alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Névnap

A világ bizonyos részein a születésnap mellett a névnap megünneplése is szokás. Ekkor az adott naptári naphoz tartozó keresztnevet viselő személyt a családja, barátai megünneplik. A névnapok egy része a szentek egyházi ünnepnapján alapul. A névnap, mint minden más jeles nap, alkalom az ünneplésre. Egyes nevekhez verses gyűjtemények és névnapi köszöntők, rigmusok továbbá tréfás szólások, kifejezések kapcsolódnak.

A névnapok ünneplése számos nép körében elterjedt. A magyarok hagyományosan felköszöntik a családtagjaikat, munkatársaikat, ismerőseiket névnapjukon, bár a névnap általában kevésbé fontos mint a születésnap. A családtagok, barátok gyakran meg is ajándékozzák egymást a névnapjukon, a nőket általában virággal vagy kisebb ajándékkal. A magyarokon kívül megünneplik a névnapokat például a csehek, lengyelek, románok, szlovákok, valamint a skandináv és a balti országok lakói. Egyes országokban a névnap ugyanolyan fontos ünnep, mint a születésnap (pl. Lengyelországban). 

Nem ünnepelnek névnapot viszont például az angolszász országokban, Franciaországban, Hollandiában. A balkáni országok közül az ortodox hagyományú népeknél (pl. bolgárok, görögök, szerbek) az egyes szentek ünnepnapján elterjedt szokás a névnap ünneplése, azonban egyes katolikus népeknél (pl. horvátok, szlovének) ugyanakkor a névnap ünneplése mára kiment a divatból.

Magyarország 
Magyarországon általános szokás megünnepelni a névnapot, azonban az kevésbé jelentős és kevésbé személyes, mint a születésnap, ugyanis szélesebb körben köszöntik fel az embert, és csekélyebb külsőségekkel.

Hivatalos nyilvántartása 
Habár Magyarországon valamennyi adható utónevet a Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetének kell engedélyeznie, a névnapok kijelölésére nincs központi szerv, vagyis tulajdonképpen a naptárban lévő névnapok nem hivatalosak. Arról, hogy egy új névnek mikor legyen a napja, a naptárkészítők, például az egyházak döntenek, annak okán, hogy a névnapok eredetileg is valamilyen szent ünnepéhez kötődtek.

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar névnapok listája dátum szerint
 Magyar névnapok listája betűrendben
 Szentek kalendáriuma
 Szentek listája
 Névjog
 Keresztnév
 Utónév

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
 Mai névnap - Alapos névnapkeresés, dátum, név vagy becenevek alapján
 Mai névnap – Milyen névnap van ma? + A mai névnapi szokások kialakulása, története és köszöntése a világban,  részletesen.
 Névnap.Infó - Minden információ névnapokról
 Magyarország legaktívabb névnapkereső oldala
 Mi a mai névnap?
 Svéd névnapok 
 Név.lap.hu - linkgyűjtemény
 Nemzetközi névnapok – bővítmény WordPresshez
 Névnapkereső
 Mai névnap - Névnaptár + Mai névnap, névnapok eredete.
 E-mail és SMS névnap emlékeztető
Mai névnap - Részletes névnap gyűjtemény
Névnapok - Hivatalos és bővített naptár szerinti névnapok 

Nevnap
Nevnap
Nevnap
Enhanced Graphics Adapter

Az Enhanced Graphics Adapter (röviden EGA) az IBM által (a CGA szabvány után) 1984. szeptember 10-én kifejlesztett grafikus standard volt. Képes volt 640×350-es képernyőfelbontásra 16 színben (a palettán 64 szín volt). A képinformációk tárolásához 256 KB memória áll rendelkezésre.

Története 
A szabványt az IBM röviddel a PC/AT megjelenése után, 1984 októberében mutatta be. A régebbi IBM-modellek esetén memóriabővítésre volt szükség.

1984 és 1987 között más cégek (például Paradise Systems és Genoa Systems) is gyártottak EGA-kártyákat. A szabványt az 1987-ben megjelent MCGA és VGA váltották le.

Kialakítása 
Az IBM ISA-buszos EGA kártyái 64 KiB memóriával kerültek forgalomba, de ez 64 és 192 KiB közötti méretű modulokkal bővíthető volt; enélkül a maximális felbontás 650×350 pixel volt.

A vezérlőkártyák a CGA-hez hasonlóan RGB kimenettel rendelkeznek, azonban a kompozit csatlakozó hiányzik. A hardver a CGA és MDA monitorokkal is kompatibilis. Az EGA monitorok képesek a 200 soros, -es és a 350 soros, -es módok közötti váltásra.

Más gyártok 128 és 256 kibibyte memóriával rendelkező vezérlőkártyákat is kiadtak. Az ATI EGA Wonder kártyája a 800×560 pixeles felbontás mellett a megjelenítő automatikus felismerését is támogatta (az EGA-kártyákon általában DIP-kapcsolókkal kellett a monitor típusát kiválasztani).

Csatlakozó 
A vezérlő kártyán 9 pólusú D-sub anya csatlakozó van kiépítve. Az apa csatlakozó a monitor lengőkábelére van szerelve.

Támogatott felbontások 
EGA:
 640×350, 16 szín
 640×350, 2 szín
 640×200, 16 szín
 320×200, 16 szín
Szöveges mód:
 40×25, 8×8-as betűméret (320×200)
 80×25, 8×8-as betűméret (640×200)
 80*25, 8×14-es betűméret (640×350)
 80×43, 8×8-as betűméret (640×344)
Más gyártók:
 640×400
 640×480
 720×540

A szabványt támogató szoftverek 
Az EGA szabványt támogató szoftverek 1986-tól jelentek meg; az egyik első a King’s Quest III című játék volt. 1987-re a szabvány széles körben elterjedt; az 1991-ig megjelent programok többsége támogatta, azonban a játékok többsége a CGA és Tandy szabványokkal való visszafelé kompatibilitás miatt 320×200 pixeles felbontást és 16 színt használt.

Jegyzetek

Fordítás

Források

További információk 

Videókártyák
Linux-disztribúció

A Linux-disztribúció (röviden: distro vagy disztró) olyan összeállítás, mely egy felhasználásra kész Linux vagy GNU/Linux alapú operációs rendszert, és ahhoz tartozó, válogatott programokat tartalmaz.

Operációs rendszerekkel kapcsolatban a disztribúció (más néven distro vagy disztró) szó alatt egy gondosan egybeválogatott, általában rendszermagból és felhasználói programok csomagjaiból álló terjesztést értünk. A disztribúciót, vagy más néven a terjesztést a disztribútor terjeszti.

Disztribúciók közötti leggyakoribb különbségek 
Disztribúciókat legtöbbször az különbözteti meg, hogy milyen célközönségnek és milyen feladatra készítik őket, így mindenki megtalálhatja a neki leginkább megfelelőt. Így léteznek olyanok, melyek lehetőséget nyújtanak arra, hogy szinte az összes konfigurálási lehetőséget egy grafikus felületen végezzük el és vannak olyanok is, amelyek megkövetelik, hogy a felhasználó mindent a konfigurációs állományok szerkesztésével állítson be a saját ízlésének megfelelően. Egyes disztribúciók célja, hogy mindig a lehető legfrissebb szoftvereket szállítsa, míg mások jól kitesztelt, stabil, ám emiatt kissé elavult csomagokat szállítanak. A legtöbb disztró adott közönséget céloz meg: profi vagy kezdő felhasználókat, adminisztrátorokat, „buherátorokat”, kevés memóriával rendelkező vagy csak CD-t tartalmazó gépeket stb. Néhány disztró a grafikus környezetet, míg mások inkább a karakteres konzolt támogatják.

