alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Karjalai nyelv

A karjalai nyelv vagy karél nyelv vagy karéliai nyelv a finnel igen közeli rokonságban áll, attól annyiban tér el, hogy a 19-20. századi változásait nem követte. Nincs egységes karjalai nyelv, minden írója a helyi dialektust és a finn ábécé néhány betűvel bővített változatát használja. A finnugor nyelvek közé tartozik.
A nyelvet leginkább a Karjalai Köztársaságban beszélik (Oroszország).

Beszélőinek száma 
A statisztikák szerint a karjalaiak lélekszáma 138 ezer, amelyből a Karjalai Köztársaságban kb. 85 ezer karjalai él. A Karjalai Köztársaság hivatalos nyelvei a finn és az orosz.

Hangtan 
A modern karjalai írás alapvetően a finn ábécére és helyesírására épül. Habár a karjalai nyelv néhány vonása különbözik a finntől:
 A karjalai nyelv rés- és zár-rés hangjainak rendszere kiterjedtebb – a finnben csak egy s hang van.
 A fonemikus zöngésítés is előfordul.
 A karjalai nyelv megőrizte a palatalizációt, amit gyakran aposztróffal jelöl (pl. d’uuri).
 Az 'ü' betűt szövegekben olykor y betűvel helyettesítik.
 A c betű a /ts/ hangot jelöli, habár a ts is használatos. A c sokkal inkább az orosz nyelvből átvett szavakban jelenik meg.

Ezek a különbségek nem csupán az orosz hatásnak köszönhetőek, már az ősi nyelvben is megtalálhatók voltak.

{| 
|- align="center"
| colspan="5" bgcolor="#f0f0f0" | Affrikáták
|-
! Betű
Magyar
! Fonetikus
| align="center" | karél || align="center" | finn
|- align="center"
| c || c || [t͡s] || kuccu
 kutsu
|- align="center"
| č || cs || [t͡ʃ] || šoma, seiččemän
soma, seitsemän
|- align="center"
| s || sz || [s] || se
 se
|- align="center"
| š || s || [ʃ] || niškoi
niskoihin
|- align="center"
| z || z || [z] || tazavalda
tasavalta
|- align="center"
| ž || zs || [ʒ] || kiža, liedžu
kisa, lietsu
|}

Források

Jegyzetek

További információk 
Karjala nyelvű Wikipédia (próba) az Incubatoron

Balti-finn nyelvek
Természetes nyelvek
Vót nyelv

A vót nyelv az uráli nyelvcsalád finnugor ágának kihalás szélén álló tagja. Legközelebbi nyelvrokona az izsór nyelv, aminek egy korábban izolálódott nyelvjárása.
Míg 1848-ban kb. 5 ezer volt a vótok száma, a lélekszámuk száz alá csökkent. 2005. december 24-i számában a The Economist azt írta, hogy már csak körülbelül 20 beszélője maradt. 1989-ben 62-en beszélték a nyelvet; a legfiatalabb 1930-ban született.

Számuk régebben tekintélyesebb lehetett, de a történelem folyamán egy részük Észtországba, más részük Lettországba került, s ott beolvadtak. A második világháború előtt még mintegy ötszázan beszélték a vótot a Finn-öböl déli partvidékén, de a háború szétszórta őket.

Számuk Oroszországban, a 2010-es népszámlálás szerint 64 fő. Főleg a Szentpétervári Területen élnek.

További információk 
 A vótok története
 A finnugor és szamojéd népek zászlói
 
 A 2010-es oroszországi népszámlálás adatai orosz nyelven: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/per-itog/tab7.xls 
 vót.hu

Balti-finn nyelvek
Természetes nyelvek
Veszélyeztetett nyelvek
Bors (növénynemzetség)

A bors vagy borscserje (Piper) a borsvirágúak (Piperales) rendjének és a borsfélék (Piperaceae) családjának névadó nemzetsége. Legismertebb képviselője a fekete bors (Piper nigrum) fűszernövény.

Számos más fűszernövényt nevezünk ilyen-olyan borsnak, mint például:
 szegfűbors;
 szecsuani bors;
 német bors;
 csomborbors;
 Cayenne-bors.
Ezek a közönséges borsnak nem rokonai, csak hasonló alakjuk vagy csípős ízük miatt kapták ezt a nevet.

Fajok 

A nemzetségbe, a különböző rendszertanoktól függően, 1000–2000 fajt sorolnak. Az alábbi lista nem teljes.

Források

További információk 
Bors - gyogynovenyek.info

Növénynemzetségek
Borsvirágúak
Chianti

A Chianti Olaszország leghíresebb vörösbora.

A termőterület 

A Chianti termőterülete az itáliai Toscana tartomány egyik ősi bortermelő területének neve, amely Firenze, Arezzo, Siena és Grosseto környéki konkrétan meghatározott településekre terjed ki.

A „fiasco” 

A "hagyományos" Chianti kiszerelése jellegzetes: a széles szájú palackokat szalmafonatos kosárkában („fiasco”) helyezik el, illetve árusítják. A kategóriák egy részét pedig bordeaux-i típusú palackban forgalmazzák. A palackzárás pedig alapvetően parafadugóval történik.

Eredetmegjelölés 
A Chianti szó eredetmegjelölésként való lajstromozása 1984 óta mind a Chianti kiváló minőségét szavatolja (a termelési és minőségi feltételeket ún. termékleírásba kell foglalni, amit államilag, illetve az EU szintjén ismernek el: Chianti PDO), mind jogi oltalmat biztosít a Chianti szónak a termőterületen kívül előállított borokra való használata ellen. 

A Chianti Classico kizárólag a termőterületnek még jobban körülhatárolt, központi részéről származhat. 

Ide tartoznak a következő települések:
 Greve in Chianti
 Montefioralle
 Convertoie
 Montegonzi
 Canonica
 Castello di Uzzano
 Castello di Verrazano
 Radda in Chianti
 Volpaia
 Castellina in Chianti
 San Casciano Val di Pesa
 Mercatale Val di Pesa
 Faltignano
 Campoli
 Gaiole in Chianti
 Castello di Brolio

Jellemzői 
A Chianti klasszikus borösszeállítás, azaz több szőlőfajta művészi házasítása során keletkezik. A
felhasznált szőlők: Sangiovese (domináns) és Canaiolo (vörös alapborok), kevés Trebbiano
és Malvasia-fajták (fehérek), valamint alkalmanként nagyon kevés (vörös) Cabernet sauvignon és Merlot. Az utóbbi időben egyre gyakrabban nem használnak fehérszőlőt, mára már 100%-ban Sangiovese is lehet chianti.

A legalább 24 hónapos (termőterületenként is eltérő idejű fahordós és palackos) érlelés után a palackon feltüntethető a riserva szó. A termesztési, érlelési, analitikai és érzékszervi jellemzők alapján tovább szelektált bor superiore kategóriájú lehet. A Chianti Riservát vagy Classico-t 16-19 °C-on (azaz a klasszikus szobahőmérsékleten) a legjobb fogyasztani, míg a fiatalabb chiantik kissé hűvösebb, 13-16 °C-on nyújtják az igazi élvezetet.

