alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Olimpia (keresztnév)

Az Olimpia női név a görög Olümpiasz névből származik, a jelentése Olümposz hegyéről való. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 december 17.

Idegen nyelvű névváltozatai
 angol: Olympia
 francia: Olympe

Híres Olimpiák
 Olympia Dukakis (*1931) amerikai színésznő
 Olympia Mancini (1637–1708) olasz bárónő, Mazarin bíboros unokahúga, Savoyai Jenő anyja

Egyéb Olimpiák
 Olympia, Molnár Ferenc színművének címszereplője
 Olympia, Washington állam fővárosa

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Árpádina

Az Árpádina női név az Árpád férfinévből származik, az -ina képzővel alkották a 19. században.


Gyakorisága
A nevet a 19. században alkották meg, több hölgy is viselte akkoriban, mégsem vált népszerűvé. 
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Árpádina sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
december 11.

Híres Árpádinák
 Malom Lujza költőnő álneve.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Árpád (keresztnév)

Az Árpád régi magyar férfinév, az árpa szó -d kicsinyítőképzős származéka.  A -d képző a valamiben bővelkedőt is jelenti, így jelentése azonos lehet 'árpás-árpácska' jelentésével. Női párja az Árpádina.


Gyakorisága
A nevet a 19. században újították fel Árpád fejedelem tiszteletére. 1967-ben a 27. leggyakoribb férfinév volt, a 80-as években visszaesett a 41. helyre. 
Az 1990-es években ritkán fordult elő, a 2000-es években a 77-100. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 január 5.
 március 31.
 április 7.
 december 11.

Híres Árpádok

Egyéb Árpádok

Földrajzi névként
 Nagyárpád 1965-ben Pécshez csatolt településrész
 Árpádhalom Szentestől keletre lévő helység
 Árpád-vár hegy a Visegrádi-hegységben
 Árpád település Romániában
 Árpád híd Budapesten
 Árpád híd Ráckevén

Egyéb
 Árpád-kor: a honfoglalás korának neve
 Árpád-ház: a magyar királyi ház neve
 árpádsáv, nemzeti jelkép

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Férfikeresztnevek (A, Á)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Árpád (egyértelműsítő lap)

Árpád magyar fejedelem, a magyarok vezére a honfoglalás idején
 Árpád, magyar keresztnév 
 Árpád, település Romániában, Bihar megyében
 Árpád, üzletközpont Budapest IV. kerületében
hasonló néven
 Arpad, ókori város a mai Szíria területén
Haiku (operációs rendszer)

A Haiku egy nyílt forrású és ingyenes operációs rendszer, mely azzal a céllal indult, hogy újjáteremtsék, s kibővítve folytassák a BeOS operációs rendszert. A fejlesztés 2001-ben indult el, a projektet 2004-ig úgy ismerték, hogy OpenBeOS, de egy egyszerű szerzői jogi vita miatt nevet kellett váltani. A projekt 2008-ban "self-hosting"-á vált, amely azt jelenti, hogy az operációs rendszert akár saját korábbi verziója alatt is lehet teljeskörűen fejleszteni. Az első alpha kiadás 2009 szeptemberében, míg a második alpha kiadást 2010 májusában adták ki.

A fejlesztés koordinálását a New York-i székhelyű Haiku Inc. nonprofit szervezet végzi, melyet 2003-ban Michael Phipps alapított, és azóta is vezeti.

Története 

A Haiku OS eredetileg OpenBeOS néven jött létre, 2001-ben, abban az évben, amikor a Be, Inc.-et, a BeOS eredeti fejlesztőjét felvásárolta a Palm Inc., és a BeOS fejlesztését leállították. A projekt elsődleges célja a BeOS közösség támogatása lett, azáltal, hogy készítenek egy, a BeOS-el kompatibilis, nyílt forrású operációs rendszert. A saját szerverek és API-k (ismert úgy is, mint kitek) teljesen újra lettek írva, egy önként ajánlkozó rajongói csapat által, akik folytatni akarják a BE, Inc. által elindított operációs rendszert, platformot. A kernel a NewOS-en alapul. A mikrokernel egy korábbi Be fejlesztőmérnök munkája, s továbbfejlesztette egy „keménymag” jelzővel ellátott programozói csapat.

Irányelvei 

A fejlesztők által elsősorban személyi számítógépekre szánt operációs rendszer főként gyorsaságával, egyszerűségével, alacsony erőforrásigényével, és könnyű kiismerhetőségével szeretne teret hódítani a felhasználók között, ezért a fejlesztéskor ezen szempontokat tartják szem előtt.

Jegyzetek

Források

További információk 
 A hivatalos Haiku (OpenBeOS) honlap

Kapcsolódó szócikkek 
 BeOS

Szabad szoftverek
Unix
PicoBSD

A PicoBSD egyike a FreeBSD egy floppy-s változatainak, egyike a BSD operációs rendszer utódainak. A különböző változatokban a PicoBSD lehetőséget biztosít, egy biztonságos dialup hozzáféréshez, egy kicsi lemezecske router, vagy egy betárcsázó-szerveren (dial-in server) keresztül, s mindezt csak egy szabványos (standard) 1.44MB-os floppyn. A PicoBSD "simán fut" egy minimális Intel 80386SX processzoron, 8MB RAM-mal, merevlemez nélkül(!).

Most, hogy a floppy lemez nem alapvető meghajtó minden új számítógépen, a PicoBSD használata elmozdult az elsődlegesen floppy alapú s leginkább kevés memóriával ellátott, merevlemez nélküli rendszerek felé.

Rugalmasságával, melyet a FreeBSD-től örökölt, a teljes mértékben hozzáférhető forráskódjával, könnyedén telepíthető, s teljesíthető vele számos feladat, úgy mint (de nem kizárólag):

 Merevlemez nélküli munkaállomás
 Hordozható betárcsázó kliens
 Testreszabható demó rendszer
 Beépített felügyelő flash memóriához vagy EEPROM-hoz
 Tűzfal
 Kommunikációs szerver
 Megoldás kereskedelmi router leváltására
 Disztmentes lakásautomatika rendszer

A PicoBSD fejlesztését évekkel ezelőtt befejezték, az utolsó verzió a 0.42, amely a FreeBSD 3.0 változatára épült.

Források 

http://people.freebsd.org/~picobsd/old/picobsd.html

Szabad szoftverek
BSD
Arthur (operációs rendszer)

Az Arthur egy korai GUI-s operációs rendszer, melyet az Acorn cég ARM processzor alapú gépeiben használtak 1987-től a RISC OS 2-ig, mely 1989 áprilisában lett kész. 

A munkaasztala meglehetősen egyszerű (primitív) volt. Tipikusan az a szín-séma jellemezte, melyre azt mondjuk "technicolour". Ennek egy korai "feldolgozása" (revision) nagyon hibás volt, és ez igazából egy befogadó-helyet (placeholder) jelentett egészen a RISC OS 2-ig (a nevét az "Arthur 2" helyett választották) s ezzel teljessé vált (a RISC OS 2). Az "Arthur" nevet állítólag azért kellett a 2 verziónál dobni, mert az operációs rendszer kiadásának időpontja egybeesett az "Arthur 2: On the Rocks" című filmmel. Arthur szerint valójában "Egy Risc-alapú operációs rendszer CSÜTörtökön" (az angol eredeti: "A Risc-based operating system by THURsday" – egy szójáték – a ford. megj.). Feltehetően az Arthur azért volt összetett, s nyaktörő (break-neck) a sebességben, mert forradalmi operációs rendszer volt és az "ARX" fejlesztésével nem lettek volna készen időre.

