alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Douglas Adams

Ovo je članak o humoristu. Za Indoeuropeanista v. Douglas Q. Adams.

Douglas Noël Adams ( 11. ožujka 1952. - 11. svibnja 2001.) je bio britanski radio dramaturg i pisac, najpoznatiji po seriji knjiga Vodič kroz Galaksiju za autostopere. U vreme njegove smrti, ovaj serijal je bio prodan u više od petnaest miliona primeraka.

Obrazovanje i rani rad 
Adams je rođen u Kembridžu i obrazovan u Brentvud školi u Eseksu, gde se sprijateljio s Grifom Džonsom. Adams je pohađao St. John's College, gde je 1974. godine diplomirao englesku književnost.

Neki od njegovih ranih radova su prikazani na televiziji BBC2 1974. godine. Uskoro ga je "otkrivo" Grejam Čepmen iz Monti Pajtona. Adams je napisao jedan od skečeva u 45. epizodi Letećeg cirkusa.

Adamsov rani rad na radiju uključuje skečeve u programima The Burkiss Way i News Huddlines, a i bio je pisac jedne epizode programa Doctor on the Go.

Vodič kroz Galaksiju za autostopere 
Prema Adamsu, ideja za Vodič za autostopere kroz galaksiju (roman) je nastala kada je pijan ležao u polju u Insbruku u Austriji, gledajući zvezde. Lutao je noseći knjigu Vodič kroz Evropu za autostopere kada je naišao na grad gde niko nije pričao za njega razumljiv jezik. Kada se napio i otišao u polje da spava, bio je inspirisan nemogućnošću da komunicira sa ljudima iz tog grada.

Vodič kroz Galaksiju za autostopere je originalno nastao kao šestodelna radio serija na BBC Radio 4 1978. godine. Radio serija je bila osnova za seriju knjiga, koja je postala poznata kao "trilogija u pet nastavaka", a kasnije i TV seriju.

Izvori

Vanjske veze 
 Douglas Adams' official web site, established by him, and still operated by The Digital Village.
 Douglas Adams' .mac homepage
 
 Parrots, the Universe and Everything, 87 min talk at University of California Santa Barbara, 2001 (RealAudio) 
 Douglas Adams speech at Digital Biota 2 (1998)  (The audio of the speech) 
 Guardian Books "Author Page", with profile and links to further articles.
 
 
 
 
 
 Douglas Adams  — Rotten.com library article.
 Douglas Adams & his Computer – An article about his Mac IIfx
 Photo of Adams' grave
 Douglas Adams with Pink Floyd 

Engleski pisci
SF-pisci
Britanski ateisti
Ateistički aktivisti
Kritičari religije
Film

Film je audiovizualno djelo koje se nastavlja na strip. 

Filmska umetnost je posebna vrsta umetnosti koja se služi sopstvenim jezikom, gramatikom i stilistikom, čija se suština ogleda u estetski organizovanim ritmički usklađenim redosledima različitih fotografisanih prizora u kretanju, koji pri projekciji stvaraju iluziju realnosti. Ona je sintetička umetnost koja pored sopstvenih izražajnih sredstava koristi i sredstva drugih umetnosti: književnosti, pozorišta, slikarstva i muzike. Elementi tih umetnosti transformišu se u filmu, gube samostalnost i kvalitativno se menjaju, stvarajući iluziju doživljaja na gledaoca. Izražajna sredstva filma leže u izboru planova i njihovog povezivanja, montaže.

Gledanje filmova dio je moderne kulture. Junaci popularnih filmova i glumci koji ih igraju često postaju poznati, a njihove slike prepoznatljive. Posebno za masovno gledanje filmova grade Kina. Obično trajanje filma je 90-120 minuta (1,5—2 sati). Kod kuće, za gledanje filmova tradicionalno se koristi TV s priključenim video playerom, nedavno sve više i više za tu svrhu služi osobno računalo, Pametni telefon i drugi elektronički uređaji za reprodukciju videozapisa.

Povijest filma 

 Nijemi film
 Zvučni film
 Crno-bijeli film

 Film u boji
 3D filmovi

Žanrovi 
 Biografski
 Povijesni
 Komedija
 Kriminalistički
 Western
 Ljubavni
 Drama
 Avanturistički
 Triler
 Znanstvenofantastični (SF)
 Horror
 Porno film

Ljudi koji rade na filmu 
 Redatelj
 Scenarist
 Producent
 Snimatelj
 Glumci
 Skladatelj
 Mia Vlajkovic

Poveznice 
 Kinematografije po državama
 Popis filmova
 Popis glumaca
 Popis redatelja
 Povijest filma
 Oscari

Vanjske veze 

 Baza podataka hrvatskih filmova

Reference
Josip Dubrović

Josip Dubrović (Osijek, 19. V. 1972), enigmat.

Životopis 
Osnovnu školu te elektrometalsku srednju školu (EMŠC) završio je u Osijeku. Bio je zaposlen kao autobravar, prodavač i grafički radnik, a od 2008. do 2013. godine radio je kao urednik zagrebačkog enigmatskog časopisa Kviskoteka i drugih izdanja Roberta Pauletića. Zaljubljenik je u sport, najviše u nogomet, navijač NK Osijek, član osječke navijačke skupine Kohorta. Jedan je od osnivača i igrača Badmintonskog kluba (BK) "Osijek" (1992). Ima sina (Fran /rođ. 2008. g/).

Enigmatika 
Enigmatikom se bavi od 1987. godine. Prvo kao odgonetač, a kasnije i kao sastavljač. Prvu zagonetku - križaljku - objavio je u bjelovarskom Miničvoru 1989. godine. Sastavlja uglavnom križaljke i osmosmjerke te druge zagonetke. Dosad je objavio preko 2000 radova u desetak enigmatskih listova i časopisa (Feniks, Kviz, Kviskoteka, 50 Skandi, 101 Skandi, Kvizorama, Osmosmjerka, Skandi Čvor, Skandi Feniks, zvornička Zagonetka...) i u nekoliko neenigmatskih listova (Glas Slavonije, Multimedia info, Oglasnik (Osijek), Osječki dom, Slavonska burza, 'Slobodna Dalmacija'...).

Bio je glavni i odgovorni urednik i jedan od glavnih suradnika osječkog enigmatskog časopisa Slova do krova (brojevi 1-8; 2002. godine). Sudjelovao je na enigmatskim manifestacijama (Enigmatska kolonija, Enigmatski vlak, SOZAH...) i takmičenjima (Feniksov kup...) te u kvizu Najslabija karika. Radove potpisuje pseudonimima: Ćos, Dujo, Fran, Kohortaš, Luka.
Tijekom 2012. godine (točnije u ožujku) sa svojim osječkim enigmatima osniva Zagonetački klub Osijek (ili skraćeno ZAKOS).
Trenutno je zaposlen (od 2017. godine) kao grafički urednik u najtiražnijim i najčitanijim dnevnim novinama u Hrvatskoj 24sata te uređuje enigmatske stranice navedenih novina i prvenstveno uređuje web križaljke portala 24sata koje se mogu rješavati on-line.

Izabrane zagonetke 
 Josip Dubrović: "Premetaljke - Urednik zabavnog programa",
 Feniks, ..., 275, 47 - Rijeka, 23. VI. 2005.
 
 A, KRASNA DALEKOVIDNOST! <  Aleksandar Kostadinov
 
 Josip Dubrović: "Premetaljka - U potrazi za novim prvakom (+H)",
 Feniks, ..., 278, 57 - Rijeka, 4. VIII. 2005.
 
 EKSTRAVAGANTNA GOMILO! < HRVATSKA NOGOMETNA LIGA

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
Kvizaši
Biografije, Osijek
MEN Bibliograf

Međunarodna enigmatska nagrada "Bibliograf" (MEN "Bibliograf"), godišnja međunarodna nagrada koju je dodjeljivao EUČ za doprinos bibliografiji svjetskog zagonetaštva. Nagradu je ustanovio Savjet EU "Čvora" 4. II. 1979, a prva nagrada proglašena je 24. VI. 1979. u Koprivnici na XI. SZOJ-u.