Jegyzetek

További információk 
 A globális felmelegedés első áldozata

Olasz bor
Borok
Ceyloni fahéjfa

A ceyloni fahéjfa vagy cimetfa, valódi fahéjfa, illetve egyszerűen csak fahéjfa (Cinnamomum verum vagy C. zeylanicum) a babérfélék (Lauraceae) családjába tartozó Cinnamomum növénynemzetség egyik legismertebb faja. Népies nevei: cinet, cimet vagy cinnamomi. Gyakran fahéjnak nevezik a kassziát (Cinnamomum aromaticum vagy C. cassia) is.

Származása, elterjedése 
Délkelet-Ázsiában, kiváltképp Srí Lankán (Ceylonon) és a Szunda-szigeteken honos.

Megjelenése, felépítése 
8–10 m magas, örökzöld fa. Törzse dúsan elágazó. A termesztett példányokat évente visszavágják, így nem engedik 3 m-nél magasabbra nőni.

Keskeny, lándzsás, mintegy 20 cm hosszú levelei vaskosak, húsosak. Az egészen fiatal levélkék élénkpirosak.

Virágai laza fürtökbe tömörülnek. Bogyótermései sötétbarnás-vörösesek.

Életmódja, termőhelye 
A trópusi esőerdőkben nő 50 m magasságig.

Felhasználása 

A fűszert a fiatal ágak lehántott és a parakéregtől megtisztított, milliméternél vékonyabb, papírszerű kérgéből készítik.

Jegyzetek

Források
 Fahéj (Cinnamomum verum)
 Fahéj - Cinnamomum verum
 Fahéjfajok (Cinnamomum verum)

Növényfajok
Babérvirágúak
532



Események

Bizánci Birodalom
Konstantinápoly népe követeli az előző évi zavargások miatt bebörtönözöttek szabadon bocsátását. Január 13-án kitör a Nika-lázadás: a zöld és kék kocsiversenyző-párt tagja egyesítik erőiket a Hippodromban és Iusztinianosz császár ellen fordulnak. Öt napon át folynak a zavargások a városban, tűzvészek keletkeznek és Konstantinápoly jelentős része - közte a Hagia Szophia székesegyház - elpusztul. A lázadók Anasztasziosz császár unokaöccsét, Hüpatioszt császárrá kiáltják ki. Iusztinianosz el akar menekülni a városból, de felesége, Theodóra visszatartja. A császár titokban lefizeti a kékek pártját, majd amikor azok hazamennek, katonákkal mészároltatja le válogatás nélkül a Hippodromban összegyűlt lázadókat. A vérengzésnek állítólag 30 ezer áldozata van. Hüpatioszt kivégzik. 
Iusztinianosz elkezdi az új, elődjénél nagyobb és fenségesebb Hagia Szophia építését. Az épületet Milétoszi Iszidórosz és Tralleiszi Anthemiosz tervezi, a munkálatokban 10 ezer munkás vesz részt.
A belső bajokkal lefoglalt Iusztinianosz és Huszrau szászánida sah "örök békét" kötnek, lezárva az ibériai háborút. A határok változatlanok maradnak, Bizánc 110 ezer font aranyat fizet a perzsáknak a Kaukázuson át betörő északi barbárok elleni közös védekezés címszavával.

Európa
I. Clothar és I. Childebert frank királyok betörnek a Burgund Királyságba, Autun mellett legyőzik a burgund sereget és megszállják a várost. 
Clothar és Childebert saját kezűleg meggyilkolják unokaöccseiket, Theodebaldot és Gunthart (csatában meghalt fivérük, Chlodomer fiait), hogy megszerezzék örökségüket. A harmadik fiút, Clodoaldot sikerül délre menekíteni, ahol szerzetesnek áll és lemond királyi örökségéről.   
Meghal II. Bonifatius pápa. Ebben az évben még nem választják meg utódját.

Kína
Északi Vejben a lázadó Kao Huan hadvezér legyőzi a hatalmat az előző évben megkaparintó Ercsu klánt. Azok a fővárosba, Lojangba menekülnek, de ott újabb felkelés tör ki, elfogják és megölik a család prominens képviselőit. Kao Huan eddig Jüan Langot ismerte el császárként, de úgy véli hogy származása nem eléggé előkelő, ezért egy korábbi császár unokáját, Jüan Hsziut kiáltja ki császárra, aki a Hsziaovu uralkodói nevet veszi fel. Jüan Langot előbb hercegi címmel vigasztalja, majd inkább megöleti. Az Ercsu klán által támogatott császárjelöltet, Jüan Kungot elfogja és megmérgezteti.

Korea
Silla királysága elfoglalja és annektálja Kumgvan Kaja városállamot, a Kaja-szövetség vezető erejét.

Születések 
 Guntram, frank király

Halálozások
Október 17. – II. Bonifác pápa
Jüan Lang, Északi Vej császára
Jüan Kung, Északi Vej császára
Guntheuc, Chlodomer, majd I. Clothar frank királyok felesége
Hüpatiosz, I. Anasztasziosz bizánci császár unokaöccse 
Szabbai Szent Szabbász, remete szerzetes

Kapcsolódó cikkek
Államok vezetőinek listája 532-ben

Fordítás 

6. század
Galaktikus polgárháború

A galaktikus polgárháború (Y. e. 2 – Y. u. 19) a Csillagok háborúja univerzumban lejátszódott háború, amelyet az eredeti trilógia filmjeiben (Egy új remény, A Birodalom visszavág és A jedi visszatér) mutattak be. A háború a Galaktikus Birodalom és a Lázadó Szövetség között zajlott le.

A háború nem hivatalosan akkor kezdődött, amikor Anakin Skywalker átalakult az Erő sötét oldala által befolyásolva Darth Vaderré. A helyzet súlyosbodott, amikor Palpatine szenátor (aki ezalatt a Birodalom császára lett) és Palpatine elrendelte a 66-os parancs végrehajtását, ami a jedi lovagok kiirtását eredményezte. A sötét oldalra átállt Anakinon kívül csupán néhány jedi élte túl a vérengzést, köztük Yoda mester és Obi-Wan Kenobi.

Egy új és gonosz világrend lépett érvénybe (terror és félelem által fenntartva) az egész galaxisban. Ennek eredményeképpen megalakult a Lázadó Szövetség. A császárnak kapóra jött a Szövetség megalakulása, mert ez egy okot adott neki, hogy eltörölje a Galaktikus Köztársaság utolsó nyomait is. Ugyanekkor ki tudta mutatni a Birodalmi flotta erejét is, de ez a bizalma a hadseregben volt a Birodalom gyengesége, amely végül is a vesztét okozta.

A Lázadó Szövetség nem volt túl hatékony az első években. De a yavini csata, amely a Halálcsillag elpusztítását eredményezte, fordulópontot jelentett a háborúban és a galaxis történelmében egyaránt. A Birodalom visszavágott és elpusztította a lázadók bázisát a Hoth bolygón, majd egy újabb Halálcsillag építésébe kezdtek. Ezt a második Halálcsillagot az endori csatában elpusztították, amikor elesett Darth Vader és maga a császár is. Ezzel úgy látszott, hogy a Birodalomra végzetes csapást mértek és a polgárháborúnak vége.

Ekkor a Birodalmat kiskirályok kezdték uralni és még mindig kezükben tartották a birodalom legnagyobb részét. A Lázadó Szövetség átalakult az Új Köztársasággá és elkezdte visszafoglalni a létfontosságú Birodalmi bolygókat, beleértve Coruscantot (a Galaktikus (más néven Régi) Köztársaság és a Galaktikus Birodalom volt fővárosa). Néhány év harc után sikerült elfoglalni.