További fontos különbség, hogy milyen csomagkezelőt használnak az adott terjesztésben. A könyvtárstruktúra általában hasonló módon van felépítve, viszont kisebb különbségek adódhatnak e tekintetben is, extrém esetekben teljesen eltérő felépítést is alkalmaznak a disztribútorok (pl.: GoboLinux). A disztrók egyik fő jellemzője az egyes programcsomagok installálásának, eltávolításának és frissítésének megkönnyítése és támogatása (lásd még: APT, Portage, RPM).

Hardvertámogatás terén is adódhatnak különbségek, viszont alapvetően mind ugyanazt a kernelt használják, így elviekben ha egy disztribúció alatt egy hardver működik, akkor az bármely más, az adott architektúrát támogató disztribúció alatt is működésre bírható. Vannak céldisztribúciók is, például kifejezetten tűzfal vagy router üzemelésére. Megkülönböztethetjük őket az alapján is, hogy server, desktop vagy embedded felhasználásra szánják.

A disztrók nagy részének készítői komolyan veszik a biztonsági problémákat, és az ismert hibák javításait rövid időn belül elérhetővé teszik disztrójuk csomagfrissítési módszerének segítségével.

Nagy eltérések vannak a disztrók kiadásai között eltelt időnek; egyes disztrók fix ciklust alkalmaznak (például 6 hónaponként egy új kiadás), más disztróknál nincs kötött kiadási ciklus.

Léteznek kereskedelmi, vállalati és otthoni/kisirodai disztribúciók is.

Nem mindegyik disztró használja ugyanazt a kernel verziót, továbbá sok disztró saját igényeinek megfelelően módosítja a hivatalosan kiadott, ún. vanilla kernelt.

Linux-disztribúciók
ROM

A ROM (angolul Read-Only Memory): egy olyan elektrotechnikai eszköz, amely csak olvasható adatok tárolására alkalmas memória. Tartalma nem változtatható, az egyszer beégetett adatok véglegesek. Az eszköz a benne tárolt adatokat típustól függően, korlátlan (pl. maszk programozott ROM) vagy korlátozott ideig (általában 20 év) áramtalanított állapotban is megőrzi. Programok- (például BIOS, firmware) illetve a programhoz tartozó beállított értékek tárolására használják.

ROM típusok 
A klasszikus maszk-programozott ROM tartalmát a chip gyártása során, még a tokozás előtt nyeri el, később már nem módosítható. Használata nagy darabszám esetén előnyös, mert olcsó az előállítása. Léteznek egyéb, nem felejtő típusú szilárdtest memóriák is:
 PROM: Programozható ROM (Programmable Read-Only Memory) Speciális készülékkel (PROM programozó) egyszer írható memória típus. Az írás során speciális belső kapcsolatokat éget át a készülék, amely kapcsolat már nem állítható helyre.
 EPROM: Törölhető és programozható ROM (Erasable Programmable Read-Only Memory). A memóriába írt tartalom ultraibolya (UV) fénnyel törölhető, majd a memória újraírható.
 Flash memória vagy EEPROM: Elektromosan törölhető ROM (Electrically Erasable Programmable Read-Only Memory). Az írási és törlési művelethez már nem kell a memóriát kiépíteni. Az írási és olvasási ciklusai viszonylag lassúak, az egyéb memóriákhoz képest.

Mivel a RAM sokkal gyorsabban olvasható, mint a ROM, ezért a számítógépek gyorsítása érdekében szokás, hogy a ROM tartalmat átmásolják egy RAM területre, és azt használják. Ezt a területet nevezik árnyékmemóriának (shadow memory).

A CD-ROM neve ellenére nem a hagyományos ROM memóriák közé sorolható, hanem a sokkal lassúbb másodlagos vagy háttértárak kategóriájába tartozik. A CD-ROM egy compact disc, amelynek több típusa van:
 CD-ROM gyárilag préselt lemez, nem módosítható, csak olvasható adatlemez
 CD-R egyszer írható, többször olvasható (Write-Once-Read-Many)
 CD-RW többször írható, többször olvasható (Read/Write)

Kapcsolódó szócikkek 
 Memória

Elektronika
Számítógép-memória
Alkalmazás (számítástechnika)

Az alkalmazás, idegen szóval applikáció vagy app (angol: application, app) egy számítógépes program, ami egy fordítóprogram segítségével készül el egy forráskódból. A számítógépes programok ezen elnevezése elsősorban a Windows operációs és felhasználói rendszerek magyar fordítógárdája munkája nyomán terjedt el.

Az alkalmazás egy program a számítógépen, amit egy feladat vagy feladatkör végrehajtására terveztek. Az alkalmazás lehet felhasználói, amit emberek számára terveztek, konkrét munkák megkönnyítésére szolgáló eszköz (pl. médiaszerkesztő programok, tervezői programok stb.), vagy háttérben futó alkalmazások, amik az operációs rendszer munkáját segítik vagy annak képességeit bővítik ki (pl. ütemezett feladatok).

A felhasználói alkalmazások között is megkülönböztethetünk munkára használt alkalmazásokat, szórakoztató alkalmazásokat (pl. médialejátszók) és olyan játékokat, amik az utóbbi 10 évben a hardvergyártás egyik húzóágazataként a számítógépek robbanásszerű fejlődését eredményezték.

Az alkalmazások a napjainkban egyeduralkodó digitális rendszerekben fizikailag egyesekből és nullákból álló számsorozatok, kódok, amiket a számítógép parancsok sorozataként értelmez, és feldolgoz.

Alkalmazás platformok 

Az alkalmazások egy hardveres és szoftveres környezetre (platform) épülhetnek. Ez alapján megkülönböztethetünk web-, asztali-, mobil- (Android, iOS, MIDP), beágyazott alkalmazásokat.
Kernelpánik

A kernelpánik (angolul kernel panic) a Unix-szerű rendszereknél állhat elő, amikor az operációs rendszer rendszermagja olyan hibát talált, ami miatt képtelen tovább futni és leállítja az egész rendszer futását.

Nem utal feltétlenül szoftverhibára, olyan beállítás/körülmény is okozhatja, melyet a felhasználó hozzáértés nélküli konfigurálása okoz.
Például ha Linux alatt a root partíció olyan fájlrendszert használ, amelyet nem támogat a rendszerünk, rendszerindítás során szintén kernel panicot kapunk, mert a rendszer önmagától nem tudja, hogy mi legyen a következő lépés.

