alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Alvis (mitologija)

Alvis (Alvíss) je ličnost iz nordijske mitologije.

Njegovo ime znaci sveznajući, mudar, razobrit. Bio je pripadnik rase pautljaka. U zamjenu za oružje koje je iskovao za bogove, bila mu je obećana Thrud, Thorova kćer. Thoru se to nije svidjelo pa je izazvao Alvisa na test znanja kako bi zaustavio vjenčanje. Rekao je Alvisu da mora dokazati da njegova velika modrost nadmašuje njegov nizak rast. Thor je je produžio test do izlaska sunca. Sunčeve zrake su pale na patuljka, a svi patuljci se pretvaraju u kamen dodirnuti sunčevim zrakama.

Vanjske veze 
  - Alvissmol, the poem containing most of the information on Alvis, at Sacred-Texts.com

Nordijska mitologija

sv:Dvärg (mytologi)#Dvärgar med mindre roller
Alvis

Alvis je naziv koji se koristi za:
 ličnost iz nordijske mitologije
 Alvis Cars i Alvis Vickers, britanske proizvodače luksuznih i vojnih vozila.
Ríg

Amma ili Ríg je naziv za Veliku majka u nordijskoj priči o nastanku svijeta.

Nordijska mitologija
Andhrimnir

Andrihmnir (Andhrímnir) je ličnost iz nordijske mitologije, odnosno kuhar u Valhalli koji svaki dan koristi kotao zvan Eldhrimnir.

Nordijska mitologija
Eldhrimnir

Eldhrimnir (Eldhrímnir) u nordijskoj mitologiji označava magični kotao kojeg koristi kuhar Andhrimnir.

Nordijska mitologija

fr:Eldhrímnir
Andlang

Andlang u nordijskoj mitologiji označava nebesko kraljevstvo južno od Asgarda koje služi kao sklonište dušama za vrijeme Ragnaroka, slično kao i Vidblain.

Nordijska mitologija
Vidblain

Vidblain (Vídbláin) se u nordijskoj mitologiji spominje kao nebesko kraljevstvo, odnosno sklonište za duše mrtvih u doba Ragnaroka, slično kao i Andlang.

Nordijska mitologija
Angrboda

Angerboda ili Angrboda je u nordijskoj mitologiji ženski mrazni div, odnosno supruga boga Lokia. Rodila je troje djece: Jormungand (midgardska zmija koja ne narasla tako velika da je okružila cijelu zemlju), Fenrir ili Fenris (vuk Ragnarok) i Hel ili Hella (kraljica smrti).

Nordijska mitologija
Arvak i Alsvid

Arvak i Alsvid u nordijskoj mitologiji predstavljaju konje koje vozi Sol (Asyniur) i koji ju hlade puhajući joj ispod ramena.

Nordijska mitologija
Asgard

Asgard je naziv koji se u nordijskoj mitologiji koristi za dom bogova, zemlju Aesira. Onaj koji želi stići do Asgarda mora prijeći most Bifrost (duga). 

Asgard je bio podijeljen u veliki broj odvojenih kraljevstava. Svakim je vladao drugi bog. Valhallom je vladao Odin, Thrudheimom Thor itd. Zidove oko Asgarda je izgradio Hrimthurs, koji je kao plaću zatražio ruku Freye, sunce i mjesec. Odin je pristao na to ako se zidine izgrade u roku od šest mjeseci. Hrimthurs je imao magičnog konja Svadifaria koji mu je pomagao u poslu. Na užas Odina i svih bogova, a posebno Freye, Hrimthurs je skoro već sve završio, ostala su mu još dva dana. Loki zavara Svadifaria i odmami ga podalje od njegovog posla. Hrimthurs nije stigao završiti posao bez Svadifaria u zadanom roku stoga mu ništa nije plaćeno. 

Nordijska mitologija
Askr i Embla

Askr i Embla (staronordijski Askr ok Embla) su u nordijskoj mitologiji bili prvi čovjek i žena. Od njih je nastala cijela ljudska vrsta. Stvorili su ih Odin i njegova dva brata iz tri debla.

Vanjske veze 
 Tjatsi.fo - Retelling and Interpretation of Völuspá  (Public Domain, by Anker Eli Petersen)

Nordijska mitologija
Nordri, Sudri, Austri i Vestri

Nordri (Norðri), Sudri (Suðri), Austri i Vestri u nordijskoj mitologiji predstavljaju patuljke postavljene na sve četiri strane svijeta.

Nordijska mitologija
Balder

Balder, Baldr ili Baldur je u nordijskoj mitologiji bio drugi sin Odina i Frigge. Njegova majka je zatražila zakletvu od svih biljaka, stvorenja, elemenata i metala da mu neće nauditi. Svi su zakletvu položili osim biljke imele koja je smatrala da je premlada i premala da bi mu mogla nauditi. Tako se smatralo da je Balder imun na sve pa bi drugi bogovi iz zabave bacali stvari na njega. 

Loki, bog prijevare, je nagovorio Hoda (Hod,Hoder), slijepog boga i Balderovog brata, da baci koplje izrađeno od imele na Baldera. Balder je odveden u Hel i Frigga moli Hellu da joj kaže što se može učiniti kako bi se Baldera vratilo iz mrtvih. Hella odgovara da će ga vratiti među žive ako će svako živo biće plakati za Balderom. Sva živa bića su žalila, osim starice Thokk, koja je ustvari prerušeni Loki. Baldur tako i dalje čeka u Helu sa svojom suprugom i vratiti će se ponovo tek nakon Ragnaroka kako bi pomogao u vladanju novim svijetom.

Nordijska mitologija
 bogovi života, smrti i uskrsa
Beowulf

Beowulf je naziv za epsku pjesmu napisanu na staroengleskom jeziku između 8. i 11. vijeka. Smatra se jednim od prvih djela engleske i jednim od najvažnijih djela rane srednjovjekovne književnosti u Evropi.

Njen glavni junak je Beowulf, lik iz nordijske mitologije.
Jedino je od preživjelih staroengleskih djela, najznačajnije po opsegu (sadrži 3.183 stiha) i umjetničkoj vrijednosti (snaga ljudskih likova, detaljni opisi ratničke opreme, života, borbi, krajolikâ, grandiozni stil i složeni metrički oblici). Potječe iz osmog stoljeća, a sačuvano je u rukopisu s kraja desetog stoljeća, te je tako najstarija herojska pjesma spjevana u Europi nakon poezije klasične antike.

Priča o junaštvima nordijskog heroja Beowulfa, koji je oslobodio dvora kralja Hrothgara Danskog od terora Grendela, čudovišta u ljudskome liku. Jednostavna fabula o plemenitom kralju, junaku, isprepletena je epizodama koje nisu u izravnoj vezi s glavnom temom, ali koje ističu pojedine njene detalje. Beowulf priča o povijesti germanskih plemena ispreplićući elemente legenda, folklora i kršćanskog učenja anglosaksonske Engleske.

Iako je Beowulf po sadržaju poganski - čovjekova vječna borba protiv sila mraka i zla koje simboliziraju nadnaravna čudovišta iz narodne predaje, fatalizam u kojem je junak tragično ranjiv i smrtan - očiti su i utjecaji kršćanstva - dobra djela koja čovjeka prate iz ovog života, osiguravaju vječnost u božanskom okrilju.

Izvori 
Engleska književnost (Dora Maček: Staroenglesko razdoblje), Sveučilišna naklada Liber, Zagreb, 1986.