Később aláírtak egy szerződést a Birodalom maradéka és az Új Köztársaság között, 20 évvel a yavini csata után.

Nagyobb csaták listája:
Manahua ostroma – Y. e. 18
Nagy Jedi Tisztogatás (66-os parancs) – Y. e. 19 
Yavini csata – 0 
Hothi csata – Y. u. 3 
Endori csata – Y. u. 4 

Csillagok háborúja események
Szabolcs (keresztnév)

A Szabolcs régi magyar személynév, amelynek eredetére a "szavában bölcs" etimológiát szokás megadni. Más feltételezések szerint a coboly vagy nyest jelentésű szláv szóból származik, más feltevés szerint a szab igének a (kötelezettséget, mértéket) megállapít, lerögzít jelentéséből magyarázott Árpád-kori Szabó személynév -cs kicsinyítőképzős származéka. Egykor Szabócs alakban is előfordult.



Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években a 16-37. leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 17. 
 július 28. 
 szeptember 19.

Híres Szabolcsok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Férfikeresztnevek (Sz)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Ismeretlen eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
22. század

A 22. század a 2101-től 2200-ig tartó éveket foglalja magába.

Csillagászati előrejelzések 
 2141 – holdfogyatkozás figyelhető meg.
 2117-ben és 2125-ben a Vénusz átvonul a Nap előtt.
 2133 – A Vénusz december 3-án eltakarja a Merkúrt.
 2134 – A Halley-üstökös visszatér a belső Naprendszerbe.
 2177 – A Plútó megteszi a felfedezését követő első teljes periódusát a Nap körül.

Érdekességek 
 A FAT fájlrendszer 2107. december 31-éig működik.
 2160. március 17-én Szent Patrik napja nagyhétre esik, és ezért a szokásos ünnepségeket nem lehet megtartani. Ez utoljára 2008-ban fordult elő.
 2198 körül a Vanguard–1, a világ negyedikként felbocsátott műholdja 240 évnyi keringés után visszazuhan a Földre.

A 22. század a sci-fiben 
 2151–2161 Az Enterprise (NX-01) felfedezőútjai
 2161 A Star Trekben ekkor alapítják a Bolygók Egyesült Föderációját.

Évek és évtizedek 

Megjegyzés: A huszonkettedik század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

22
Truman-doktrína

A Truman-doktrína szerint az Egyesült Államok nem tűri el a második világháború után kialakult status quo erőszakos megváltoztatását, és gazdasági, illetve katonai segítségnyújtással beavatkozik azon országokban, ahol a kommunizmus térhódítása fenyeget.

Harry S. Truman amerikai elnök 1947. március 12-én, a kongresszushoz intézett beszédében hirdette meg az elvet a görög polgárháború idején. Truman elnök szerint, ha Görögország és Törökország nem kapja meg a szükséges segítséget,
akkor menthetetlenül kommunista uralom alá kerülnek, amely dominó-effektushoz, azaz a kommunizmus további terjedéséhez vezet a térségben. Truman 1947. május 22-én írta alá a Görögország és Törökország részére folyósítandó 400 millió dolláros katonai és gazdasági segélyről szóló törvényt.

A Truman-doktrína előkészítette a terepet a később meghirdetett Marshall-terv számára, ugyanakkor legfontosabb eleme, a „feltartóztatás” (containment) végül az amerikai hidegháborús politika egyik sarokkövévé vált, és meghatározó szerepe lett többek közt az Egyesült Államok koreai és vietnámi háborús politikájában.

Lásd még 
 Marshall-terv
 Monroe-elv
 Stimson-doktrína
 Nixon-doktrína

Külső hivatkozások 

 Szövetséges ellenfelek (Élet és Tudomány)
 Truman elnök beszédének teljes szövege 

Az Amerikai Egyesült Államok a hidegháborúban
1947
Dominóelmélet

A dominóelmélet az Amerikai Egyesült Államok hidegháborús politikájának egy meghatározó eleme, amelyet mind az amerikai liberálisok, mind a konzervatívok követtek és terjesztettek, 
főleg Indokínával kapcsolatban.
Az elmélet szerint ha egy országban kommunisták veszik át a hatalmat, akkor a környező országok dominók módjára kerülnek a Szovjetunió befolyása alá.

A dominóelméletet Eisenhower amerikai elnök nyilvánosan először 1954. április 7-én hirdette meg, egy sajtótájékoztatón. Eredetileg Indokína vonatkozásában használta. Szerinte ha Indokínában kommunisták kerülnek hatalomra, akkor elfoglalhatják Burmát, Thaiföldet és Indonéziát is. Ezzel stratégiai előnyhöz jutnak, és képesek lesznek meghódítani Japánt, Tajvant, a Fülöp-szigeteket, Ausztráliát és Új-Zélandot.

Az elméletet Eisenhower utódai, John F. Kennedy, Lyndon B. Johnson és Richard Nixon elnökök is felhasználták többek közt az Egyesült Államok részvételének megindoklására a vietnámi háborúban.

A dominóelméletnek volt egy másik, kevésbé elterjedt felfogása is a korabeli nyugati sajtóban, miszerint a Nyugatnak a vitatott területeken, országokon belül – ha már teljesen megtisztítani a kommunistáktól nem tudja – ellensúlyt kell képeznie, és azokat meg kell védenie, hasonlóan a dominókockák két részre osztásához. Példa erre a felfogásra az NSZK és az NDK, Észak- illetve Dél-Korea, Észak- és Dél-Vietnám, illetve Kína és Tajvan.

Idézetek:
 Eisenhower, 1953: „Tegyük fel, hogy elveszítjük Indokínát. Ha Indokína elvész, azonnal több dolog is történik. (…) Egész India körbe lesz véve [kommunista államokkal]. Burma is egészen biztosan, a mostani meggyengült állapotában, védtelen lenne. Szóval látják, valahol ennek gátat kell szabni. (…) Ez az, amit most a franciák csinálnak. Most, amikor az Egyesült Államok 400 millió dollárt támogatást szavaz meg, az nem ablakon kidobott pénz. Ezzel a lehető legolcsóbb megoldásra szavazunk, amellyel biztosíthatjuk az Egyesült Államok legfontosabb érdekét. A biztonságunkat!”

 Kennedy, 1963: „Ezek az emberek, akik azt mondják, hogy ki kell vonulnunk Vietnámból, azok nagyon tévednek, mivel ha kivonulunk, akkor a kommunisták fogják uralni Vietnámot. Rövid időn belül pedig Thaiföld, Kambodzsa, Laosz, Malajzia is erre a sorsra jutna. Egész Délkelet-Ázsia kommunista és így kínai befolyás alá kerülne.”

Jegyzetek

Lásd még 
 Truman-doktrína
 Hidegháború

További információk 
 Eisenhower elnök sajtótájékoztatójának jegyzőkönyve, ahol először említi a dominóelvet 

Az Amerikai Egyesült Államok a hidegháborúban
Magyar festők listája

A magyar festők listája a jelentősebb magyar vagy magyar származású festőművészeket sorolja fel.

A listában megtalálható valamennyi, a Magyar életrajzi lexikon I–IV. köteteiben (1967–1994) szereplő olyan személy, akinek festőművészeti életművét vagy tevékenységét a lexikon szócikke tárgyalja. Ezeket az életrajzokat az alábbi listában  [MÉL.] jelzettel láttuk el.