Példa egy Linux rendszer "kernel panic"-jára:

 <root@video_server1> invalid  operand: 0000
 kernel 2.4.9.e3smp
 CPu : 0
 EIP : 0010 : [<C01137720>] Tainted : P
 EFLAGS : 00010092
 EIP is at kmem_cache_reap[kernel] 0x1f8
 eax : 0000001e ebx : f3dee280 ecx : C02f1244 edx : 00005750
 esi : C32260a0 edi : C32260b0 ebp : 00000000 esp: f7853f7c
 ds: 0018 es : 0018 SS : 0018
 Process kswapd (pid : 6, stackpage = f7f53000)
 Stack :
 Call Trace: 
  [<C02626ca>].rodata.strl.l [kernel] 0x2b25
  [<c013aaa6>] do_try_free_page [kernel] 0x46
  [<c013abb3>] kswapd [kernel] 0x103
  [<c0105000>] stext [kernel] 0x0
  [<c0105000>] stext [kernel] 0x0
  [<c0105826>] kernel_threat [kernel] 0x26
  [<c013aaab0>] kswapd [kernel] 0x0
 Code: 0f 0b 58 5a 8b 03 45 39 88 75 dd 8b 4c 2c 89 ea 8b 7c 4c a3
 kernel panic : not continuing

A Microsoft Windows rendszereknél a híres kék halál állhat elő, ami ugyancsak az egész rendszer összeomlását jelenti.

Linux
Memória (egyértelműsítő lap)

Memória (biológia)
 Memória (számítástechnika): Számítástechnikában használják
 Memória (játék) Párkereső kártyajáték
M

Az M a latin ábécé 13., a magyar ábécé 21. betűje. Számítógépes használatban az ASCII kódjai: nagybetű – 77, kisbetű – 109.

Jelentései

Csillagászat 
 M: a Messier-katalógusba tartozó objektumok nevének kezdőbetűje (például M31)
 M: égitestek abszolút fényességének, magnitúdójának jelölése (nagyságrend, fényrend) (például +5M)
 m: égitestek látszólagos fényességének, magnitúdójának jelölése (például -4m)

Filmművészet 
 M – egy város keresi a gyilkost címmel jelent meg Fritz Lang filmje 1931-ben

Fizika 
 m: a tömeg jele
 m: a méter jele
 m: a milli előtag jele
 M: a Mega- előtag jele
 M: a forgatónyomaték jele
 M: a mágneses dipólusnyomaték jele

Kémia 
 m: tömeg
 M: moláris tömeg
 M: tetszőleges atomot jelöl, pl. a peroxidokat M2O2-nek is jelölik

Közgazdaságtan 
 m: a jövedelem jele a mikroökonómiában
 M: egy gazdaságban meglévő pénzmennyiség jele a makroökonómiában
 M: az import jele a makroökonómiában

Matematika 
 M: a római ezres számjegy

Egyéb 

 M: Nemzetközi autójelként Málta jele
 M: a Mariah Carey által tervezett parfüm neve
 M: A Budapesti metró hivatalos jelzése
 M: Hajnóczy Péter 1977-ben megjelent novelláskötetének címe.

Latin betűk
Cm (egyértelműsítő lap)

cm, a centiméter rövidítése
Cm, a kűrium vegyjele
.cm, Kamerun internetes tartománya
 CM a Critical Mass mozgalom rövidítése
A CM a Cyaogen Mod androidos operációs rendszer rövidítése.
 CM a Civil Mozgalom rövidítése
Betűképek listája

Ez a szócikk a fontosabb betűképeket sorolja fel.

Betűtípus-családok 
 Computer Modern

Talpas (Serif) 
 Adobe serif
 Aster
 Baskerville
 Bembo
 Benguiat
 Bodoni
 Bookman
 Caslon
 Courier
 Courier New
 Garamond
 Georgia
 Goudy
 Janson Text
 Linux Libertine (szabad)
 Lucida
 Legacy serif
 Miller
 Palatino
 Plantin
 Rockwell
 Rotis Serif
 Souvenir
 Stone Serif
 Times Roman
 Times New Roman
 Versailles

Talpatlan (Sans-serif) 
 Adobe Sans
 Arial
 Arial Unicode MS
 Frutiger
 Frutiger NEXT
 Futura
 Gill Sans
 Helvetica
 Legacy Sans
 Linux Biolinum (szabad)
 Lucida Sans Unicode
 Optima
 Rotis Sans
 Stone Sans
 Tahoma
 Univers
 Verdana

Unicode 
 Junicode (szabad; tartalmaz sok régi írást, különösen a középkorral foglalkozóknak,  a 0.6.12. verzió 2235 betűképet tartalmaz)

Egyéb 
 Comic Sans
 Fixedsys
 Fraktur
 Stone Informal
 Wingdings
 Webdings

Tipográfia
Dél-Finnország

Dél-Finnország tartomány egyike a Finnország tartományainak. Határai keleten és nyugaton Nyugat-Finnország és Kelet-Finnország valamint délen a Finn-öböl (Balti-tenger) és Oroszország.

Történelmi tartományok 
Lásd még: Tavastia, Karélia és Uusimaa

1997-ben 12 tartományból 6-ot (köztük Uusimaa, Kymi és Häme déli részei) összevontak Dél-Finnország néven.

Adminisztráció 

Az Állami Tartományi Hivatal hét összevont helyi minisztétiumi hatóságból áll. Körülbelül 380 embert alkalmaz. A hivatali városok a következők: Hämeenlinna, Helsinki és Kouvola.

Régiók 

Dél-Finnország 6 régióból tevődik össze:
 Dél-Karélia (Etelä-Karjala/ Södra Karelen)
 Päijänne Tavastia (Päijät-Häme/ Päijänne Tavastland)
 Tavastia Proper (Kanta-Häme/ Egentliga Tavastland)
 Uusimaa (Uusimaa/ Nyland)
 Kelet Uusimaa (Itä-Uusimaa/ Östra Nyland)
 Kymenlaakso (Kymenlaakso/ Kymmenedalen)

Dél-Finnországban 88 önkormányzat van.

Történelem 
Dél-Finnország címere Tavastia, Karelia és Uusimaa címereiből tevődik össze.

További információk 
 Dél-Finnország Tartományi Iroda  – Hivatalos honlap

Finnország tartományai (1997–2009)
Lucida (betűtípus)

A Lucida aránytalan betűkép, melyet Kris Holmes és Charles Bigelow tervezett 1993-ban.
Létezik serif és sans-serif formában egyaránt.

Példa

Források

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek
Fixedsys

A fixedsys a korai Microsoft Windows (3.x, 95 és 98) DOS-prompt ablakaiban és kék halál képernyőjén használt betűkép.
A mai modern Windows változatok a Lucida console betűképet használják a Fixedsys helyett.

Kapcsolódó szócikkek 
 Betűképek listája

Külső hivatkozások 
 Fixedsys TrueType változatban GPL licenc alatt

Betűképek
Baskerville

A Baskerville egy talpas betűkép, amely megalakotójának, az angol John Baskerville (1706–1775) tipográfusnak a nevét viseli. Átmeneti betűkép, William Caslon régi típusú és Giambattista Bodoni, Firmin Didot modern alkotásai közé helyezik.

További információk 
Typowiki: Baskerville
Boisik (Baskerville ihlette nyílt forrású betűkép. A TeXhez is.)

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek
Bodoni

A Bodoni betűkép első változatát Giambattista Bodoni (1740–1813), egy híres olasz kiadó, nyomdász és tipográfus készítette el. A Bodoni Múzeumot, amit őróla neveztek el, 1963-ban nyitották meg Parmában. 

A Bodoni a legrégebbi a klasszicista serif betűképek közül. 
Mint olyan, a vastagsága minden betűképpel sűrűn változik, ezért kitűnően lehet díszítő szövegekben használni. Olvashatósága miatt azonban nem lehet alkalmazni hosszú szövegekben, ezért inkább címsorokban és reklámszövegekben használják. Például az IBM évtizedekig a Bodoni betűképet használta a céges tervezésekben.