A legtöbb software, melyet Arthur-hoz, írtak fut RISC OS-on is. Ám néhány címet nem fejeznek be.

További információk 
 "Arthur Lives!" – egy kézikönyv Ben Jefferys-től
 Arthur OS Emulator

Operációs rendszerek

en:Arthur (operating system)
Opera (egyértelműsítő lap)



Művészet 
 opera, drámai színpadi műfaj
 opera seria, tragikus vagy hősi hangvételű komoly opera
 opera buffa, olasz vígoperák megnevezése
 opéra comique, a francia vígoperák megnevezése
 Operaház, további operák épületei
 Magyar Állami Operaház, mint épület és mint társulat
 Opera (1997), a Tosca együttes első albuma
 Opera (2007), Juan Patricio Riveroll
 Opera, mangamagazin
 Opera, Çetin Alp dala

Hely 
 Opera, a budapesti M1-es metró állomása a Bajcsy-Zsilinszky út és az Oktogon között
 Opera, település Olaszországban, Lombardia régióban, Milánó megyében
 Opéra, a párizsi 7-es metró állomása
 Ópera, a madridi 2-es és 5-ös metró állomása

Egyéb 
 Opera szelet, Gaston Lenôtre mandulás-kávés-csokoládés torta-kreációja 1960-ból
Opera Software, szoftverfejlesztő cég
 Opera, webböngésző
 Opera Mini, webböngésző mobiletelefonokhoz
 Opera hadművelet, izraeli légitámadás
Gyümölcscentrifuga

A gyümölcscentrifuga modern háztartási gép. A beletöltött zöldséget, gyümölcsöt egy fogazott forgó tányér finom péppé vakarja szét. A pép egy sűrű rácson centrifugálódik ezután és kettéválik híg, rostszegény növény-lére és nedves rost-krémmé. A növény-lé pohárba csorog ki. Érdemes azonnal meginni, mert a benne lévő értékes anyagok egy része a levegő oxigénje vagy a fény hatására tönkremegy.

A drágább készülékek keményebb növényeket is fel tudnak dolgozni (kemény alma, répa, cékla), hosszabb garanciával árulják őket, mosogatógépben is mosogathatók egyes alkatrészeik.

Mennyi növényből mennyi lé keletkezik? 
 Három közepes almából egy bögre ital.
 Hat cső zsenge kukorica szemeiből egy bögre ital.
 Négy sárgarépából és egy céklából egy bögre ital.

Ellenzői 
A centrifuga ellenzői szemére vetik azt, hogy a szervezet számára pont az egyik leglényegesebb jellemzőt – a rostokban gazdag növényi forrást – szünteti meg, és ehelyett egy cukorban és vízben gazdag, rostszegény folyadékforrást jelent. Ennek ellenére még mindig összehasonlíthatatlanul egészségesebbnek tartják, mint a szintetikus italokat.

Kapcsolódó szócikkek 
 Gyümölcsbor

Gasztronómiai eszközök
Bánffy György (1661–1708)

Losonczi báró, majd gróf Bánffy György (1661 – Nagyszeben, 1708. november 15.): Habsburg-párti főúr, az osztrák birodalomhoz csatolt Erdély első főkormányzója (gubernátor).

Családja
Református főúri családból származott. Apja Bánffy Dénes, akit I. Apafi Mihály 1674-ben Teleki Mihály nyomására kivégeztetett. Anyja Bornemisza Kata (†1685) volt. 1679 körül Daniel Zsófiát, Daniel Mihály leányát, majd megözvegyülve, 1681. július 17-én Bethlen Klárát, Bethlen Gergely erdélyi főgenerális (1641–1697) és Thoroczkay Mária leányát vette feleségül.

Pályafutása
1681–1685 között Doboka, 1685–1693 között Fehér, 1693-tól haláláig Kolozs vármegye főispánja, 1694-től egyben kolozsvári főkapitány is. 1687-től 1690-ig fejedelmi tanácsúr. 1691-ben az erdélyi református egyházkerület főgondnoka lett. 1692-től gubernátor II. Apafi Mihály mellett. 1696-ban I. Lipót grófi címmel tüntette ki.

Kinevezése után hozzákezdett a bonchidai vár kastéllyá alakíttatásához, de a Rákóczi-szabadságharc kitörése miatt a munka félbeszakadt. A gubernátor a kurucok elől Nagyszebenbe menekült, ahol később (1708. november 15-én) meg is halt. 1709 végén temették el a kolozsvári Farkas utcai református templomban, ahol ma is látható halotti emléktáblája.

Források 
 
 , Pótkötet, 289. oldal Online elérés
 Gálfalvi Zsolt: Várbemutató – A bonchidai kastély, erdely.ma, 2010. május 24.
 Bánffy-család

Kapcsolódó szócikkek 
 Erdélyi gubernátorok, guberniumi elnökök, katonai és polgári kormányzók (1691–1869)

Erdély főkormányzói
Gyo~rgy 1661
Doboka vármegye főispánjai
Fehér vármegye főispánjai
Kolozs vármegye főispánjai
1661-ben született személyek
1708-ban elhunyt személyek
Képtömörítés

A képtömörítési eljárások fő célja a számítástechnikában az, hogy a nagyon nagy méretű (nagy adatmennyiséget tartalmazó) képanyagok méretét csökkentse, és így gazdaságosabbá tegye tárolásukat, illetve lehetővé tegye azok tárolását korlátozott kapacitású médiákon.

A képtömörítési eljárások az adattömörítési eljárások részhalmaza, azok speciális esete, ami kifejezetten a grafikus információkat tartalmazó adatfolyam jellegzetességeire alapul.

Képtömörítési eljárások

Veszteséges eljárások 
A képtömörítési eljárások egy része veszteséges tömörítés, vagyis a tömörítés folyamán információ vész el. A cél az, hogy ez az információvesztés ne okozzon látható minőségromlást, illetve a minőségromlás minél kisebb legyen. Az, hogy ezt a célt mennyire sikerül elérni (vagyis hogy egy adott mértékű tömörítés esetén mekkora a minőségromlás) határozza meg az eljárás sikerességét, jóságát.

A használt elvek 
 A színek számának (colorspace) csökkentése.
 Transzformációs kódolás. Ez a leggyakrabban használt eljárás. A Fourier-transzformációhoz kapcsolódó módszereket – mint amilyen a DCT vagy a Wavelet-transzformáció – alkalmazzák, melyeket kvantálás és entrópia kódolás követ.
 Fraktál tömörítés

Veszteségmentes eljárások 
Az eljárások másik csoportja veszteségmentes, vagyis a tömörített állományból minden esetben pontosan visszanyerhető az eredeti, tömörítetlen adat.