További forrásjelölések:
KiKi – 
MNL – 
ÚMÉL – 

Az egyetemes festészet jeles alakjaihoz lásd: Festőművészek listája

A, Á

B

C

Cs

D

E, É

F

G

Gy

H

I

J

K

L

M

N

Ny
 Nyári Irén (1958)
 Nyári Sárkány Péter (1951)
 Nyergesi János (1895–1982)
 Nyilasy Sándor (1873–1934)

O, Ó

Ö, Ő 
 Ördög Noémi (1987– )
 Ördögh László (1923–2007)
 Ősz Dénes (1915–1980)

P

R

S

Sz

T

U, Ú

Ü, Ű
 Ürmös Péter (1879–1925)
 Üveges Gábor (1957–2020)

V

W

X
 Xantus Gyula (1919–1993)

Z

Zs
 Zsidákovics Mihály (1948–2022)
 Zsignár István (1930–2002)
 Zsitvay János (1870–1918)
 Zsoldos Márton (1977)

Jegyzetek

További információk
Magyar Festők Társasága

 
Festők
Festők
Pszeudokód

A pszeudokód az algoritmusok és általában az eljárások leírására használt olyan mesterséges formális nyelv, mely változókból és néhány állandó jelentésű szóból („foglalt” konstansok) áll, és (szándékosan) hasonlít a számítógépes programozási nyelvekre.

Az algoritmusok egy-egy elmélet, ismeretterület egy-egy problémakörének kezelésére, megoldására használt olyan utasítássorozatok, melyekben véges sokféle (általában előre megadott, vagy az elmélet által implicite meghatározott) elemi lépés fordulhat csak elő. A pszeudokódok minden elemi lépésnek egy-egy szót, jelet, elnevezést feleltetnek meg, ezáltal alkalmasak az elemi lépések és így az egész algoritmus leírására.

A pszeudokódokat alkalmazzák például a számításelméletben vagy a matematika egyéb ágában, a mesterséges intelligencia kutatásában, és általában mindenhol, ahol bizonyos értelemben „programozni” kell, de az algoritmus megadására nem egy konkrét programozási nyelven van szükség.

Pszeudokód = „álkód”, mivel ez a leírási mód nagyon közel van a magas szintű programozási nyelvek által használt kódhoz, de egyetlen programozási nyelvvel sem azonos a formája. Mondhatjuk, hogy átmenetet képez a mondatszerű leírás és a kód (=programszöveg, forrásprogram) között. Tehát ez az emberi nyelvhez közel álló, szabályokkal kötött mondatszerű leírást jelent.

Példa 

Példa magyar nyelvű pszeudokódra:

<változó> = <érték>

ha <feltétel>
   akkor
      csinálj valamit;
   különben
      csinálj valami mást;

amíg <feltétel>
    csinálj valamit;

ciklus <változó> = <kezdőérték>-től <végérték>-ig <lépésköz>-zel
    csinálj valamit a változóval;

függvény <függvény neve>(<argumentumok>)
    csinálj valamit az argumentumokkal;
    térj vissza valami értékkel;

eljárás <eljárás neve>
    csinálj valamit;
  eljárás vége;

<eljárás neve>                     // Eljárás hívása
<függvény neve>(<argumentumok>)    // Függvény hívása

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 A számítógép-programozás művészete – Donald Knuth programozási alapműve, amelyben kiterjedten használja a pszeudokódot is

Számítógép-programozás
Formális nyelvek
Algoritmusok
Gyorsulás

A gyorsulás az a fizikai mennyiség, amely megmutatja, hogy egy testnek milyen gyorsan változik a sebessége. Jele a, a latin acceleratio szóból. A gyorsulás vektormennyiség. Az SI-mértékegységrendszerben a mértékegysége méter per szekundumnégyzet (, ).

Meghatározása 
A gyorsulás vektormennyiség, ami a sebességvektor idő szerinti deriváltja:

ahol  a gyorsulásvektor,  a sebességvektor m/s-ban kifejezve és t az idő, másodpercben. A gyorsulás mértékegysége m/(s·s) vagy m/s² („méter per szekundumnégyzet”-nek olvasva).

Véges időtartammal számolva az átlagos gyorsulás ():
 
 a kezdeti sebesség (m/s),  a végsebesség (m/s) és  az eltelt idő (s).

Annak a testnek változik gyorsabban a sebessége, amelyiknek ugyanannyi idő alatt nagyobb a sebességváltozása, vagy ugyanakkora sebességváltozás rövidebb idő alatt megy végbe. Minden olyan mozgás, amelynél a gyorsulásvektor nem nulla, gyorsuló mozgás. Egyenletesen gyorsuló mozgás (például szabadesés) esetén az átlagos gyorsulás megegyezik a mozgás állandó gyorsulásával.

Görbe vonalú mozgásnál a gyorsulás felbontható érintőirányú (tangenciális) gyorsulásra (), és az arra merőleges, úgynevezett centripetális gyorsulásra (), melyek nagysága a következőképp számolható:
 (a sebesség nagyságának változását jellemzi),
 (a sebesség irányának változását jellemzi),
ahol  a sebesség nagyságát,  a szögsebességet,  a simulókör sugarát jelöli.

A nehézségi gyorsulás 
Az egyik legismertebb gyorsulási állandó a Földön tapasztalható földi nehézségi gyorsulás, a jele g.

Ezt a Föld gravitációja, és a Föld forgásából származó tehetetlenségi erő, a centrifugális erő hozza létre, ezért értéke a szélességi körök függvényében változik.

A Földön mozgó testek esetén még a Coriolis-erő hatását is figyelembe kell venni.
 
A nehézségi gyorsulás a tengerszinten, az északi szélesség 49. fokán (Párizs környékén) körülbelül 9,81 m/s².

A gyorsulás és erő kapcsolata 
A klasszikus mechanikában az a gyorsulást Newton második törvénye szerint az erő (F) és a tömeg (m) a következő módon határozza meg:

A gyorsulás változása 
A gyorsulás megváltozását, vagyis az idő szerinti deriváltját, tehát a sebesség idő szerinti második deriváltját rándulásnak nevezzük.

Források

További információk 
 Fizikakönyv.hu – Az átlaggyorsulás és a pillanatnyi gyorsulás

Fizikai mennyiségek
Kinematika
Héra

Héra (görögül Ἥρα; a rómaiaknál Juno) a görög mitológiában Zeusz főisten testvére és felesége, a házasságot és a születést védelmező istennő. Neve feltehetőleg „oltalmazót”, „úrnőt” jelent. A képzőművészetben érett asszonyként ábrázolják, attribútumai a királyi pálca és a liliom, valamint a tehén, a kakukk és a páva, amelyek a szent állatai voltak. Állandó jelzője a "tehénszemű".

Héra Kronosz és Rhea leánya volt, testvérei:
 Démétér
 Hesztia
 Zeusz
 Poszeidón
 Hadész

Héra és Zeusz gyermekei:

 Hébé
 Eileithüia
 Arész
 Héphaisztosz (Homérosz szerint közös gyermekük, más forrás szerint Héra egyedül esett teherbe)

Harca Zeusz szeretőivel 
Mivel férjének, Zeusznak rengeteg szeretője volt, köztük halandó nők is, a Hérához kapcsolódó történetek közül több is arról szól, hogyan állt bosszút férje választottjain. A tehénné változtatott Iót böglyökkel kínozta, késleltette Létó és Alkméné vajúdását, gonosz tanácsával Szemelé halálát okozta, rábeszélte Artemiszt, hogy nyilazza le a medvévé változtatott Kallisztót.