Vanjske veze

 Читање Беовулфа на Старом енглеском
 Translations of Beowulf at Project Gutenberg:
 Модерни енглески превод Francis Barton Gummere
 Модерни енглески превод John Lesslie Hall
 Староенгелско издање Приредио James Albert Harrison and Robert Sharp

 Beowulf on Steorarume(Beowulf in Cyberspace) by Benjamin Slade, full Old English text and new translation, with many other resources
 Ringler, Dick. Beowulf: A New Translation For Oral Delivery, May 2005. Searchable text with full audio available, from the University of Wisconsin-Madison Libraries.
 Several different Modern English translations 
 Summary of the story
 Beowulf: Recognizing the Past
 Christianity in Beowulf
 James Grout: Beowulf, part of the Encyclopædia Romana
 Beowulf: The Movie(s). A Comprehensive Look at the (Brief) List of Cinematic Adaptations of the English Language's Most Enduring Epic Poem  an article from Film as Art: Danél Griffin's Guide to Cinema 
 Additional information about the Ashburnham House fire
 Several dozen more translations, with images of the book covers

 
Epovi
Nordijska mitologija
Srednjovjekovne legende
Beowulf (razvrstavanje)

Beowulf je naziv za
 Beowulf, drevnu anglosaksonsku epsku pjesmu;
 Beowulfa, nordijskog heroja po kome je Beowulf dobio ime.
 nekoliko filmova:
 Beowulf (1999 film), gl. uloga: Christopher Lambert, rež: Graham Baker
 Beowulf & Grendel, igrani film iz 2005.; gl. uloga: Gerard Butler, rež: Sturla Gunnarsson
 Beowulf (2007 film), animirani film; gl. uloga: Ray Winstone, rež. Robert Zemeckis
Bergelmir

Bergelmir je ličnost iz nordijske mitologije. On i njegova žena su jedini mrazni divovi koji su uspjeli preživjeti utapljanje u krvi nakon što su Odin i njegova braća ubili Ymira.

Nordijska mitologija
Berserk (mitologija)

Berserk je ličnost iz nordijske mitologije, unuk osmorukog Starkaddera i Alfhildee. Uvijek se borio divlje bez oružja.

Po njemu se nazivaju berserki ili berserkeri.

Nordijska mitologija
Berserk

Berserk je izraz koji se koristi za
 drevne nordijske bersekere;
 Berserka, junaka nordijske mitologije
 Berserk, popularni japanski manga-strip
Berserkeri

Bersekeri (berserci) su bili drevni nordijski ratnici, koji su se zaklinjali na vjernost bogu Odinu te se prije svake bitke dovodili u stanje ubilačke mahnitosti. 

Odatle je taj pojam ušao u rječnike mnogih jezika svijeta kao opis divljih boraca, odnosno vojnika koji ne pokazuju nikakve milosti prema protivniku, ali ni straha za vlastiti život.

Ime mu dolazi od starog nordijskog izraza berserk, što na starom nordijskom jeziku doslovno znači medvjeđa koža. Smatra se da su se bersekeri tokom rituala pred bitku oblačili u medvjeđu kožu. 

U nordijskoj mitologiji kao prototip bersekera služi ličnost pod imenom Berserk. Kasnije se spominju kao krvožedni vukodlaci koji napadaju i piju krv.

V. također 
 Odin

Vanjske veze 

 Berserkergang on winterscapes.com (Speculations of an Ásatrúar)
 Berserkergang on Viking Answer Lady

Nordijska mitologija
Bestla

Bestla je ličnost iz nordijske mitologije. Opisuje se kao majka Odina i njegove braće Vilija i Vea, pripada rasi divova, njen suprug je Bor.

Nordijska mitologija
Bifröst

U nordijskoj mitologiji izraz Bifröst (alternativno Bilröst, ili Ásbrú) je naziv za dugu koja, kao most, spaja nebo i zemlju. 

Nordijska mitologija
Billing

Billing je izraz koji označava:
 Billinga, ličnost iz nordijske mitologije.
 Billing, građansku župu u engleskom Northamptonshireu.
Billingr

Billing ili Billingr je ličnost u nordijskoj mitologiji, odnosno otac prelijepe Rind koja je Odinu rodila sina Valia. Vali je kasnije ubio Hodera osvećujući tako Balderovu smrt.

Nordijska mitologija
Billing (Northamptonshire)

Billing je građanska župa u istočnom dijelu engleskog grada Northamptona koja pokriva područje Great Billing i Little Billing. Prema popisu iz godine 2001. župa je imala 8.642 stanovnika.

Vanjske veze 

 Billing Parish Council 

Naselja u Engleskoj
Bilskirnir

Bilskirnir u nordijskoj mitologiji označava Thorovu halu u Thurdvangaru, jednu od najvećih zgrada ikad sagrađenih. 

Po Bilskirniru je ime dobila istoimena neonacistička black metal grupa u Njemačkoj.

Nordijska mitologija
Bolverk

Bolverk u nordijskoj mitologiji označava ime koje si je Odin dao (preubučen u mraznog diva) kada je htio raditi posao koji su prije obavljali devet nestalih robova. Naknada bi bila jedan gutljaj medovine na dan, Suttung je to odbio. (više pod Medovina mudrosti)

Nordijska mitologija
Borr

Borr ili Burr (Bor) je ličnost iz nordijske mitologije, sin Buria, suprug Bestle, otac Odina, Vilia i Vea.

Nordijska mitologija
Bragi

Bragi (Brage, Brego) je nordijski bog poezije i riječitosti, sin Odina i divkinje Gunnlode. Bio je oženjen za Idun (Iduna) čuvaricu "jabuka besmrtnosti".

Nordijska mitologija
Breidablik

Breidablik (Breiðablik) ili Balderove dveri je dom Baldera u Asgardu, gdje nije pristupila nijedna nečista stvar.

Nordijska mitologija
Brono

Brono je ličnost iz nordijske mitologije, sin Balderov i bog dnevne svjetlosti.

Nordijska mitologija
Brunhilda

Brunhilda (Brunhild, Brünnehilde, Brynhil) je ličnost iz germanske mitologije, poznata kao moćna ženska ratnica, Valkira. Prkosila je Odinu i za kaznu ju je zatvorio unutar prstena vatre i zemlje govoreći da će tamo ostati dok hrabar junak ne dođe da ju spasi. Siegfied (Sigurd) ju je oslobodio, zaljubio se u nju i poklonio joj prsten Andvarinut ne znajući za njegovu kletvu. Na kraju Brunhilda saznaje da ju je Sigurd prevario s drugom ženom i ubije se. Nije znala da ga je ustvari začarala Grimhilda. 

V. također
 Sigurd

Nordijska mitologija

nn:Brynhild
Búri

U nordijskoj mitologiji se Búri smatra prvi bogom, ocem Bora i djedom Odina. Rođen je iz leda koji je polizala Audhumla (krava).

Nordijska mitologija
Bylgja

Bylgja je ličnost iz nordijske mitologije, odnosno kći Aegira i Ran.

Nordijska mitologija
Dagr

Dagr, Dagur ili Dag je nordijski bog dana.

Njegova majka je Nat (boginja noći). Dag leti nebesima na svom konju Skenfaxu, čija griva sjaji tako intenzivno da obasjava nebo i zemlju.

Nordijska mitologija
Nordijska kozmologija

U nordijskoj mitologiji se sve sastoji od Devet svjetova koje štiti Yggdrasil: 
 Alfheim ili Ljossalfsheim, dom "svjetlih" vilenjaka 
 Asgard, dom aesirskih bogova 
 Jotunheim, svijet divova 
 Midgard, dom ljudske vrste 
 Muspelheim, zemlja vatre 
 Nidavellir, dom patuljaka 
 Niflheim, predio vječne hladnoće i beskonačne noći, dom nevrijednih mrtvih 
 Svartalfsheim, dom "tamnih" vilenjaka 
 Vanaheim, dom Vanira

Nordijska mitologija

el:Κοσμολογία#Σκανδιναβική κοσμολογία
Draupnir

Draupnir u nordijskoj mitologiji označava samoreplicirajući prsten koji je Odin bacio na Balderovu pogrebnu lomaču.