A használt elvek 
 Futáshossz-kódolás (RLE, Run-length encoding)
 Entrópia kódolás
 Adaptív kódtárakra épülő algoritmusok, mint amilyen az LZW, LZSS

Mozgóképek 
A képtömörítés speciális esete a mozgókép-tömörítés.

Online képtömörítő eszközök 

 keptomorites.hu
 tinypng.com
 compressjpeg.com
 compressor.io

Keptomorites
Mérték

A „mérték” szót sokféle, bár egymástól nem független értelemben használhatjuk.

 A matematikában:
 Mértéknek nevezzük (angol „measure”) a terület, térfogat és valószínűség fogalmainak és hasonlóknak közös általánosításait (bizonyos halmazfüggvényeket).
 A metrikus terekben definiálható, a köznapi távolsággal a legszorosabb kapcsolatban álló metrika fogalmát magyarul a „mérték”-nek fordíthatnánk, azonban ennek kevés köze van a „measure”-fogalomhoz, így az egyértelműség kedvéért általában magyarul is a metrika kifejezést használjuk e fogalomra (kivéve konkrétan definiált metrikák esetén).

 A fizikában 
a fizikai mennyiségek mértékei a bevezetett mértékegységek. Lásd még mérés.
egy ábeli vagy nemábeli lokális fázisinvarianciához (mértékinvarianciához) tartozó állapotok közül az egyiket kiválasztó feltétel (gauge) (ld. mértékszabadság)

A köznapi életben néha a „határ”, „korlát” szó jelentésével egyezően is használjuk:

 A gasztronómiában a túlzott mennyiségű fogyasztás kerülését jelenti.

Semleges értelemben is használjuk:

 A ruházat készítésekor egy adott személyre jellemző méretek együttese.

Idézet 

„Est modus in rebus, sunt certi denique fines”.
 (Horatius: Szatírák I. 1. 106.)

További információk 
 a Tao a mértékről

Tudományos alapfogalmak
1520-as évek



Háború és politika 
 1521 – Hernán Cortés elfoglalja Tenocstitlant, az Azték Birodalom fővárosát
 1521. augusztus 29. – elesik a magyar végvárrendszer kulcsa, Nándorfehérvár
 1524–1525 – a német parasztháború
 1525 – a páviai csatában a francia lovagi sereg vereséget szenved a német és spanyol zsoldosoktól
 1526 – létrejön a Habsburg-ellenes cognaci liga
 1526. augusztus 29. – a mohácsi csatában I. Szulejmán legyőzi a magyar sereget, II. Lajos elesik
 1526–1527 – Cserni Jován felkelése a Délvidéken
 1527 – német és spanyol zsoldosok Rómát pusztítják (Sacco di Roma)
 1528. január – Szapolyai János király a sztambuli szerződésben felajánlja Magyarországot hűbérül a szultánnak
 1529 – Bécs első sikertelen török ostroma

Események és irányzatok 
 1519–1522 – a Magellán vezetésével induló flotta elsőként kerüli meg a Földet
 1524 – Giovanni da Verrazzano Új-Franciaország néven birtokba veszi a mai Kanada keleti részét
 1526 – Bábur mogul sah megalapítja a Mogul Birodalmat
 1526 – Magyarország két részre szakadása; az országrészek élén I. Ferdinánd és Szapolyai János állnak
 1529 – a zaragozai szerződésben kiegészítik az Újvilág felosztásáról szóló tordesillasi szerződést

Vallás 
 1521 – a Német-római Birodalom wormsi birodalmi gyűlésén meghallgatják Luthert, de tanait eretneknek ítélik
 1523 – Ulrich Zwingli reformátor kiadja 67 tételét
 1529 – Zwingli Marburgban találkozik Lutherral, de nem jutnak megegyezésre
 1529 – a Német-római Birodalom speyeri birodalmi gyűlésén elfogadják az lutheránus vallást, de megtiltják további terjesztését

A világ vezetői 
 VIII. Henrik (Anglia)
 I. Ferenc (Franciaország)
 V. Károly (Német-római Birodalom, Spanyolország)
 I. Szelim, I. Szulejmán (Oszmán Birodalom)
 X. Leó, VI. Adorján, VII. Kelemen (Pápai állam)
 II. Lajos (Magyar Királyság) (1516–1526† )
 I. Ferdinánd (Magyar Királyság)  (1526–1564† )
 Szapolyai János (Magyar Királyság) (1526–1540† )

 
152
152
1540-es évek



Háború és politika 
 I. Szulejmán szultán csellel elfoglalja Buda várát

Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Ferdinánd (Magyar Királyság)  (1526–1564† )
 Szapolyai János (Magyar Királyság) (1526–1540† )
 Fráter György (Erdélyi Fejedelemség) (1540–1551)
 Nagy Szulejmán, akinek uralkodása idején az Oszmán Birodalom virágzásának tetőfokán volt

 
154
154
1550-es évek



Háború és politika 
 I. Ferdinánd kivégezteti Fráter Györgyöt
 az oszmánok újabb magyar várakat foglalnak el: Temesvár (Losonczi védelme alatt), Drégely (Szondy György védelme alatt), Gyarmat, Kékkő, Hollókő, Buják és Szolnok. Egyedül Eger menekül meg, amelyet Dobó István várkapitány véd

Események és irányzatok

A világ vezetői
 I. Ferdinánd (Magyar Királyság)  (1526–1564† ), (Erdélyi Fejedelemség 1551–1556)
 Fráter György (Erdélyi Fejedelemség) (1542–1551† )
 Izabella királyné (Erdélyi Fejedelemség) (1556–1559† )
 II. János (Erdélyi Fejedelemség) (1559–1571† )
 Nagy Szulejmán, akinek uralkodása idején Törökország virágzásának tetőfokán volt

155
155
1560-as évek



Háború és politika 
 1566-ban elkezdődik a németalföldi szabadságharc.
 Elesik Szigetvár, amelyet Zrínyi Miklós horvát bán védelmez hősiesen. A vár utolsó ostroma előtt meghal Szulejmán szultán is (vérhasban)

Események és irányzatok

Vallás
 1561-ben a wassyi mészárlással megkezdődtek a francia vallásháborúk.
 A reformáció kiteljesedése Erdélyben János Zsigmond uralkodása alatt; 1568-ban a tordai országgyűlésen megszületik a vallásszabadságról szóló törvény.

A világ vezetői 
 I. Ferdinánd (Magyar Királyság)  (1526–1564† )
 Miksa magyar király (Magyar Királyság)  (1564–1576† )
 II. János (Erdélyi Fejedelemség) (1559–1571† )
 Nagy Szulejmán, akinek uralkodása idején az Oszmán Birodalom elérte virágzásának tetőfokát.