A szeretők gyermekeit sem kímélte: két kígyót küldött a csecsemő Héraklészra. A felnőtt Héraklészt is sokszor elgáncsolta hősi tettei végrehajtása közben: hamis híresztelésekkel ellene fordította az amazonokat, vihart támasztott az útjába, végül az őrületbe kergette. Csak azután békült meg Héraklésszal, amikor az elnyerte a halhatatlanságot; ekkor feleségül adta hozzá lányát, Hébét.

Istenek közötti helyzete 
Nagy tisztelet övezte Hérát, mint az Olümposz királynője. Ezt mutatja Homérosz Íliászának 14-ik dalának több szakasza:

Források 
 Apollodórosz: Mitológia, Európa Könyvkiadó, Budapest, 1977,  online elérés

További információk
 Héra
 A házasság istennője

Hera
Joule

A joule a munka, a hőmennyiség és az energia – mint fizikai mennyiségek – mértékegysége az SI rendszerben. Jele: J.

Egy joule munkát végez az egy newton nagyságú erő a vele egyirányú egy méter hosszúságú elmozdulás közben. Ugyancsak egy joule az egy watt teljesítménnyel egy másodpercig végzett munka.
Továbbá egy joule közelítőleg az a munka, amely kb. 102 gramm tömeggel rendelkező test egy méter magasságba történő felemeléséhez szükséges a Föld gravitációs mezejében a felszín közelében.

A név eredete 
A mértékegységet James Prescott Joule angol fizikus tiszteletére nevezték el 1889-ben. Kiejtése nem egységes, zsúl, dzsúl, dzsaul alakokkal lehet találkozni. A fizikus Joule-ról az Oxford English Dictionary ezt írja: „Noha néhány ilyen nevű ember a nevét „dzsaul”-nak mondja, mások pedig „dzsoul”-nak, szinte biztos, hogy J. P. Joule és a rokonai közül legalább néhányan a „dzsúl” alakot használták.”

Dimenziója
1 J = 1 N · 1 m

1 J = 1 kg ·1 m2 · 1 s‒2

1 J = 1 W · 1 s

1 J = 1 C · 1 V

Átváltás a joule és más munka, illetve energia mértékegységek között
 1 J = 0,000 000 278 kWh
 1 J = 6,24150934 eV
 1 J  0,239 cal
 1 J   0,000 948 BTU

Többszörösei az SI-ben

Jegyzetek

SI származtatott mértékegységek
Newton (mértékegység)

A fizikában a newton (jele: N) az erő mértékegysége az SI-mértékegységrendszerben. Nevét Sir Isaac Newton, a klasszikus mechanika atyjának munkássága után kapta; különösen a második törvényének elismeréseképpen.

Definíció 
Egy newton azzal az erővel egyenlő, amely egy 1 kilogramm tömegű testet 1 másodperc alatt, 1 méter per szekundum sebességre gyorsít fel. A newton egy SI származtatott egység; SI-alapegységekkel a következőképpen fejezhető ki:

Ahol:
N = newton
kg = kilogramm
m = méter
s = másodperc

A newton használata

A súly és a newton kapcsolata 
Mivel a súly két test között fellépő erőhatás, a newton egyben a súly mértékegysége is. A Föld felszínén minden testre hat a gravitációs gyorsulás; melynek értéke Budapesten  (a földrajzi szélességtől és a tengerszint feletti magasságtól függően ez az érték kismértékben változik). Ennélfogva egy 1 kilogramm tömegű test súlya körülbelül .

Más mértékegységek 
A műszaki gyakorlatban igen elterjedt a newton ezerszeresének, a kilonewtonnak (jele: kN) a használata. Például az aerodinamikában a kilonewton a repülőgépek tolóerejének kifejezésére használatos; de a gépészetben a csavarok meghúzási nyomatékát, a csapágyak teherbírását is kilonewtonban írják elő.

Ennél sokkal ritkábban, de szintén használt mértékegység a dekanewton (jele: daN) is. Ezt a mértékegységet általában valamely szerkezet (például tehergépkocsi platók, vontató- vagy mászókötelek) teherbírásának jellemzésére használják. Ez azért előnyös, mert ez a mértékegység közelítőleg 1:1 arányban megegyezik a szerkezet kg-ban kifejezett teherbírásával. Ily módon elkerülhető, hogy átváltási hibából származó túlterhelés jöjjön létre.

Megjegyzések

Jegyzetek

Fordítás

További információk 

Mértékegységek
Arisztotelészi logika (egyértelműsítő lap)

Arisztotelész logikája, Arisztotelész logikai felfedezéseinek, elméleteinek összessége
 Tradicionális logika, skolasztikus filozófiai hagyományokból kialakuló formális logikai rendszer
 Peripatetikus logika, amit Arisztotelész tanítványai alakítottak ki mesterük nyomán
1809



Események 
 március 4. – Hivatalba lép James Madison, az Amerikai Egyesült Államok 4. elnöke
 március 13. – IV. Gusztáv svéd királyt megfosztják trónjától
 június 6. – Elfogadják Svédország alkotmányát, ezzel az ország alkotmányos monarchiává válik
 június 14. – A győri csata a franciák ellen
 augusztus 10. – Ecuadorban a függetlenség kikiáltásának napja
 szeptember 17. – A fredrikshamni béke az orosz–svéd háborúban: Oroszország megszerzi Finnországot
 október 14. – I. Ferenc magyar király Tatán aláírja a napóleoni háborúkat lezáró schönbrunni békét
 november 19. – Az ocanai csatában a francia csapatok 29 000 fős serege megsemmisítő vereséget mér az 50 000 fős spanyol hadseregre. 
 Kolozsvár és Buda között rendszeresítik a napi postaforgalmat

Az év témái

1809 a tudományban

1809 az irodalomban

Születések 
 január 4. – Louis Braille, a róla elnevezett vak írás kidolgozója († 1852)
 január 19. – Edgar Allan Poe, költő, novellista († 1849)
 február 3. – Felix Mendelssohn-Bartholdy, német zeneszerző († 1847)
 február 12. – Abraham Lincoln politikus, az Egyesült Államok elnöke († 1865)
 február 12. – Charles Darwin angol természettudós († 1882)
 március 31. – Nyikolaj Vasziljevics Gogol orosz író († 1852)
 április 15. – Hermann Grassmann porosz matematikus († 1877)
 május 1. – Karvasy Ágoston jogtudós, közgazdász, az MTA tagja, az első magyar nyelvű állam- és gazdaságtudományi áttekintések szerzője († 1896)
 augusztus 6. – Alfred Tennyson angol költő († 1892)
 október 10. – Flór Ferenc, a „legmagyarabb magyar orvos” († 1871)
 november 26. – Földváry Károly honvéd ezredes († 1883)
 december 29. – William Gladstone, az Egyesült Királyság miniszterelnöke, hivatalban 1868-tól 1874-ig, 1880-tól 1885-ig, 1886-ban és 1892-től 1894-ig († 1898)

