felelős (leszámítva Felsőzsolca átmenő forgalmát, illetve két helyijáratot, amelyek a Búza tér és a Vasgyár, illetve a Búza tér és Lillafüred között közlekednek). Miskolcon összesen 3 villamosjárat és 43 autóbuszjárat van. A város járműparkja buszokból és villamosokból áll. A közlekedési vállalat járműparkját az elmúlt években jelentősen korszerűsítették: 2013–14-ben 31 Škoda 26T villamos váltotta le a teljes korábbi állományt, valamint 2016-ban 40 szóló és 35 csuklós kivitelű MAN Lion's City CNG autóbusz állt szolgálatba. A járműállomány részét képezi 6 db Iveco Feniksbus FBI midibusz, továbbá 10 db szóló BYD K9UD elektromos busz.

Miskolcon a tömegközlekedés nagy múltra tekint vissza. A villamosközlekedés 1897-ben indult meg, a menetrend szerinti buszjáratok pedig először 1903-ban indultak (az országban elsőként). Ma Miskolc egyike annak a hat magyar városnak, amelyeknek saját közlekedési vállalata van. A városnak két személyforgalmú vasútállomása van (Tiszai, Gömöri), korábban pedig egy repülőtér is megtalálható volt, habár a közösségi közlekedésben régóta nem volt szerepe. Miskolc és Lillafüred között kisvasút közlekedik, és 2015-ben megnyílt a lillafüredi libegő, ezek elsősorban turisztikai szempontból jelentősek. A közösségi közlekedéshez tartozik még a 2023 nyarán indult elektromos roller, melyet a TIER szolgáltat. A 2010-es években közösségi kerékpárbérlő rendszer bevezetését is tervezték, azonban a MiBike nevű projekt végül nem valósult meg.

Miskolc közösségi közlekedésének története 

A 19. században merült fel az igény arra, hogy Miskolc tömegközlekedési járművekkel rendelkezzen. Ehhez több tényező is hozzájárult: a város lakossága ekkor már harmincezer főnél is nagyobb volt; a vasút 1859-ben elérte Miskolcot, de a pályaudvar a várostól messze (2,2 km) épült fel, ezenkívül megépült a diósgyőri vasgyár (1868), és Tapolcát is egyre többen látogatták. Az 1860-as években felmerült, hogy a Vasgyár és a pályaudvar között kiépülő vasútvonalat a föld alá kellene megépíteni. Ezt anyagiak hiányában elvetették, de ha megvalósul, az ország első földalattija lehetett volna.

1862-től omnibuszok közlekedtek a városban (a Tiszai pályaudvar és Diósgyőr, majd a belváros és Tapolca között), a bérkocsisokkal osztozva a forgalmon. Egy 1871-ből fennmaradt rendelet, amely a bérkocsisokat kötelezi kocsijuk karbantartására, elárulja, hogy 36 bérkocsi járta a várost ebben az időben.

A villamosközlekedés beindításával 1895-ben kezdtek foglalkozni, dr. Csáthy Szabó István vezetésével. Az első, nagyszabású tervek szerint a villamos Miskolc és Diósgyőr teljes hosszán végighaladt volna, a Tiszai pályaudvartól, amely akkor még a város határain kívülre esett, egészen Lillafüredig. Végül a tervezett 20 kilométer helyett a minisztérium csak egy 7 kilométeres szakaszra adta meg az engedélyt.

Az első villamos 1897. július 10-én indult el, amely a Tiszai pályaudvartól a Verestemplomig közlekedett, és a két végállomást is beleszámítva nyolc helyen állt meg. Az első napon 7615 ember vette igénybe a villamost, amivel megfelelt a várakozásnak. A vonalat a Miskolci Villamossági Rt. (MVV Rt.) üzemeltette. (Az áramátalakító állomás a jelenlegi Selyemréti strand mellett volt, a strand a trafók hűtésére felhasznált víz „hulladékhőjét” hasznosította. Innen ered a régi elnevezése: villanytelepi strand.) A sikeren felbuzdulva az első vonalra merőlegesen újabb villamosvonal is épült, ez a Búza tér és a Népkert között közlekedett, az alacsony utasszám miatt azonban az MVV Rt. már négy hónap múlva kérte a várostól a vonal megszüntetését. Ennek ellenére a vonalat 1910-ben egészen Hejőcsabáig meghosszabbították, és csak 1960-ban szüntették meg, miután a forgalmat egy vágányon kiszolgálni már nem tudta.

A villamosokhoz az elektromos energiát a Miskolci Villamossági Rt. szolgáltatta, ugyanaz a cég, amely a város közvilágításának is. Ez a két funkció egészen 1947-ig egybefonódott, ami nem járt mindig előnnyel. Az 1920-as években a társaság ugyanis kilátásba helyezte az áramdíj emelését, ezzel zsarolva a várost sikerült megakadályoznia, hogy beinduljon a számára konkurenciát jelentő autóbuszközlekedés.

1903. június 8-án Bene Gyuláné menetrend szerinti buszjáratot indított a miskolci és a diósgyőri városháza között, a villamos népszerűségével azonban nem versenyezhetett, és a járat hamar meg is szűnt. Jelentősége csak annyiban volt, hogy ez volt az ország első menetrend szerinti autóbuszjárata. A következő kísérlet Bán és társa nevéhez fűződik, akik a Városház térről Hámorba, illetve Tapolcára indítottak buszjáratot 1910-ben, de ez is rövid ideig működött. 1926–29 között az MVRT üzemeltetett buszjáratot a mindszenti templom és Tapolca, valamint a diósgyőri református templom és Lillafüred között, 1931-ben pedig a MAVART indított Tiszai pályaudvar–Lillafüred járatot, de a buszközlekedés csak a II. világháború után terjedt el.

