Deáki

Deáki (szlovákul Diakovce) község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Vágsellyei járásában.

Fekvése 
A mátyusföldi község a Kisalföldön, Galántától 12 km-re délkeletre, Vágsellyétől 2 km-re délnyugatra fekszik.

Története 
1001-ben I. István bencéseket telepített ide, ettől kezdve a Pannonhalmi Bencés Főapátság birtoka volt. 1002-ben a Pannonhalmi Főapátság alapítólevelében a mai Deáki régi Wag nevén szintén az adományozott birtokok közt szerepel. 1090-ben Szent László király oklevelében is még Wag néven említik. 1138-ban II. Béla király oklevele Vágfölötti Salaföld néven említi. 1228 előtt épült kéttornyú román stílusú temploma. Az itteni bencések használták a Pray-kódexként ismert 13. századi latin szertartáskönyvet, melyben a Halotti beszéd is olvasható. Legrégibb része az 1103-ban épített Szent István kápolna.  Egy 1296-ból fennmaradt okiratban a falu már a mai nevéhez hasonló Monasterium Deáki (Deákmonostor) alakban szerepel, mint a sellyei birtok része. 1317-ben Csák Máté a földesura, majd a gróf Cseszneky család szerezte meg. 1526-ban a mohácsi csatát követően az apátság nehéz anyagi helyzete miatt a birtokot zálogba adta Laki Bakith Pálnak. 1535-ben Thurzó Elek országbíró szerezte meg. 1557-ben 44 adózó portát számláltak a községben, 1588-ban 25, 1606-ban már csak 12 portája volt. 1612-ben a falu újra az apátság birtoka lett, és egy évvel később II. Mátyás király visszaadatta a korábban a reformátusok által elfoglalt templomot is a katolikusoknak. 1606-ban már iskoláját is említik. A török időkben a falut többször is feldúlták a portyázó hadak, a török fenyegetéstől csak 1685-ben szabadult meg végleg. Református iskolája a 18. században nyílott meg, ekkor épült a reformátusok imaháza is. 1831-ben a kolera szedett számos áldozatot a községben. Az 1849. június 20-21. között lezajlott peredi csata során a deáki templomnál voltak felállítva a császári csapatok ágyúi.

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Galántai járásához tartozott. 1938 és 1944 között újra magyar felségterület, ekkor Nyitra és Pozsony k.e.e. vármegye része. Az Országzászlót 1939 tavaszán avatták fel a falu főterén.

Új kétemeletes iskoláját 1969 szeptemberében adták át.

Népessége
1880-ban 2484 lakosából 2260 magyar, 33 német, 32 szlovák, 51 egyéb anyanyelvű és 108 csecsemő, ebből 1619 római katolikus mellett 716 református, 131 zsidó és 18 evangélikus volt.

1910-ben 2949 lakosából 2932 magyar, 14 szlovák, 2 német és 1 más anyanyelvű volt. 2023 római katolikus mellett 728 református, 152 zsidó és 46 evangélikus lakta.

2001-ben 2187 lakosából 1564 magyar és 596 szlovák volt.

2011-ben 2204 lakosából 1447 magyar és 710 szlovák volt.

2021-ben 2381 lakosából 1232 (+63) magyar, 1005 (+32) szlovák, 19 (+5) cigány, 17 (+3) egyéb és 108 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 

 Római katolikus temploma a 13. században épült. Elődjét, a mai templom legősibb részeként számontartott Szent István-kápolnát II. Paszkál pápa 1103-ban kiadott oklevele említi. A templomot 1872 és 1875 között neoromán stílusban bővítették. Az 1940-es évek kezdetén Serédi Jusztinián újíttatta fel, Kontuly Béla freskója is ekkor készült el. A templom legújabbkori felújítási munkálatai 1993-ban a díszüveg-ablakok restaurálásával kezdődtek, majd 1996-ban a középkori templomrész tetőszerkezetének felújításával folytatódtak. A 19. századi templomrész tetőszerkezetét 1998-ban újították fel, illetve ekkor került sor az orgona javítására és a torony festésére is. A munkálatok 2001-ben vakolatcserével és a homlokzat festésével, valamint freskói restaurálásával fejeződtek be. Tóth Domonkos püspök 2001. november 10-én újraszentelte. Kolozsváry László kárpátaljai festőművész Halotti beszéd című festményét 2001 márciusában szentelték fel. A 170x300 cm méretű olajfestmény a Magyar Képzőművészek és Iparművészek Társaságának adománya.
 Az itteni bencések használták a Pray-kódexként ismert 13. századi latin szertartáskönyvet, melyben a Halotti beszéd is olvasható. A deáki templomról is található feljegyzés benne.
 Református temploma 1791-ben épült.
 Termálfürdő. Az 1950-es évekbeli kőolajkutatás folyamán Felsőszeli és Deáki községek határában termálvizet találtak, melynek hasznosítására az 1970-es években három medencével, étteremmel, szállodával és autóskempinggel ellátott termálfürdőt létesítettek. Az állami tulajdonú létesítmény 1991-ben a két község közös tulajdonába került. Azonban az egy évtizednyi közös üzemelést követően további fejlesztésének eltérő megítélése miatt a létesítményt kettéosztották, mely így területileg ⅔ részben Deáki, ⅓ részben Felsőszeli tulajdona lett.
 A katolikus iskola 1908-ban épült. Óvodáját 1978-ban társadalmi munkában építették.