Halálozások 
 február 24. – Bessenyei Sándor, magyar királyi testőr, költő (* ?)
 március 7. – Johann Georg Albrechtsberger, osztrák zeneszerző, orgonista, zenetudós, zenetanár (* 1736)
 május 8. – Augustin Pajou, francia szobrász (* 1730)
 május 31. 
 Joseph Haydn, osztrák zeneszerző (* 1732)
Jean Lannes, montebellói herceg, francia marsall (* 1769)
 június 8. – Thomas Paine, angol származású, az Amerikai Egyesült Államokban és Franciaországban tevékenykedő politikus, újságíró, esszéista (* 1737)
 szeptember 11. – Horányi Elek, irodalomtörténet-író, piarista szerzetes és tanár (* 1736)
 október 25. 
 Alexander Ball, brit katonatiszt, Málta katonai parancsnoka majd civil biztosa (* 1756)
 idősebb Wesselényi Miklós, erdélyi magyar főúr, politikus, katona, író (* 1750)
 november 23. – Winterl József Jakab, orvos, kémikus, botanikus (* 1739)
 december 23. – Fabchich József, győr-egyházmegyei áldozópap és tanár (* 1753)
 december 24. – Báróczi Sándor, író (* 1735)

19. század
Kabos (egyértelműsítő lap)

Kabos férfikeresztnév, a Jakab régi magyar Jakabos alakjának a rövidülése
 Kabos, családnév
Felezési idő

A felezési idő megegyezik azzal az időtartammal, amely alatt egy folytonos, monoton csökkenő vizsgált érték feleződik. Tipikus példa a radioaktív atommagok bomlása. A radioaktív bomlás jellemzői: a τ közepes élettartam (röviden: élettartam), a T1/2 felezési idő és a λ bomlási állandó. A még el nem bomlott radioaktív atommagok száma exponenciálisan csökken az idő múlásával (exponenciális bomlástörvény). A bomlási állandó az idő együtthatójaként jelenik meg az e szám negatív hatványaként felírt exponenciális kitevőjében. A közepes élettartam elnevezésben a közepes jelző az élettartamok várható értékére utal, amely speciálisan az exponenciális eloszlás esetében (a radioaktív bomlás sztochasztikus hátterét adja) megegyezik azzal az idővel, amely alatt a bomlatlan magok száma e-ed részére csökken. A bomlási állandó és a közepes élettartam egymás reciprokai: λ=1/τ.

Fontosabb összefüggések 
Először levezetés nélkül közöljük a fontosabb összefüggéseket:

A felezési időre vonatkozó kapcsolat származtatása 

Egy radioaktív izotóp bomlásánál az izotópok számát az időben csökkenő exponenciális függvény írja le:

ahol N(t) az izotópok száma a t időpillanatban, N(0) pedig az N  értéke t = 0 pillanatban, λ pedig egy magtól függő állandó, amit bomlási állandónak nevezünk.

Mivel a felezési idő azt az időtartamot adja meg, amely alatt a kezdeti érték felére csökken N, ez a következőképp számolható:

ahol T1/2 a felezési időt jelöli, ezt szeretnénk kifejezni az egyenletből.

A felezési idő független a kezdeti értéktől, az  N(0) kiesik az egyenletből, és a felezési időt a következőképp kapjuk:

 

Mivel , írhatjuk, hogy
 
Innen

Biológiai felezési idő 
Biológiai vagy eliminációs felezési időnek nevezzük azt az időtartamot, amely alatt a szervezet a felvett vagy véráramba juttatott radioaktív, toxikus vagy gyógyhatással rendelkező anyag mennyiségét a felére csökkenti. Jelölése T1/2. Az eliminációban biológiai (anyagcsere, kiválasztás), fizikai (radioaktív bomlás) és kémiai (vegyületek lebomlása) folyamatok együttesen vesznek részt.

A gyógyszertanban, ezen belül a farmakokinetikában használatos felezési idő megadja azt az időtartamot, ami alatt a vérbe jutott gyógyszer koncentrációja a felére csökken. Habár ebben a folyamatban is több tényező játszik szerepet, májon keresztül történő elimináció esetén a folyamat leírható egy exponenciális függvénnyel: 

ahol:
 Ct a koncentráció t idő elteltével,
 C0 a kezdeti koncentráció t = 0 időpontban,
 k az eliminációs konstans.

Az eliminációs konstans és a felezési idő közötti összefüggést az alábbi egyenlet adja meg:

Források 
 A fontosabb radioizotópok felezési ideje
 Interaktív Java (magyarított), amely a felezési időket mutatja a nuklidtérképen. MultiMedia Physics
 https://www.efsa.europa.eu/hu/glossary/half-life
 http://eta.bibl.u-szeged.hu/2174/2/a_fizikai_felezsi_id.html

Fizikai mennyiségek
Radioaktivitás
Biológia
70 mm-es film

A 70 mm-es film kétszer olyan széles, mint a 35 mm-es film, ebből kifolyólag a kép sokkal élesebb. Ugyanakkor a 70 mm-es filmnek 6-sávos sztereó hangcsíkja van, ellentétben a 35 mm-es 2 sávjával. Legtöbbször a 70 mm-es filmeket 65 mm-es negatívokra filmezték (ezeknek nem voltak hangsávjaik), majd ebből másolták a 70 mm-es pozitívot.
Napjainkban a 70 mm-es filmekhez már digitális hangkódolást használnak. minden képkocka 5 lyuknyi magasságú, képarányuk 2,20:1. Ha a mozi nem rendelkezik felszereléssel a 70 mm-es filmek vetítésére, ezeket átmásolják 35 mm-es filmekre, a hagyományos CinemaScope, Panavision-féle 2,35:1 képaránnyal.

Történelem 
A 70 mm-es filmformátumok már a mozgókép-filmipar kezdetétől jelen vannak. Az első 70 mm-es felvétel a Henley Regattáról készült, melynek vetítését 1896–1897-re teszik, de a felvétel körülbelül 1894-ben készülhetett. A film levetítéséhez különleges vetítőgépre volt szükség, melyet Herman Castler épített Canastotában, New Yorkban. A képarány 2,75:2 volt, mely megegyezett a teljes képkockáéval. A 70 mm-esnek többféle változata volt az 50 mm-estől egészen 68 mm-esig, melyeket 1884-től fejlesztettek. Ilyen volt a

-Cinéorama (nem összetévesztendő a "Cinerama" formátummal), ez Raoul Grimoin-Sanson nevéhez fűződik. 

-Panoramica, és a 20th Century Fox formátuma, a Gandeur, melyeket 1929-ben és 1930-tól alkalmaztak.

-A "Todd-AO" formátum, mely az Oklahoma! című filmmel debütált 1955 októberében, népszerűsítve a formátumot az ehhez hasonló hosszúságú filmekben. Az eredeti változat 30 képváltásszámot használt, mely gyorsabb volt az addigi (európai) 24-nél (másodpercenkénti képszám).

Mivel a 70 mm-es filmek vetítéséhez speciális és drága vetítőrendszerre volt szükség, csökkent a kereslet a formátum iránt, ezért a 70 mm-es filmeket újra kiadták 35 mm-es formátumban, legtöbbször anamorph előtéttel. (Az utánjátszó keskenyfilmes mozik számára 16 mm-es változatot is kellett készíteni.)

