Hessen

Hessen német tartomány mai formájában 1946-ban jött létre. Fővárosa Wiesbaden.

Neve 
A „Hessen” név a germán Chatten törzs nevéből alakult ki.

Földrajz 

Északon Alsó-Szászországgal, északkeleten Türingiával, délkeleten Bajorországgal, délen Baden-Württemberggel, délnyugaton Rajna-vidék-Pfalzcal, északnyugaton pedig Észak-Rajna–Vesztfáliával szomszédos.

Délen a Felső-Rajna-árok lapos vidéke található, melynek északi része a Wetterau termékeny síksága. Északon a Nyugat-hesseni-medence fekszik. A tartomány többi részét középhegységek borítják.

Hegyei a Kaufungerwald, a Kellerwald, a Knüll, a Rhön, a Rothaar, a Vogelsberg (mind a Hesseni-hegyvidék részei), a Spessart (a Sváb–Frank-lépcsővidék része), a Taunus és a Westerwald (mind a Rajnai-palahegység részei), valamint az Odenwald (a Felső-Rajna-árok peremhegységeinek része). Legmagasabb pontja a Wasserkuppe (950 m) a Rhönben.

Főbb folyói az Eder, a Fulda, a Lahn, a Majna, a Rajna (délnyugati határfolyó) és a Werra.

Története 

A mai hesseni állam a Hessen-Kassel, Hessen-Darmstadt, Hessen-Rotenburg és Hessen-Homburg nevű hercegségek, valamint a Frankfurt am Main szabad város, a Waldeck és Nassau hercegségek területeiből alakult ki.

A hesseni alkotmány 1946. december 1-jén lépett életbe. Hessen volt az első német tartomány, amely a második világháború után új alkotmányt fogadott el.

A tartomány közigazgatási területét az amerikai katonai kormányzat 2. proklamációjával Groß-Hessen (Nagy-Hessen) néven 1945. szeptember 19-én állították helyre. A tartomány neve az alkotmány életbelépésével Hessen lett.

Politika, közigazgatás

Politika 
Az összes állami hivatal székhelye Wiesbadenben van, melyek a következők:
 Parlament (Hessischer Landtag)
 Állami Bíróság (Hessischer Staatsgerichtshof)
 Állami Kancellária (Staatskanzlei), a miniszterelnök székhelye
 Állami Kriminalisztikai Intézet (Landeskriminalamt)
 Állami Rendőrakadémia (Hessische Polizeischule)
 Állami Statisztikai Intézet (Statistisches Landesamt)
 Az összes minisztérium, melyek a következők:
 Belügy- és Sportminisztérium
 Gazdaság, Közlekedés és Állami Fejlődés Minisztériuma
 Igazságszolgáltatási Minisztérium
 Képzettségszolgáltatási Minisztérium
 Környezet- és Fogyasztóvédelmi Minisztérium
 Pénzügyminisztérium
 Tudomány és Művészet Minisztériuma

A parlament olyan törvényeket is hozhat, amelyek a hesseni alkotmányt is megváltoztathatják, ugyanakkor a német szövetségi alkotmány az alapvető emberi jogok területén továbbra is magasabb rangú. Így például a hesseni alkotmány megengedi a halálbüntetést, a német szövetségi viszont tiltja. Ennek eredőjeként Hessenben sincs halálbüntetés. Ugyanakkor vannak olyan területek, amelyekről teljesen a tartományi parlament dönt, például az állami oktatáspolitika vagy belügyi kérdések.
Minden tartománynak saját költségvetése van.