156
156
1570-es évek



Háború és politika 
 1570 – az Oszmán Birodalom elfoglalja Ciprust és Tuniszt
 1570 – a speyeri szerződés rendezi a Habsburgok irányította Magyar Királyság és az Erdélyi Fejedelemség viszonyát
 1571. október 7. – az egyesült spanyol-velencei-pápai hajóhad Lepantónál legyőzi a török flottát
 1572 – az Inka Birodalom bukása
 1573 – a latin-amerikai spanyol gyarmatokon a „hódítást” az „új rend megszilárdítása” váltja fel
 1579 – a Németalföldön a déli tartományok az Arrasi, az északiak az Utrechti unióba tömörülnek

Események és irányzatok 
 1572. augusztus 23–24. – Szent Bertalan-éj, a Navarrai Henrik és Valois Margit házasságkötésére Párizsba érkező hugenották lemészárlása 
 1576 – Báthory István erdélyi fejedelmet lengyel királlyá választják
 1577–1580 – Drake admirális körülhajózza a Földet

Vallás

A világ vezetői
 I. Erzsébet (Anglia)
 IX. Károly, III. Henrik (Franciaország)
 II. Miksa,  (Német-római Birodalom, Magyarország) (1564–1576† )
 II. Rudolf (Német-római Birodalom, Magyarország)  (1576–1608)
 II. Fülöp (Spanyolország)
 IV. Iván (Oroszország)
 II. Szelim, III. Murád (Oszmán Birodalom)
 V. Piusz, XIII. Gergely (Pápai Állam)
 János Zsigmond (Erdélyi Fejedelemség) (1559–1571† )
 Báthory István (Erdélyi fejedelemség) (1571–1586† )

 
157
157
1580-as évek



Háború és politika 
 Szokoli Mehmed nagyvezírnek köszönhetően a hanyatló Oszmán Birodalom még mindig hatalmasnak látszik
 Anglia legyőzi a spanyol II. Fülöp híres „győzhetetlen armadáját”

Események és irányzatok 
 Francis Drake kincsekkel tér vissza földkörüli útjáról.
 Jezsuiták érkeznek Kínába.

Vallás

A világ vezetői

158
158
1590-es évek



Háború és politika 
 Elkezdődik a 15 éves háború
 Báthory Zsigmond lemond Erdély trónjáról, majd újra visszaveszi azt
 A véres farsang (1596)
 Az oszmánok megverik a magyarok és osztrákok seregeit Mezőkeresztesnél

Vallás
• 1590-ben megjelent a Károlyi Gáspár és segítőtársai által lefordított Biblia teljes magyar nyelvű változata, az ún. Károlyi-biblia.

A világ vezetői 

 
159
159
1600-as évek



Háború és politika 
 Vitéz Mihály vajda pár hónapig megszerzi Erdély trónját
 A tizenöt éves háborút lezáró zsitvatoroki béke-kötése.
 Bocskai István egy időre biztosítja Erdély függetlenségét a Habsburgoktól

Események és irányzatok

Vallás

Fontos emberek az 1600-as években

 
160
160
1610-es évek



Háború és politika 
 Bethlen Gábor rövid időre visszafoglalja a császáriaktól Magyarországot
 Az Oszmán Birodalomban általánosan elterjed a korrupció és erkölcsi hanyatlás.

Események és irányzatok

Vallás

A világ vezetői 

 
161
161
Magyar Köztársaság (egyértelműsítő lap)

Magyarország történelme során háromszor viselte nevében a köztársasági államformára utaló jelzőt:
 Magyar Népköztársaság, majd Magyar Köztársaság: 1918–1919, az őszirózsás forradalom után létrejött állam, amely a Tanácsköztársaság létrejöttéig állt fenn
 Magyar Köztársaság 1946–1949, a második világháború és a kommunista hatalomátvétel között fennálló rendszer
 Magyar Köztársaság, 1989-es kikiáltása óta fennálló köztársaság.
1620-as évek



Háború és politika 
 A janicsárság első nagy lázadása, amely alatt meggyilkolják II. Oszmán szultánt.
 Bethlen Gábor uralkodása alatt jelentősen fellendül az iparosodás és kultúra Erdélyben.

Események és irányzatok

Vallás

A világ vezetői 

 
162
162
1630-as évek



Háború és politika 
 I. Rákóczi György jelentős mértékben fenyegeti Bécset, de a szultán letiltja hadjáratát

Események és irányzatok 
 1633-ban zajlik a Galilei ellen folyó per, melyben visszavonta a Föld mozgására vonatkozó tanait.

Vallás

A világ vezetői

 
163
163
III. Anund svéd király

III. Anund Olafsson vagy Anund Jakab (svédül: Anund Jakob), (1008. július 25. – 1050.) a svédek keresztény királya 1021-től haláláig. Szigorú törvényeket vezetett be uralkodása alatt.

Élete
III. Olaf fiaként született 1008-ban. 1019-től édesapja mellett kormányzó. Olaf halála után lépett a trónra 1022-ben.

Hamarosan csapatokat küldött II. (Szent) Olaf norvég király megsegítésére a dán Nagy Knut király elleni, 1026-os a mai Svédország déli részén folyó, akkoriban azonban Dániához tartozó Helge patak melletti ütközetben, melyben azonban mégis a dánok győztek. Kérdéses, hogy ezután a csata után Jakab király tényleges hatalommal bírt-e a svéd területeken. Feltételezhető, hogy a svéd nép ezután a dán uralkodót ismerte el királynak, melyet megerősít, hogy Knut képe tűnik fel az ezután az időszak után vert érméken.

Az emlékekben Emund Kolbränna (Szénégető Emund) néven is előfordul. Ennek az lehet az oka, hogy uralkodása idején a svéd területeken a lakosság egy jelentős pogány hányada nem fogadtak volna el egy keresztény (nevű) királyt, Anund viszont azok házait, akik szigorú törvényeit nem tartották be, leégette.

Uralkodása idején megváltoztatták az írásjeleket a rúnaírásos ábécében.

A király természetes halállal halt meg 1050-ben.

Felesége
Anund király felesége Gunhild királyné volt.

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
Svédország uralkodóinak listája
Svéd királyok családfája
Svédország társadalma a középkorban

Svéd királyok
1008-ban született személyek
1050-ben elhunyt személyek
Munsö-ház
III. Emund svéd király

III. Emund Olofsson vagy Vén Emund (svédül: Emund den Gamle), (1007 – 1061): Olof Skötkonung fia és a svédek királya volt 1050 és 1061 között. Mikor elhunyt, vele együtt kihalt a több mint 500 éves Munsö-ház is. A sigtunai püspököt a pogányok elüldözték.

Életrajza
Emund III. Olaf király házasságon kívül született gyermeke volt. Édesanyja a vend Edla. Fiatal éveiben a kijevi udvarban szolgált, féltestvére, Anund Jakab halála után örökölte 1050-ben a svéd trónt.

Ádám brémai püspök elbeszéléseiben negatív képet festett róla, mely arra vezethető vissza, hogy Emund inkább Åsmund püspököt támogatta, aki viszont a keleti kereszténység érdekeiben járt el.

Mivel egyetlen fia, Anund már 1056-ban elesett a kvenek elleni harcokban, Emund 1061-es halálával kihalt az Yngling-ház férfiága. Emund leánya feltehetőleg Stenkil Ragnvaldssonnal járt frigyben, aki megalapozta a Stenkil-ház trónigényét.