Ezen filmformátumok népszerűsége az 1980-as években csökkenni kezdett, A megfelelő felszereltség nélküli mozik, és a digitális hangsáv megjelenése miatt, és a filmeket már inkább a sokkal olcsóbb 35 mm-es filmekre vették, majd az 1990-es évek végére a formátum használata egyre ritkább volt.
Az Arábiai Lawrence remek példa a 70 mm-es film bemutatására. A kép tisztasága, a drámai hatás érezhető volt a mozikban, nem úgy mint a VHS és DVD verziókban, melyeknek képminősége erősen korlátozott. 

A 70 mm problémát jelentett az elmúlt években a VHS és a DVD formátumoknál, mivel a nagy felbontású telecine szkennelő gépek csak kis mennyiségben voltak elérhetőek a közelmúltig. Ez sajnos azt jelentette, hogy néha a filmeket a 35 mm-es lekicsinyített formátumra másolták a magas felbontás rovására. Szerencsére egyre több DVD kiadás használja az eredeti méretet.
Létezik digitális kamera 65 mm-es szenzorral, a Phantom 65. Phil Kroll fejlesztette ki a világ első 65–70 mm-es transzfer rendszerét, melyet Hollywoodban használnak a 70 és 65 mm-es filmek digitalizálására.

Filmformátumok
Filmtechnika
A fizika világéve

Az ENSZ 2005-öt a fizika világévének nyilvánította. Erre az szolgáltatta az indokot, hogy száz évvel ezelőtt dolgozta ki Albert Einstein a speciális relativitáselméletet.

További információk 
 Hivatalos magyar honlap (eseménynaptárral)
 Fizika világéve a BME-n
 Hivatalos honlap

Fizikatörténet
2005
Konstruktivizmus (egyértelműsítő lap)

Konstruktivizmus a művészetben
 Konstruktivizmus a matematikában
 Pedagógiai konstruktivizmus
 Szociálkonstruktivizmus
GIMP

A GIMP (GNU Image Manipulation Program) egy bittérképes képszerkesztő program. Támogatja a rétegek kezelését, az átlátszóságot. Van némi vektorgrafikus támogatás is benne. A projektet 1995-ben Spencer Kimball és Peter Mattis kezdte, jelenleg önkéntesek csoportja tartja karban és fejleszti. Szabadon felhasználható a GPL licenc alatt.

Áttekintés 
A GIMP az összes fontosabb platformra (Windows, Linux, MacOS, BSD, Solaris) létezik. A Windows változatból van pendrive-ra is telepíthető portable verzió is.

Jellemzők:
 A szerkesztő eszközök széles választéka, ideértve az ecsetet, tollat, festékszórót és rengeteg mást.
 A szerkesztett kép méretét csak a rendelkezésre álló lemezterület korlátozza.
 Rétegek (Layers) és csatornák (Channels).
 Külső programokból meghívható funkciók és makrók.
 A visszavonási lehetőségeket (Undo) csak a szabad lemezterület korlátozza.
 Képátalakítási (Transform) lehetőségek, ide értve a forgatást, tükrözést és sok mást.
 Több képformátum támogatása: GIF, JPEG, PNG, XPM, TIFF, TGA, MPEG, PS, PDF, PCX, BMP stb.
 Beépülő modulok (Plugins).

A GIMP a kezelőfelület nyelvét igyekszik az operációs rendszerhez igazítani, ez azonban felülbírálható, akár menüből, akár parancssorból.
A GIMP indítható kezelőfelület nélkül, automatizált feladatok (batch) futtatásához.

Kritikája 
A program jellegzetessége, hogy ha a felhasználó bezár egy eszköztár ablakot, azt nagyon nehezen tudja újra megnyitni.

Összehasonlítása más grafikus szerkesztőkkel

Fájlformátumok 
A GIMP az alábbi fájlformátumokat képes mind megnyitni, mind menteni:
 GIMP XCF, az alapértelmezett formátum (.xcf, vagy tömörítve .xcf.gz vagy .xcf.bz2-ként)
 Autodesk flic animáció (.fli)
 DICOM (.dcm vagy .dicom)
 Postscript dokumentumok (.ps, .ps.gz és .eps)
 FITS csillagászati képek (.fits, vagy .fit)
 Scalable vector graphics (.svg)
 Ikonfájlok (.ico)
 Windows bitkép (.bmp)
 PaintShop Pro kép (.psp vagy .tub)
 Adobe Photoshop PSD (.psd)
 PNM kép (.pnm, .ppm, .pgm, és .pbm)
 Compuserve GIF képek és animációk (.gif)
 JPEG képek (.jpeg, .jpg, vagy .jpe)
 PNG (.png)
 Tagged Image File Format (.tiff vagy .tif)
 TARGA (.tga)
 X bitképek (.xbm, .icon, vagy .bitmap)
 X pixmap kép (.xpm)
 X window dump (.xwd)
 Zsoft PCX (.pcx)

A GIMP az alábbi fájlformátumokat csak olvasásra tudja megnyitni:
 PDF dokumentumok (.pdf)

A GIMP az alábbi formátumokba csak menteni tud, megnyitni nem tudja:
 HTML táblázat színes cellákkal (.html)
 C forrásfájlok tömbként (.c vagy .h)
 MNG animációk (.mng)

Forkolások és egyéb verziók 

 GIMP Windowshoz: 1997 óta (1.1 verzió) elérhető Windowsra is, Tor M. Lillqvist finn programozó jóvoltából.
 GIMPshop: egy képszerkesztő program, a GIMP módosítása, amely az Adobe Photoshop kezelőfelületét utánozza.
 CinePaint Film Gimp: egy nyílt forráskódú képszerkesztő program, ami elsősorban képkockák utólagos retusálására használható.

Források

További információk 

 GIMP Hivatalos oldal 
 Magyar GIMP oldal

GNOME
GNU projektek
SourceForge projektek
Chlodion frank király

Chlodion (392 – 448) a Meroving uralkodóház első száli frank királya – félig legendás alak. Utóda, Merovech alapította a dinasztiát, így a frank királyok ősüket tisztelték benne.

A legenda szerint apja Faramond herceg volt, anyja pedig a türingiai Argotta. Nagyapja talán Marcomer frank herceg volt.
Mindössze két forrásból ismerjük Chlodiont: Tours-i Gergely és Sidonius Apollinaris írásaiból. Chlodion Dispargumban élt, mely valószínűleg egy vár neve, nem pedig egy településé. 428 körül betört Hainaut és Artois területére, de Aëtius (a római csapatok galliai parancsnoka) Hesdin mellett legyőzte. Chlodion rendezte sorait, és rövidesen sikerrel ostromolta meg Camaracum városát (ma Cambrai), Amienst és Tournai, ahol letelepedett és Tournai központtal létrehozta a száli frankok államát. 445-ig a vidéket egészen a Sommeig meghódította; de amikor e folyón is átkelt, Aëtiustól vereséget szenvedett.

Chlodion agresszív területszerző politikáját utódai is folytatták, így egyesültek azon területek, melyekből később kialakult a francia állam. Halála után a hatalom Merovechre szállt – tisztázatlan, hogy ő a fia volt-e, vagy egy másik frank törzsfő.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Frank királyok listája
 A Meroving-házi királyok családfája
 Frank Birodalom

Frank királyok
A 390-es években született személyek
448-ban elhunyt személyek
Merovech frank király

Merovech (411 – 457 júliusa), (nevének francia alakja Mérovée, latin alakja Meroveus) a száli frankok (talán csak legendabeli) törzsfője volt 448 és 457 között; a Meroving dinasztia megalapítója. Csak Tours-i Gergely történetíró említi őt, mint a Chlodion után következő vezetőt, de nem tudni, vajon az ő fia volt-e, vagy egy vele rokonságban nem álló előkelő.