Lásd még 
 Betűképek listája

További információk 
 Különféle Bodoni betűképek áttekintése

Betűképek
Courier (betűtípus)

A Courier egy aránytalan betűtípus. Az 1950-es években az IBM fejlesztette ki, hogy ezeket használják az írógépeken. Mivel nem védették le, hamarosan szabványos betűtípus lett az írógépiparban. Újra felfedezték az elektronikus világban is azokban a helyzetekben, ahol karakteroszlopoknak függőlegesen egymás alatt kell lenniük.

Lásd még 
 Betűtípusok listája

További információk 
 Courier New betűkép információi (Microsoft tipográfia)
 A Courier New letölthető változata
 80 éves korában elhunyt a Courier betűkép tervezője
 Betűművészet-történet: Courier

Betűképek
IBM
Garamond

Több Garamond nevű betűtípus létezik. Néhány ezek közül a híres 16. századbeli francia Claude Garamond munkáját dicséri. Az Eredeti Garamond a reneszánsz serif betűcsaládba tartozik.

Más betűképeket, mint például az American Garamond vagy az Elegant Garamond betűképet Jean Jannon készítette. A garamond dőltbetűs változatai közül egy sem Garamond eredeti munkája közül való; általában Robert Granjon művei (Garamond fiatalabb munkatársáé) – abban az időben nem volt szokás a dőlt betűket és a rendeseket párosítani és a jelek szerint ő sem tette ezt.

Példa

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek
Palatino

A Palatino egy serif betűkép. Hermann Zapf tervezte 1948-ban. Kecses és erős vonalú egyaránt, szinte világviszonylatban csodált betűkép. 

A származása az ókorba nyúlik vissza, a Palatinus (olaszul Palatino) Róma hét dombja közül az egyik volt. Az olasz reneszánsz humanista betűképei után volt modellezve, és tükrözi a korabeli széles tollak által hagyott nyomot; ez szinte kézírási kecsességet kölcsönöz neki. Azonban ott, ahol a reneszánsz kori betűk keskenyebbek (kissé elnyúltak), a Palatino valamivel szélesebb, ezért sokkal olvashatóbb.

Az Adobe Sytems és Linotype gyártók eredeti Palatino betűképeket árusítanak; a Palatino Linotype Zapf által hitelesítve van, mint a döntő Palatino. 

A Microsoft is forgalmaz egy hasonló betűképet (Book Antiqua – amit eredetileg a Monotype gyártott), de ez csak egy gyengébb utánzat a Palatino-hoz képest. A Windows 2000 és Windows XP már tartalmazza az eredeti Palatino Linotype-ot is.

Példa

Lásd még 
 Betűképek listája

Külső hivatkozás
 Palatino FAQ.

Betűképek
Rockwell (betűtípus)

A Rockwell betűtípus a slab serif családba tartozik, itt a serifek majdnem olyan szélesek, mint a betűk fő vonásai. Ez különösen hasznossá teszi címsorokban, díszítésekben és reklámfeliratokban.

Alapja egy valamivel sűrűbb slab serif betűtípus (Litho Antique) volt, amit a Monotype vitelezett ki 1933-ban Frank Hinman Pierpont felügyelete alatt.

Betűképek
Times Roman

Ez a szócikk a Times Roman betűtípusról szól. Hasonló nevű párjáról lásd a Times New Roman lapot.

A Times Roman főleg hosszú szövegekben használt serif betűkép. A Linotype tervezte azért, hogy versenyezhessen a Monotype cég Times New Roman betűképével. Mindkét betűtípus egy Plantin nevűből származik. Az olvashatóságuk és a gazdaságos helyfelhasználásuk lehetővé tette, hogy az Egyesült Államokban a második világháború alatt kizárólag csak ilyen betűtípussal nyomtattak újságot. Digitális változatuk már megtalálható volt a legelső Postscript nyomtatókban (később lézernyomtatókban is) és az Acrobat Reader termékben is jelen vannak, mint alap-betűkép.

A Times Roman és Times New Roman közti különbségek leginkább jogi alapúak. Habár vannak apró eltérések a két típus között, mégis az olvasáskor ezek nem tűnnek fel.

A Microsoft Windows operációs rendszere a Monotype "Times New Roman"-ját használja, míg a Macintosh gépek a Linotype "Times Roman"-ját.

Digitális betűkép rendszerekben általában a Times (New) Roman az első megvalósított betűkép; ugyanakkor ki lehet vele mutatni a rendszer minőségét is.

Példa

Kapcsolódó szócikkek 
 Betűképek listája

Külső hivatkozások
 Times Roman vs. Times New Roman  (angolul)

Betűképek

en:Times Roman
Rövidítés

Rövidítésnek (latinul abbreviatura, abbreviatio) nevezzük közszavak és tulajdonnevek rövidített formáit, melyek szinte kizárólag írott formában élnek, azaz amelyeket kiejtve teljes alakjukban használunk. Például u. (utca), km (kilométer), É (észak), Ft (forint), dec. (december), l. (lásd). – A rövidített formák másik nagy csoportja a mozaikszavak, amelyek rövid alakja beszédben is létezik és közkeletű.

Története 

A középkori latin kéziratok, kódexek szövegében elsősorban a lassú kézírás gyorsítása és a drága pergamennel való takarékoskodás érdekében kialakult az a gyakorlat, amely során főleg a gyakran előforduló betűcsoportokat – például a prepozíciókat (elöljárószókat), szókezdeteket, ragokat – rövidítették. Az abbreviaturák a középkori kéziratokat utánzó ősnyomtatványok szövegében is elterjedtek, de még a 16. században, és elvétve a későbbi nemzeti nyelvű kiadványokban is előfordultak, ilyen például az etc (et cetera – és a többi).

Leggyakoribb rövidítések 
A rövidítések kis vagy nagy kezdőbetűjét általában a rövidítésben is megtartjuk, például kb. (körülbelül), Mo. (Magyarország).
 Kivételek például a mértékegységek (A: amper), a pénznemek (Ft: forint), az égtájak (D: dél), a vegyjelek (H: hidrogén); továbbá: Ui.: utóirat, Dr. vagy dr.: doktor, M: millió, Mrd: milliárd, P. H.: pecsét helye, NB.: nota bene, Btk.: büntető törvénykönyv.
 A szabványos rövidítések alakja csupa nagybetűs szövegben sem változik, például KEDVEZMÉNYES ÁRON 2000 Ft, ALAPTERÜLET 100 m².

A rövidítések többsége után pontot teszünk.
 Kivételek: pénznemek (Ft: forint), égtájak (Ny: nyugat), országjelzések és országnévkódok (H: Magyarország, NL: Hollandia), vegyjelek (Fe: vas), fizikai mennyiségek (v: sebesség), mértékegységek (kg: kilogramm), matematikai jelölések (lg: logaritmus). Egyedi kivétel: db: darab.
 Nincs pont az olyan rövidítések után sem, amelyek vége teljes szó: uő: ugyanő, uaz: ugyanaz.

A rövidítés általában ugyanannyi tagú, mint a rövidített kifejezés. Például a. m.: annyi mint, B. ú. é. k.: Boldog új évet kíván.
 Kivételek: stb.: s a többi, tvr.: törvényerejű rendelet, Btk.: büntető törvénykönyv, vö.: vesd össze!