Időközben a Vasgyár munkásai részéről egyre erősebben jelentkezett az igény, hogy a villamosvonalat hosszabbítsák meg a gyárig. Több éves huzavona után a Vasgyár és az állam támogatásával megépült a villamosvonal a Verestemplom és Diósgyőr között. Üzemeltetésére 1905. december 16-án megalakult a Miskolc-Diósgyőri Helyiérdekű Vasút Rt. (MDHV). Mivel Diósgyőr ebben az időben Miskolctól független település volt, a kormány csak helyiérdekű vasútként engedélyezte a társaság működését. Felmerült, hogy a két vonal egyesítésével meg lehetne oldani, hogy a Tiszai pályaudvartól Diósgyőrig átszállás nélkül el lehessen jutni. Ez az MVV Rt.-nek eleinte nem tetszett, mert konkurenciát látott az MDV Rt.-ben, az MDV Rt. azonban – szakmai tapasztalatok híján – lemondott a vonal üzemeltetéséről az MVV Rt. javára. 1906.január 22-étől közvetlen járat közlekedik a Tiszai pályaudvar és Diósgyőr között. 1909-ben a közlekedés irányítását átvette a budapesti székhelyű Részvénytársaság Villamos és Közúti Vasutak Számára (RVKVSz). Ez a cég építette ki kétvágányúra a diósgyőri villamosvonalat, egyelőre csak a Tiszai pályaudvar és a Városház tér között.

A megnövekedő forgalom miatt a járatok zsúfolttá váltak. Az MVV emiatt 1908-ban ideiglenesen megszüntette a forgalmat a népkerti vonalon, és a járatokat a fővonalra irányította át. 1910-ben a diósgyőri vonalon módosítottak, ugyanebben az évben a gőzmotoros villamosközlekedés megszűnt, és új, Ganz gyártmányú villamos kocsikat helyeztek forgalomba. 1910-ben a népkerti vonalat meghosszabbították az akkor még független, de Miskolccal szoros kapcsolatban álló községig, Hejőcsabáig. 1926-tól és 1928-tól autóbuszok jártak Miskolctapolcára és Lillafüredre.

A háborúk hozta gazdasági fellendülés a forgalomra eleinte kedvezően hatott, a további terjeszkedésre azonban kedvezőtlenül. A második világháborúban ráadásul a villamosvonalak meg is rongálódtak. 1942-ben az alkatrészhiány miatt megszűnt az autóbuszközlekedés.

1945-ben Miskolcot, Diósgyőrt és Hejőcsabát egyesítették, létrejött Nagy-Miskolc. Ez nem utolsósorban a tömegközlekedésnek volt köszönhető, amely már a hivatalos egyesítés előtt évtizedekkel egybekapcsolta Miskolcot a környező településekkel. Figyelemre méltó, hogy elsőként a villamosvonalak által összekötött három település egyesült. Lillafüred és Tapolca, melyeket buszközlekedés fűzött a városhoz, öt évvel később váltak Miskolc részévé.

A háború után 1948. november 17-én indult meg újra a menetrend szerinti autóbusz-közlekedés a Martin-telep és a Ságvári-telep között. Az autóbusz-közlekedés további megszervezésére 1949 áprilisában megalakult a Miskolci Gépkocsiközlekedési Vállalat. 1951-ben már öt autóbuszjárat közlekedett. 1954-ben a Gépkocsiközlekedési Vállalatot összevonták a Miskolci Villamosvasút Közösségi Vállalattal, így megalakult az MKV, amely 1994-ig viselte ezt a nevet, amikor is átnevezték Miskolc Városi Közlekedési Rt.-re. Egy 1956-ban kiadott útikönyv egy villamosvonalat és kilenc, 1-től 9-ig számozott autóbuszvonalat említ, közülük az első hétnek az útvonala igen hasonló volt a maihoz (a 8-as és 9-es busz a 7-eshez hasonlóan elhagyta a várost, és Szirmabesenyőre, illetve Kistokajra is kiment).

1951-ben történt az utolsó villamoshálózat-fejlesztés, ekkor épült egy egyvágányos szárnyvonal a diósgyőri stadion mellől a Nehézszerszámgépgyárig, ez lett a 4-es villamos. A mindössze egy köztes megállót tartalmazó vonal 1974-ben szűnt meg.

Miskolc lakosságszáma a nyolcvanas években tetőzött, az ország második legnagyobb városaként és legjelentősebb nehézipari területének központjaként több mint  lakosa volt. A közlekedési vállalat is ekkor érte el maximális teljesítményét: 1988-ban 274 busza és 44 villamosa 198,7 millió utast szállított.

1971-ben bevezették a kalauz nélküli járatokat. A bliccelők természetesen nagy anyagi veszteséget okoztak a cégnek, ezért 1996-ban az MVK Rt. bevezette, hogy járataira a csúcsidőn kívül csak az első ajtónál lehet felszállni, és a jegyet vagy bérletet fel kell mutatni a sofőrnek. 1994-ben megjelentek a város utcáin az Ikarus gyár 400-as családjába tartozó járművek prototípusai, amit 1998–2001 között további buszok vásárlása követett, majd 2001-ben a Rába gyár Premier városi buszával újították a flottát. 2002 tavaszán a város addigi legnagyobb beszerzése gyanánt 68 MAN autóbusz érkezett a városba. 2006-ban jelentek meg az első alacsonypadlós csuklós autóbuszok, a Neoplan Centroliner közel 19 méteres városi kivitelű buszai személyében, majd 2015-ben Európai Uniós forrásból sikeresen zárult a 75 földgáz meghajtású (CNG) buszra kiírt tender, amit a MAN nyert meg a Lion's City típussal. A buszokból 40 szóló és 35 csuklós kivitelű, Euro 6-os motorral szerelve. A tender tartalmazta a gázkút kiépítését is az MVK telephelyén, ami a megyében az első ilyen jellegű üzemanyagtöltő állomás. A buszok 2016 márciusában álltak forgalomba.

A buszpark fejlesztésével egy időben, 1990-ben jelent meg az első ČKD Tatra KT8D5 típusú csuklós villamos, amit 17 másik követett, használtan vásárolva Kassa, illetve Most városából. Az elöregedő FVV villamosok helyett 2003-ban használt bécsi SGP villamosokkal „modernizálták” a flottát, majd EU pályázati lehetőségek keretében a város a villamosvonal teljes felújítását, nyugat felé meghosszabbítását Felső-Majláthig (1,5 km) és a járműpark cseréjét érte el. A Zöld Nyíl névre keresztelt program keretén belül 31 új, alacsonypadlós villamos is került a városba. Szintén EU-s támogatásból kezdték tervezni az Avasi Sikló megépítését 2010-ben, de ezt elvetették, és jelenleg a turisztikai célú avasi libegő kiépítése van napirenden.