Egyes kutatók megjegyzik, hogy Merovech egy isten vagy félisten neve is lehetett: egy ember, bika és valamilyen tengeri lény keverékéből alkotott alaké, akit a frankok a kereszténység felvétele előtt tiszteltek.

Merovech utódja fia, I. Childerich volt.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Frank királyok listája
A Meroving-házi királyok családfája
Frank Birodalom

Németország történelme
Franciaország történelme
Izolda

Az Izolda bizonytalan eredetű, talán kelta női név. Mivel a germán nyelvekben terjedt el, ezért germán nyelvekből levezethető értelmezése szerint a jelentése vas vagy jég + rendelkezni, uralkodni. 


Gyakorisága 
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 június 15.

Híres Izoldák 
 A Trisztán és Izolda című kelta rege főhőse

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Kelta eredetű magyar női keresztnevek
Ismeretlen eredetű magyar női keresztnevek
Államfő

Az államfő azon személyek gyűjtőfogalma, akik egy adott állam élén állnak. Ilyenek az uralkodók (király, császár, szultán stb.) és köztársasági államfők (elnök, dózse stb.). Esetenként azonban léteznek úgynevezett kollektív államfőt képező testületek is, ilyen volt például a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa.

A középkorban 
A feudális állam feje tipikusan az uralkodó, legtöbb esetben király volt, aki egyszemélyben a végrehajtó hatalom vezetője, legfelsőbb törvényhozó és a legfelsőbb bírói hatalom birtokosa is volt. A kezdeti felfogás szerint hatalmát Istentől kapta, amit a koronázási szertartás, ennek során a szentségek felvétele (felkenés) fejezett ki. A törvényhozói hatalmat már az érett feudalizmusban meg kellett osztania először a főurakkal, majd a kialakuló rendekkel (egyháziak, nemesek és polgárok). Az uralkodói hatalom többnyire öröklődött, de többször is felbukkan a király-, illetve császárválasztás is (Magyarországon, Lengyelországban, a Német-római Birodalomban stb.).

Modern államokban 
Modern államokban hatalmát a népszuverenitásból eredeztetik. Montesquieu hatalommegosztási elmélete szerint a végrehajtó hatalom feje, amit el kell választani a törvényhozó hatalomtól (parlament) és az igazságszolgáltatástól (bírói hatalom). A modern politológiai irányzatok egy része az államfői hatalmat nem a végrehajtó hatalom részének, hanem külön hatalmi ágnak tekinti.

A modern államokban az államfő lehet:
 uralkodó (alkotmányos monarchia), aki gyakorlatilag semmilyen módon nem vesz részt a kormányzásban (az uralkodó uralkodik, a kormány kormányoz), szerepe lényegében formális, protokolláris.
 köztársasági elnök (köztársaság), itt megkülönböztetünk ún. elnöki (prezidentális) rendszereket, amelyekben az elnök egyben a kormány vezetője is (például az USA), de ha nem, akkor is kiterjedt hatáskörrel rendelkezik (Franciaország, Oroszország), illetve parlamentáris rendszereket, amelyekben a kormányzás egyértelműen a miniszterelnök feladata és felelőssége, az elnök hatásköre lényegesen kisebb (Magyarország, Németország, Olaszország stb.) 
Az elnöki rendszerekben az elnököt közvetlenül választják, míg a parlamenti rendszerekre a parlamenti választás a jellemző (bár akad kivétel).

Tágabb értelemben államfőnek nevezik az ún. kollektív államfőket is, azaz olyan személyeket vagy többtagú állami szerveket, amelyek az államfő jogait együttesen gyakorolják. Jelenleg kollektív államfő van a következő országokban: Andorra (két társherceg), Bosznia-Hercegovina (háromtagú elnökség), San Marino (két régenskapitány) és Svájc (héttagú Szövetségi Tanács).

Magyarországon 

Magyarországon az államfő a köztársasági elnök, akit 1989 óta az Országgyűlés választ 5 éves időtartamra. A köztársasági elnök egyszer újraválasztható. Az államfő a legmagasabb közjogi méltóság, az állam egységét és a népszuverenitást megtestesítő politikai személyiség.

Magyarországon kollektív államfő volt 1949–1989 között a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa, amelynek elnöke nem volt államfő.

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarország államfőinek listája

Politika
Jog
Nicosia

Nicosia (görögül Λευκωσία [Lefkoszía], törökül Lefkoşa) Ciprus fővárosa. 1964-ben 103 000 lakosa volt, 1992-ben 177 410, 2004-ben mintegy 200 000. A várost az 1983 óta de facto fennálló, valójában Törökország protektorátusának tekinthető Észak-ciprusi Török Köztársaság is fővárosának tartja, de annak kormánya ténylegesen Girnében (Kerínia) székel.

Fekvése 
A sziget középső részén, a Kerínia-hegység és a Tróodosz-masszívum közötti sík területen található.

Az éghajlat Nicosiában félszáraz szubtrópusi (Köppen: BSh).

Története 
Az ősi város a 7. században lett a sziget fővárosa. Az ókor során Nagy Sándor csatolta birodalmához, azután egyiptomi fennhatóság alá tartozott, végül Rómához. Bizánc uralma alatt Lefkoszía volt a neve. A keresztesek 1192-ben, a genovaiak 1373-ban, a velenceiek 1484-ben foglalták el. Nicosia legérdekesebb része az óváros, amelyet 16. századi velencei fal vesz körül. A János katedrálist 1662-ben építették. 1570-től 1878-ig Törökország megszállása alatt volt, ezután 1960-ig brit gyarmat.

A függetlenség kikiáltása óta görög-török ellentétek színhelye. Különösen 1974-ben szenvedett sokat Törökország katonai agressziója idején. A sziget görögök illetve törökök lakta részeit elválasztó Zöld vonal áthalad a városon. (A vonal két oldalán ENSZ békefenntartók állomásoznak.)

Dél-Nicosia

Látnivalók 
 János-katedrális
 Ikonmúzeum
 Archeológiai múzeum

Városrészek 
 Ájosz Dométiosz
 Aglandziá
 Akrópoli
 Éngomi
 Kaimaklí
 Laciá
 Lakatámia
  Sztróvolosz

Testvértelepülések 
  Athén, Görögország (1988)
  Bukarest, Románia (2004)
  Odessza, Ukrajna (1996)
  Sanghaj, Kína (2004)
  Schwerin, Németország (1974)
  Siráz, Irán (1999)

Észak-Nicosia

Látnivalók 
 Arabahmet mecset
 Selimiye mecset
 Mahmut szultán könyvtár
 Atatürk-tér

Múzeum 
 Török etnográfiai múzeum (Mevlevi Tekke)
 Nemzeti harc múzeuma
 II. Mahmud szultán könyvtár

Közlekedés 
Fontos közúti csomópont.

Galéria

Városkép

Jegyzetek

További információk 
 A világ fővárosai (Kossuth Könyvkiadó, 1977)
 Fotók

Európai fővárosok
Észak-Ciprus
Ciprus települései