Az a/az határozott névelő alakját mindig a kiejtett alakjuk szerint illesztjük a rövidítésekhez, például a f. k. (a felelős kiadó). Az őket követő ragot, illetve utótagot kötőjellel kapcsoljuk, s a ragot hangrendileg a kiejtett alakhoz igazítjuk. Például: Ft-ban (forintban), ÉK-en (északkeleten) (mozaikszós rövidítés esetén viszont az utolsó kiejtett betűhöz, pl. MSZP-ben.) – Ha a rövidítés pontra végződik, az akkor is megmarad, ha a rövidítéshez kötőjellel utótagot fűzünk: fszla.-kivonat.

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 
 
 Római rövidítések listája
 Zsidó abbreviaturák

Külső hivatkozások 
 Rovidites.hu
 Rövidítések.lap.hu
 Abbrevia.hu Magyar és idegen nyelvű rövidítéskereső, tematikus linkgyűjtemény

Helyesírás
Java virtuális gép

Java virtuális gépnek (angol rövidítéssel JVM) nevezik a Sun Microsystems által specifikált Java programozási nyelvhez készített virtuális gépeket. A JVM alapvető feladata a Java bájtkód futtatása, amely platformfüggetlen. A Java bájtkód általában Java nyelvű forrás fordításával jön létre, de léteznek olyan fordítók, amelyek más programnyelvek (pl. Ada) forrásait fordítják Java bájtkódra.

Fő elemei:
 Osztálybetöltő (angolul classloader) –  a főbb ellenőrzéseket végzi a bájtkódon és előkészíti futtatásra
 Szemétgyűjtő (angolul garbage collector) – működés közben a nem használt objektumokat eltávolítja a memóriából, ezzel helyet szabadít fel
 Végrehajtó motor (angolul execution engine) – ami a tulajdonképpeni végrehajtást végzi

Programnyelvek 

A Java virtuális gép független a Java programozási nyelvtől és más programozási nyelveket is fejlesztettek ki rá.
 Groovy
 Scala
 Kotlin
 Clojure
 Ceylon
 JRuby
 Jython

Licencelése 

A J2SE 5.0-tól kezdve, a változásokat a JVM specifikációban a  Java Community Process alatt fejlesztették tovább, egész pontosan a JSR 924 alatt. A 2006-os állapot szerint, a specifikációbeli változtatások támogatják a class fájl formátumon végzett ajánlott változtatásokat (a JSR 202-es szerint) a JSR 924 karbantartási kiadásaként. A JVM specifikációt könyv formátumban publikálták, ami "kék könyv" néven ismert. Az előszava így kezdődik:

Az Oracle JVM-jét (amit a SUN felvásárlása révén szerzett meg) HotSpot-nak hívják. A clean-room Java implementációk a következők: Kaffe és IBM J9. Az Oracle továbbra is fenntartja a kontrollt a Java védjegy felett, amit arra használ, hogy kiszűrje, hogy mely implementációk illeszkednek teljesen kompatibilis módon az Oracle specifikációjára.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 

 Java virtuális gépek listája

 Java processzor

 
Virtualizáció
Parancssoros felhasználói felület

A parancssoros felhasználói felület (angolul: Command Line Interface, elterjedt rövidítése: CLI) a felhasználói felületek egyik változata.

Jellemzői 
Ennél a felhasználói felületnél a felhasználóval való kapcsolattartás parancsok segítségével történik. A felhasználó a billentyűzeten parancsokat gépel be, melyet a számítógép értelmez, végrehajt, és az eredményt (ha van) a képernyőn megjeleníti, esetleg hangjelzéssel jelzi a parancsvégrehajtás befejezését. A kimenet nem csak a monitor lehet, hanem tetszőleges fájl is.

Parancssori felhasználói felülettel szinte mindegyik operációs rendszer rendelkezik, mert sok olyan feladat is megoldható vele, amelyekre a grafikus felhasználói felület nem ad lehetőséget.

Típusai 
A Unix és Unix-szerű rendszerekben a parancssoros felületet úgynevezett parancsértelmező (vagy héj) segítségével valósítják meg. Minden ilyen rendszerben működnie kell egy sh-implementációnak. Az eredeti Unix rendszerekben megtalálható volt az sh mint konkrét szoftver. Ma már a Unix-szerű rendszerek fejlettebb, nem eredeti sh-implementációkat szállítanak, melyek teljesítik az sh-val szemben elvárt követelményeket és kompatibilisek azzal. A Linux-disztribúciók szinte kizárólag a bash (Bourne Again Shell) -t használják, de a fish (friendly interactive shell), a zsh és a ksh is elterjedt.
Mac OS X alatt használható a bash, a Windows-ok pedig saját, MS-DOS-ból örökölt parancsértelmezőjüket használják (COMMAND.COM), ugyanakkor a basht azóta átírták natív, Windows alatti futásra is. Hasonló funkciót tölt be még az AmigaOS CLI, illetve Shell parancsértelmezője is.

A parancssoros felhasználói felület előnyei és hátrányai 
Előnyei:
 gyors (különösen automatikus kiegészítés használatával)
 rugalmas parancsbevitel (sokféle opció megadható)
 automatizálás (kötegelt fájlok, szkriptek végrehajtása)

Hátrányai:
 nem szemléletes (általában rövid parancs- és paraméternevek)
 időbe telik az elsajátítása

Kapcsolódó szócikkek 
 Szöveges felhasználói felület

További információk 
 win-bash, egy bash port Windows rendszerekre

Felhasználói felületek
I. e. 7. évezred



Események 

 a mezőgazdaság kialakulása Európában (Görögország és Itália területén)
 a pásztorkodás és a gabonatermesztés kezdete Afrikában (Kelet-Szahara)
 az első agyagedények Mezopotámiában
 i. e. 7000 körül – mezőgazdaság és az első települések a Dél-Ázsiai Mehrgarhnál
 i. e. 7000 körül – a Lepenski Vir kultúra kezdetei a Vaskapu-szorosban
 i. e. 7000 – Fazekasság (Mezopotámia)
 i. e. 6800–6300 – Çatalhöyük fénykora
 i. e. 6500 körül – La Manche (a Csatorna) kialakulása
 i. e. 6000 körül – a neolitikus kor Korea területén
 vitorla használata a hajózásban

Találmányok, felfedezések 

-3
I. e. 6. évezred



Események 
 A rizs nemesítése Ázsiában.
 A Nílus völgyében kialakul a mezőgazdasági kultúra.
 A földművelés elterjedése Közép-Európában.
 i. e. 5600 körül: A Fekete-tengert elönti a Földközi-tenger sós vize.
 i. e. 5509. szeptember 1.: A világ teremtésének napja (a Bizánci Birodalom szerint), a bizánci naptár kezdő napja.
 i. e. 5500 körül: A dél-ázsiai Mehrgarhnál a fazekasság kialakulása.
 i. e. 5500 körül: A letelepült életmódra és a mezőgazdaság megjelenésére utaló első jelek Nyugat-Magyarországon. A vonaldíszes kerámia kultúrájához tartozó leletek a Zala vármegyei Szentgyörgyvölgy és a Vas vármegyei Torony községekből.
 i. e. 5500 körül: A letelepült életmódra és a mezőgazdaság megjelenésére utaló első jelek az északkelet-magyarországi középhegység vidékén: sajószentpéteri bödönkút. 
 i. e. 5500 körül: Az erdélyi tatárlakai agyagtáblák
 i. e. 5500–5200  A vonaldíszes kerámia kultúrájához tartozó telep az északkelet-magyarországi Füzesabony-Gubakúton.
 i. e. 5400 körül: Mezopotámiában az öntözés kialakulása.
 i. e. 5100 körül: Dél-Mezopotámiában templomok építése.
 i. e. 6. évezred vége: A mai Szombathely környékén tovább terjednek a vonaldíszes kerámia kultúrájára jellemző hosszú házak. A Szombathely melletti mai Sé község határában körárokkal védett földvár és település.