Nagrada "Bibliograf" dodjeljivala se za najbolji prilog u vidu bibliografske knjige ili napisa iz određene godine. Time se željelo posredno utjecati na zagonetačke istraživače da se okrenu pripremanju bibliografskih rasprava jer samo one doprinose brzom i bržem upoznavanju neke inostrane enigmatike. Nagrada je bila u vidu bibliografske knjige Biografija enigmatike s odlukom napisanom na toj knjizi i potpisom predsjednika komisije za dodjelu te nagrade i žigom EUČ-a. Odluka s motivacijom pisana je, u pravilu, na tri jezika (jeziku dobitnika, našem i engleskom).

Prvi MEN je dodijeljen Krzysztofu Oleszczyku iz Varšave za članak "Polskie czasopisma szaradziarskie w okresie miedzywojennym" (Poljski zagonetački časopisi u međuratnom razdoblju), objavljen u varšavskom zagonetačkom godišnjaku "Kalendarz Szaradisty" za 1978. godinu (str. 150-155).

Drugi MEN, odlukom Skupštine EUČ-a od 7. XII. 1980. godine, dodijeljen je američkom enigmatu (puzzler!) Willu Shortzu (pseudonim Willz) za rukopis pod naslovom Puzzleana (engl. puzzle = zagonetka). Radi se o popisu od nekih 160-ak naslova (većinom knjiga) iz američkog zagonetaštva.

Izvori 
 vm Charles Attenne (Slavko Peleh): "Poljaku - prva međunarodna nagrada za bibliografiju", Zagonetač (Čvor-razbibriga, 349) , ..., 209, 1 - Bjelovar, 10. XI. 1979.
 vm Slavko Peleh: "Drugi MEN Bibliograf bibliografu iz SAD", Zagonetač (Čvor-razbibriga, 396) , ..., 256, 1 - Bjelovar, 29. VIII. 1981.

Nastanci 1979.
Enigmatika u Jugoslaviji
Enigmatika u Hrvatskoj
Jugoslavenske nagrade
Hrvatske nagrade
Nikola Triva

Nikola Triva (Šibenik, 26. 10. 1910. – Split, 2. 9. 1989), enigmat. Završivši srednju školu, čitav svoj radni vijek proveo je kao službenik Jugoslovenskih željeznica, gdje je i penzionisan. Sahranjen je 6. IX. 1989. u Kninu na groblju sv. Đurđa.

Enigmatika 
U zagonetaštvu se pojavio 1928. godine. Objavljivao je u mnogim enigmatskim listovima: "Sfinga" ("Sfinga Rebus"), "Problem", "Čvorova" izdanja, "Vjesnikov kviz", "Eureka" (velika i mala) te u "Slobodnoj Dalmaciji". Postao je poznat po pseudonimima Va-va-va i 3-va (tri va < Triva). Isticao se i kao svestran odgonetač. Dobitnik je nagrade za izmjenjivaljku u zagrebačkom "Startu" broj 79 (26. I. 1972).

Članstvo u EKBV 
Bio je veliki zaljubljenik crno-bijelih križaljkaških polja i vrijedni član splitskog Enigmatskog kluba "Božidar Vranicki" (EKBV) od njegovog osnivanja. U klubu su ga od dragosti zvali Šjor Nikola. Redovno je prisustvovao svim sastancima, skupštinama i drugim aktivnostima. Bio je posebno plodan autor križaljki, prije svega u enigmatskoj rubrici "Slobodne Dalmacije". Križaljke je sastavljao, iako teško bolestan, do zadnjeg dana života.

Anegdota 
Popularna je njegova gotovo nevjerovatna dogodovština. Jednom, kad je putovao vlakom, izašao je da kupi novine i "Vjesnikov kviz" jer je trebalo da vlak stoji malo duže. Međutim, zabavljen novinama, zaboravio je na vlak koji je otišao prije nego što je trebalo. Tada je, unajmivši taksi, "lovio" vlak sve do Austrije jer se sve što je imao nalazilo u njemu. Tako je postao čovjek koji je vjerovatno najskuplje platio neki enigmatski list.

Izvori 
 Stjepan Horvat: "Leksikon zagonetača Jugoslavije", Bjelovar, 1979.
 Željko Bilankov: "In memoriam - 3 VA" (Nikola Triva), Zagonetač, XX, 325 (34), 12 - Bjelovar, 1. XII. 1989. (+ fotografija)

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
Biografije, Šibenik
Biografije, Split
Popis enigmata

Ovo je popis nekadašnjih i sadašnjih enigmata s područja bivše Jugoslavije. Znakom + obilježeni su oni enigmati koji su uvršteni u Leksikon zagonetača Jugoslavije (Bjelovar, 1979), a znakom - oni koji su u tom leksikonu samo spomenuti jer za njih do zaključenja rada na leksikonu nisu pronađeni opširniji podaci, osim da su sarađivali u pojedinim enigmatskim listovima.

A 
 Abdurahmanović, Fadil -
 Acević, Milan -
 Ahmetagić, Ismail + 
 Ajder, Dražen
 Ajdinović, Bakir +
 Ajdinović, Zijo +
 Ajnadžić, Velija +
 Aksentiev, Milisav +
 Alagić, Ismet +
 Alargić, Danilo +
 Albrecht, Karlo +
 Albrecht, Vera +
 Aleksoski, Mile +
 Aleksovski, Petar +
 Alerić, Danijel +
 Alfirević, Slobodan +
 Alimanović, Aljo +
 Alimov, Nuri +
 Andreevski, Cane +
 Andreevski, Ljupčo +
 Andrejević, Pavle +
 Andrić, Dragoslav +
 Andrić, Josip +
 Anđušić, Stanislav
 Angelovska, Darinka +
 Antonić, Boris +
 Antonić, Ivan +
 Antonić, Josip +
 Arambašin, Petar +
 Arhar, Vojan +
 Arnaut, Zlatan
 Arslanovski, Ćamil +
 Arsov, Stevče +
 Arsovski, Blaže +
 Arsovski, Simeon +
 Aršulić, Dražen
 Arunović, Ljubiša +
 Aškapova, Milka +
 Atanacković, Jovan +
 Atanacković, Mihajlo +
 Azinović, Zvonimir +

C 
 Caratan, Antun +
 Car Emin, Viktor +
 Carević, Frane +
 Paja Cekić -
 Cesar, Josip +
 Cesar, Karlo +
 Cesarić, Dobriša +
 Chudoba, Mladen +
 Cihlarž, Zdenko +
 Crljić, Ivica -
 Crnčić, Đuro -
 Crnković, Zvonimir +
 Cvenić, Mirko +
 Cvetković, Andreja +
 Cvetković, Miroslav +
 Cvetković, Slobodan +
 Cvitković, Antun +

Č 
 Čagljević, Mirko +
 Čar, Josip -
 Časni, Konstantin +
 Čengić, Ivan -
 Čepreganov, Todor +
 Čidić, Vatroslav +
 Čikić, Mirko +
 Čokorilo, Vojin +
 Čolić, Dušan +
 Čolić, Slavica +
 Čop, Zlatan +
 Čop, Zvonimir +
 Čorlija, Dušan -
 Čubelić, Tvrtko +
 Čuleva, Violeta +

Ć 
 Ćavar, Zdenko +
 Ćosić, Nikola +
 Ćuk, Dubravko +
 Ćuk, Radoslav +
 Ćurčiev, Dimitar +

D 
 Dodevski, Voja

Đ 
 Đaković, Marko -
 Đelić, Živomir +
 Đidera, Milan -
 Đokić, Žarko +
 Đorđević, Bogoljub +
 Đorđević, Branko +
 Đorđević, Desimir +
 Đorđević, Kaica -
 Đorđević, Velimir +
 Đošev, Trajče + 
 Đugum, Žarko -
 Đukić, Josip +
 Đukić, Milenko +
 Đurđan, Albin +
 Đurđević, Miroslav +
 Đurđević, Mladen +
 Đurić, Lazar +
 Đurić, Milan +
 Đurić, Milivoj +