2006-tól a cég neve MVK Zrt., azaz Miskolc Városi Közlekedési Zártkörűen működő Részvénytársaság (egy rövid ideig, amíg az új cégforma helyesírása nem tisztázódott, MVK ZRt. formában szerepelt a járműveken). Ekkor kapott új logót a vállalat, amit egészen az önkormányzati holdingba tartó integrálásig, 2019-ig meg is tartott. Jelenleg Miskolc várossal azonos logót használ, mellette MVK felirattal.

2011-ben a város 900 millió forint támogatást kapott az észak–déli villamosvonal tervezésére. Megépítése azóta is napirenden van

Az MVK foglalkozik buszok és haszonjárművek bérbeadásával is, többek között az Ikarus 31-es nosztalgiabusz is bérelhető.

A cég nehéz anyagi helyzete miatt számos kritika éri a szolgáltatás minőségét. A lehetőségekhez képest alkalmanként bővül a járműflotta, 2022-ben megjelentek az elektromos buszok, 2023-ban pedig újra az ezúttal már CNG-hajtású midibuszok. Az üzemanyagköltségek és a saját járművek rossz állapota miatt 2023-ban bérelt buszok is forgalomba álltak.

Zöld Nyíl (miskolci villamosprojekt, 2008–2013) 

A projekt átfogó célja Miskolc város kelet–nyugati közlekedési tengelyében hosszú távon fenntartható, versenyképes, környezetbarát, gyors és biztonságos közösségi közlekedés megteremtése és vonzóvá tétele volt, a modern városkép kialakítása a villamos közlekedés komplex fejlesztésének megvalósításával.
A projekt közvetlen célja a szolgáltatás színvonalának növelése volt a meglévő villamospálya korszerűsítésével, hálózatfejlesztéssel a jelenlegi diósgyőri végállomástól Felső-Majláthig, továbbá a villamospark korszerűsítése új villamosok beszerzése révén. A projekt során meghosszabbították az 1-es villamost közel másfél kilométerrel, teljesen felújították a már meglévő síneket, megjelentek a korábban Miskolcon szinte ismeretlen fedett esővárók a villamosmegállókban, és ezekhez kapcsolódóan a magasperonok (melyek egy része, szintén addig szokatlan módon, középperon). Ekkor érkezett 31 db új villamos is, és újult meg a járműtelep, valamint ekkor kezdődött az elektronikus utastájékoztatási rendszer kiépítése. A projekt feltétele volt az 1-es buszcsalád átalakítása, megszüntetése, azonban ez felemás módon ment végbe.

Járműállományi adatok

Az MVK Zrt. járműállománya 

Az MVK Zrt. járműállománya autóbuszokból és villamosokból áll. A járművek jellemzően flottaszínt kaptak, amely megegyezik azzal, amit az új villamosok érkezésekor a közönség megszavazott: tiszta fehér alapon zöld lökhárító, a buszoknál elől-hátul a lámpa vonaláig, valamint a járművek oldalán hullámvonalban végigfutó, helyenként levélzetre emlékeztető mintázatú csík. Az újabb, környezetbarát üzemanyaggal működő járműveken a "TERMÉSZETESEN MISKOLC" felirat is megtalálható.

Korábban a buszok flottaszíne a sötétkék volt, amit az Ikarus 260-280 sorozattal bezárólag ezüst-szürke övvonal feletti színezés egészített ki. A '90-es években a kékes-lila színt egészítették ki citromsárga és zöld elemek; a villamosok fő színe citromsárga, de kiegészítő színként megjelenik a sötétkék és a zöld is. Az ettől eltérő, korábbi piros-fehér színt ma már csak a 209-es pályaszámú Tátra villamos viseli, valamint a nosztalgia bécsi villamos, amely megtartotta bécsi piros-fehér flottaszínét.

A még állományban lévő, 2010 előtti járművek az újrafényezéskor nem kapják meg az új flottaszínt, hanem a régit, azzal a különbséggel, hogy 2020-tól kezdődően már nem kapják meg a zöld csíkot, hanem a teljes busz kék, melyet sárga elemek egészítenek ki.

A 2023-ban bérelt buszok sem kapták meg a flottaszínt, hanem a csuklós MAN-ok a korábbi üzemelési helyükre, Budapestre jellemző világoskékek maradtak, míg a korábban Veszprémben szolgált lila színű példányok átfóliázással tiszta fehérek lettek.

Villamosok

Egyéb villamosjárművek
 1 darab korszerűsített M5-ös hóseprő (gyártva 1910-ben). Pár éve felújítva, télen nagy hó esetén szolgálatba áll.
 1 darab kéttengelyes (acélvázasított) szolgálati villamos (40-es pályaszám). Jelenleg üzemképtelen.

Autóbuszok (jelenlegi állomány)