Nordijska mitologija
Edda

Edda (kojemu ime dolazi od staronordijske riječi za baku), (edde, priče velike bake), je zajednički naziv za kolekciju epskih pesma koja opisuje likove i događaje iz nordijske mitologije.

Dijeli se na Poetsku i na Proznu Eddu.

U nordijskoj mitologiji postoji i lik Patuljaste Edde.

Edde se smatraju jednim od najvažnijih dela srednjovekovne književnosti.

Eda je zajednicki naziv za kolekciju epskih pesama, koja takodje sadrži pesme čak iz doba Vikinga. Napisana je oko 1240. godine i pronađena u 17. veku. Sadrži 16 pesama o bogovima i 24 junačke pesme, koje su nastale najverovatnije u Norveškoj i na ostrvima.

Vanjske veze 

 The Elder Eddas and Younger Eddas , Eng. trans. by I. A. Blackwell, 1906 (a searchable facsimile at the University of Georgia Libraries; DjVu & layered PDF  format)
 Prose Edda in Old Norse 
 Prose Edda in English 
 Poetic Edda in Old Norse 
 Poetic Edda in English 

Nordijska mitologija
Književnost
Einheriar

Einheriar ili Einherjar je naziv koji se u nordijskoj mitologiji koristi za duhove palih ratnika. Njih Odin šalje u Valhallu, u Vingolf.

Nordijska mitologija
Eir

Eir u nordijskoj mitologiji označava pratnju Frigge, Eir je božica liječenja. Svoju umijeće i znanje o tajnim snagama biljaka, prenosila je samo ženama, jedinim liječnicima u drevnoj Skandinaviji.

Nordijska mitologija
Eliudnir

Eliudnir u nordijskoj mitologiji označava halu boginje Helle.

Nordijska mitologija
Elli

Elli u nordijskoj mitologiji označava personifikaciju starosti. U obliku starice borila se sa Thorom, pobijedila ga i ponizila.

Nordijska mitologija
Pepelište

<page>

Pepelište () je naselje u Republici Makedoniji, u središnjem delu države. Pepelište je naselje u okviru opštine Negotino.

Prirodni uslovi 
Pepelište je smešteno u središnjem delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Kavadaraca, naselje je udaljeno 20 kilometara severoistočno.

Naselje Pepelište se nalazi u istorijskoj oblasti Tikveš. Selo je smešteno u dolini reke Vardar, u istočnom delu Tikveške kotline. Naselje je položeno na približno 130 metara nadmorske visine, u ravničarskom području. 

Mesna klima je izmenjena kontinentalna sa značajnim uticajem Egeja (žarka leta).

Stanovništvo 
Pepelište je prema poslednjem popisu iz 2002. godine imalo 1.070 stanovnika.

Većinsko stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (74%), a manjina su Srbi (18%) i Turci (3%). Početkom 20. veka pretežno stanovništvo bili su Turci, koji u većini su posle Prvog svetskog rata iselili u maticu, a na njihovo mesto došli su preci današnjih stanovnika.

Pretežna veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje.

Izvori 
 Popis u Makedoniji 2002. - Knjiga 10.

Spoljašnje veze 
 negotino.gov.mk Zvanična stranica opštine Negotino

Naselja sa srpskom manjinom u Republici Makedoniji
Opština Negotino
Farbauti

Farbauti (Fárbauti, Farbanti) je div iz nordijske mitologije, najpoznatiji kao Lokijev otac. On je također otac Helblindija i Bileista. Udario je svoju suprugu Laufej gromom nakon čega je ona rodila Lokija.

Nordijska mitologija
Fenja i Menja

Fengi i Mengi, odnosno Fenja i Menja su ličnosti iz nordijske mitologije, konkretno Pjesme o Grottiju ili Grottasöngr.

Taj mit/pjesma daju odgovor na pitanje "Zašto je more slano?". Jednom davno, u doba Kralja Frodija, živjela su dva ženska diva koje su radila u mlinu zvanom Grotti. Fengi i Mengi su bile jedina dva živa bića dovoljno jaka da okreću divovski mlinski kamen koji je magično proizvodio hranu i bogatstva za Frodijeve zemlje. Kralj ih je tjerao na naporan rad sa odmorom tako malim da bi im bio dovoljan samo da zapjevaju pjesmu. Jedne noći, ljute i iscrpljene, zapjevale su pjesmu sa magicnom kletvom koja je prouzročila Frodijevu smrt. Zemlja je dobila novog kralja Mysinga koji je natjerao Fengi i Mengi da rade iscrpljujuće kao i prije, ali ovaj put na mrvljenju soli. Namrvile su je toliko da se je cijeli ocean napunio solju.

Eksterni linkovi 
 Gróttasöngr in Old Norse from «Kulturformidlingen norrøne tekster og kvad» Norway.
 The text in Old Norse 
 Grottasöngr (Old Norse) 
 Grottasöngr (English) 

Nordijska mitologija
Fenris

Fenris, Fenrisulfr ili Fenrir je u nordijskoj mitologiji čudovišni vuk, sin boga Lokija koji će progutati Odina kad dođe kraj našem svijetu u bitci Ragnarok. Fenrisa će zaklati Odinov sin, Vidar. Kad su ga bogovi pokušali nahraniti ugrizao je ruku Tyru.

Nordijska mitologija
Fensalir

Fensalir u nordijskoj mitologiji označava Friggine dveri u Asgardu.

Nordijska mitologija
Fjalar

Fjalar u nordijskoj mitologiji označava dva pojma:
 patuljka, brata Galarovog.
 pijetla koji bogove budi pred Ragnarok.

Nordijska mitologija

en:Fjalar
Forseti

Forseti je ličnost iz nordijske mitologije koja se opisuje kao bog pravde i meditacije, odnosno sin Baldera i Nanne.

Nordijska mitologija
Forseti (razvrstavanje)

Forseti je izraz koji se najčešće koristi za nordijskog boga, ali i kao:
 forseti, službena titula predsjednika Islanda.
 Forseti, njemačku neofolk muzičku grupu.
Frey

Frey ili Freyr je u nordijskoj mitologiji sin Niorda i njegove sestre Nerthus. Opisuje se kao vladar kiše, sunca, bogatstva, stvaranja te bog iz Vanira. Također se opisuje kao brat blizanac Freye, te bog mira, plodnosti i vremena. 

Njegova žena je Gerd (Gerda), divkinja u koju se je zaljubio nakon što ju je skrivečki promatrao sa Odinove visoke stolice. Dao je svoj mač slugama kao nagradu ako mu dovedu Gerdu. Rezultat toga je da Frey neće imati oružje u bitci Ragnarok i morati će se boriti protiv Surtra samo rogom. Frey ima brod, Skidbladnir, koji se može sklopiti i nositi.

Nordijska mitologija
Franangr

Franangr u nordijskoj mitologiji označava vodopad gdje se Loki krio od drugih bogova prerušen u lososa.

Nordijska mitologija
Freya

Freya ili Freyja je ličnost iz nordijske mitologije. Porijeklom je uz Vanira, boginja ljubavi, seksa, magije, vještičarenja, plodnosti, lepote, ponekad predstavlja i božanstvo bitke i smrti. Sestra blizanka boga Freya, kćer Niorda i njegove sestre Nerthus. 