E 
 Ereš, Josip +
 Erjavac, Leon +
 Erjavec, Stjepan +

F 
 Fabrio, Ivo +
 Fabry, Ernest +
 Fain, Mladen +
 Faizov, Mane +
 Faller, Nikola +
 Faraj, Jamal +
 Farkaš, Dragutin +
 Farkaš, Marijana -
 Farkaš, Željko -
 Fabry, Ernest +
 Fejzović, Izet
 Ferderber, Anton +
 Ferenci, Janoš -
 Fici, Ivo +
 Filić, Demetrije +
 Filipčić, Božidar +
 Filipović, Dragić +
 Filipović, Ivan +
 Filipović, Josip +
 Filipović, Krista +
 Fingušt, Frane +
 Flas, Stjepan
 Flujeraš, Marko
 Forjan, Franjo +
 Franc, Stanimir +
 Frančić, Ivan
 Franić, Ivan
 Franić, Olga
 Franki, Anton +
 Frankopan, Franjo Krsto +
 Fridl, Željko -
 Frinte, Antun -
 Frivarski, Miroslav
 Fučić, Šime +
 Fugina, Stane +
 Fuks, Milan -
 Furtinger, Zvonimir -

Enigmati
Sarajevo (u enigmatici)

Sarajevo, glavni grad Bosne i Hercegovine, leži u podnožju Trebevića na rijeci Miljacki, 415.600 stanovnika. Opširnije na srpskohrvatskoj Vikipediji.

Sarajevo je značajno enigmatsko središte kao mjesto u kome su živjeli ili žive mnogi istaknuti enigmati te kao mjesto izdavanja više enigmatskih listova (Problem (Sarajevo), Orbis (Sarajevo), Sezam (Sarajevo)...).

SARAJEVO u zagonetkama 
 Adresa SAVO REJA < Anonim: ("Anagram"), IKS (Beograd), ..., 24, ... - 10. IX. 1952.
 Anagram OVAS JARE... < Zagrepčanin: ("Anagram"), Enigma, ..., 142, ... - 31. VII. 1954.
 Anagram VASO...JARE... < Andrija Cvetković: ("Anagram"), Enigma, ..., 178, ... - 9. IV. 1955.
 Adresa VOJA E. RAS < Jovan Nedić: "Posetnica" (adresa), Eureka, .., 10, .. - 2. X. 1973.
 Anagram s izmjenom 'AJDE SAVO... < Dragić Filipović: "Logogrifni anagram", Enigma, ..., 927, 5 - 29. III. 1974.

Stihovi: "'AJDE SAVO / mudra glavo / reci u Bosni / grad ponosni."

 Adresa JOVA E . RAS < Jovan Nedić: "Adrese", Neimar (Novi Sad), XI, 74-76, ... - Novi Sad, I-III. 1975.
 Adresa VASA / SAVA ROJE < Jovan Nedić: "Dva brata sugrađana", Eureka, ..., 82, 16 - 15. II. 1975.
 Anagram J. R.: EVO ASA! < Rešad Sultanović: "Naš fudbalski klub (anagram)", Orbis (Sarajevo), (I), 4, 21 - IV. 1981.
 Adresa VASA ROJE < Izet Fejzović: "Posjetnice", Orbis (Sarajevo), (II), 17, 23 - 8. I. 1982.
 Adresa SAVA ROJE < Vladimir Kuterovac: "Adresa", Orbis (Sarajevo), (II), 24, 12 - 16. IV. 1982.
 Anagram ...VASO JARE... < Nikola Kljajić: "Anagrami", Enigma, ..., 1615, ... - 21. VII. 1987.

Stihovi: "Od izvora Bosne, / bistra voda teče. / Na obali nekoj, / u debelom hladu, / u šeheru gradu / VASO JARE peče."
 
 Anagram ARSA...JOVE... < Nikola Kljajić: ("Anagrami"), Enigma, XL, 1801, 8 - 12. II. 1991.

Stihovi: "ARSA bratić JOVE, / kaži luče moje: / iz kog grada zove / telefonom svoje."

 Anagram EJ, RESAVO... < Živan Perić: ("Anagram"), Enigma, ..., 1806, ... - 19. III. 1991.

Naselja u enigmatici
Enigmatika
Popis županija u Hrvatskoj

Hrvatska je podijeljene na 20 županija (Hrvatska) jedan grad Zagreb koji ima status županije. Znakom + označene su u novinama ili na internetu potvrđene kratice županija.

Županije su poredane po abecedi.

 Kratica - Županija < sjedište županije

 BBŽ - Bjelovarsko-bilogorska županija + < Bjelovar
 BPŽ - Brodsko-posavska županija + < Slavonski Brod
 DNŽ - Dubrovačko-neretvanska županija + < Dubrovnik
 IŽ - Istarska županija + < Pazin
 KŽ - Karlovačka županija + < Karlovac
 KKŽ - Koprivničko-križevačka županija + < Koprivnica
 KZŽ - Krapinsko-zagorska županija + < Krapina
 LSŽ - Ličko-senjska županija + < Gospić
 MŽ - Međimurska županija + < Čakovec
 OBŽ - Osječko-baranjska županija + < Osijek
 PSŽ - Požeško-slavonska županija + < Požega
 PGŽ - Primorsko-goranska županija + < Rijeka
 SMŽ - Sisačko-moslavačka županija < Sisak
 SDŽ - Splitsko-dalmatinska županija + < Split
 ŠKŽ - Šibensko-kninska županija < Šibenik
 VŽ - Varaždinska županija < Varaždin
 VPŽ - Virovitičko-podravska županija < Virovitica 
 VSŽ - Vukovarsko-srijemska županija + < Vukovar
 ZDŽ - Zadarska županija < Zadar
 ZGŽ - Zagrebačka županija < Zagreb
 GZG - Grad Zagreb < Zagreb

Liste
 Popis županija u Hrvatskoj
Maja Đurić-Đorđević

Maja Djurić (1966), crnogorska umjetnička fotografkinja iz Budve. Sarađuje s brojnim časopisima i magazinima u Srbiji i Crnoj Gori SCG. Izložbom njenih fotografija u Rijeci započela je 2005. godine manifestacija Dani crnogorske kulture 2005.

Izvor:
 Završeni Dani crnogorske kulture''', "Nedjeljni Glas Slavonije"'', (III), 118, 27 - Osijek, 17. VII. 2005.

Eksterni linkovi 
Profil na stranici Cetinja 
Biografija 

Đurić, Maja
Popis pjevačica narodnih pjesama

Ovo je nepotpun popis sadašnjih i nekadašnjih pjevačica narodnih pjesama s područja bivše Jugoslavije. Složene su abecednim redom imena. Primijetite da su na popisu ipak i pjevači turbofolk muzike, često zvan narodnom.

Pjevači sa početnim slovom A
 Amela Zuković
 Ana Bekuta
 Azemina Grbic
 Beba Selimović
 Biljana Jevtić
 Branka Sovrlić
 Branka Stanarčić
 Danica Obrenić
 Dara Bubamara
 Dragana Mirković
 Dragoslava Genčić
 Dušica Bilkić
 Esma Redžepova
 Elvira Rahić
 Hanka Paldum
 Izvorinka Milošević
 Jasna Kočijašević
 Jovana Tipšin
 Keti Selimova
 Ksenija Cicvarić
 Lepa Brena
 Lepa Lukić
 Ljubica Polumirac
 Merima Kurtiš
 Merima Njegomir
 Midheta Handukić
 Milena Marković
 Milena Plavšić
 Mira Škorić
 Mira Vasiljević
 Nada Mamula
 Nada Topčagić
 Nedžmija Pagaruša
 Olivera Marković
 Sanela Sijerčić
 Silvana Armenulić
 Snežana Babić Sneki
 Snežana Berić - Ekstra Nena
 Snežana Đurišić
 Snežana Savić
 Šemsa Suljaković
 Usnija Redžepova
 Vasilija Radojčić
 Vera Matović
 Vera Svoboda
 Vesna Hadžić
 Vesna Pezo
 Vesna Popović
 Vesna Simić
 Vesna Zmijanac
 Zehra Deović
 Zorica Brunclik
 Zorica Marković
 Zorica Grba
 Zehra Barjaktarević
 Zora Dubljević
 Vida Pavlović
 Gordana Jovanović
Popis pjevača narodnih pjesama

Liste
Milan Barać

Milan Barać (Korenica, 1936. - Sombor, 20. VII. 1987), enigmat. Kao oficir JNA službovao u više mjesta. S enigmatskim stvaralaštvom otpočeo u Leskovcu 1971. godine, a od 1972. pa do smrti živio i stvarao u Nišu. Umro na odmoru u Somboru.