Találmányok, felfedezések 
 A szarvasmarha háziasítása Európában és a Közel-Keleten.
 Az eke feltalálása.
 A vonaldíszes kerámia kultúrájához tartozó cölöpszerkezetes hosszú házak megjelenése a mai Magyarország területén.
 Az első, árokkal körülzárt települések megjelenése a vonaldíszes kerámia kultúrájaterületén.

-4
I. e. 5. évezred



Események 

 i. e. ~5000–4000 között: a Jeges-tenger átmenetileg valószínűleg jégmentes volt.
 i. e. 4500 körül: kialakult a szántásos mezőgazdaság Európában
 i. e. 4500 körül: Susa és Kis települések Mezopotámiában
 i. e. 4570–4250 körül: Merimde kultúra a Nílus mellett
 i. e. 4400–4000 körül: Badari-kultúra a Nílus mellett
 i. e. 4000 körül: a tenger szintje kb. a mai magasságig emelkedett

Találmányok, felfedezések 

 az arany és a termésréz használatának kezdete (rézkor)
 a kerék megjelenése Mezopotámiában
 az írás megjelenése a Kárpát-medencében (tatárlakai lelet, Vinča–Tordos-kultúra)
 a vízibivaly háziasítása Kínában

Érdekességek 

 A Biblia erre az időszakra teszi a világ teremtését, és a zsidó időszámítás kezdete is ekkorra tehető. (A Mózes első könyve alapján végzett számítások szerint.) „Egy nap annyi mint, ezer esztendő, és ezer esztendő annyi, mint egy nap.”
 i. e. 4004: a szabadkőműves naptár időszámításának kezdete, a Fény Éve (Anno Lucis), a bibliai Teremtés éve.

Jegyzetek 

-5
I. e. 4. évezred



Események 
 a mezopotámiai Ur városa i. e. 40. század
 Naqada kultúra a Nílus mentén i. e. 4000–3000.
 krétai civilizáció i. e. 38. század
 Botaji kultúra Közép-Ázsiában (i. e. 3700–3100)
 sumer civilizáció, városállamok i. e. 36. század
 a Szahara elsivatagosodásának kezdete i. e. 35. század
 az első városok Egyiptomban i. e. 35. század
 Egyiptom egyesülése, i. e. 3100.

Híres személyek 
 Ötzi, a jégember, élt kb. i. e. 3300.
 Ur-nina, Lagash első királya Mezopotámiában (i. e. 31. század)
 Ménész, Egyiptom első fáraója (i. e. 31. század)

Találmányok, felfedezések 
 A sumerok felépítik az első városokat Mezopotámiában.
 Az írás kialakulása Uruk és Susa városában, Mezopotámiában (ékírás). Hieroglifák Egyiptomban.
 A fazekaskorong használata a Közel-Keleten.
 A hajózás kezdete a Níluson.
 A ló háziasítása Közép-Ázsiában.

-6
1. század

Az 1. század az időszámításunk szerinti 1-től 100-ig tartó éveket foglalja magába.

Események

Római Birodalom 
 A Római Birodalom terjeszkedése. Róma városának népessége az 1 millió főt közelíti.
 Pannonia római provincia alapítása a Kárpát-medence nyugati részén 
 6–9: Hatalmas, de eredménytelen felkelés Pannóniában és Dalmáciában a római uralom ellen (illír felkelés). 
 9: Teutoburgi csata, Varus vereséget szenved Arminiustól
 21: Felkelés Galliában
 43: Britannia meghódításának kezdete (Claudius császár uralma alatt)
 66: Néro alatt a nagy római tűzvész, az első nagy keresztényüldözés
 66–70: Zsidó felkelés Palesztinában
 70: Titus elpusztítja Jeruzsálemet, megszűnik a zsidó állam.
 69–70: A batávok felkelése Germania Inferior provinciában
 77–83: Agricola hadjáratai Észak-Britanniában
 79: Pompejit és Herculaneumot elpusztítja a Vezúv kitörése.
 83 körül: a germán limes építésének kezdete
 84: Britannia meghódításának vége
 88: a római-dák háború vége; legyőzik a dákokat Tapae mellett
 89 körül: Felső- és Alsó-Germania provinciák létrehozása

Európa más részei 
 A mai Szlovákia területét germán törzsek, az Alföldet a szarmaták veszik birtokba.
 A gótok letelepednek a mai Lengyelország északi részén

Ázsia 
 Perzsia: Pártus Birodalom
 Indus-völgye, Észak-India: a század közepén létrejön a Kusán Birodalom
 Kínában: Han-dinasztia 
 18–21: A ’’vörös szemöldökűek’’ parasztfelkelése Kínában
 A buddhizmus elterjedése Kínában

Találmányok, felfedezések 
 A papír feltalálása Kínában.
 A kódex, a modern könyv első formája feltűnik a Római Birodalomban.

Vallás 
 Jézus fellépése Palesztinában; a kereszténység kialakulása és gyors terjedése (→ őskeresztények)
 40–50-es évek: Pál apostol térítőútjai a Római Birodalom keleti felében

Kultúra, civilizáció 
 A Római Birodalomban pazar márványépületek épülnek, a főváros Róma első alkalommal ad otthont több mint egymillió lakosnak
 A század végén a keresztény Biblia utolsó könyve, a Jelenések könyve is megíródik
 A Nok kultúra Fekete-Afrikában (i. e. 1000 - i. sz. 300)
 Meroé Királyság Núbiában
 A Han-dinasztia Kínában
 Közép-Amerikában a maja civilizáció "késői preklasszikus kora" (i. e. 450 – i. sz. 300)
 Dél-Amerikában a Paracas-kultúra, Tiahuanaco-kultúra, és megkezdődik a Mocse-kultúra. Fejlett kézműipar, fémmegmunkálás (réz, arany, ezüst).

Fontosabb személyek

Uralkodó 
 Augustus, az első római császár
 Boudica, az icenusok királynője
 Caligula, római császár
 Claudius, római császár
 Nero, római császár
 Tiberius, római császár
 Titus, római császár
 Vespasianus, római császár
 Domitianus, római császár
 Traianus, római császár

Irodalom 
 Idősebb Plinius, római történetíró
 Martialis, római költő
 Petronius, római író
 Tacitus, római történetíró
 Josephus Flavius, zsidó történetíró
 Livius, római történetíró
 Antistius Sosianus római hivatalnok, költő
Attius Labeo (1. század) római költő

Egyéb 
 Jézus Krisztus, tanító, vallásalapító, a keresztények messiása
 Alexandriai Philón, filozófus
 Seneca, római történetíró, filozófus, államférfi
 Pál keresztény apostol, misszionárius
 Athénión (gemmavésnök) (1. század ?) görög gemmavésnök

Évtizedek és évek

Jegyzetek 

01
Novell

A Novell, Inc. egy informatikai cég. Címtáralapú és platformfüggetlen hálózati infrastruktúra- szolgáltatásokat (Novell Nterprise), címtáralapú személyazonosság-kezelést és integrált biztonsági megoldáscsomagot (Novell Nsure), az üzleti alkalmazások integrációját és címtáralapú webes szolgáltatások fejlesztését (Novell exteNd), valamint üzleti és informatikai tanácsadást és üzemeltetési támogatást (Novell Ngage) biztosít ügyfelei számára.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Novell Magyarország
 Novell
 Novell Blogs
 Open Horizons - A co-operative EMEA body of international Novell User Groups
 Open Horizons UK - An active Novell User Group for UK customers

Szoftverfejlesztő cégek
NASDAQ-on jegyzett részvénytársaságok
Walnut Creek (cég)

A Walnut Creek (mostani nevén FreeBSD Mall) egy CD-ROM terjesztő vállalat volt. Alapítója Bob Bruce. A Walnut Creek volt az első cég, amely kiadta és terjesztette, árusította a FreeBSD-t.