 1 darab MAN NL 223-as szólóbusz (2002). 29 ülő és 71 állóhellyel rendelkeznek, alacsonypadlós kivitelűek kihajtható rámpával, külső-belső vizuális utastájékoztató berendezéssel felszereltek. Motor: Euro III-as
 1 darab MAN SL 223-as szólóbusz (2002). 27 ülő és 73 állóhellyel rendelkeznek, külső-belső vizuális utastájékoztató berendezéssel felszereltek. Motor: Euro III-as
 11 darab MAN SG 263-as csuklósbusz (2002). 39 ülő és 111 állóhellyel rendelkeznek, külső-belső vizuális utastájékoztató berendezéssel felszereltek. Motor: Euro III-as
 20 darab Neoplan Centroliner N4522-es csuklósbusz (2006). 41 ülő és 97 állóhellyel rendelkeznek, alacsonypadlós kivitelűek, kihajtható rámpával, külső-belső vizuális és belső hangos utastájékoztatással és légkondicionálóval felszereltek. Motor: Euro IV-es
40 darab MAN Lion’s City A21 CNG szólóbusz (2016). Alacsonypadlós kivitelűek, kihajtható rámpával, külső-belső vizuális és belső hangos utastájékoztatással és légkondicionálóval felszereltek. Motor: Euro VI-os
 35 darab MAN Lion’s City A40 CNG csuklósbusz (2016). Alacsonypadlós kivitelűek, kihajtható rámpával, külső-belső vizuális és belső hangos utastájékoztatással és légkondicionálóval felszereltek. Motor: Euro VI-os
 10 darab BYD K9UBDW szólóbusz (2022): Alacsonypadlós kivitelűek, kihajtható rámpával, külső-belső vizuális és hangos utastájékoztatással, légkondicionálóval felszereltek, USB-s töltővel rendelkeznek. 100%-ban elektromos járművek.
 6 db Iveco Feniksbus FBI midibusz (2023): CNG üzemanyag hajtású, a hátsó része teljesen alacsonypadlós, kihajtható rámpával.
 2023 februárjától az MVK néhány buszt is bérel: csuklós dízel MAN Lions City GL NG313 buszokat (színük BKK-kék), egy Neoplan Centroliner N4416 szóló dízelbuszt, és MAN Lion’s City A21 szóló dízelbuszokat (ezek színe liláról fehérre lett átmatricázva). A buszok belső átmatricázásra kerültek, azonban a hangos utastájékoztatás nem működik bennük, ahogy a kijelzők is manuálisan vannak beprogramozva (belül ezek sem működnek).

Utóbbi évek eseményei:
 2001. december 27-én a HEX-145-ös (145) Ikarus 435-ös teljesen kiégett a Majális parknál (1-es busz). Többet nem állt forgalomba
 2009. szeptember 3-án a JUV-096-os (042) Neoplan Centroliner motortere kigyulladt a vasúti felüljárón (3-as busz). A buszt felújították, ám 2014-ben újra kigyulladt
 2010. március 11-én a GTH-776-os (776) Ikarus 435-ös teljesen kiégett a Besenyői úton (8-as busz). Többet nem állt forgalomba
 2010. november 16-án a HFD-501-es (501) Ikarus 435-ös motortere kigyulladt az Avason (35-ös busz). Megjavítva, de már nem közlekedik
 2014. december 6-án a JUV-096-os (042) Neoplan Centroliner motortere kigyulladt a Hejőcsabai Gyógyszertár megálló előtti lámpánál várakozva (14H busz). 2015 szeptemberétől ismét közlekedik
 2021. augusztus 27-én a JUV-096-os (042) Neoplan Centroliner motortere kigyulladt a Petőfi tér megálló előtti kereszteződésnél (20-as busz). Jelenleg nem közlekedik.

Nosztalgiabuszok
 1 darab Ikarus 31-es nosztalgiabusz (OT 05-78). 1959-es gyártású (2005-ben felújítva), az ország egyetlen veteránvizsgás autóbusza. 25 ülő- és 18 állóhellyel rendelkezik
 1 darab Ikarus 620-as nosztalgiabusz (LPY-045). 1969-es gyártású (2010-ben felújítva), 22 ülő- és 38 állóhellyel rendelkezik
 1 darab Ikarus 260-as nosztalgiabusz (AKD-590). Jelenleg üzemképtelen
 1 darab Ikarus 280-as nosztalgiabusz (AKD-707). Jelenleg üzemképtelen

Különjárati autóbuszok
 1 darab MAN RH-413-as különjárati busz, melyet az MVK Zrt. ajándékba kapott a gyártótól a nagyszabású MAN buszbeszerzés következtében 2002-ben. (eladásra meghirdetve)

A LÁEV járműállománya

A Lillafüredi Állami Erdei Vasút járműállománya tíz mozdonyból, tizenkét nyitott és nyolc zárt kocsiból áll.

A TIER járműállománya 
A városban a TIER szolgáltatja az elektromos rollereket, ezekből 330 darab üzemel, melyeket városszerte 180 parkolóponton lehet megtalálni és otthagyni. Ezek a járművek el vannak látva a gázkaron túl két fékkel (első, hátsó), továbbá van rajtuk csengő, és egy indexlámpa. A középső panel felé, amely a sebességet és a töltöttséget mutatja, rögzíthető a telefonunk. A kormányon került elhelyezésre egy fogantyú, amelyre kisebb szatyrokat helyezhet a felhasználó. Egy teljesen töltött roller kb. 40-42 km-t képes megtenni, akkumulátoraik a szakszemélyzet által kivehetőek, tölthetőek, cserélhetőek.

Fontosabb tömegközlekedési csomópontok

A város fontosabb állomásai 
Tiszai pályaudvar (Vasútállomás és helyi villamos- és autóbusz-állomás)
A Tiszai pályaudvarról 1897-ben indult meg a villamosközlekedés. Az autóbuszok közül indult már innen az 1-es, 1A, 1B, 1D, 1Gy, 101-es, 8-as, 10-es, 10A, 17-es, 18-as, 21-es, 21T, 23-as, 31-es és 31A járat. Az ötvenes években még az 5-ös autóbusz is innen indult. Először a 10A szűnt meg 1977-ben, másodszor 1D 1988-ban. 2007-ben a 101-es, 17-es, 23-as járatokat szüntették meg. A 8-ast két járatra bontva a Repülőtér–Tiszai között közlekedett. A Tiszai–Húskombinát szakaszon a 18-as járt, amit 2011. június 15-én megszüntettek, s a 2007 előtti állapotot visszaállítva újra a Repülőtér–Húskombinát (Hűtőház) között közlekedtetik a 8-as buszjárat.

Jelenleg az innen induló járatok: 1-es, 1A-s, 2-es villamos, 1-es, 1B-s, 21-es, 30-as, 31-es, valamint a 8-as buszjárat, ami csak érinti a pályaudvart.