Trónkövetés
Emund halála után Stenkil Ragnvaldsson lépett a trónra, és megalapította a Stenkil-házat, mely kisebb szünetekkel (1070 – 1079, 1084 – 1088) egészen 1126-ig uralkodott Svédországban

Gyermekei
Emund király felesége nem ismert, két gyermeke született:
 Anund (? – 1056)
 Szent Ingamoder Emundsdotter (1043 – 1090) ∞ Stenkil svéd király

Jegyzetek

Fordítás

Külső hivatkozások

 Genealogie-Mittelalter.de
https://web.archive.org/web/20070930014619/http://histvarld.historiska.se/histvarld/sok/artikel.asp?id=10262

Kapcsolódó szócikkek 
Svédország uralkodóinak listája
Svéd királyok családfája
Svédország társadalma a középkorban

Svéd királyok
1007-ben született személyek
1061-ben elhunyt személyek
Munsö-ház
Mälaren

A Mälaren a harmadik legnagyobb tó Svédországban a Vänern és Vättern tavak után. Nyugatról kelet fele húzódik és a Balti-tengerbe ömlik Stockholmnál. Stockholmtól nyugatra helyezkedik el, azonban legkeletibb öble benyúlik Stockholm központjáig, ezt Riddarfjärden-nek (Lovagok öble) hívják. A tavat Uppland, Södermanland, Närke és Västmanland tartományok határolják.

Lásd még
 Stockholm földrajza

Külső hivatkozások
 A Mälaren honlapja 
 Strömma kanalbolaget 

Stockholm
Svédország tavai
Unni érsek

Unni  érsek  (Bréma, ? (880 körül) –  Birka, 936. szeptember 17.)  Hamburg-Bréma hatodik érseke volt a 10. század első felében 918-936 között. I. Konrád keleti frank király misszionáriusaként a skandináv népeket igyekezett kereszténnyé tenni, végül ezen tevékenysége közben mártíromságot szenvedett.

Élete 
A korabeli források nagyon szegényesek, későbbi forrásból lehet tudni, hogy 934-ben Dániában járt követség élén Dánia uralkodójánál, III. Gorm dán királynál, aki megátalkodott pogány volt. Hittérítő tevékenységében Szent Ansgar követője volt. A dánok végül halála után csak Gorm fia, Kékfogú Harald alatt vették fel a kereszténységet. Ugyancsak 934-ben Norvégiában járt.

Halála 
936-ban Svédország akkori fővárosában, Birkában térített. A pogány svédek nem nézték jó szemmel tevékenységét és még abban az évben, szeptember 17-én kivégezték.

Brémai Ádám szerint a testét Birkában temették el, a fejét viszont a brémai székesegyházban. Amikor 1840-ben az oltárt lebontották, egy ólomlemezt találtak a 'XV KAL. OCTOB(ris) O(biit) VNNIS ARCHIEP(is)-C(opus)' (936. szeptember 17.) felirattal.

Hivatkozások

További információk 
 
 

Észak-Európa történelme
Keresztényüldözések, térítések
A 880-as években született személyek
936-ban elhunyt személyek
Brémai püspökök
Hamburgi érsekek
936



Események 
 Unni püspök Birkában próbálja a svédeket a keresztény vallásra téríteni.
 január 3. – VII. Leó pápa megválasztása.
 június 19. – Laonban nyugati frank királlyá koronázzák IV. (Tengerentúli) Lajost.
 augusztus 8. – Aachenben német királlyá koronázzák I. Ottót.
 november 8. – Muhammad ibn Ráik baszrai és vásziti helytartó az újonnan kreált főemíri cím birtokosaként bevonul Bagdadba.

Születések

Halálozások
 július 2. – I. (Madarász) Henrik német király
 szeptember 17. – Unni püspököt Birka városában meggyilkolják a pogány svédek

10. század
934



Események 

A kalandozó magyarok egy csoportja Metzig tör előre nyugaton; ugyanebben az évben a besenyőkkel szövetségben magyarok is ostromolják Konstantinápolyt.
 Unni püspök Dániában és Norvégiában próbálja a vikingeket a keresztény vallásra téríteni
Al-Káhir kalifátusát lázadás dönti meg, utódja ar-Rádi.
Ali ibn Búja fárszi emírségét elismerik. A zijárida Mardávídzs vazallusává teszi Alit.

Születések

Halálozások

10. század
Cecília

A Cecília latin eredetű női név, a Caecilius római nemzetségnévből származó férfinevek női párja. A név alapszavának jelentése: vak.   Férfi párja: Cecilián.


Rokon nevek 
Cecilla, Cicelle, Cilla, Cili, Sejla, Seila, Zille, Célia

Gyakoriság 
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években ritkán fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Cecília sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Idegen nyelvű névváltozatai 
 Cecily, Cecilia (angol)
 Cécile (francia)
 Cecylia (lengyel)

Névnapok 
június 3., november 22.

Híres Cecíliák
 Cecilia Bartoli olasz opera-énekesnő
 Cécilia Cara francia színésznő, énekesnő
 Cecilie Leganger norvég kézilabdázó
 Cecily von Ziegesar amerikai ifjúsági regényíró
 Esztergályos Cecília színésznő
 Gábli Cecília régész, ókortörténész
 Gáspár Cecília válogatott labdarúgó
 Rogán Gaál Cecília, Rogán Antal politikus felesége
 Szent Cecília  
 Tormay Cécile magyar írónő, műfordító
 Müller Cecília magyar orvos, országos tisztifőorvos, a Koronavírus-járvány Elleni Védekezésért Felelős Operatív Törzs tagja

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (C)
Női keresztnevek (C)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Birka (település)

Birka, Birca vagy Bierkø (ma: Björkö) egykori svéd város, mely fontos kereskedelmi központ volt a 9. században a Balti-tengeren, amelybe még Kínából is érkeztek áruk. Björkö a Mälaren tavon van, nem messze Stockholmtól. Birka és Hovgården 1993 óta a világörökséghez tartozik.

A szigeten ma földművelők laknak, de van egy ásatási hely és egy múzeum is. Nyáron népszerű turistacélpont.

Birka városa a 8. és 9. században indult virágzásnak. Ugyancsak itt alakult ki az első keresztény gyülekezet Svédországban, amelyet 831-ben Szent Ansgar alapított. A pogány svédek nem nézték jó szemmel a térítőket és Unni püspököt 936-ban meggyilkolták.

A város lakossága egykoron elérhette a 700 lelket is. Körülbelül 3000 sírt találtak. A közigazgatási központja a városon kívül volt, a közeli Adelsö szigeten. Írott források szerint a város fapalánkkal volt körülvéve és a kikötőt sekéllyé tették, így a nagyobb hajók nem juthattak a város közelébe. Ennek azonban nem találták gyakorlati nyomait. A város a 10. században elvesztette kereskedelmi jelentőségét, amikor megépült Sigtuna.