Bruce 1991 augusztusában alapította meg FreeBSD Mall, Inc. (akkor még Walnut Creek) névre hallgató céget. A cég alapításának célja az volt, hogy CD-ROM-on terjessze a szabad szoftvereket, shareware programokat, azok forrásait, és egyéb olyan szabadon terjeszthető információt, amely az interneten megtalálható volt. A cég a kaliforniai Walnut Creekből indult, de közben áttette székhelyét Concordba, mert itt olcsóbban tudott székhelyet bérelni.

A cég 1993 elején kapcsolatba lépett Jordan Hubbard-dal, aki egy maréknyi csoporttal a 386BSD-n dolgozott. Jordan csapata megegyezett a Walnut Creekkel abban, hogy a cég CD-ROM-on fogja terjeszteni a projektjük munkájának eredményeit. Közben a projekt nevet változtatott. Az új név FreeBSD lett. A Walnut Creek elkészítette az első FreeBSD CD-ROM terjesztést, és egyúttal átállították az FTP és fájlszervereiket is FreeBSD-re. Ezt a munkát Rod Grimes végezte. A Walnut Creek attól a naptól kezdve csak FreeBSD-t használ.

Az évek során a Walnut Creek szervere sorra döntötte meg az internetes rekordokat. Hosszú évekig ez a szerver volt a legfoglaltabb egy processzoros szerver, a maga 2TB-nyi adatletöltésével, amelyet egy forgalmas napon állított fel. Voltak olyan napok, amikor 800 darab teljes FreeBSD telepítőt töltöttek le róla.

Az 1994-es év nagy részében a Walnut Creek nem terjeszthette a FreeBSD-t az AT&T per miatt. Mikor a per végül megegyezéssel zárult, a cég újra a FreeBSD terjesztésébe kezdett. Ez 1995 elején volt. Az embereket egyre jobban érdekelte a FreeBSD, szerették volna naprakészen tartani a rendszerüket. Ezt az igényt kielégítendő, a Walnut Creek elkezdte a snapshotok terjesztését is. 1995-ben a cég együttműködésre lépett Greg Lehey-vel, és elkezdték a FreeBSD-s könyvek kiadását. Ilyen könyv például a The Complete FreeBSD is.

1997-ben a FreeBSD népszerűsége annyira megnőtt, hogy ez lett a legnépszerűbb termékük. Ekkor a cég elkezdte a FreeBSD Hírlevél kiadását. A WC 1999-ben szponzorálta az első FreeBSD Konferenciát Berkeley-ben (Kalifornia). 2000-ben a BSD-Con 2000 szponzora volt Monterey-ben (Kalifornia).

2002-ben a Wind River cég, amely a FreeBSD feletti jogokat addig gyakorolta, bejelentette, hogy a FreeBSD feletti rendelkezés jogát átadja a FreeBSD Mall, Inc.-nek. Ez jó hír volt a FreeBSD-t használóknak, hiszen pár hónappal a bejelentés előtt a Wind River kijelentette, hogy nem folytatja tovább a FreeBSD korábban megkezdett támogatását. Ekkor sokan megijedtek, pesszimista kijelentések hangzottak el a FreeBSD jövőjével kapcsolatban, de az aggodalom alaptalan volt. A FreeBSD és a FreeBSD Mall azóta is ápolják szoros kapcsolatukat.

Informatikai cégek
Snapshot

A snapshot  egy szoftver olyan időszakos kiadása, amely a fejlesztés valamely fontosabb fázisában készül. Mint ahogy arra az angol név is utal, ez egy  pillanatkép a fejlesztésről. Célja, hogy a külső  fejlesztők, felhasználók, érdeklődők belepillanthassanak a fejlesztés pillanatnyi állásába.

Másik jelentése egy fájlrendszerről vagy adatbázisról készített pillanatkép.

Szoftverfejlesztés
GCC (informatika)

A GCC a GNU Compiler Collection rövidítése.

Szabadon elérhető C, C++, Pascal, Objective C, Java, Fortran és Ada fordító, elsősorban Linux és BSD – tehát POSIX – rendszerekre, de létezik Microsoft Windows-ra készített változata is (mingw -n keresztül), rengeteg CPU és architektúra támogatott, amire a GCC tud fordítani.

Eredetileg a gcc GNU C Compiler-t jelentett, és csak is kizárólag C programozási nyelvet tudott kezelni. A gcc 1.0-t 1987-ben adták ki, majd a fordítót kiterjesztették arra, hogy C++-t is képes legyen lefordítani, az év decemberében. Később front end-et fejlesztettek többek közt a következőkhöz: Objective-C, C++, Fortran, Java (Gcj), Ada (Gnat), és Go.

A Free Software Foundation (FSF) adja ki a GCC-t GNU General Public License (GNU GPL) alatt. A GCC fontos szerepet játszott a szabad szoftver növekedésében, mind eszközként, mind példaként.

Történelmi áttekintés 
Eredetileg GNU C Compiler-ként indult, és ennek a projektnek köszönheti a fejlődését sok nyílt forrású operációs rendszer, többek között a Linux és a nyílt BSD-k is.

Támogatott architektúrák

Kiadási stratégia 

Az új kiadási menetrend során általában három fejlesztési állapotot hoznak létre, mielőtt egy branchot létrehoznak.

A nagyobb változtatások során adnak branchot a projekthez, melyek lehetnek:
 új C++ parser esetén
 új memória allokációs séma esetén
 új optimalizációs lépés
Minden branch után új kiadási menetrend következik, valamint jellemzően két havonta bug-fix foltot is kiadnak az eredeti kiadáshoz.

Források

További információk 
 Hivatalos oldal

GNU projektek
Java fejlesztőeszközök
HTML-szerkesztő programok

A HTML-szerkesztő programok olyan programok, melyek HTML-oldalak elkészítésére alkalmasak.

Mivel a HTML egyszerű szöveg egy szöveges állományban, ezek legegyszerűbben egy sima szöveget szerkeszteni képes programmal hozhatók létre. A modernebb, kimondottan ilyen célra íródott programok jelentős segítséget nyújtanak a szerkesztés folyamatában, például automatikusan ellenőrzik a beírt utasításokat, esetleg WYSIWYG elv alapján működnek, jelentősen lerövidítve az elkészítés időtartamát. Egyes szövegszerkesztők is képesek HTML oldalak készítésére (például a Microsoft Office vagy OpenOffice.org), de ezeknek az eszközöknek nem ez a fő funkciójuk, ezért nem feltétlenül tudják ugyanazt nyújtani, mint egy ilyen célra fejlesztett szoftver.