Búza tér (helyi és helyközi autóbusz-állomás)
A Búza tér 1965 óta üzemelő végállomás, melyet az MVK Zrt. és a Volán-társaságok járatai egyaránt használnak. A megszűnt járatok közül innen indult a 10-es (1965–1977) , a 23-as (1966–1978) , a ZS (2007-ig), a 24B (2002–2006), a 7A (1977–1985), a 102-es (1976–1989), a 101B (1975–1979), a 103-as (1977–1982), a 104-es (1976–1984). A most innen induló buszok a 2-es, 3-as, 3A, 4-es, 7-es, 11-es, 28-as, 43-as, 45-ös. A végállomást érinti az 1-es, 1B-s, a 24-es és a 32-es járat. Ezek a járatok nem térnek be a Búza térre, csak érintik. 2012. március 1-jével hétköznapokon kora reggel és késő este, valamint hétvégenként a 2-es helyett a Repülőtérről érkező 20-as látja el a vonalat, oda-vissza irányban a Búza tér betérésével. A 14-es menetrendjében aláhúzással jelölt 14Y jelzésű járatok is érintik a Búza teret munkanapokon.

Újgyőri főtér (helyi autóbusz-állomás)
Az innen induló járatok: 6-os, 9-es, 16-os, 19-es, 29-es, 67-es, 68-as autóbuszok. Áthaladó járatok: 1-es, 1A-s, 2-es villamos; 1-es, 1B-s, 21-es, 53-as, 54-es, 101B-s autóbuszok.

Repülőtér (helyi autóbusz-állomás)
A Repülőtér végállomás 1955-ben jött létre. Azok a járatok, melyek innen indultak: 8 (1978–), 108 (1979–1980), 10 (1975–1977, 1990–2000) 12 (1955–), 12Gy (1973-ig), 14 (1955–), 14Gy (1973-ig), 18 (1988–2007), 20 (2000–2007), 24 (1970–), 24A (2002–2007), 32 (1977–78), P (1989). 2007. január 1-jétől a 20-as és a 24-es viszonylatot megszüntették, a 24A-t átszámozták 24-esre és így a Búza térig közlekedett. A 24-es helyére a 14H járat került, amely ugyanúgy a Hejő-parkig közlekedett. A 8-as viszonylatot kettéosztották, így az a Tiszai pályaudvarig közlekedett. A Húskombinátot (most Hűtőház) a Tiszairól induló 18-as látta el. 2011. június 15-től a 18-ast megszüntették, a 8-as viszonylatot visszaállították eredeti útvonalára. A 12-es korábbi 2007-es állapotát 2012 márciusában visszaállították, így újra az Egyetemvárosig közlekedik. Hétköznap a kora reggeli és a késő esti órákban, illetve hétvégéken a 2-es és a 12-es járat helyett a 20-as jár. 2018-ban a neve Repülőtér/BOSCH-ra módosult.

A jelenleg innen induló járatok: 8-as, 12-es, 14-es, 14Y, 20-as, 24-es, 54-es, 240-es.

Avas kilátó (helyi autóbusz-állomás)
A város legsűrűbben lakott városrészében, az Avason található. A végállomás 1980 óta üzemel. Innen induló autóbuszok, melyek az Avas I., II., és III. ütemét látják el: 29-es, 31-es, 32-es, 34-es, 35-ös, 35G-s, 35R-es, Auchan 2-es. Az áruházi járatokon csak szóló járművek közlekednek. 2007-ig innen indult a 36-os és 39-es autóbusz is, melyeket a nagy átszervezéssel megszüntettek. 2020. április 6-ig a 38-as is innen indult a Malomszög utca irányába a Hideg soron keresztül.

Felső-Majláth (helyi villamos- és autóbusz-állomás, kisvasúti megállóhely)
Elődje, a diósgyőri állomás 1978-ban jött létre kis végállomás formájában, ahonnan az 5-ös, a 15-ös, és a 69-es buszok indultak. 2012-ben azonban ezek átkerültek az újonnan létesített felső-majláthi villamosvégállomás területére. A hely kis sétával átszállási lehetőséget biztosít a LÁEV kisvasútra, melynek telephelye is itt található. Végállomási épületként a felújított „Bagolyvár” funkcionál, melyben információs pult, bérletpénztár, váróterem, nyilvános WC, és egy büféhelység is helyet kapott. Ezen kívül itt található a rendészet kerületi központja is.

A jelenleg innen induló járatok: 1-es villamos, 1G-s, 5-ös, 15-ös, 54-es, ZOO jelzésű autóbuszok. Ezeken kívül a következő járatok érintik: 1-es, 53-as, illetve 2020. szeptember 1-től az 1B-s és 101B-s járatok (csak Berekalja irányába) autóbuszok, valamint a Volánbusz bükkszentkereszti, répáshutai, és egyes egri járatai.

Centrum/Szinvapark (kiemelendő átszállópont és végállomás)
Egyes járatoknak a végállomása: korábban a 22-es (2020. január 01-ig), 24-es, 35-ös, 44-es, Auchan 1 jelzésű autóbuszok indulnak. Ezeken kívül a következő járatok érintik: 1-es, 1A-s (2020. szeptember 1-től), 2-es villamosok, valamint a 2-es, 3A-s, 12-es, 20-as, 28-as, 32-es, 34-es, 35R, 43-as, 45-ös autóbuszok.

Korábbi állomások

Gömöri pályaudvar (volt vasút- és autóbusz-állomás)
Innen indul a 32-es járat Avas kilátó felé, továbbá megáll itt a 8-as járat.

Avas városközpont (volt helyi autóbusz-állomás)
2015. június 14-ig volt végállomás, ma már csak megállóhely, miután az utolsó innen induló járat, a 34-es járat felkerült az Avas kilátó végállomásra. Előtte innen indult egykor a 29-es, 31-es, 31Y, 32-es, 33-as, 33A-s és 37-es járatok indultak.

Diósgyőr városközpont (volt helyi villamos- és autóbusz-állomás)
2011-ig végállomás volt, ahonnan az 1-es villamos indult, valamint az 5-ös, 15-ös és a 69-es autóbuszok. 2012-től ezeknek a járatoknak az új végállomása a Felső-Majláth, valamint új nevet kapott a volt végállomás, ami már csak megállóhelyként szolgál. Jelenleg érintő járatok: 1-es villamos, 1-es, 1B-s (2020. szeptember 1-től), 15-ös, 53-as, 54-es, 101B jelzésű autóbuszok.

Miskolc tömegközlekedési vonalai és hálózata 

{|

{{BS3|KBHFaq|ABZq+r|STRr||Tiszai pályaudvar (1-es és 2-es villamos állomása)|}}

|}
|}

Itt a legutóbbi változtatás – 2021. szeptember 1. – utáni állapotok láthatók. A közlekedő vagy megszűnt autóbusz- és villamosjáratokat lásd a Miskolc viszonylattörténete cikkben.