Trgovala je seksualnim uslugama (spavajući sa četiri patuljka) kako bi posjedovala ogrlicu Brisinga. Kada joj je Loki oteo ogrlicu, započela je rat povratka. 

Njezin je otac Njord, bog plodnosti. Plavokosa, plavooka, prelijepa Freya je putovala u kočiji koju su vukle mačke. Ona je vođa Valkyrie ratnica i Idiza (pod imenom Vanadis). Stanovala je kraljevstvu Folkvang gdje je primala jedan dio ratnika ubijenih u bitci i odnosila njihove duše u njenu dvoranu Sessrumnir. Drugi dio ratnika primao je Odin u drugu dvoranu Valhallu. 

Prema skandinavskoj mitologiji ima kćer Hnoss, boginju opčinjenosti. 

Freya voli glazbu, proljeće, nosi ogrtač sačinjen od ptičjeg perja, koji omogućava onome koji ga nosi pretvaranje u sokola. Oko vrata nosi ogrlicu Brisinga. Za nordijske narode ta ogrlica je Mliječna staza. U germanskoj mitologiji, Freya je često bila i Frigga, Odinova žena.

Nordijska mitologija
Božanstva rata
Frigg

Frigg, Frigga, Frija ili Fricka je u nordijskoj mitologiji boginja neba, kćerka Fjorgyne, boginje zemlje. Frigga je Odinova žena, majka Baldera i Hotha. Zaštitnica je braka i majčinstva. Frigga zna sudbinu svakog bića, ali ju nikad ne otkriva. Kao Odinova žena bila je poznata i pod imenom Kraljica nebesa. Središnje je božanstvo Asgarda gdje se nalazi i njena dvorana Fensalir ("vodene dvorane").

Eksterni linkovi 
 The Face of the Goddess -- Frigg's twelve handmaidens and associated signs of the zodiac

Nordijska mitologija
Nordijska mitologija
Fulla

U nordijskoj mitologiji djevica Fulla ili Fylla je Friggin glasnik. Njoj bi se molilo za zagovor kod Frigge. Prikazivana je kao mlada žena sa dugom, gustom kosom koju su joj vezivali u hramu zlatnom vrpcom. Dobila je prsten od Nanne iz Hela.

Nordijska mitologija
Fylgja

Fylgja (Fylgakona u množini) u nordijskoj mitologiji predstavlja duha čuvara (ponekad ih se naziva Haminga). Prema nekim legendama oni su i zloslutni i zaštitnički duhovi.

Nordijska mitologija
Gandalfr

Gandalf ili Gandalfr je lik iz nordijske mitologije koji je opisan kao moćni vilenjak u Poetskoj Eddi.

To je ime poslužilo J.R.R. Tolkienu za lik Gandalfa u Hobitu i Gospodaru prstenova.

Nordijska mitologija
Gandalf

Gandalf je fiktivni lik, moćni čarobnjak, prvi put opisan u Tolkienovom romanu Hobit, a kasnije kao jedan od glavnih likova u trilogiji Gospodar prstenova.

Gandalf Sivi je čarobnjak, jedan od petorice Istara (Mudrih) spomenutih u Gospodaru Prstenova, koji je došao u Međuzemlju sa Krajnjeg zapada da ujedini rase u borbi protiv Saurona.Svi Istari su uzeli oblike staraca,i bili su prepoznatljivi po svojim odorama i štapovima.Naime Valri da ne bi napravili istu gresku kao sa vilenjacima,poslali su Istare smanjivši im moći i davši im tela staraca. U takom obliku trebali su ostale da podučavaju svojom mudrošću,a ne da ih slede sa strahom.Na obale smrtnih zemalja stupili su oko 1000 godine Trećeg doba sunca.Cirdan brodograditelj,koji je docekao istare primetio jr, da se među njima sa duhom najviše ističe Gandalf,te mu dade prsten vatre Nariu sa rečima:Uzmi ovaj prsten mudrače,za brige koje će biti teške,ali on će te podržati u njima.Jer ovo je prsten vatre,te sa njim zagrej srca u svetu koji se hladi.Ali za mene,moje srce je sa morem i boravi ću kraj sivih luka,dok poslednji brod ne otplovi.Tu ću te čekati. 
Brojna bejahu njegova imena:od Olorina u Amanu, Mithrandira i Sivog hodočasnika(kako ga vilenjaci prozvaše),pa do Sive lutalice kojem svi putevi bejahu poznati dok ga konačno ne prozvaše Gandalf sivi.
Gandalf Sivi u Tolkenovom romanu Gospodar Prstenova ima važnu ulogu od samoga početka.
Pojavljuje se u prvom dijelu,tj. Družina Prstenova kada u svojoj kočiji dolazi Frodinom ujaku Bilbu na 111 rođendan.Par dana kasnije otkriva da Bilbo posjeduje Prsten Moći,zli prsten mračnog gospodara Saurona.
Tada šalje Frodu u selo zvano Bree,dok se on posavijetuje sa najvišim čarobnjakom iz reda Istara,ali ga on izdaje i zarobljava u svojoj kuli.

Eksterni linkovi 

 The painting from which Tolkien drew inspiration for Gandalf 
 Gandalf at fansite: LOTR wiki
 Gandalf at fansite: TheOneRing.net
 Gandalf at the Encyclopedia of Arda

Likovi iz Međuzemlja
Likovi iz serijala The Hobbit
Likovi iz serijala The Lord of the Rings
Filmski likovi
Animirani likovi
Likovi iz videoigara
Fiktivni čarobnjaci
Garm

Garm je naziv za:
 Garm, grad u Tadžikistanu.
 Garm, stvorenje iz nordijske mitologije.
 pseudonim norveškog muzičara Kristoffera Rygga

Pseudonimi
Garm (nordijska mitologija)

Garm je u nordijskoj mitologiji lovački pas koji stoji pred kućom Hele i reži na hodočasnike iz gornjeg svijeta dok mu iz čeljusti kaplje krv. On će ubiti i biti ubijen od Tyra u bitci Ragnarok. Boravio u Gnipahelliru do Ragnaroka.

Vidi također 
 Kerber

Nordijska mitologija
Gefion

Gefion, Gefinn, Gefjon, Gefjun, Gefyon ili Gefn je naziv koji se koristi za dvije ličnosti iz skandinavske mitologije.

Jedna je bila divkinja kojoj je obećano toliko zemlje koliko mogu izorati četiri vola u jednom danu. Tako je začela četiri sina koji su izgledali kao volovi. Kada su sinovi odrasli, dovela ih je natrag u Švedsku, gdje su izorali dio te zemlje, odvojili ga i odvukli na novu lokaciju, gdje je nastao otok Zealand. 

Druga Gefion, boginja, prodala je svoj djevičnjak za dragulj, ali je uspjela vratiti svoju nevinost. Posluživala je Friggu. Sve djevojke koji bi umrle kao djevice odlazile bi Gefjoni. Ona je bila donositeljica dobre sreće i prosperiteta.

Nordijska mitologija
Geirröd

Geirrod je ličnost iz nordijske mitologije, odnosno mrazni div koji je imao dvije kćeri Gjalp i Greip. Thorov neprijatelj. Uhvatio je Lokija (dok je on letio u obliku jastreba). Loki mu je u zamjenu za slobodu obećao da će dovesti Thora u Geirrodov dvorac bez njegovog magičnog pojasa i čekića. Loki je učinio kako je obećao, ali na putu prema Geirrodu zastali su da odmore kod divkinje Grid. Ona je Thoru rekla da je sve to zamka i dala mu svoj magični pojas, željezne rukavice i magične stvari. Thor je pomoću tih stvari uspio ubiti Geirroda, njegove kćeri i sve druge mrazne divove.