Neves személyek 
 Itt született 1884. április 23-án Serédi Jusztinián hercegprímás, esztergomi érsek.
 Itt született 1884. május 23-án Szabó Miklós klasszika-filológus.
 Itt született 1913. november 17-én Vájlok Sándor irodalomkritikus, közíró.
 Itt született 1948. május 12-én Pákozdi Gertrúd újságíró.
 Itt hunyt el 1846-ban Bekeő Benedek Lajos Benedek-rendi szerzetes, pap.
 Itt szolgált Nagy Lajos tanító.
 Itt szolgált Fehér Damáz (1913-1998) komáromi bencés gimnáziumi tanár, pap.
 Innen származott Deáki Filep József református lelkész, erdélyi püspök apja.
 A templom freskóit Jeges Ernő alkotta 1942-ben.

Kultúra 

 A felvidéki magyar iskolák igazgatói és a községi közkönyvtárak vezetői számára a katolikus templomban rendezték meg 2001 novemberében az Ezeréves Magyarország című kiadvány bemutatóját.
Deákin gyűjtötték a garabonciás diák bosszúja című mondát.

Szervezetek 
 Termál Sportszervezet

Testvértelepülései 
  Karád (Magyarország)
  Kakasd (Magyarország)

Irodalom 
 Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Mirályi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
 Ipolyi Arnold 1860: A deákmonostori XIII. századi román basilika. Pest
 Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése, (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary). Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
 Erdélyi László (szerk.) - Molnár Szulpic 1906: A pannonhalmi főapátság története 4. Nagy háborúk kora, a magyar Szent-Benedek-Rend föloszlása és föléledése 1535-1708 - A pannonhalmi Szent-Benedek-Rend története 4. Budapest.
 Gerevich T. (1938): Magyarország román kori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest
 Valér A. Zavarský 1943: Slovenské kostoly románske. 34.
 E. Lorad 1957: Umelecko- historické pamätné kostoly na Slovensku. Trnava
 Ľudmila Kraskovská 1962: Nálezy viedenských fenigov na Slovensku. Num. sborník 7, 143.
 Móser Zoltán 1982: Moderato cantabile. Tiszatáj 36/12
 Molnár Imre: Deáki; szerk. Botlik József; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
 Czibor József: Viharok szárnyán. A deáki református keresztyén egyházközség története; szerk. Koncsol László; Kalligram, Pozsony, 2006 (Csallóközi kiskönyvtár)
 Monument revue 2/2019
 Keresztes Csaba 2020: A deáki római katolikus plébánia iratanyaga. A Pannonhalmi Főapátság Gyűjteményeinek Értesítője 8.
 Bukovszky László: Fejezetek Deáki múltjából (1848–1945)

Jegyzetek

További információk 
 Örökségtár
 Nem hivatalos honlap
 Községinfó
 Deáki Szlovákia térképén
 A deáki termálfürdő honlapja
 Travelatlas.sk
 Testvérfalu, Karád honlapja
Mikulás Baso–Ján Stibrányi: Deáki. Szűz Mária templom; ford. Jakab István; Komáromi Ny., Komárno, 1995 (Honismereti kiskönyvtár)
Merva Arnold: Deáki. Nevezetességek; KT, Komárno, 1999 (Honismereti kiskönyvtár)
Ipolyi Arnold: A deákmonostori XIII. századi román bazilika. Hely- és műtörténeti monográfia Deákiról; idegen szövegford. Koncsol László; Madách-Posonium, Pozsony, 2004

A Vágsellyei járás települései
Szlovákia fürdőhelyei
Pozsony vármegye települései