 Miskolc Városi Közlekedési Zrt. (MVK Zrt.) 
Kötöttpályás közlekedés:

Villamosvonalak:
 1-es villamos: Tiszai pályaudvar – Felső-Majláth (Éjjel is üzemel) 1A-s villamos: Tiszai pályaudvar – Diósgyőri gimnázium (hétköznap csúcsidőben közlekedik)
2-es villamos: Tiszai pályaudvar – Vasgyár – Újgyőri főtér (Hétvégén a járat nem közlekedik. A Vasgyár elérése az Újgyőri főtérről induló buszjáratokkal lehetséges. Ez esetben az 1-es villamoson érvényesített menetjegy másik végének érvényesítésével a Vasgyárig (2-es villamos végállomása) lehet utazni)    
Keskeny nyomközű vasútvonalak: Lillafüredi Állami Erdei Vasút (LÁEV)
330-as vonal: (L3-as vonal) Miskolc (Dorottya u.) – Lillafüred – Garadna (Keskeny nyomközű 14 km hosszú vasútvonal)331-es vonal: (L4-es vonal) Miskolc (Dorottya u.) – Papírgyár – Mahóca (Keskeny nyomközű 16 km hosszú vasútvonal)  
Libegő:
L5-ös vonal: Lillafüred Kalandpark – Jávorhegy

Autóbuszvonalak:

Miskolc Városi Közlekedési Zrt. (MVK Zrt.)
 1-es busz: Tiszai pályaudvar – Majális-park (Néhány járat a Szondi György utca érintésével közlekedik, hétvégente Berekalja betéréssel közlekedik mindkét irányba) 3-as busz: Búza tér – Szirma (Egyes járatok a Repülőtér/BOSCH végállomástól/végállomásig, valamint az Auchan Dél áruház érintésével közlekednek) 3A busz: Repülőtér/BOSCH – Berzsenyi Dániel u. 
 4-es busz: Búza tér – Görömböly
 5-ös busz: Felső-Majláth – Lillafüred
 6-os busz: Újgyőri főtér – Pereces
 7-es busz: Búza tér – Felsőzsolca (Egyes járatok érintik az Auchan Borsod áruházat)
 8-as busz: Repülőtér/BOSCH – Hűtőház (Egyes járatoknak a Tiszai pályaudvar a végállomása)
 9-es busz: Újgyőri főtér – Tokaji Ferenc utca
 11-es busz: Búza tér – Bábonyi-bérc (Y útvonalú járat)
 12-es busz: Repülőtér/BOSCH – Egyetemváros
 14-es busz: Repülőtér/BOSCH – Farkas Antal utca – Hejő-park  15-ös busz: Felső-Majláth – Lillafüred – Ómassa(Egyes járatok az Injekcióüzemen át, napi 1 járat pedig a Diósgyőri vár és Berekalja városrész érintésével közlekedik) 16-os busz: Újgyőri főtér – Bányaüzem (Lyukóbánya) (Néhány járat Lyukóbánya végállomásig, illetve tanítási időszakban reggel és délután a Diósgyőri Kórházig közlekedik) 19-es busz: Újgyőri főtér – Komlóstető
 20-as busz: Repülőtér/BOSCH – Miskolctapolca Barlangfürdő
 20A-s busz: Búza tér – Miskolctapolca Barlangfürdő
 21-es busz: Tiszai pályaudvar – Üveggyár – Kandó Kálmán utca – Berekalja (Egyes járatok érintik a LIDL megállóhelyet. Igény esetén pedig betér a Szondi György utcára is) 21G-s busz: Szondi György utca – Újgyőri főtér
 24-es busz: Repülőtér/BOSCH – Középszer utca/Szolgáltatóház
 28-as busz: Búza tér – Tampere városrész
 29-es busz: Újgyőri főtér – Újgyőri főtér (Hideg soron át a Győri kapu felé meghosszabbítva körjáratként közlekedik. Egyes járatok az Egyetemváros érintésével közlekednek. Pár járat az Avas kilátótól közlekedik csak 29A jelzéssel.) 30-as busz: Avas kilátó – Szentgyörgy út – Tiszai pályaudvar
 31-es busz: Tiszai pályaudvar – Avas városközpont – Avas kilátó
 32-es busz: Avas kilátó – Gömöri pályaudvar
 34-es busz: Avas kilátó – Bodótető
 35-ös busz: Avas kilátó – Centrum (Egyes járatok az Avas városközpont érintésével közlekedik) 36-os busz: Avas kilátó – Repülőtér/BOSCH (Átszámozva 35R-ről, jelentősebb járatsűrűséggel közlekedik) 39-es busz: Újgyőri főtér – Újgyőri főtér (A 29-es párjaként közlekedik ellenirányban.) 43-as busz: Búza tér – JOYSON (Déli Ipari Park)  (útvonala a 44-es meghosszabbítása) 44-es busz: Búza tér – AUCHAN Pesti út (Ünnepnap nem közlekedik, egyes járatai a JOYSON végállomásig közlekednek) 45-ös busz: Búza tér – AUCHAN Pesti út (csak munkanapokon közlekedik) 53-as busz: Majális-park – JOYSON (Déli Ipari Park)
 54-es busz: Repülőtér/BOSCH – Felső-Majláth (Munkaszüneti napokon csak 2-2 járat közlekedik) 68-as busz: Újgyőri főtér – Bükkszentlászló
 101B busz: Szondi György utca – Berekalja (Csak munkanapokon közlekedik, néhány járata a LIDL érintésével, északi tehermentesítőre terelve) 240-es busz: Repülőtér/BOSCH– Mechatronikai Park (Csak műszakváltáskor közlekedik)Éjszakai autóbuszvonalak