Nordijska mitologija
Gerd

Gerd, Gerda, Gärd, Gerdhr ili Gerdur (staronordijski Gerðr) je nordijsko božanstvo svjetlosti, najljepša od svih stvorenja, kćer divkinje i smrtnog čovjeka. Frey je bio očaran Gerdom i poslao je svoje sluge da ju dovedu. Gerd je odbila, ali je Frey uporno slao poklone. Na kraju je čarolija u runama napokon osvojila Gerdu i ona je doputovala u Asgard, dom bogova i tamo živjela s Freyom.

Nordijska mitologija
is:Gerður
Geri i Freki

Geri (Gere, orlovski) i Freki (Freke, proždrljivi) u nordijskoj mitologiji označavaju Odinove vukove koje on hrani hranom sa svojeg stola, a to je vino.

Nordijska mitologija
Gestumblindli

Gestumblindli u nordijskoj mitologiji označava natjecanje u rješavanju zagonetki sa kraljem Heidrekom Mudrim. Zadnja zagonetka o Odinu kako šapće Balderu otkriva da je Gestumblindi zapravo Odin.

Nordijska mitologija
Gialp

Gialp je ličnost iz nordijske mitologije, Geirrodova kćer koja je magijom učinila da rijeka nabuja kad ju je Thor prelazio. On ju je pogodio kamenom i izvukao se van držeći se za oskorušin grm.

Nordijska mitologija
Gillahorn

Gillahorn u nordijskoj mitologiji označava Heimdallovu trubu. Njezin zvuk odzvanja cijelim svijetom.

Nordijska mitologija
Gilling

Gilling označava:
 Gillinga, ličnost iz nordijske mitologije.
 Gilling, selo u engleskom Yorkshireu, poznatije pod nazivom Gilling East.
Gilling (nordijska mitologija)

Gilling je div iz nordijske mitologije koji se utopio na moru kad je krenuo ploviti sa patuljcima. Nakon toga su mu ženu ubili patuljci Fjalar i Galar kad im je dodijalo njezino oplakivanje.

Gilling je otac Suttunga i Gunnlodin djed.

Nordijska mitologija
Suttung

Suttung je ličnost iz nordijske mitologije, Gillingov sin. Htio se osvetiti patuljcima, a oni su mu ponudili medovinu.

Suttung je Gunnlodin otac.

V. također 

 Medovina mudrosti

Nordijska mitologija
Gunnlod

Gunnlod (Gunnlöð ) je ličnost iz nordijske mitologije, Suttungova kćer koja je čuvala medovinu u Hnitbiorgu. 

V. također
 Medovina mudrosti

Nordijska mitologija
Jovan Stefanov Baljević

Jovan Stefanov Baljević (Pelev Brijeg, Bratonožići, Crna Gora). U nekim knjigama se može naći i pod prezimenima Balević, Baleović, Balović, Bolević. Školovao se u Sremskim Karlovcima, gdje je završio srednju školu, a 1745. god. otišao je iz Temišvara na studije na Univerzitetu u Haleu (Njemačka), gdje je 1752. god. odbranio filozofsku disertaciju iz oblasti kanoničkog prava i istorije hrišćanske religije. Glavna razmatranja u disertaciji bila su posvećena istoriji krstaških ratova. Po završetku studija 1752. god. vratio se u Ugarsku, gdje je tokom 1753. god. radio kao notarijus (advokat), a jedno vrijeme i kao ađutant pograničnog komandanta Gavrila Novakovića. Baljević je potom prešao u Sremske Karlovce gdje je radio kao sindikus (šef gradske policije), i sekretar Karlovačkog magistrate (gradske uprave). Ove dužnosti je obavljao kao honorarni izvršilac jer nije htio da primi austrijsko državljanstvo. Baljević je nedugo zatim pobjegao od austrijskih vlasti i otputovao u Rusiju, gdje se posvetio vojnoj službi, postavši prvo kapetan, a zatim i major ruske vojske. Neki istoričari smatraju da je Jovan Stefanov Baljević bio Šćepan Mali.

Reference

Vanjske veze 
 Jovan Stefanov Balević: Kratak istorijsko-geografski opis Crne Gore. Projekat Rastko Cetinje. (rastko.rs/rastko-cg)

Baljević, Jovan
Baljević, Jovan
Gimle

Gimle, Gimlé ili Gimli u nordijskoj mitologiji označava najveću i najsvjetliju Odinovu halu, svjetliji i od sunca, koja nikad neće biti uništena.

Nordijska mitologija
Gimle (razvrstavanje)

Gimle označava:
 halu nordijskog boga Odina
 elitni kvart u oblasti Frogner u norveškom glavnom gradu Oslu.
Gimli

Gimli je naziv za:
 Gimlija, lik u Tolkienovoj trilogiji Gospodar prstenova;
 Gimle, dvoranu iz nordijske mitologije;
 Gimli, izborni okrug u kanadskoj provinciji Manitoba;
 Gimli, seosku općinu u kanadskoj provinciji Manitoba;
 Gimli, gradu u kanadskoj općini u provinciji Manitoba.
Nepal Bhasa

Nepal Bhasa je glavni jezik u Nepalu, a spada u tibetansko-burmansku grupu jezika.

Njime govore uglavnom Newari.

Jezici Nepala
Ginnungagap

Ginnungagap u nordijskoj mitologiji označava veliku otvorenu prazninu koja je postojala prije nego što je sve stvoreno.

Nordijska mitologija
Gioll

Gioll u nordijskoj mitologiji označava rijeku koja je okruživala podzemni svijet, Hel, odnosno stijenu za koju je vezan Fenrir.

Nordijska mitologija
Gleipnir

Gleipnir je naziv za čarobnu uzicu iz nordijske mitologije koja drži Fenrisa. Sastojci su joj:
 zvuk mačkinog hoda, 
 ženska brada, 
 korijenje s planine, 
 riblji uzdah, 
 ptičji izmet, 
 medvjeđi mišići.

V. također 

 Leyding
 Dromi

Nordijska mitologija
Gná

Gna ili Gná je nordijsko božanstvo vjetra, glasnik nebesa i nebeske kraljice Frigge, poslana od Frigge na razne dijelove svijeta da izvršava njezine poslove, ona jaši na konju Hofvarpniru.

Nordijska mitologija
Godar

Godar je naziv za red svećenika koji su posluživali skandinavske bogove. Obrede su održavali na otvorenom, ispod drveća, u blizini svetih izvora ili između, na poseban način poredanog, svetog kamenja. Kasnije su korišteni drveni hramovi, sa oltarima u koje su bile urezbarene slike bogova. Ovdje su prinašane životinjske i ljudske žrtve.

Nordijska mitologija
Skandinavija
Religijske ličnosti
Goilveig

Goilveig ili Gollveig je, prema nordijskoj mitologiji, moćna vještica, koja je prema legendama ubijena tri puta i preživjela (došla je u Asgard i uznemiravala bogove Aesira, spalili su je tri puta i dva puta je ustala iz mrtvih). Zbog njezine smrti započeo je rat između Aesira i Vanira. Rat je završen tek dogovorom u kojem je riješeno da Aesiri pošalju Kvasira i Mimnira u Vanir, A Vaniri Freyu, Freyja i Njorda u Aesir.

Neki od naučnika drže da je Gollveig u stvari alternativni naziv za Freyu.

Nordijska mitologija
Gollinkambi

Gollinkambi je stvorenje iz nordijske mitologije koje se opisuje kao pijetao koji je zvao bogove i heroje u rat.