Az aktuális miniszterelnök 2010 óta Volker Bouffier (CDU). A Parlamentben a képviselői helyek száma 110. A korábban hagyományosan SPD többségű tartományban a 2003. február 2-i választásokon sikerült a CDU-nak abszolút többséget szereznie (56 képviselői hely), a 2008. január 27-i tartományi parlamenti választásokon azonban nem sikerült ezt az eredményt megtartaniuk. A két nagy párt (CDU és SPD) egyaránt 42-42 képviselői helyet szerzett, és egyik sem tudott megfelelő koalíciós partnerrel kormányt alakítani. Politikai patthelyzet alakult ki, ezért 2009. január 18-án rendkívüli választást tartottak Hessenben. Ezt követően megalakult az első Bouffier-kormány. A 2013-as választásokon ismét a CDU nyert, de nem szerzett többséget, így alakult meg 2014-ben Németország első olyan kormánya, ahol a CDU koalíciós partnere a Zöldek.

Közigazgatás 
Hessen tartomány 21 járásból és 5 önálló városból áll.

Bergstraße járás (Kreis Bergstraße) (Székhely Heppenheim)
Darmstadt-Dieburgi járás (Landkreis Darmstadt-Dieburg) (Székhely Darmstadt)
Groß-Geraui járás (Kreis Groß-Gerau) (Székhely Groß-Gerau)
Hochtaunus járás (Hochtaunuskreis) (Székhely Bad Homburg)
Main-Kinzig járás (Main-Kinzig-Kreis) (Székhely Gelnhausen)
Main-Taunus járás (Main-Taunus-Kreis) (Székhely Hofheim am Taunus)
Odenwald járás (Odenwaldkreis) (Székhely Erbach (Hessen))
Offenbachi járás (Landkreis Offenbach) (Székhely Dietzenbach)
Rheingau-Taunus járás (Rheingau-Taunus-Kreis) (Székhely Bad Schwalbach)
Wetterau járás (Wetteraukreis) (Székhely Friedberg (Hessen)
Gießeni járás (Landkreis Gießen) (Székhely Gießen)
Lahn-Dill járás (Lahn-Dill-Kreis) (Székhely Wetzlar)
Limburg-Weilburgi járás (Landkreis Limburg-Weilburg) (Székhely Limburg an der Lahn)
Marburg-Biedenkopfi járás (Landkreis Marburg-Biedenkopf) (Székhely Marburg)
Vogelsberg járás (Vogelsbergkreis) (Székhely Lauterbach (Hessen))
Fuldai járás (Landkreis Fulda) (Székhely Fulda)
Hersfeld-Rotenburgi járás (Landkreis Hersfeld-Rotenburg) (Székhely Bad Hersfeld)
Kasseli járás (Landkreis Kassel) (Székhely Kassel)
Schwalm-Eder járás (Schwalm-Eder-Kreis) (Székhely Homberg (Efze))
Werra-Meißner járás (Werra-Meißner-Kreis) (Székhely Eschwege)
Waldeck-Frankenbergi járás (Landkreis Waldeck-Frankenberg) (Székhely Korbach)

Önálló nagyvárosok:

 DA – Darmstadt
 F – Frankfurt am Main
 KS – Kassel
 OF – Offenbach am Main
 WI – Wiesbaden

A legnagyobb városok

Gazdaság 
A Rajna–Majna régió gazdasági szempontból a tartomány legfontosabb régiója, melyhez a következő nagyobb városok tartoznak: Frankfurt am Main, Wiesbaden, Darmstadt, Offenbach am Main, Hanau, Rüsselsheim és Bad Homburg vor der Höhe.
Hessen lakosságának több mint a fele is ezen a területen él.
Itt például kémiai, gépészet- és autógyártó, pezsgőgyártó és, főleg Frankfurt és Wiesbadenben, szolgáltatási ipar mint nemzetközi bankok és biztosítási cégek, valamint Európa egyik legnagyobb tőzsdéje, a frankfurti tőzsde, található.

Észak-Hessenben Baunatalban egy Volkswagen-gyár, Wetzlarban a Leicaművek és Buderus, Kasselben pedig egy Transrapid-gyár települt le.

Hessen területének kb. 1/3 része mezőgazdaságilag lesz hasznosítva.

Biblisben egy atomerőmű áll.

A legfontosabb cégek

Jegyzetek

További információk 

 Hivatalos oldal 
 Hessenről szóló wikipédia hesseni dialektusban 
 

Hessen