U Enigmi broj 761 (podatak iz "Leksikona zagonetača" nije tačan) iz 1971. godine objavio je prve tri premetaljke. Objavio preko 1.200 enigmatskih radova, uglavnom stihovnih zagonetaka, brojčanica, ukrštenica i dr. Objavljivao u izdanjima EKB, Eureci, izdanjima ZDČ, Vjesnikovom kvizu, enigmatskoj rubrici niških Vojničkih novina, a najviše u također niškim Narodnim novinama...

Bio je inicijator, jedan od osnivača i jedan od najaktivnijih članova te dugogodišnji član najužeg rukovodstva Enigmatskog kluba "Naissus". Enigmatikom se bavio i njegov brat Jovo Barać, a i kćerka Dragana Barać.

 Milan Barać: "Tri anagrama iz kosmosa",
 Enigma, ..., 761, 8 - Beograd, 22. I. 1971.
  
 VAN ERE ove
 i van našeg sveta,
 u kosmosu silnom
 krije se p l a n e t a.
 
 ASU TRN ne smeta
 da u sjajnom letu,
 kosmoplovom svojim
 stigne na p l a n e t u.
 
 RANU leči junak
 dok kosmosom leti,
 ranjen je u borbi
 na nekoj p l a n e t i.
 
 Rješenje: Venera, Saturn, Uran

Izvori 
 Stjepan Horvat: Leksikon zagonetača Jugoslavije, Bjelovar, 1979.
 Marjan Radaković: "In memoriam - Milan Barać (1936-1987)", Zagonetač, XIX, 317 (26), 10 - Bjelovar, 1. I. 1988. (+ fotografija)

Jugoslavenski enigmati
Srpski enigmati
EKB

EKB može značiti:
 Enigmatski klub Beograd, koji je godinama izdavao enigmatske časopise Enigma, Mala ukrštenica i Razonoda miliona.
 East Kentucky Broadcasting, američka TV-mreža
 Aerodrom Ekibastuz, IATA-ova kratica: EKB
 Ekaterinburg, grad u Rusiji
Enigmatikum

Enigmatikum (< enigmatski praktikum), naslov manje rubrike (oko 12 kucanih redaka) u bjelovarskom enigmatskom časopisu Miničvoru, u kojoj su u početku objavljivani tekstovi s praktičnim savjetima sastavljačima križaljki. Kasnije su objavljivani napisi o raznim zanimljivostima koje na ovaj ili onaj način imaju veze sa zagonetaštvom.

Prvi put je rubrika s naslovom Enigmatikum objavljena u "Miničvoru" broj 332 (14. IV. 1982), a potom u brojevima 335, 336, 338, 339, 340, 342, 344, 345, 348, 353, 354 i 356 (30. XII. 1982). Sve te tekstove napisao je Jovan Nedić. Slično koncipirana rubrika objavljivana je u stotine nastavaka još godinama (npr. i 1990), ali bez zajedničkom (nad)naslova, tako da je ona postala zbirka velikog broja enigmatskih zanimljivosti. Pored spomenutog pisca u njoj su sarađivali i drugi autori. Velikim brojem napisa naročito se istakao Franjo Tušek.

Enigmatika u Hrvatskoj
Enigmatske publikacije
Novinske rubrike
Neologizmi
Enigmopolis

Enigmopolis (< enigm(a) + o + polis), naziv za značajno enigmatsko središte. Za vrijeme bivše Jugoslavije taj se naziv obično dodjeljivao gradu Bjelovaru jer je u njemu djelovalo vrlo aktivno i agilno Enigmatsko udruženje Bjelovar (kasnije Enigmatsko društvo "Čvor" i Zagonetačko društvo "Čvor"), koje je tada - pored izdavanja enigmatskih listova - prednjačilo u izdavanju enigmatske literature, u organizovanju domaćih i međunarodnih enigmatskih skupova i u radu na enigmatskoj teoriji i historiografiji.

Izvor 
 S(lavko) P(eleh): "Bjelovar - Enigmopolis (Prigodna riječ o 500 izdanih brojeva", Zagonetač (Čvor-razbibriga, 224) , ..., 85, 1/2 - Bjelovar, 1. II. 1975.

Enigmatika
 
Grecizmi
Neologizmi
Ivan Trnski

Ivan Trnski (Rača kod Bjelovara, 1. V. 1819. - Zagreb, 30. VI. 1910), književnik, prevodilac i zagonetač.

Životopis 
Rodio se u učiteljskoj porodici u selu Rači kod Bjelovara. Gimnaziju je pohađao u Zagrebu, a trogodišnji tečaj za administrativnog graničnog oficira svršio je u Gracu. Kao višegodišnji upravni oficir Krajiške uprave unaprijeđen je 1867. u potpukovnika, a 1869. u pukovnika. Bio je prvi veliki župan bjelovarsko-križevačke županije od jula 1871. do februara 1872, kad se odrekao te dužnosti. Umro je u Zagrebu.

Književni rad 
Pisao je pjesme (davorije, prigodnice i popularne napjeve ("Oj jesenske duge noći") te pripovijesti, prevodio s engleskog, njemačkog, ruskog i češkog jezika (Shakespearea, Schillera i Puškina - Evgenij Onjegin), bavio se pitanjima jezika i metrike. Neki ga zbog rasprave "O stihotvorstvu" ("Vijenac", 1874) nazvaše ocem hrvatske metrike. Savremenici su ga slavili kao svojeg ovjenčanog pjesnika i borca za narodna prava, dok ga je kasnija kritika odredila kao vještog versifikatora i ustrajnog prigodničara. Bio je glavni organizator (1900) i predsjednik Društva hrvatskih književnika. Saradnik je mnogih časopisa - od Gajeve Danice (1835) do Savremenika (1910). Sarađivao je i u listovima "Neven" i "Vijenac".

Pjesničke zbirke: "Pjesme krijesnice"; "Popijevke i milosnice mladenke".

Zagonetke 
Trnski je također značajan kao autor zagonetaka (čistih zagonetaka, anagrama odn. premetaljki, akrostihova, kombinacija...), koje je s prekidima objavljivao tokom 50 godina. Objavljivao ih je u Zori dalmatinskoj (Zadar), Nevenu (Zagreb), Glasonoši (Karlovac), Prosvjeti (Zagreb) i Nadi (Sarajevo).

Prva zagonetka u "Nevenu" objavljena mu je 15. I. 1852. (br. 3, str. 46), a posljednja vjerojatno u broju 46 od 23. XI. 1854. godine. Objavio ih je dvadesetak, sve su bile stihovne i sve su objavljene pod nazivom "zagonetka", premda su bile različitih vrsta.

Koristio je pseudonim Skrivnatin (anagram od Ivan Trnski) ili Skrevnatin (anagram od Ivan Ternski).

Izvori 

 "Opća enciklopedija", Zagreb, 1977-1988.
 Stjepan Horvat: "Leksikon zagonetača Jugoslavije", Bjelovar
 Slavko Peleh: "Ivan Trnski i zagonetke", "Zagonetač" ("Čvor-razbibriga" broj 271), ..., 131, 1/2 - Bjelovar, 13. XI. 1976.