Nordijska mitologija
Göndul

Göndul ili Gondul je ličnost iz nordijske mitologije. Predstavlja jednu od najslavnijih Valkira, poslana je na zemlju kako bi dovela duhove slavnih kraljeva koji bi pali u bitci.

Nordijska mitologija
Gonlod

Gonlod ili Gunnlauth je ličnost iz nordijske mitologije.

Smatra se Majkom poezije. Rodom je divkinja koja je posjedovala kotao inspiracije koji joj je bog Doin prijevarom uzeo. Prema nekim legendama ona je i majka Gragia, boga svih pjesnika.

Nordijska mitologija
Götterdämmerung

Götterdämmerung ili Sumrak bogova je posljednja od četiri Wagnerove opere iz ciklusa Prsten Nibelunga.

Radnja joj opisuje Ragnarok iz nordijske mitologije.

Izraz je kasnije ušao u široku upotrebu kao sinonim za sveopću katastrofu, odnosno smak svijeta.

Eksterni linkovi 
 Richard Wagner - ''Götterdämmerung. Galerija historijskih razglednica s motivima iz Wagnerove opere.
 Wagner Operas. Web-stranica posvećena Wagnerovim operama.

Opere 1876.
Richard Wagner
Opere na njemačkom jeziku
Njemačke opere
Greip i Gialp

Greip i Gialp (Gjálp) su ličnosti iz nordijske mitologije.

Opisuju se kao dvije Geirrodove kćeri. Zajedno s njim su pokušale su prikovati Thorovo prijestolje (Hlidskialf) na strop, ali Thor je iskoristio Gridov štap i povukao se natrag na zemlju. Geirrod se htio još zabavljati, pa je bacio hrpu rastaljenog željeza na Thora, ali ovaj je to uhvatio željeznim rukavicama. Sad se Thor stvarno razljutio i željezo iz rukavica zavitlao prema Gerriodu, te ubio njega i srušio dvorac.

V. također 
 
 Gialp

Nordijska mitologija
Grid (nordijska mitologija)

Grid ili Gríðr je nordijska mitološka divkinja, majka boga Vidara.

Upozorila je Thora na Geirroda, te mu dala oružje i neke naprave za obranu (čarobni opasač, željezni ogrtač, Gridov štap). Prešao je rijeku Vimur s Lokijem.

Nordijska mitologija
Groa

Groa ili Gróa je ličnost iz nordijske mitologije. 

Bila je žena Aurvandila Ćelavog i moćna čarobnica. Pomoću magije je htjela izvaditi brus iz Thorove glave, ali ju je Thor prekinuo pričajući joj priču o Aurvandilu. Naime, jednom prilikom kad je Aurvandil htio prijeći preko ledene rijeke smrznuo mu se prst i Thor mu je pomogao prenijeti košaru preko rijeke, a nakon toga mu je otkinuo zaleđeni prst i bacio ga na nebo, te je načinio zvijezdu od njega. Groa je slušala tu zanimljivu priču i to ju je skroz omelo tako da čarolija nije skroz djelovala i brus je ostao u Thorovoj glavi.

Nordijska mitologija
Gullfaxi

Gullfaxi je stvorenje iz nordijske mitologije, odnosno konj velikog diva Hrungnira.

Nordijska mitologija
Gullinbursti

Gullinbursti (Slidrugtanni) je vepar iz nordijske mitologije koji vuče Freyovu kočiju.

Nordijska mitologija
Gungnir

Gungnir (Gungni, Gungner) je naziv za koplje nordijskog boga Odina.

Nordijska mitologija
Hale bogova (nordijska mitologija)

U nordijskoj mitologiji različiti bogovi imaju vlastite hale.

Ovdje su poredane po abecedi:
 Bilskinir - Thorova hala;
 Breiablikk - Baldurova hala;
 Fensilar - Friggina hala;
 Folksvang ili Sessrumnir- Freyina hala; 
 Gladsheim - Odinova hala (Valhalla je u Gladsheimu);
 Glitnir - Forsettieva hala; 
 Hel - Hellina hala; 
 Himminbjorg - Heimdalova hala; 
 Landvidi - Vidarova hala; 
 Sokkvabekk - Sagina hala; 
 Thrymheim - Skadina hala 
 Valaskjalf - Valijeva hala 
 Vingol - Hala boginja 
 Ydalir - Ullerova hala

Nordijska mitologija
Hati (nordijska mitologija)

Hati je stvorenje iz nordijske mitologije, vuk koji svake noći progoni i pokušava progutati Mani, ili mjesec. Njegov brat je Skoll.

Opisuju se kao djeca/braća vuka Fenrisa.

Za Ragnaroka će Hati konačno uspjeti progutati mjesec i skršiti ga u svojim čeljustima.

Nordijska mitologija
Sköll

Skoll ili Sköll je vuk iz nordijske mitologije, koji svakog dana progoni Sunce, isto kao što njegov brat Hati pokušava progutati mjesec.

Za Ragnaroka će Skoll uspjeti u svom naumu.

Nordijska mitologija
Heidrun

Heidrun u nordijskoj mitologiji označava kozu koja se hrani na krovu Valhalle sa granama drveta Lerad. Iz njezinog vimena teče medovina koja se puni u bačve za Einheriere.

Nordijska mitologija
Heimdall

Heimdall (staronordijski Heimdallr) je ličnost iz nordijske mitologije.

Poznat kao čuvar bogova, on je čuvao Gjallarhorn - rog u koji će puhati kad se približi kraj svijeta - Ragnarok. Do tada rog je zakopan ispod Yggdrasila. Govorilo se da je imao 9 majki. Čuva Bifrost od planinskih divova, treba mu vrlo malo sna, dobro vidi i čuje.

U jednom irskom mitu zove se Rigr i smatra se ocem ljudske vrste.

Nordijska mitologija
Hel

Hel je izraz koji se koristi za:
 Hel, podzemni svijet u nordijskoj mitologiji
 Hellu, nordijsku božicu;
 Hel, grad u Poljskoj, poznat po upornoj obrani poljskih snaga na početku drugog svjetskog rata;
 Hel, istoimeni poluotok na poljskoj obali Baltičkog mora.
Hel (podzemni svijet)

Hel u nordijskoj mitologiji označava podzemni svijet kojim vlada istoimena boginja Hel.

Od riječi hel su u mnogim germanskim jezicima izvedene riječi za pakao.

Nordijska mitologija
Podzemni svjetovi
Hella

Hel, Hela ili Hella je u nordijskoj mitologiji boginja mrtvih, kćer Lokija i Angerbothe (Angerboda). 

Ona vlada Niflheimom, pola je crna, pola bijela ili pola živa, pola mrtva. Stanovala je ispod jednog od tri korijena svetog drveta Yggdrasila i stanuje u svojoj halii, Elvidnir (bijeda, nevolja) u podzemnom svijetu Nilfheima (Helheim), Svijetu tame. 

Odgovorna je za bolesti, epidemije, katastrofe.

Nordijska mitologija
Hel (grad)

Hel (izgovor:  , kašupski Hél, njemački Hela) je grad u okrugu Puck u Pomeranskom vojvodstvu u Poljskoj, koji se nalazi na vrhu poluotoka Hel, nekih 33 km od poljskog kopna.

Grad se prvi put spominje u kronikama godine 1198. godine kao kašupsko ribarsko selo. Godine 1378. je poznat već kao grad, te je došao pod vlast Teutonskih vitezova. Dugo vremena je dijelio sudbinu obližnjeg Danziga.

Nakon prvog svjetskog rata, Hel je došao pod vlast Poljske i postao važna pomorska baza. Na početku drugog svjetskog rata Nijemci su ga pokušali osvojiti, ali se garnizon od 3000 ljudi uporno branio te se predao tek 2.10. 1939. Njemački garnizon se, pak, predao 10.5. 1945., dva dana nakon službene njemačke kapitulacije.