További információk 
Birka és Hovgården
Birka
Birka és Hovgården – UNESCO

Kapcsolódó szócikkek 
Hedeby
Roslagen
Varangian

Kulturális világörökségi helyszínek
Svédország világörökségi helyszínei
Svédország történelme
T-Centralen

A T-Centralen a legnagyobb metróállomás Stockholmban, amely Norrmalmban helyezkedik el, körülbelül a Sergels torg és Vasagatan között. A T-Centralen állomást mindhárom metróvonal érinti, naponta mintegy 219 000 ember halad át rajta. 1958. január 27-éig csak Centralen volt a neve. A T a svéd tunnelbana (metró) szó első betűjét jelöli.

Az 1. és 2. metrók állomásai

Az állomás 1957. november 24-én nyílt meg, mint a 38. metróállomás. Másfél kilométer hosszú és a Slussennél kezdődik. Végigvonul az 1. metró (zöld vonal) mentén Gamla stan és Högtorget irányában, valamint a 2. metró (piros vonal) mentén Gamla stan és Östermalmstorg irányában. 

Két különböző peron van. A felső 8,5 méter mélyen az 1. metró északi és a 2. metró déli kijáratához vezet. A második peron 14 méter mélyen van és az 1. metró déli és a 2. metró északi kijáratához vezet.

Bejáratok
Két bejárata van: délnyugat felől a Vasagatan 20-nál, Klara Västra Kyrkogatan 20 vagy a fő vonatállomás alagútján át, ami 1958. december 1-jén nyílt meg.

A második bejárat északkelet felől a Drottninggatan, Sergels torg 16 vagy Klarabergsgatan 48 felől.

A 3. metró állomása
Az állomást 1975. augusztus 31-én nyitották meg, mint a 79. metróállomást. 700 méter hosszan húzódik Kungstträdgården felől. A 3. metró mellett vonul végig Kungstträdgården és Rådhuset irányában. Az állomás 23-32 méter mélyen van.

Bejáratok
Két bejárata van. Az első a Vasagatan 9 vagy Vasagatan 36 felől. A második Sergels torg vagy Klarabergsgatan felől két mozgólépcsőn keresztül.

Tömegközlekedés
Norrmalm (kerület)
1957-ben megnyílt vasútállomások
Sergels torg

A Sergels torg egy közismert tér Stockholm központjában, amelyet a 18. században élt Johan Tobias Sergelről neveztek el.
Sok mindenről ismert: innen indulnak a tüntetések és felvonulások és az érdekes elliptikus formájú körforgalmáról. A 37 méter magas üvegoszlop középen Kristall-vertikal accent-ként ismert, 1974-ben tervezte Edvin Öhrström. Köznyelven "üveg-obeliszk"-ként ismert csak.

A tér nyugati részén található egy pláza (Plattan),amely jelenleg a nagyszámú drogárus miatt ismert. A Plattan nyugati részén egy széles lépcső található, amely a Drottninggatanra vezet. Északra öt felhőkarcoló található. Délre található Stockholm kultúrháza.

Az észak felé tartó Svea utat eredetileg "Nemzeti Vásárút"-nak tervezték és elért volna a királyi palotáig, azonban pénz hiányában már a Sergels téren véget ér.

Stockholm épületei
Slussen

A Slussen (svédül: A Zsilip), vagy teljes nevén Karl Johanslussen (Karl Johan zsilip) a Gamla Stan és Södermalm között helyezkedik el. A Slussen a Mälaren tavat választja el a Balti-tengertől. Az első építkezések 1642-ben, majd 1750-ben voltak. A mai Slussent 1850-ben építették.

A Slussen a felszínen Södermalmot és a Gamla Stant köti össze, autóutak és az (itt a felszínen haladó) metró pályája fekszenek rajta. A Slussen mellett található a Stockholm Városi Múzeum és a Katarinahissen is.

Stadsgårdennél található a hajókikötő is, amelynél a városban járó hajók kötnek ki. Slussen a nackai és värmdöi buszterminálnak is a neve.

Stockholm
Gamla stan

Gamla stan Stockholm óvárosa. Legnagyobb része a Stadsholmen szigeten terül el, de még beletartozik Riddarholmen és Helgeandsholmen is. Az óvárost még a „hidak közti város”-nak is nevezik.

A várost a 13. században kezdték el építeni. Középkori sikátorok, kövezett utcácskák és régimódi építészeti stílus jellemzi. A lakosság többsége német volt, így az észak-germán építészet nagyban befolyásolta a várost.

A Stortorget a legnagyobb tere az óvárosnak, amelyet régi kereskedők házai vesznek körül. Itt van a Stockholmi Börze is. Ezen a téren végeztette ki II. Keresztély dán király a svéd nemességet 1520. november 7-én. Az ezt követő lázadás a kalmari unió felbomlásához és I. Gusztáv Vasa királlyá választásához vezetett.

Az óvárosban található a katedrális, a Nobel Múzeum, a Riddarholm-templom (a lovagok temploma), a királyi palota (amelyet 1790-ben építettek, miután a Tre Kronor palota leégett). Sárkányölő Szent György szobra megtalálható a Riddarholmskyrkan előtt.

További információk 

Maria-Gamla Stan (kerület)
Riddarholmen

Riddarholmen (svédül: A lovagok szigete) Stockholm központjában levő kis sziget. A Stadsholmen és Helgeandsholmen szigetekkel együtt az óvárost, Gamla Stant alkotja. Ezen a szigeten több kisebb nemesi palota és a Riddarholmskyrkan (lovagok temploma) található.

A sziget nyugati csücskében gyönyörű kilátás nyílik a Riddarfjärden-re, amit sok TV műsorban háttérként használnak a svéd televízió csatornáiban. Bigger Jarl (Stockholm alapítója) szobra a sziget északi részében található. 

A sziget legrégebbi neve Kidaskär volt. Mikor a franciskánus kolostort felépítették a 13. században, átnevezték Gråmunkeholmen-nek. A reformáció korában a kolostorból templomot csináltak és 1638-ban a sziget megkapta a jelenlegi nevét.

Maria-Gamla Stan (kerület)
Stockholm szigetei

de:Stockholm#Helgeandsholmen und Riddarholmen
Ábel (keresztnév)

Az Ábel bibliai férfinév, Ádám és Éva második fiának a neve. Héber eredetije הֶבֶל Hevel / הָבֶל Hável, jelentése: pára, lehelet, innen mulandóság. Mások szerint a név asszír vagy sumér eredetű, és a jelentése: fiú. A név eredetének harmadik lehetősége a sumer AB.DIĜIR logogram amorita (nyugati sémi) olvasata: abu-ilû, sumer ab-An, jelentése „Az isten”, illetve ab-ba-an, abba2-ēl, azaz „Isten atya”. Az isten szót (An) az amoriták Él neveként olvasták ki. Első ismert előfordulása az i. e. 18. században a jamhadi Abbán névváltozata, Abba-Él, Abēl.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az Ábel régen nem volt gyakori név, 1967-ben sem kapta senki ezt a nevet, 1983 és 1987 között a 113. legnépszerűbb név volt. Az 1990-es években már gyakori név. 2003 és 2009 között az 55-65. leggyakrabban adott férfinév volt. A 2010-es évek elején az 59. legnépszerűbb férfinév.