Hrvatski pisci
Hrvatski enigmati
Biografije, Bjelovar
Authority control
Mladen Đurđević

Mladen Đurđević (Branjin Vrh /Šećerana (Baranja)/, 5. I. 1944. – Osijek, 30. X. 2004) bio je križaljkaš, jedan od najistaknutijih u hrvatskoj i srpskoj enigmatici.

Životopis 
Osnovnu školu pohađao je u Šumarini (1. r.), Šećerani (2-4. r.) i Belom Manastiru (5-8. r.), a srednju ekonomsku školu završio je u Osijeku. Radni vijek proveo je kao knjigovođa na "Belju", komercijalist u darđanskoj "Agrogradnji" i najvećim dijelom kao bankarski službenik (voditelj ispostave Privredne banke u Dardi). Živio je u Dardi, gdje je i sahranjen nakon smrti.

Bio je dugogodišnji sportski aktivist i neprofesionalni fotograf (fotografije je objavljivao u brojnim listovima i časopisima).

Enigmatika 
Prvu križaljku objavio je 1. XI. 1960. u osječkom Rebusu. Objavio je na hiljade križaljki (prestao ih je brojiti nakon 5000) u mnogim jugoslovenskim, hrvatskim i srpskim enigmatskim listovima (izdanja Čvora, Džepna križaljka, Enigma, izdanja Feniksa, Huper, Križaljke ZG-revije, Kviz, Kvizorama, Mala ukrštenica, Marbo-megaukrštenica, Razonoda miliona, Rebus, Sfinga, Slova do krova, ...), kao i u više neenigmatskih listova (Belje, Baranjske novine, Dosje XX stoljeća, Glas Slavonije, Politika, Politika ekspres i dr.).

Za svoj enigmatski rad dobio je više priznanja (npr. Kvizovu Godišnju enigmatsku nagradu "Boris Janković", 1989), uvršten je u Horvatov Leksikon zagonetača Jugoslavije (1979), u knjigu Ivice Mlađenovića Istaknuti enigmati Jugoslavije (1989) i u Leksikon srpskih enigmata (2007).

Enigmatski opus gotovo isključivo čine mu križaljke, dok je ostale enigmatske vrste (kvadrate 7x7 i 8x8, štitove, anagrame i rebuse) sastavlja povremeno. Objavljivao je pod brojnim pseudonimima: Aristid, Cooper, Dardan, Daros, Jordan, M. Baranjac, Trane, Vanja i dr.

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
Berlinski zid

Berlinski zid () je dugačka barijera koja je razdvajala Zapadni Berlin od Istočnog. Njegova funkcija je bila da prijelaz između Zapadnog i Istočnog berlina učini restriktivnijim. Sagrađen je 1961, a utvrđen godinu dana kasnije. 9. 11. 1989, otvoren je za slobodan protok ljudi, a ubrzo potom je skoro potpuno srušen.

Pozadina 
 Poslije Drugog svjetskog rata, Berlin je zajedno s ostatkom Njemačke podjeljen u četiri sektora i bio je opkoljen sa svih strana sovjetskim sektorom. Sovjetski Savez, Sjedinjene Države, Velika Britanija i Francuska su kontrolirali svaki svoj dio Berlina. Sovjetski sektor je bio daleko najveći.

Godine 1948. Berlinska blokada je prethodila stvaranju Berlinskog aerolifta.

1949, tri sektora, kontrolirana od strane Amerike, Britanije i Francuske (Zapadni Berlin), iako zvanično i dalje pod suverenitetom Saveznika, postala su deo Zapadne Nemačke, potpuno okružen Istočnom Nemačkom.

U početku, građanima Berlina je bilo dozvoljeno da se slobodno kreću između sektora. Isto tako, kao što je Hladni rat napredovao, tako je slobodan protok bio sve restriktivniji. Granica između Istočne i Zapadne Njemačke je bila zatvorena 1952, ali je jedino u Berlinu bila otvorena. Oko dva i pol milijuna Istočnih Nijemaca je prešlo na Zapad između 1949. i 1952. godine. 

Veliki broj profesionalnih radnika iz svih ovlasti je već prelazilo na Zapad (na primjer, cijela matematička katedra Univerziteta u Leipzigu).

Izgradnja 
Sovjeti su odlučili da izgrade zid ne bi li spriječili prelazak Nijemaca u zapadni dio grada.

Funkcija 

Zid je služio da ljudi iz istočnog Berlina ne bi mogli da prijeđu u bolju polovinu grada, Zapadni Berlin. U istočnom dijelu Berlina zid je smatran antifašističkim bedemom.

Rušenje zida 
Zid je srušen 9. 11. 1989. godine nakon što su vlasti DDR objavile ukidanje ograničenja putovanja svojih građana u SR Njemačku.

Vanjske veze 

 Retracing the Berlin Wall 
 Bernauer Straße memorijalna internet prezentacija
 Berlin Photos 1989-1999
 Information on the East German border system (in German) 
 Berlin Wall photos and stories 1989
 Photographs of time of the Fall as well as updates on the current situation in Germany
 Berlin Wall Online, Chronicle of the Berlin Wall history includes an archive of photographs and texts

Zid
Hladni rat
Remigij Noč

Remigij Noč, (1931-2001), slovenski novinar, muzičar i enigmat iz Jesenica. Ljubljanski časopis Tovariš 1949. godine objavljuje mu prvu križaljku. Nakon toga surađuje sa svim vrstama križaljki, premetaljki i čarobnih likova u listovima Kaj veš - kaj znaš, KIH, Superpip, Ljubljanski dnevnik i drugima. Objavljivao je pod pseudonimima Reno (< Remigij Noč) i MI.

Aktivan je bio kao muzičar i dirigent u Godbi Jesenice. Zadnje godine života je preživeo u Ljubljani.

Izvor 
 Stjepan Horvat: Leksikon zagonetača Jugoslavije, Bjelovar, 1979.
 http://www.krizankar.si/

Rođeni 1931.
Umrli 2001.
Jugoslavenski enigmati
Slovenski enigmati
Slovenski novinari
Authority control
Križanke in humor

Križanke in humor, puni naziv ljubljanskog enigmatskog časopisa KIH-a, koji je počeo izlaziti u julu 1971. godine.

Nastanci 1971.
Enigmatske novine
Novine u Sloveniji
Enigmatika u Sloveniji
Arhitektura

Arhitektura (lat. architektura, od starogrčke reči arkitekton, ὰρχιτεκτονική, od ὰρχι — glavni i Τεκτονική — graditelj) u užem smislu je nauka i umetnost projektovanja i oblikovanja zgrada, odnosno unutrašnjeg i spoljašnjeg arhitektonskog prostora: enterijera i eksterijera.

Povijest arhitekture 
Najstariji tekst o toj grani ljudske djelatnosti jest De Architectura latinskog autora Vitruvija, koji kaže 
da se arhitektura zasniva na skladu i ravnoteži tri načela: Ljepote (Venustas), Čvrstoće (Firmitas) i Korisnosti (Utilitas).

Područija koje arhitektura dodiruje 
Arhitektura dodiruje mnoga područja - matematiku, razne umjetnosti, tehnologiju, zanate, društvene znanosti, politiku itd. 
Filozofija je posebno popularna - dapače, često se spominje "filozofija" arhitekta kad se govori o njegovim metodama. 
Racionalizam, empirizam, strukturalizam, poststrukturalizam i fenomenologija neke su filozofske škole koje su utjecale na arhitekturu.

Razlika između arhitekture i građevinarstva 
Razlika između arhitekture i građevinarstva često je bila predmet kontroverze. 
Nikolaus Pevsner, europski povjesničar iz prve polovice 20. stoljeća, rekao je: "Garaža za bicikle je građevina, katedrala u Lincolnu je arhitektonsko djelo". Danas je razlika prilično nejasna. Bernard Rudofsky je u slavnom djelu "Arhitektura bez arhitekata" svrstao u arhitekturu čitav niz građevina koje dizajniraju amateri. Što se više vraćamo u prošlost, to je veće slaganje oko onoga što spada u arhitekturu, s obzirom da vrijeme izoštri razlike. 
Ako poput Vitruvija smatramo da je arhitektura sva dobra izgradnja, znači li to da loša arhitektura ne postoji? Kako bi se problem riješio, pogotovo s obzirom na golem broj građevina u današnjem svijetu, možemo definirati arhitekturu kao ono što rade arhitekti. Tako bi se naglasak stavio na razvitak arhitekture i arhitekata.