Eksterni linkovi 
 Općinska stranica
 Hela fan site

Gradovi u Poljskoj
Hel (poluotok)

Poluotok Hel (poljski Mierzeja Helska, kašupski Hélskô Sztremlëzna) je 35 km dug pješčani sprud, odnosno poluotok u sjevernoj Poljskoj koji dijeli Zaljev Puck od otvorenog Baltičkog mora. Smješten je u Okrugu Puck Pomeranskog vojvodstva.

Širina poluotoka varira od oko 300 m kod Jurata, do 100 metara na najužem dijelu do oko 1 km na vrhu (grad Hel). S obzirom da se poluotok sastoji od pijeska, često se za zimskih oluja pretvarau otok. Do 17. vijeka polouotok je bio lanac otoka koji su stvarali neprekinuto kopno jedino preko ljeta; za vrijeme Helske bitke godine 1939, poljske snage su aktivirale dinamit na poluotoku, pretvorivši ga u otok.

Danas postoji cesta i željeznica kroz poluotok koja spaja kopno s gradom Hel na njegovom vrhu. To je popularno turističko odredište. Ostali gradovi, luke i turistička odredišta su Jurata, Jastarnia, Kuźnica, Chałupy and Władysławowo.

Povezano 
 Utvrđena regija Hel
 Westerplatte

Poluotoci u Poljskoj
Poluotoci Baltičkog mora
Opravdanje države

Postojanje i opravdanje postojanja države zasnovano na prirodnopravnom ucenju sastoji se u sledećem: 

Ljudi u pocetku zive u prirodnom stanju i imaju prirodna prava koja im pripadaju rođenjem.

U prirodnom stanju svi su jednaki i svako ima pravo na sve,u takvom stanju zbog nezasite ljudske potrebe za materijalnim i drugim dobrima sa jedne strane i nedostatka tih dobara sa druge strane vlada stalan strah i rat. Ljudi zato sklapajuci društveni ugovor obrazuju društvo i državu cij je osnovni cilj da stiti prirodna prava pojedinca.

Ljudi prenose jedan dio svojih prava na državu radi osiguranja mira, svojine i sloboda.

V. također 
 Thomas Hobbes
 Jean-Jacques Rousseau

Eksterni linkovi 
 Public Goods and the Justification for the State, From Humane Studies Review Vol. 7, No. 2 - Dan Garrett's review of David Schmidtz's "The Limits of Government: An Essay on the Public Goods Argument" (Boulder: Westview Press, 1991)  

Politička filozofija
Henir

Henir je nordijski bog tišine. Stvoren je za vrijeme izmjene taoca (nakon rata Aesira i Vanira), mijenjan on za Niorda.

Eksterni linkovi 
  

Nordijska mitologija
Hermóðr

Hermod (Hermóðr) je ličnost iz nordijske mitologije, sin Odina i Frigge, Balderov brat koji je sišao u Hel da pokuša spasiti tj. vratiti Baldera. Bio je božanski glasnik, sličan Hermesu i Merkuru.

V. također 

 Heremod

Nordijska mitologija
Hildolf

Hildolf je ime "bojnog vuka" iz nordijske mitologije. Spominje se u Harrbarđsljođi, živi u Ratheyu.

Prema nekim izvorima je Odinov sin.

Nordijska mitologija

en:Hildolf
Hlidskjalf

Hlidskjalf (Hliðskjálf) u nordijskoj mitologiji označava Odinov tron, na kojem sjedi, promatra i razumije cijeli svijet.

Nordijska mitologija
Hlin

Hlin (Hlín) je u skandinavskoj mitologiji boginja utjehe, brani ljude od Frigginih čudnih želja, od nasilja, i izbjeglištva.

Nordijska mitologija
Hnoss

Hnoss u nordijskoj mitologiji označava Freyinu kćer, boginju opčinjenosti, zaluđenosti.

Nordijska mitologija
Hodr

Hod, Hodr, Hodur ili Höðr je ličnost iz nordijske mitologije. Opisuje se kao Balderov slijepi brat, snažan. Loki ga je na prijevaru nagovorio da gađa Baldera imelom koja ga je i ubila.

Nordijska mitologija
Hofvarpnir

Hofvarpnir (Hófvarpnir) je stvorenje iz nordijske mitologije, odnosno konj boginje Gna koji putuje po nebu i moru.

Nordijska mitologija
Hogni

Hogni (Högni) je ime nekoliko različitih likova iz nordijske mitologije:
 mitski kralj Ostrogotije poznatiji kao Högne;
 burgundski ratnik poznatiji pod imenom Hagen;
 jedan od dva skandinavska ratnika koji vode beskonačni dvoboj (v. Hedin i Högni)

Nordijska mitologija
Hagen (legenda)

Hogni (isto tako poznat kao Hagen) je ličnost iz nordijske mitologije.

Hognija i njegovog brata Gunnera je [Brynhild]a nagovorila da pripreme Sigurdovo ubojstvo kako bi osvetili njenu čast. Naslijedili su njegovo bogatstvo, uključujući ukleti prsten Andvarinaut.

V. također 
 Brunhild

Nordijska mitologija
Holler (božanstvo)

Holler je nordijski bog smrti i razaranja koji donosi bolesti i nesreće. Odvodi ljude u svoje tamnice gdje ih muči do smrti.

Eksterni linkovi 
 Holler 

Nordijska mitologija
Hrauthung

Hrauthung je ličnost iz nordijske mitologije poznata kao Kralj Hrauthung.

Opisuje se kao otac Agnar i Geirrota.

Nordijska mitologija
Hresvelg

Hresvelg (Hresvelgr) je nordijski mitološki orao koji stvara vjetar.

Nordijska mitologija
Hrimfaxi

Hrimfaxi (Hrímfaxi) je nordijski mitološki konj kojeg jaše boginja Nott.

V. također 
 
 Skinfaxi

Nordijska mitologija
Hrungnir

Hrungnir je ličnost iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao najjači od svih mraznih divova. Imao je kameno srce sa tri šiljka na vrhu, glava i štit su mu također bili od kamena. 

Hrungnir se natjecao s Odinom tko ima boljeg konja. Utrkivali su se do vrata Asgarda i Odin je pobjedio. Aesiri su diva pozvali na medovinu i on se napio te počeo pričati kako može napraviti mnogo nemogućih stvari kao npr. pomaknuti Valhallu, spaliti Asgard, ubiti bogove, oteti Freyu... Međutim to je razjarilo Thora (kojeg nije bilo teško razljutiti) te je pozvao diva na dvoboj.

Hrungir je bio naoružan brusom. Hrungnir je stajao na svojoj poziciji i čekao Thora. Thijalfi mu je rekao da će ga Thor napasti iz zemlje, no ovaj je napao sa zemlje. Thor je zamahnuo i bacio Miollnir daleko ispred brusa tako da je raznio brus prepoloveći ga na dva dijela. Miolllnir se odbio i zabio se u diva te ga usmrtio. Jedan dio brusa odletio je na zemlju, a drugi se zabio Thoru u glavu. 

Thijalfi je ubio Mokkurkalfija dok je Thor bio zatočen pod divovom nogom. Njegov sin Magni je digao nogu i oslobodio Thora. U znak zahvale Thor mu je dao Hrungnirovog konja Gullfaxija, ali to Odin nije odobravao.

Nordijska mitologija
Hugi (nordijska mitologija)

Hugi je mladi mrazni div iz nordijske mitologije.

Natjecao se s Thorovim ljudskim slugom Thijalfijem u trčanju i uvijek ga pobijedio.