A teljes népességre vonatkozóan a 2000-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt név között, de a 2010-es évek elején a 97-99. leggyakrabban viselt férfinév volt.

Névnapok
 január 2.
 június 2.
 augusztus 5.
 december 5.,
 december 9.

Idegen nyelvi változatai
A legtöbb idegen nyelven Abel formában használatos (angol, francia, spanyol, portugál). A héberben Hevel alakban használják.

Híres Ábelek

 Dési Ábel költő, prózaíró, kritikus, publicista
 Abel Gance francia filmrendező
 Abel Janszoon Tasman holland felfedező
 Mihalik Ábel dobos (Kiscsillag, Kispál és a Borz)
 Abel Makkonen Tesfaye művésznevén The Weeknd kanadai énekes

Egyéb
 Ábel a neve Ádám és Éva második fiának a Bibliában

Egyéb Ábelek

Vezetéknévként
A nevet vezetéknévként is használják, híres viselője Ábel Anita színésznő.

Az irodalomban
Szakállas Ábel, Tamási Áron: Ábel című regény-trilógiájának (Ábel a rengetegben, Ábel az országban és Ábel Amerikában) főhőse.

Tájnyelvben
 ábelvére volt a neve az Alföldön egy bizonyos gyógyszernek (Sanguis Aracanis)
 ábelfű a Magyarországon vadon nem termő, de a botanikus kertekben fellelhető Hibiscus abelmoschus magyar neve

Földrajzi névben
 Ábelfalva, szlovákiai helység

Jegyzetek

 Fercsik Erzsébet-Raátz Judit: Hogyan hívnak? Könyv a keresztnevekről, Korona Kiadó, Budapest, 1997 

Magyar keresztnevek (A, Á)
Férfikeresztnevek (A, Á)
Asszír eredetű magyar férfikeresztnevek
Sumer eredetű magyar férfikeresztnevek
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Abigél (keresztnév)

Az Abigél héber eredetű női név (אֲבִיגַיִל Avígajil). Jelentése: az apa öröme vagy apám öröme.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években igen ritkán fordult elő. A 2000-es nem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között, de a 2010-es években az 59-99. helyen szerepel.

A teljes népességre vonatkozóan az Abigél sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 február 9.

Idegen nyelvi változatai
 Abegail (spanyol)
 Abigail (angol)

Híres Abigélek

Lásd még: 
Abigél, bibliai személy, Nábál, majd később Dávid király felesége
 Abigail Breslin amerikai gyerekszínész
 Joó Abigél cselgáncsozó
 Abi Tucker ausztrál színésznő, énekesnő, dalszövegíró

Egyéb Abigélek
 Abigél, Szabó Magda regénye

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Helgeandsholmen

Helgeandsholmen (az összevont svéd „Den helige Andes holme” szavakból jött létre, jelentése: „A Szentlélek szigete”) Stockholm központjában fekvő kis sziget. A Riddarholmen és Stadsholmen szigetekkel együtt az óvárost, a Gamla stan-t alkotja. Ezen a szigeten egyetlen épület található, a Riksdag (parlament) épülete.

Stockholm szigetei
Skeppsholmen

Skeppsholmen (svédül: Hajós-sziget) Stockholm egyik szigete. Blasieholmennel és Kastellholmennel hidak kötik össze. Stratégiailag fontos helyen, a Balti-tenger bejáratánál fekszik, hagyományosan nagyon sok katonai létesítményt építettek rá. Manapság elvesztette katonai jelentőségét. A szigeten van az Östasiatiska Muséet (kelet-ázsiai múzeum) és a Nordregio területfejlesztési kutatóintézet központja is. A szigeten évente megrendezett stockholmi jazz fesztivál nagy népszerűségnek örvend.

Stockholm szigetei
Norrmalm (kerület)

de:Norrmalm#Skeppsholmen
Kastellholmen

Kastellholmen egy sziget Stockholm központjában. A szomszédos Skeppsholmen szigettel a Kastellholmsbron híd köti össze. Területe 3,1 hektár.

A szigeten található a Kastellet nevű apró erődítmény, amelyet Fredrik Blom építész tervezett. A szigetet régen Notholmen, Lilla Beckholmen, illetve Skansholmen néven is ismerték. Az Ekoparken nevű „nemzeti városi park” részét képezi.

Fordítás 

 

Stockholm szigetei

de:Norrmalm#Kastellholmen
Södermalm

Södermalm (magyarul kb.: déli halom, a köznyelvben gyakran csak „Söder”, azaz „Dél”) Stockholm városrésze és egyúttal egyik legnagyobb szigete. Északról a Slussen határolja (és egyben összeköti a Gamla stan-nal), délről a Skanstull (a csatornától délre pedig a szárazföldön fekvő Årsta városrész helyezkedik el). Keleten a Danvikskanalen határolja, nyugaton a Bergsundet választja el Reimersholme szigetétől. A városrész területe 571 ha szárazföld és 136 ha vízfelszín.

Szigorúan véve nem tekinthető szigetnek, ugyanis a Mälaren-tavat a Balti-tengerrel összekötő Slussen és Hammarby sluss zsilipeknél nem áramlik szabadon a víz. Domborzati viszonyai nagyon változatosak. Az északi part meredeken, 25-35 méter magasan emelkedik a tenger fölé. Ennél a partnál a víz is mély, a Riddarfjärden mentén 12-18 méter, a balti-tengeri szakaszon 21-32 méter mély. Az északkelet részen a Katarinaberget 46 méterrel magasodik a tenger fölé. A keleti szélén található a 40 méter magasan fekvő Fåfängan. Södermalm központi és déli része 15-25 méter magasan fekszenek, néhány kivételtől eltekintve, mint az Åsöberget (37 m) és a Vita Bergen (46 m).

Fontosabb részei: Slussen, Hornstull, Skanstull, Medborgarplatsen. Nevezetességei a Katarinahissen, Katarina kyrka.

Érdekessége, hogy a szigeten található a svéd katolikus székesegyház és Stockholm legnagyobb mecsetje is – egymástól pár száz méteres távolságban.

Stockholm szigetei
Riddarfjärden

Riddarfjärden (svédül: Lovagok öble) a Mälaren-tó egyik öble Stockholm központjában. Stockholm 1250-ben épült a Mälaren egyik szigetén ott, ahol beleömlik a Balti-tengerbe. Ezt a szigetet Stadsholmennek hívják és az óvárost alkotja két másik kis szigettel (Riddarholmen és Helgeandsholmen). A szigetet északon Norrmalm, délen Södermalm, nyugaton a Riddarfjärden, keleten pedig a Stockholms ström határolja.

A kép Södermalm dombjain volt fényképezve. Balról jobbra a látnivalók:
Västerbron (híd)
 Kungsholmen sziget
 A stockholmi városháza, a vörös épület a harangtoronnyal
 Klara Kyrka templom Norrmalm-on (zöld, réz tetővel)
 az öt felhőkarcoló a Sergels torg északi részén
 a Riddarholmskyrkan magas vas-tornya a Riddarholmen szigeten
 a Storkyrkan sárga tornya a stockholmi királyi palota előtt
 a Tyska Kyrkan (német templom) keskeny tornya a Stadsholmen szigeten
 a távolban a rádió és TV torony (Kaknästornet)

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
Stockholm földrajza

Stockholm
Kungsholmen

Kungsholmen (svédül: A király szigete) a Mälaren-tó egyik szigete és Stockholm egyik kerületének a neve.