1G busz: Szondi György utca – Újgyőri főtér – Felső-Majláth (bizonyos menetek csak az Újgyőri főtértől/ig közlekednek, késő este kettő járat Berekalja betéréssel közlekedik)1VP busz: Tiszai pályaudvar – Felső-Majláth (Éjszaka az 1-es villamos pótlásaként)12G busz: Repülőtér/Bosch – Szondi György utca (Tiszai pu. érintésével)14G busz: Repülőtér/Bosch – Szondi György utca
32G busz: Gömöri pályaudvar – Szondi György utca (Gömöri pályaudvar után Búza tér/Zsolcai kapu, Üteg utca irányába)34G busz: Petőfi tér – Szondi György utca
35G busz: Avas kilátó – Szondi György utca (Szabadságharc utcán át, Petneházy utca érintésével, Selyemrét felé)
900-as busz: Tiszai pályaudvar – Avas kilátó – Hejőcsaba – Szondi György utca
901-es busz: Felső-Majláth – Szondi György utca
914-es busz: Repülőtér/BOSCH – Búza tér – Hejőcsaba – Egyetemváros – Miskolctapolca Barlangfürdő
 935-ös busz: Avas kilátó – Szondi György utca
Egyéb autóbuszvonalak

 22-es busz: Centrum – Egyetemváros (Időszakos járat) ZOO: Felső-Majláth – Vadaspark (Igénybejelentés alapján közlekedő járat)VP: Villamospótló autóbusz

 Helyközi vonalak: 
Autóbuszvonalak Volánbusz:

 1369-es busz: Miskolc–Tiszaújváros–Hajdúnánás–Nyíregyháza
 1370-es busz: Miskolc–Polgár–Nyíregyháza
 1372-es busz: Miskolc–Polgár–Debrecen–Hajdúszoboszló
 1373-as busz: Miskolc–Debrecen–Gyula
 1375-ös busz: Miskolc–Tiszafüred–Szeged
 1376-os busz: Miskolc–Mezőkövesd–Jászberény–Kecskemét
 1377-es busz: Miskolc–Mezőkövesd–Tiszafüred–Szolnok
 1379-es busz: Miskolc–Eger–Gyöngyös
 1380-as busz: Miskolc–Mezőkövesd–Eger
 1383-as busz: Miskolc–Bükkszentkereszt–Eger
 1384-es busz: Miskolc–Ózd–Pétervására–Salgótarján
 3700-as busz: Miskolc–Szirmabesenyő
 3701-es busz: Miskolc–Szirmabesenyő
 3702-es busz: Miskolc–Szirmabesenyő–Sajókeresztúr
 3703-as busz: Miskolc–Sajóecseg–Edelény–Bódvaszilas
 3704-es busz: Miskolc–Sajószentpéter–Edelény–Jósvafő
 3705-ös busz: Miskolc–Szirmabesenyő–Sajóvámos–Sajósenye–Boldva
 3706-os busz: Miskolc–Arnót–Sajópálfala–Sajóvámos
 3707-es busz: Miskolc–Edelény–Bódvaszilas–Hidvégardó
 3708-as busz: Miskolc–Sajószentpéter–Edelény–Szalonna–Debréte
 3709-es busz: Miskolc–Edelény–Szalonna–Debréte

Vasútvonalak MÁV-START Zrt.
 : Budapest–Hatvan–Miskolc–Sátoraljaújhely
 : Tiszapalkonya-Erőmű–Tiszaújváros–Miskolc
 : Miskolc–Hidasnémeti–Kassa
 : Miskolc–Bánréve–Ózd
 : Miskolc–Tornanádaska

 Utastájékoztatás 

Mind a helyközi, mind a helyi közlekedés terén modernizálásra került az utastájékoztatás. A Búza téri helyközi autóbusz-pályaudvaron hangos és vizuális utastájékoztatást telepítettek 2012-ben, GPS-alapú rendszerrel. Az MVK Zrt. a helyi közlekedésben 2014–2015-ben építette ki az úgynevezett OkosPont-projektet, melynek főbb elemei a fontosabb buszmegállókban és majdnem az összes villamosmegállóban kihelyezett, GPS-alapú, valós idejű menetrendek, a minden járművön elérhetővé vált hangos utastájékoztatás (és az eddig is ezzel rendelkezőkön a szoftver frissítése egy újabb változatra), a villamosokon és az új CNG-autóbuszokon a Wi-Fi, valamint a TransIt fejlesztésében egy okostelefonokra készített menetrend-szoftver valós idejű adatokkal, kiegészülve az MVK Zrt. weboldaláról elérhető internetes felülettel, amely a Google Térképek szolgáltatással útvonaltervezésre is képes.

Néhány negatívum is kapcsolódott a fejlesztéshez: eltűntek az átszállási kapcsolatok megjelenítései és bemondásai a járművekről (noha próbálkoztak a hangos utastájékoztatással, ez nem volt túl sikeres az új szoftver miatt, ezért felhagytak vele), a használt betűtípusok nehezen olvashatóak, illetve a megállóhelyi utastájékoztató táblák egy része az áramellátás hiányában hónapokig üzemen kívül volt.

Statisztikai adatok
2009-ben a MVK Zrt. napi utasszáma  volt (buszon , villamoson ), munkanapon 4385 járat indult. A menetrendben előírt fordulókat az autóbuszok 99,93%-ban, a villamosok 99,16%-ban tudták teljesíteni. Ebben az évben a városban 555 megálló volt. 2002-es adat szerint a vonalhálózat hossza 156 km volt (ebből 144 km az autóbuszoké). A megállók közötti átlagos távolság 1,025 km – az autóbusz-hálózaton 1,05 km, a villamoshálózaton 0,75 km.

1,62 millió megtett kilométerre jutott egy saját hibás baleset 2009-ben.

A város teljes közlekedésében 50,9%-os az MVK Zrt. szerepe (2009-es adat). A lakosság 33,3%-a a cég buszait, 17,6%-a a villamosait használta ebben az évben. Személygépkocsival az emberek 31,8%-a közlekedett (ebből 20% sofőrként, a többi utasként), gyalogosan 13,6% közlekedett, a maradék a kerékpárosok, a taxizók és a motorosok között oszlott meg.

A cég működésének 54%-át fedezi bevétele, 26%-át a fogyasztói árkiegészítés, 20%-át az önkormányzati támogatás. Összes bevétele 2007-ben 6402,4 millió Ft volt.