Polja arhitekture 
Arhitektura obuhvaća golemo područje, od planiranja i izrade dijelova do izgradnje kuća, luka, gradova, pa i čitavih regija. 
Zato bismo je mogli podijeliti u ove segmente:
 urbanizam
 vrste arhitekture
 arhitektonski stilovi
 povijest arhitekture
 arhitektonske škole
 slavni arhitekti
 arhitekte u srbiji

Povezano 
 Sedam svjetskih čuda

Vanjske veze 

 Tolomeus - art around you - VR pano
 Blog o arhitekturi
 Studio Alfirevic Architects
 Famous architects - Biographies of well-known architects, almost all of the Modern Movement.

 
Tehničke nauke
Primijenjene umjetnosti
Strip-anegdota

Strip-anegdota, naslov stalne rubrike u zagrebačkom Kvizu (a kasnije u Kvizorami), sa stripovanom anegdotom iz života slavnih ličnosti i sa skandinavkom u kojoj se otkriva ime te ličnosti. Prvi put pojavila se 22. avgusta 1979. godine, a izlazi još i danas pod imenom Skandi-anegdota. Idejni joj je tvorac bio Pavle Bogdanović, koji je dugo i sastavljao skandinavke (kasnije je tu ulogu preuzeo Boris Nazansky). Prvi strip nacrtao je Borivoj Dovniković-Bordo, a kasnije su ih crtali Pero Pismestrović, Julio Jules Radilović, Rudi Stipković, Damir Vidović...

Izvor 
 Anonim: "Gdje su počeci". Kviz, XIII, 320, 8 - Zagreb, 23. V. 1984.

Križaljke
Enigmatika u Jugoslaviji
Enigmatika u Hrvatskoj
Enigmatske publikacije
Novinske rubrike
More

More čine vodene mase na površini Zemlje prosječno jednakih fizikalnih i hemijskih svojstava, koje su u međusobnoj vezi. Mora se dijele u tri okeana: Tihi, Atlantski i Indijski okean. Mora mogu biti sredozemna (između kontinenata), rubna (uz rubove kontinenata), unutrašnja (u kontinentima) i zatvorena (samostalne, nepovezane cjeline). Najveći dio mora čine rubna mora smještena uz kontinente.

Popis mora

Tihi okean 
 Beringovo more
 Ceramsko more
 Aljaski zaljev
 Cortezovo more (alias Kalifornijski zaliv)
 Ohotsko more
 Japansko more
 Istočnokinesko more
 Južnokinesko more
 Tonkinski zaljev
 Sulusko more
 Celebesko more
 Boholsko more 
 Filipinsko more
 Floresko more
 Bandsko more
 Arafursko more
 Tasmanovo more
 Žuto more
 Bohajsko more
 Koraljno more
 Carpentarijski zaliv
 Rosovo more
 Unutarnje more
 Halmahersko more
 Molučko more
 Javansko more
 Balijsko more
 Savusko more
 Bismarckovo more
 Solomonsko more
 Fidžisko more

Atlantski okean 

 Sjeverno ledeno more
 Barentsovo more
 Karsko more
 Beaufortovo more
 Amundsenov zaliv
 Grenlandsko more
 Čukotsko more
 Laptevsko more
 Istočnosibirsko more
 Hudsonov zaliv
 Jamesov zaliv
 Baffinov zaliv
 Zaljev Sv. Laurenc
 Karipsko more
 Meksički zaliv
 Sargaško more
 Sjeverno more
 Baltičko more
 Botnički zaliv
 Irsko more
 Keltsko more
 Sredozemno more
 Jadransko more
 Egejsko more
 Crno more
 Azovsko more
 Jonsko more
 Ligursko more
 Mirtojsko more
 Tirensko more
 Zaljev Sidra
 Mramorno more
 Kretsko more
 Biskajski zaljev
 Gvinejski zaliv
 Vedelovo more

Indijski okean 
 Crveno more
 Adenski zaliv
 Perzijski zaliv
 Omanski zaliv
 Arapsko more
 Bengalski zaliv
 Tajlandski zaliv
 Timorsko more
 Veliki australski zaliv
 Zaliv St. Vinsent
 Zaliv Spencer

Južni ocean 
 Amundsenovo more
 Bellingshausenovo more
 Davisovo more
 Drakeov prolaz
 D'Urvilleovo more
 More kooperacije
 Kosmonautsko more
 More kralja Haakona VII
 Lazarevljevo more
 Mawsonovo more
 Riiser-Larsenovo more
 Skošansko more
 Somovljevo more

Zatvorena mora 
 Aralsko more
 Kaspijsko more
 Mrtvo more
 Galilejsko more
 Saltonsko more

Ekstraterestrička mora 
Lunarna mora su ogromne bazaltne ravni na Mjesecu koje su rani astronomi smatrali da su vodene mase, pa su ih nazivali "morima". 

Smatra se da je tekuća voda prisutna ispod površina nekoliko mjeseca od kojih je najznačajniji Evropa.

Tečni ugljikovodici su vjerovatno prisutni na Titanovoj površini, iako bi bilo ispravnije ih opisati kao "jezera" nego kao "mora". Podela tekućih područja bolje će se razumijeti nakon povratka sonde Casini.

Nauka 
Termin "more" se takođe koristi u kvantnoj fizici. Diracovo more je tumačenje stanja negativne energije koje vakuum sadrži.

Više informacija 
 Geografija
 Uvala
 Međunarodna pomorska organizacija
 Okean
 Rijeka
 Morska so
 Brod
 Voda
 Svjetski dan okeana

 
Liste
Oceanografska terminologija
Odostražnik riječi od četiri slova

Odostražnik riječi od četiri slova, odostražni (a tergo) rječnik koji je sastavio i tehnički obradio Radoš Pušonjić, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u decembru1975. godine u tiražu od 200 primjeraka. Rječnik ima 52 stranice dimenzija 20 x 14 cm i sadrži 5.679 neopisanih četveroslovnih riječi složenih odostražnim abecednim redom.

Autor se nije zadržavao na ocjenama zagonetačke valjanosti uvrštenih riječi, već prepušta sastavljačima križaljki da u duhu zagonetačkih normi i pravila sami ocijene svaku pojedinu riječ. Riječi je autor crpio iz 20 priručnika nabrojanih u popisu literature i u njima se može pronaći tačno značenje svake od njih. Od tako skupljenih riječi isti je autor 1976. godine izdao Enigmatski rječnik 4 u kome su riječi opisane i složene normalnim abecednim redoslijedom.

Urednik ovog odostražnika i pisac predgovora bio je Stjepan Horvat. Isti izdavač izdao je i Odostražnik riječi od pet slova Stjepana Horvata (prvo izdanje 1972, drugo u maju 1975) te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.

Knjige 1975.
Enigmatske publikacije
Enigmatika u Jugoslaviji
Rječnici
Authority control 2
Pjongjanški metro

Pjongjanški metro je metro-sistem Pjongjanga, glavnog grada Severne Koreje. Ovaj metro se sastoji od dve linije. Linija Čolima saobraća od stanice Kvangbok na severozapadu do stanice Rakvon na severoistoku. Linija Hioksin saobraća od stanice Puhum na obali Taedonga do stanice Pulgunbiol. Ove dve linije se ukrštaju na stanici Čonu. 

Izgradnja metroa je počela 1968. godine. Najveći incident se dogodio prilikom izgradnje tunela ispod reke Taeodong. Po nekim izvorima, poginulo je najmanje 100 radnika. Izgradnja ovog specifičnog dela tunela nikad nije završena. Metro-mreža je sada kompletno locirana na zapadnoj obali reke.