Programok

Szöveges alapú, kódszerkesztő programok 
 1st Page 2000
 Alleycode HTML Editor, van beépített előnézet funkció
 Arachnophillia
 BBEdit, van beépített előnézet funkció
 BlueFish
 CoffeeCup HTML Editor 2006, van beépített előnézet funkció
 ConTEXT
 HTML Kit
 HTMLPad
 Macromediától a Homesite, van beépített előnézet funkció
 Notepad++
 Notepad2
 Quanta Plus
 SCREEM
 Textile
 Vim

Grafikus alapú, WYSIWYG programok 
 Adobe Systems-től a Dreamweaver
 Microsoft FrontPage
 NetObjects Fusion
 Mozilla Composer, Netscape szerkesztő
 Namótól a WebEditor
 Nvu, a Mozilla szerkesztőjén alapul
 OpenOffice.org van HTML export funkciója
 Microsoft Word van HTML export funkciója, bár mivel elsősorban a Word-höz fejlesztették, így a létrehozott HTML-állomány lényegesen nagyobb méretű, mint egy hagyományos HTML-kód.

Kapcsolódó szócikkek 
 HTML-szerkesztő programok listája

Szoftverek
Times New Roman

A Times New Roman serif betűtípust az 1930-as évek elején tervezte a londoni The Times újság számára Starling Burgess, Victor Lardent és Stanley Morison. Habár a The Times már nem ezt a betűtípust használja, még mindig sok könyvet szerkesztenek vele.

A Times New Roman egy digitalizált változatát a Monotype tervezte meg a Microsoft részére, így a Windows 3.1 verziójától kezdve minden későbbi operációs rendszerében benne van. Csakúgy, mint az Apple Macintosh Times Romanje, ez is alapbetűtípusként jelenik meg sok alkalmazásban, főleg böngészőkben és szövegszerkesztőkben.

A Microsoft Times New Roman néven hivatkozik a Monotype Times New Roman PS betűtípusának TrueType változatára, ami a klasszikus Times New Roman keskenyebb párja.

Példa

Kapcsolódó szócikkek 
 Arial betűtípus
 Verdana betűtípus
 Betűtípusok listája

Betűképek
Latex2html

A latex2html program LaTeX fájlokból csinál html oldalakat. Perl nyelven írták, ez a végrehajtásához is szükséges. Sokfajta operációs rendszer alatt működik (például linux). Használja a GhostScript, dvips és giftrans programokat.

Példaoldalak
 Egy oldal magyar navigálógombokkal.
A Python programnyelv dokumentációja. A Python is a latex2html-t használja a dokumentációk készítésére egy kiegészítő programmal.

A latex2html-el készült dokumentumok jellemzői
 Alapértelmezésben fejezetenként új oldalt kezd. Minden oldalról lehet ugrani az előző és következő oldalra, valamint egy szinttel feljebb (például alfejezetről fejezetre). Létrehoz egy tartalomjegyzéket is, amelyről közvetlenül a miáltalunk keresett oldalra ugorhatunk.
 Elég ügyesen átviszi a képleteket, PNG vagy GIF kiterjesztésű képeket csinál belőlük, sőt a LaTeX saját ábráiból is. Ha a képlet alsó felső indexeken, összeadás- és kivonásjelen és zárójelen kívül mást nem tartalmaz, akkor sima szöveget csinál belőle.
 Megadható, hogy milyen mélységben (fejezet, szakasz, alszakasz) kezdjen új oldalt, esetleg mindent egy oldalra tegyen.

Külső hivatkozások
Angol leírása
Latex2html installálása MiKTeX-hel (angol)
LATEX2HTML-FU Angol leírás egy másik változatáról, amely szebb kinézetű eredményt ad, és a lap szerint egyszerűen felrakható Windows XP és 2000 alá
A latex2html magyarításának leírása Magyarul lesznek például Tartalomjegyzék, Kivonat, Következő, Alfejezetek…  
Magyarított navigálógombok

Jegyzetek

TeX
Szabad szoftverek
Arial

Az Arial betűkép az egyik legelterjedtebb, mivel rengeteg Microsoft alkalmazás tartalmazza. A Linotype Helvetica betűképét próbálták olcsóbban megvalósítani.

Habár hasonló vonásai vannak, mégis a Monotype egyik „groteszk” betűképének variációja, és tervezői a számítógépes használatot vették figyelembe. Néhány kisebb változtatást végeztek rajta annak érdekében, hogy olvashatóbb legyen különböző felbontásokon.

A Windows 3.1 verziója óta benne van a Windows verziókban.

A digitális tipográfiában, az Arial Unicode MS betűkép (Microsoft) minden Unicode 2.0 karaktert támogat. 

Korábban szabadon letölthető volt, de most már csak a Microsoft Office csomagon belül forgalmazzák. A legtöbb, bár nem az összes Unicode-karaktert tartalmazza.

Lásd még 
 Verdana betűkép
 Betűképek listája

További információk
Az Arial története (angolul)

Betűképek
Frutiger

A Frutiger sans-serif betűképet Adrian Frutiger tervezte 1976-ban, hogy Frutiger Univers betűtípusát helyettesítse.

Eredetileg a Párizs-Charles de Gaulle repülőtéren használták. Nem sokkal később nyomtatásban és marketingben is használni kezdték.

Ez a betűkép a „Humanista” sans-serif családba tartozik. A betűkép forgalmazója, a Linotype, 1999-ben egy újabb, javított változatot adott ki, a Frutiger NEXT-et. A dőlt betűs készletet szinte teljes egészében átdolgozták.

Frutiger NEXT 
A Frutiger NEXT betűkép a Frutiger-ből lett tervezve, annyi különbséggel, hogy a dőlt betűk szabályszerűbbek mint a Frutigerben. Ettől eltekintve, csak néhány apró részletben tér el.

Lásd még 
 Betűképek listája

Külső hivatkozások 
 Typophile Typowiki: Frutiger
 linotype.com: Frutiger betűkép-család 
 linotype.com: Frutiger Next betűkép-család
 Frutiger Symbols betűkép-család
 Frutiger Stones betűkép-család
 Frutiger Capitalis betűkép-család
 Frutiger Serif betűkép-család

Betűképek
Futura (betűtípus)

A Futura egy sans-serif betűtípus. 1927-ben tervezte Paul Renner, a Bauhaus mozgalomból inspirálódva. Ellentétben a korábbi sans-serif betűtípusokkal, a vonások tökéletes mértani formák, főleg a köröknél látható ez. A Futura az 50-es és 60-as években volt a legnépszerűbb és a mai napig a Volkswagen céges terveiben használt betűtípus. Stanley Kubrick filmrendező is többnyire ezt használta a filmjei reklámjainál és címsorainál.

Lásd még 
  Betűtípusok listája

Külső hivatkozások 
Typowiki: Futura

Betűképek
Gill Sans

A Gill Sans egy sans-serif betűkép, amelyet Eric Gill tervezett (Monotype) 1928 és 1930 között. Az alapja Edward Johnston betűtípusa volt.

Annak idején a British Railways használta.

1997-től a BBC használta a cég logójában és más szolgáltatásaikban. Ugyanakkor a Mac OS X operációs rendszerrel együtt árulják.

Példa

Gil Sans-ot használó cégek 
 Carlton
 BBC
 mmo2

Lásd még 
 Betűképek listája

Betűképek