 Érdekességek 

 Az Operafesztivál idején és különleges évfordulókkor lehetett találkozni a 100-as pályaszámú nosztalgiavillamossal is (egyedi menetrend alapján közlekedett).
 Szintén különleges alkalmakkor (például május 11-én, a város napján, szeptember 22-én, az autómentés napon) lehet utazni az Ikarus 31-es és Ikarus 620-as nosztalgiabuszokon, illetve az SGP E1 + C3-as villamoson. Ezen kívül július 10-én, a miskolci villamosközlekedés évfordulóján lehet utazni a Tatra KT8D5 és az SGP E1 + C3 nosztalgiavillamosokon is.
 Május elsején céljáratok közlekedtek az Avasról (AM), a Búza térről (BM) és az Újgyőri főtértől (UM) a Majális park végállomáshoz.
 Az MVK Zrt. különjáratokkal és buszok karbantartásával is foglalkozik.
 A popkultúrában: a Styx együttes Miskolci villamoson című száma (1967), amit később mások is feldolgoztak. A Bëlga zenekar 2008-as "Zigilemez" című albumának borítóján is láthatóak a miskolci tömegközlekedésben részt vevő járművek.
 Az advent idején az 1-es villamos vonalán 2012 óta közlekedik egy karácsonyi motívumokkal feldíszített ČKD Tatra KT8D5 típusú, ún. adventi villamos. A dekorációt az MVK Zrt. évről évre megújítja, és a villamos a cseh MHD86.cz oldalon meghirdetett, Európa legszebb karácsonyi villamosát kiválasztó versenyén 2020-ban már negyedszer végzett az első helyen.

 Tarifák 
 Az MVK Zrt. díjszabása 
Az utazás 6 éves kor alatt és 65 év fölötti EU-állampolgároknak ingyenes; a fogyatékosoknak a városi járatokon ingyenes, a 7-es és 7/2-es járatokon 90% kedvezmény jár. Kutyát csak menetjegy érvényesítése mellett szabad utaztatni (szájkosárral), kivétel: rendőrkutya, vakvezető kutya (ingyenes).

Az MVK Zrt. nyolc bérletpénztárat üzemeltet: Tiszai pályaudvar, Búza tér, Újgyőri főtér, Felső-Majláth, Diósgyőr városközpont (csak bérletváltási időszakban van nyitva); Avas városközpont, Uitz Béla utca (egész hónapban nyitva, de bérletváltási időszakon – 27-étől következő hónap 10-éig – kívül csak hétköznap); Közönségszolgálati iroda, Egyetemváros (csak hétköznap), Repülőtér (minden hónap 1-jétől 6-áig, csak hétköznap). Menetjegyeket lehet vásárolni újságosbódéknál és a járműveken is.

Miskolc kártyával 2011. december 31-ig a bérletekre 10% kedvezmény járt, de a Miskolc Holding megszüntette a Miskolc Kártya nyújtotta ilyen kedvezményeket.

Az egyes járatokkal kapcsolatos változásokról (pl. ideiglenes útvonalmódosítás) SMS-ben értesítő kérhető a cég weboldalán.

Jegy- és bérlettípusok(Csak városhatáron belülre)Helyközi árak a 7-es buszra(Városhatáron kívülre)Miskolc–Felsőzsolca vonalon; a buszok a városi buszjegyekkel is igénybe vehetőek. Minden bérlet alatt havi vagy 30 napos bérlet értendő. A 7/2-es vonalszakasz nem külön buszjárat, hanem a 7-es busz Miskolcon kívüli útvonala.

 7-es vonal bérlete: 9500 Ft
 7-es vonal nyugdíjasbérlete: 6800 Ft
 7-es vonal 90%-os bérlete: 950 Ft
 7/2-es vonalszakasz bérlete: 6700 Ft
 7/2-es vonalszakasz nyugdíjasbérlete: 4800 Ft
 7/2-es vonalszakasz 90%-os bérlete: 670 Ft
 90%-os jegy: 30 Ft

 A LÁEV díjszabása 
A LÁEV vonalhálózatán bármely viszonylaton útmegszakítás nélkül érvényesek a díjak egyszeri utazásra. A menetdíjak a menetrend szerint közlekedő vonatokon érvényesek.

 A TIER díjszabása 
A városban üzemelő elektromos rollerhálózat bárki által igénybe vehető, csak egy okostelefonra feltölthető alkalmazás szükséges hozzá. A tarifa 250 forint feloldásonként, majd percenként 60 forint, azonban bérletvásárlás esetén nincs feloldási díj.

 Jegyzetek 

 Források 
 MVK Zrt. hivatalos oldal

 További információk 
 MVK ZRt. hivatalos oldal
Hajnalban igénybe vehető személyzeti járatok 2021. szeptember 20-tól
Hajnalban igénybevehető személyzeti járatok
 BorsodVolán hivatalos oldal
 Tömegközlekedés.lap.hu
 Lillafüredi kisvasút
Minőségi videók Miskolc tömegközlekedéséről
 Garázsmenet – A miskolci tömegközlekedés és járműpark részletes ismertetése, képekkel
 Miskolci Tömegközlekedésrajongók Honlapja (négy nagyvárossal foglalkozik, de Miskolccal a legrészletesebben)
 A miskolci villamos honlapja
 Perlaki Attila volt forgalmista honlapja, humoros történetekkel
 Megjegyzések a 2004-es miskolci fejlesztési koncepcióhoz
 SVRV Sajó-völgyi Regionális Vasút terve
 Miskolci vasútbarát oldala, információkkal a helyi közlekedésről is
 Miskolc közösségi közlekedésének bemutatása
 Miskolc közösségi közlekedésének változásai 1897–2004 (utolsó 30 év menetrend-archívummal)
 Muzeális értékű busz az MVK-nál, régi képekkel
 Index fórum
 Hajtó Bálint miskolci oldala
 Százéves a diósgyőri villamosközlekedés (a MiskolciNapilap cikke)
 Budapest és más nagyvárosok kötöttpályás járművei
 Miskolci villamos (angol, német)
 Berta József– Kertész István: 100 éves Miskolc város tömegközlekedése''; Miskolc Városi Közlekedési Részvénytársaság, Miskolc, 1997

 
Kezdőlapon szerepelt szócikkek
Magyarország városainak tömegközlekedése