Mreža 
Mreža se sastoji od dve linije:
 Čolima linija, dobila ima po veoma brzom konju iz korejske mitologije.
Dužina: +/- 12 km. Izgradnja započeta 1968. a puštena u saobraćaj 1973.
 Hioksin linija. Dužina +/- 10 km. Saobraća od 1975. godine.

Imena stanice ovog metroa nisu dodeljena po mestu gde se stanica nalazi, već po motivima Severnokorejske revolucije.

Mreža je u potpunosti pod zemljon. Projekat ovog metroa se bazirao na metro-sistemima komunističkih zemalja, naročito na Moskovskom metrou. Moskovski i pjongjanški metroi imaju mnogo toga zajedničkog; počevši od dubine tunela do razdaljine između stanica. Drugi zajednički aspekat ovih metroa je socijalrealistički stil koji se može primetiti u stanicama.

Za vreme ratnog stanja, stanice mogu služiti kao skrovišta. Za ovu namenu, stanice su obezbeđenje velikim čeličnim vratima. Neki izvori tvrde da su velike vojne instalacije povezane sa stanicama.

Saobraćanje vozova 
Vozovi ovog metroa mogu saobraćati svakih nekoliko minuta. Tokom špiceva, vozovi mogu saobraćati u intervalu od minimum 2 minuta. Zbog energetske krize u kojoj se Severna Koreja nalazi, vozovi saobraćaju u intervalu od oko 7 minuta. Neki izvori tvrde da metro u Pjongjangu funkcioniše samo tokom vršnih sati.

Kompozicije  
Kada je metro počeo sa radom sedamdesetih godina, koristile su se nove vozne kompozicije. Bile su to kompozicije sa četiri vagona koje su napravljene u Kini u „Čangčun“ automobilskoj kompaniji 1972. godine. Naziv ovog modela je DK4. 1998. godine ove kompozicije su prodate Pekinškom metrou gde danas služe sa po tri vagona na liniji 13.

Od 1998, pjongjanški metro koristi nemačke vozne kompozicije koje su se koristile u Berlinskom U-vozu. Postoje dve vrste nemačkih voznih kompozicija:

 GI ("Gisela"), istočnoberlinski model, pravljen između 1978. i 1982.
 D ("Dora"), zapadnoberlinski model, pravljen između 1957. i 1965.

Ovi vozovi su sada u crvenoj i krem-bojama. Sve reklame su uklonjene i na njihovom mestu se nalaze portreti Kim Il Sunga i Kim Jong Lija.

Skorašnji putnici su videli samo model "Dora" kako saobraća. Nije poznato da li je model Gisela i dalje u upotrebi.

Povezano 
 Saobraćaj Severne Koreje

Spoljne poveznice 

 Internet-prezentacija o pjongjanškom metrou
 Pjongjang na Urbanrail.net 

Željeznički saobraćaj u Sjevernoj Koreji
Metro
Saobraćaj u Pjongjangu
Građevine u Pjongjangu
Ivo Habeković

Ivo Habeković (Sisak, 1902. - Zagreb, 23. X. 1954), enigmat, po zanimanju postolar.

Prvu zagonetku objavio je u Ilustrovanom listu 2. II. 1918. godine. Surađivao je u rubrici Razbibriga u "Osvitu". Kasnije je izdavao šaljiv list Bockalo, a nešto poslije pokrenuo je i Narodnu zagonetku (1934). Surađivao je u Sfingi, Maloj Sfingi, Svijetu, Zagonetki i Rebusu.

Objavio je više hiljada zagonetaka, a posebno se specijalizirao za zagonetke posjetnice.

Objavljivao je pod pseudonimom Ha < Habeković.

Primjer zagonetaka 
 Posjetnica (1930)
 Tom Lisac, Rijeka (rješenje: komercijalista)
 
 Posjetnica (1933)
 Rok Smajić, Perast (pećarski majstor)
 
 Posjetnica (1934)
 A. Hitler, soboslikar, Mets (hotelski sobar i smetlar)

Izvori 
 Stjepan Horvat: Leksikon zagonetača Jugoslavije, Bjelovar, 1979. (+fotografija)
 Miroslav Šantek: Zagonetke anagram i palindrom, Bjelovar, 1975. (str. 26)
 Zoran Radisavljević: Svet anagrama, Beograd, 2004. (str. 110)

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
Križaljka-eliminatorka

Križaljka-eliminatorka, križaljka uobičajenog sadržaja, kod koje je za svaki broj umjesto opisa dana jedna riječ. Iz svake takve riječi treba izostaviti jedno slovo, ali tako da se od ostatka dobije nova riječ i tu novu riječ treba upisati u lik. Sva slova izostavljena iz vodoravnih riječi i sva slova izostavljena iz okomitih riječi, čitana redom, daju konačno rješenje.

Primjer križaljke-eliminatorke 
Jedna takva križaljka objavljena je u zagrebačkom Kvizu broj 53 (27. II. 1974, str. 10, autor nepoznat):

 R A N A █ S T U P
 S R █ R A K A █ R
 █ A V A L █ N O A
 O M E █ A L K A █
 Č █ L E N A █ S I
 I T A L █ A R I A
 
 VODORAVNO: 
 Grana, Ustup, srS, raTka, avalA, noVa, Kome, alkaR, 
 lenKa, siL, italE, ariCa - Gustav Krklec.
 
 OKOMITO:
 rAs, Uoči, aGram, Uvela, Sara,Tel, Calan, sEk, laSa, 
 tanAk, oRasi, pEra, iCa - August Cesarec.

Križaljke
Homogram

Homogram (grč.),
 u lingvistici, riječ koja se piše isto kao i riječ drugog značenja (pas = pojas i pas = pseto); homograf, istopisnica.
 u enigmatici, tip mrežaste zagonetke. Opširnije: homogram (enigmatika).

Izvori 
Za prvo značenje:
 "Hrvatski enciklopedijski rječnik", Zagreb, 2004. (za osnovno značenje)
 Rikard Simeon: "Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva", Zagreb, 1969.

Lingvistika
Eliminator

Eliminator (eng.), onaj koji eliminira, uklanja, ukida, izbacuje; odstranjivač.

Ta se riječ proširila nakon što je, za vrijeme bivše Jugoslavije, uz veliku reklamu, lansirana sprava stomak-eliminator, s kojom se - vježbajući - mogu zategnuti trbušni mišići i smanjiti stomak.

Eliminatorka, ona koja eliminira ili kod koje se nešto eliminira. Usp. križaljka-eliminatorka.

Izvor 
 "Hrvatski enciklopedijski rječnik", Zagreb, 2004. (za osnovno značenje)

Nazivi za osobe
Anglicizmi
Spisak ljudi

Znameniti ljudi sa prostora bivše Jugoslavije

А 

Adamič, Bojan

Adamič, Emil

Adamović, Lujo

Adžija, Božidar

Aleksić, Tihomir

Andrić, Ivo

Antoljak, Stjepan

Apostolović, Jovan

Asić, Milan
 
Nikola Kole Angelovski

B 

Babić, Ljubo

Belić, Aleksandar

Bešker, Inoslav

Božović, Saša

Brlić-Mažuranić, Ivana

C 

Cesarić, Dobriša

Cikota, Mira

Č

Ć 

Ćopić, Branko

D 

Dobra, Anica

Držić, Marin

Dučić, Jovan

Davidović Grozdanov, Stojanka

Dž

Đ

E

F

G

H 

Horvat, Marijan

Hristović, Dušan

I 

Ilić, Vojislav

J 

Jelačić, Josip

Jonke, Ljudevit

Jakšić, Đura

K 

Karađorđe (Đorđe Petrović)