Nordijska mitologija
Huginn i Muninn

Huginn (Hugin ili Misao) i Muninn (Munin ili Sjećanje) su stvorenja iz nordijske mitologije, odnosno dva Odinova gavrana koje on šalje svaki dan u svijet, vračaju se i pričaju mu što se događa u svijetu.

Udruženje studenata islandskog koledža Akureyri se zove Huginn.

Nordijska mitologija
Hymir

Hymir je ličnost iz nordijske mitologije koji se opisuje kao morski div.

Oženjen je za suprug Hrode i živi u blizini ruba nebesa. Posjedovao je ogromni kotao koji su Aesiri htjeli za sebe jer je u njega moglo stati dovoljno piva za sve bogove. Thor je bio zadužen za pribavljanje kotla. U konačnoj bitci protiv bogova, Hymir će upravljati zastrašujućim brodom Naglfarom, koji je u potpunosti napravljen od noktiju mrtvaca. Naglfar će osloboditi poplava koja će prethoditi Ragnaroku nakon čega će se na brod ukrcati divovi sa Hymirom na čelu i zaploviti prema bojnom polju Vigrond. 

Hymir se u nekim nordijskim izvorima opisuje i kao div s kojim je Thor jednom išao u ribolov, te ga bacio iz čamca.

Nordijska mitologija
Hyrrokkin

Hyrrokin je vještica iz nordijske mitologije koja je jedina bila u stanju prilikom Balderovog pogreba porinuti Hringhorni u more.

Nordijska mitologija
Iarnvidiur

Iarnvidiur su u nordijskoj mitologiji divovske žene trollova ili trollice koje žive u željeznim šumama Midgarda, te uzgajaju vukove.

Nordijska mitologija
Vingolf

Vingolf (Vingólf) je u nordijskoj mitologiji jedna od zgrada u Asgardu koju je sagradio Odin.

Vanjski linkovi 

 Umjetnički koncept Vingólfa 
 Umjetnički koncept of Vingólfa noću

Nordijska mitologija
Idize

Idize su u nordijskoj mitologiji duhovi predaka, majke-duhovi koje su često bile prikazivane kroz statue ili slike koje su ljudi držali u kućama i kojima su se obraćali za pomoć. Njima zapovijeda Freya pod imenom Vanadis. One su imale aktivnu ulogu u zaštiti svoje žive vrste i ponekad davale savjete kroz snove.

Nordijska mitologija
Iduna

Iduna, Iðunn, Idunn ili Idunnor je nordijska boginja proljeća i vječne mladosti. Opisuje se kao Bragijeva žena, čuvarica zlatnih jabuka besmrtnosti koje su bogovi jeli kada su htjeli obnoviti svoju mladost.

Nordijska mitologija
Rindr

Rindr ili Rind je divkinja iz nordijske mitologije.

Opisuje se kao kći kralja Billinga i Odinova ljubavnica. Sa Odinom je imala sinove Vidara i Valia koji će osvetiti Balderovu smrt.

Finska mitologija
Jabme-akko

Jabme-akko je laponska boginja mrtvih koja vlada Jabme-aimom (Jabme-aimo ili Jabmeaimo), kraljevstvom mrtvih.

Laponska mitologija

en:Jabme-akko
Jarnsaxa

Jarnsaxa (Járnsaxa) je ličnost iz nordijske mitologije koja se opisuje kao Thorova žena.

Nordijska mitologija
Jormungand

Jormungand (Jörmungandr, Iormungard, Jormun) je stvorenje iz nordijske mitologije. Opisuje se kao veliki zmaj, odnosno zmija, nalazi se na dnu oceana i tu okružuje svijet svojim repom koji grize na krajevima.

Porijeklom je sin Lokija i mrazne divkinje Angrbode. Živi u potoku tj. strujanju koje kruži zemljom. Poznat je i kao Midgardska zmija.

Nordijska mitologija
Jotunheim

Jotunheim (Jötunheimr) je u nordijskoj mitologiji svijet Jotuna, odnosno divova.

Nalazi se na rubu oceana, daleko na sjeveroistoku. 

To je jedan od devet svjetova koje štiti kozmičko drvo Yggdrasil. Jotunheim, Asgard i Nilfheim imaju zdence u kojima se može pronaći Yggdrasilovo korijenje. To su Mimirov zdenac, Hvergelmirov izvor i Urdin zdenac. Bifrost "dugin most" povezuje Asgard i Migard (nebo i zemlju). 

Ostali svijetovi su: Alfheim ili Ljossalfsheim, dom "svjetlih" vilenjaka; Asgard, dom aesirskih bogova; Midgard, dom ljudske vrste; Muspelheim, zemlja vatre; Nidavellir, dom patuljaka; Niflheim, predio vječne hladnoće i beskonačne noći, dom nevrijednih mrtvih; Svartalfsheim, dom "tamnih" vilenjaka; Vanaheim, dom Vanira.

V. također 
 Jotunheimen

Nordijska mitologija
Jotuni

U nordijskoj mitologiji su Jotuni rasa divova koji su sile razaranja. Žive u Jotunheimu. Neki Jotuni kao Skadi, Gerd i Loki su stekli božanski status kroz brak ili krvno bratstvo sa nekim od bogova.

Popis divova i divkinja u nordijskoj mitologiji 
 Ægir
 Baugi
 Beli
 Bergelmir
 Bestla
 Bolthorn
 Geirröd
 Gerd
 Gilling
 Gjálp i Greip
 Gunnlod
 Gymir
 Hrod
 Hrungnir
 Hymir
 Ivaldi
 Jarnsaxa
 Kari
 Narve
 Loki
 Olvaldi
 Saxa
 Skaði
 Surtur
 Suttung
 Thiazi
 Thrudgelmir
 Thrym
 Útgarða-Loki
 Vafþrúðnir
 Ymir

Nordijska mitologija
Jumala

Jumala (Jumal) je drevni finski bog stvoritelj i vrhovno božanstvo. Njegovo sveto drvo je bio hrast.

Jumala je kasnije u finskom jeziku postala riječ za kršćanskog boga.

Neki smatraju da je od Jumale potekla i Himmel, njemačka riječ za nebo.

Finska mitologija
Jord

Jord, Jörd ili Jörð je nordijska boginja zemlje. Za nju se nekad koristi i izraz Erda.

Opisuje se kao Thorova majka i Odinova ljubavnica.

Nordijska mitologija
Kajsa

Kajsa je nordijska boginja vjetra.

Također predtsvlja popularno žensko ime u Švedskoj, iako mnogi drže da je u pitanju skraćivanje imena Katherine.

Nordijska mitologija
Kara

Kara je pojam koji se odnosi na:
 grad u Togou;
 ogrlicu koju su dužni nositi sljedbenici sikske vjere;
 Karu, nordijsku Valkiru.
 Kara (grupa)
Kara (nordijska mitologija)

Kara se u nordijskoj mitologiji opisuje kao Valkira, odnosno žena heroja Helgija. Kraj priče o njihovoj ljubavi je tragičan jer je Helgi slučajno ubio Karu u bitci.

Nordijska mitologija
Kied Kie Jubmel

Kied Kie Jubmel je drevni laponski bog, poznat kao Gospodar krda. Prije lova žrtvovani su mu sobovi. U Švedskoj ga zovu Storjunka.

Laponska mitologija
Kolga

Kolga je u nordijskoj mitologiji kćer boga oceana Aegira i Ran.

Po njoj je nazvan asteroid 191 Kolga.

Nordijska mitologija
Kornjunfer

Kornjunfer je drevna germanska boginja života.

Ne pripada nordijskoj mitologiji.

Germanska mitologija