Karađorđević, Aleksandar I

Karađorđević, Petar I

Karađorđević, Petar II

Karađorđević, Pavle

Kaštelan, Jure

Kečić, Milan

Kolar - Dimitrijević, Mira

Kovačević, Branko

Krleža, Miroslav

L 

Lukić, Radomir

Lj

M 

Maksimović, Desanka

Margetić, Lujo

Marinčić, Aleksandar

Matoš, Antun Gustav

Mažuranić, Ivan

Milutinović, Veljko

Mitrović, Dušan

N 

Nazor, Vladimir

Novak, Grga

Novak, Slobodan Prosperov

Nj 

Njegoš, Petar II Petrović

O 

Obrenović, Aleksandar

Obrenović, Milan

Obrenović, Miloš (knjaz Miloš)

Obrenović, Mihailo

P 

Pašić, Nikola

Petrić, Hrvoje

Popa, Vasko

Požar, Petar

Prešern, France

Pupačić, Josip

R 

Ranković, Aleksandar

Roksandić, Drago

Romac, Ante

S 

Smoje, Miljenko

Sterija, Jovan Popović

Stevanović, Mihailo

Sveti Sava (Rastko Nemanjić)

Stojanović, Dejan

Стојковић, Славко

Š 

Šantić, Aleksa

Šenoa, August

Šišić, Ferdo

T 

Tesla, Nikola

Tito, Josip Broz

Tucović, Dimitrije

Tuđman, Franjo

Tomović, Rajko

U

V 

Vasić, Milan

Vujsić, Pavle

Z 

Zagorka, Marija Jurić

Ž 

Živojinović, Velimir Bata

Liste
Ljubo Babić

Ljubo Babić јe bio јedan od naјvećih hrvatskih i svoјevremeno јugoslovenskih slikara i istoričara umetnosti. Rodio se u Јastrebarskom (Hrvatska) 14. јuna 1890. godine.

Završio јe Akademiјu u Minhenu i Filozofski fakultet u Zagrebu, gde јe 1915. u svome ateljeu otvorio Modernu slikarsku školu, a potom više od četiri deceniјe predavao na zagrebačkoј Akademiјi. Član јe grupe Medulić, јedan od osnivača Grupe troјice. Јedan od naјznačaјniјih hrvatskih slikara portreta, peјzaža, mrtvih priroda i figuralnih kompoziciјa. Nakon ranog simbolističkog (Udovice) i kratkog ekspresionističkog razdoblja (Crveni stјegovi), razviјao se prema izrazitom kolorističkom slikarstvu (ciklusima peјzža iz Hrvatskog Zagorјa, Like, Dalmaciјe - Moј rodni kraј); Sјaјne impresiјe zabeležene akvarelom i pastelom sa putovanja Španiјom, Italiјom i Dalmaciјom. Izuzetno plodan scenograf zagrebačkih pozorišnih kuća za koјe јe od 1918. postavio broјne drame, balete i opere (Viljem Šekspir, Na tri kralja).
U vrijeme NDH je izradio idejna rješenja za novčanice NDH kune. Također je izradio dizajn unutrašnjosti veleposlanstva NDH u Berlinu.
Napisao više dela iz istoriјe umetnosti (Umјetnost kod Hrvata; Daumier; Francusko slikarstvo 19. stoljeća); organizovao i koncipirao značaјne kulturne akciјe, izložbe te postave galeriјa i muzeјa. Ilustrovao veliki broј knjiga; radio nacrte za plakate, interiјere i drugo. Preminuo јe u Zagrebu 14. maјa 1974. godine.

Literatura 
 Drugi tom Nacionalne i opće enciklopediјe, Zagreb, 2005; Hrvatska likovna enciklopedija, Zagreb, 2005.

Hrvatski slikari
Hrvatski likovni kritičari
Homogram (enigmatika)

Homogram, tip mrežaste zagonetke (koja po vrsti može biti ispunjaljka, magični lik ili križaljka), za koju je karakteristično to da njena bijela polja nisu prazna, nego su u njih (obično abecednim redom) upisana sva slova rješenja, s tim da ta slova valja drugačije razmjestiti u priručno nacrtanu kopiju lika kako bi se dobilo rješenje koje odgovara opiscima. Homogrami u lingvistici označavaju riječi koje se jednako pišu, a različito znače pa riječ "homogram" neki jezikoslovci prevode riječju istopisnica, dok je Slavko Peleh homogram kao enigmatski termin ponašio nazivom istoslovčanica.

Dvadesetak homograma objavljeno je u zagrebačkim časopisima Pobratimu (desetak, 1891-1910), Ilustrovanom listu (dva, 1914) i Svijetu (pet, 1931-1935). Najstariji je vjerovatno onaj iz "Pobratima" broj 5 od 15. marta 1891. godine. Objavljivali su ih (u "Pobratimu") Hugo Bigler, Vatroslav Čidić, M. Kršpogačin, Ante Majer, Stjepan Rušec, Rudolf Sabljak, Milan Sachs, Ljudevit Salamon i (u "Ilustrovanom listu" i "Svijetu") Miroslav Vukelić Mesalov. Mesalovljev homogram iz "Ilustrovanog lista" od 4. aprila 1914. smatran je kod nas jedno vrijeme najstarijom hrvatskom, južnoslovenskom i evropskom križaljkom.

Sastavljača homograma Slavko Peleh u svom članku naziva homogramistom.

Izvori 
 Slavko Peleh: Počeci križaljkotvorstva u Hrvatskoj, Bjelovar, 1971.
 Slavko Peleh: "Homogram ili istopisnica, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.
 Jovan Nedić: "Šta je homogram u enigmatici? : Istoslovčanica", Bravo-skandi, (II), 12, 5 - Beograd, (III. 1997)
 Jovan Nedić: "Enigmatska enciklopedija", Ot-vet, (I), 1, 2 - Svetozarevo, 1. X. 1995.
 Jovan Nedić: "Skandi-kviz", Skandi-feniks, ..., 189, 35 - Rijeka, 27. II. 2003.

Zagonetke
Istopisnica

ISTOPISNICA, hrvatski naziv za homograf odn. homogram, tj. za riječ koja se isto piše kao i neka druga riječ, ali ima drugačije značenje (npr. pas = pojas, pas = pseto; luk = povrće, luk = dio krivulje).

Izvori:
 "Hrvatski enciklopedijski rječnik", Zagreb, 2004. (s. v. homograf)
 Slavko Peleh: "Homogram ili istopisnica, Zagonetač (Čvor-razbibriga', 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.

Lingvistika
Istoslovčanica

Istoslovčanica, neologizam kojim je Slavko Peleh pokušao na hrv.srp jezik prevesti enigmatsko značenje homogram i to u smislu da rješenje homograma treba dobiti od istih slova koja su, obično abecednim redom, u lik već upisana. U enigmatskoj praksi taj naziv nije korišten niti je saživio.

Izvori 
 Slavko Peleh: Počeci križaljkotvorstva u Hrvatskoj, Bjelovar, 1971.
 Slavko Peleh: "Homogram ili istopisnica, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.
 Jovan Nedić: "Šta je homogram u enigmatici? : Istoslovčanica", Bravo-skandi, (II), 12, 5 - Beograd, (III. 1997)
 Jovan Nedić: "Enigmatska enciklopedija", Ot-vet, (I), 1, 2 - Svetozarevo, 1. X. 1995.
 Jovan Nedić: "Skandi-kviz", Skandi-feniks, ..., 189, 35 - Rijeka, 27. II. 2003.

Enigmatika
Vatroslav Čidić

Vatroslav Čidić (Sremska Mitrovica, 1. IX. 1877. - ???), pisac i enigmat iz Mitrovice. U Vukovaru 1905. godine izdao djelo "Dva profesora : slika iz običnog života". Jedan je od prvih autora mrežastih zagonetaka u nas (časopis Pobratim, 1895-1899). Kao odgonetač javio se u "Pobratimu" već 1892/93.

Izvori 
 Stjepan Horvat: Leksikon zagonetača Jugoslavije, Bjelovar, 1979.
 Elektronski katalog Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu (v. NSK) 
 Franjo Tušek: Bibliografija zagonetačke rubrike Pobratima (1891-1916), Bjelovar, 1986. (str. 65, 156)

Hrvatski enigmati
Hrvatski pisci
Biografije, Sremska Mitrovica
Authority control