Az 1400-as években a ferencesek laktak a szigeten és szerzetesek táborának hívták abban az időben.  A reformáció korában 1645 után a szigetet Kungsholmennek nevezték el.

Stockholm szigetei
Kungsholmen (kerület)
Jácint (keresztnév)



A Jácint görög eredetű férfinév, amely a görög mitológiai névnek a latin  Hyacinthus formájából származik. Magának a jácint virágnak (Hyacinthus orientalis) a neve is a mondai alak nevéből származik.  Női párja: Jácinta.

Számos nyelvben létezik a Jácint név változata:  Jacinto (spanyolul és portugálul), Giacinto (olaszul) és Jacek (lengyelül).

Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 augusztus 17. 
 szeptember 11.

Híres Jácintok
 Juhász Jácint színművész
 Rónay Jácint püspök
 Bagaméri Jácint fagylaltos (kitalált személy Csukás István "Keménykalap és krumpliorr" című ifjúsági regényében)

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
1610



Események

Határozott dátumú események 
 január 7. – Galileo Galilei először figyeli meg a Jupiter holdjait (Galilei-holdak).
 március 12. – A svéd csapatok Jacob de la Gardie vezetésével visszafoglalják Moszkvát.
 március 21. vagy március 24. – Kendi István kancellár és Kornis Boldizsár székely főkapitány merényletet szerveznek Báthory Gábor ellen. (Kendi Lengyelországba menekült, Kornist lefejezik.)
 május 14.
 François Ravaillac katolikus szerzetes meggyilkolja IV. Henrik francia királyt. (Később Ravaillacot kivégezik.)
 Apja meggyilkolása után – a mindössze nyolc esztendős – Lajos foglalja el Franciaország trónját. (Előbb anyja, Medici Mária és az olasz Concino Concini, majd Richelieu kormányzott helyette.)
 július 5. – John Guy 39 gyarmatosítóval útnak indul hajóval Bristolból Új-Fundlandra.
 december 11. – Báthory Gábor elfoglalja Szeben városát, majd háborút indít Moldva és Havasalföld ellen.
 december 26. – Báthory Gábor fejedelem seregével megindul Radu havasalföldi vajda ellen, akit Weiss Mihály brassói bíró az utolsó pillanatban értesített a veszélyről. (Radu rengeteg felhalmozott kincsével együtt elmenekült az országból.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A lengyelek elfoglalják Moszkvát, majd ismét elveszítik az orosz és svéd csapatokkal szemben.
 Johannes Fabricius az első, aki napfoltokat figyel meg távcsővel (Előtte kínai csillagászok már láttak szabadszemes napfoltot.)
 Henry Hudson felfedezi a Hudson-öblöt.
 Arabella Stuart angol trónkövetelőt bebörtönzik, mert férjhez ment William Seymourhoz.
 Nicholas-Claude Fabri de Peiresc felfedezi az Orion-ködöt.
 Jean Beguin megírja a Tyrocinium Chymicumot, az első kémiatankönyvet
 Claudio Monteverdi megkomponálja a Vespro della Beata Vergine 1610 című motettáját.

Az év témái

1610 az irodalomban

1610 a tudományban

Születések 
 április 22. – Pietro Vitto Ottoboni, a későbbi VIII. Sándor pápa († 1691)
 december 12. – Szent Vaszilij püspök (Hercegovina) († 1671)
 december 15. – ifjabb David Teniers flamand festő († 1690)

Halálozások 
 május 11. – Matteo Ricci olasz matematikus, utazó (* 1552)
 május 13-14. – IV. Henrik francia király (* 1553)
 május 27. – Ravaillac, ­IV. Henrik gyilkosa (kivégezték) (* 1578)
 július 18. – Caravaggio olasz festőművész (* 1571)
 október 14. – Amago Yoshihisa japán szamuráj és hadvezér (* 1540)

Jegyzetek 

17. század
Kategória (egyértelműsítő lap)

kategória, filozófiai, logikai fogalom
 kategória, matematikai, algebrai fogalom
 Kategóriák – Arisztotelész egyik logikával kapcsolatos műve
Fruzsina

A Fruzsina női név a görög eredetű Eufrozina név magyarosított formája. 


Rokon nevek
Ruzsinka: a Fruzsina magyar becézője.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Fruzsina gyakori, a Ruzsinka szórványos név volt, a 2000-es években a Fruzsina a 29–49. leggyakoribb női név, a Ruzsinka nem szerepel az első százban.

Névnap
Fruzsina, Ruzsinka
 január 1.
 szeptember 25.

Híres Fruzsinák, Ruzsinkák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Női keresztnevek (F)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Eufrozina

Az Eufrozina női név, a görög mitológiában a három Grácia (magyarul: Kháriszok) egyikének a neve. Euphroszüné, jelentése: öröm, vidámság.


Rokon nevek 
Fruzsina

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 január 1. 
 szeptember 25.

Híres Eufrozinák 
 Eufrozina magyar királyné, kijevi hercegnő, II. Géza felesége

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Gabriella

A Gabriella a Gábor név női párja. 


Rokon nevek
Jella: A Gabriella északnémet (fríz) eredetű önállósult beceneve. 
Ella, Elli

Gyakorisága
Az 1990-es években a Gabriella gyakori, a Jella szórványos név, a 2000-es években a Gabriella a 68-90. leggyakoribb női név 2007-ig, azóta nincs az első százban, a Jella nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
Gabriella
 február 4. 
 március 24. 
 szeptember 29. 
 december 12. 
Jella
 március 24.

Híres Gabriellák, Jellák
 Berkes Gabi színésznő
 Borbás Gabi színésznő
 Csiffáry Gabriella főlevéltáros, szerkesztő
 Csire Gabriella írónő
 Déry Gabriella opera-énekesnő
 Gabrielle Anwar amerikai színésznő
 Gabriella Cilmi ausztrál énekesnő
 Gabriela Csinová szlovák írónő
 Gabriela Mistral chilei költő
 Gabriela Sabatini argentin teniszező
 Gabrielle Solis, a Született feleségek egyik karaktere
 Gabriela Spanic venezuelai modell, színésznő
 Gáspár Gabriella kézilabdázó
 Godó Gabriella táncművésznő
 Gubás Gabriella színésznő
 Felber Gabriella opera-énekesnő
 Hámori Gabriella színésznő
 Jakupcsek Gabriella műsorvezető
 Jobba Gabi színésznő
 Kindl Gabriella kézilabdázó
 Kövesi Gabriella válogatott labdarúgó
 Lakatos Gabriella táncművész
 Lőrincz Gabriella televíziós bemondónő
 Pincze Gabriella válogatott labdarúgó
 Szabó Gabriella romániai magyar nemzetiségű atléta
 Szabó Gabriella kajakozó
 Szűcs Gabriella kézilabdázó
 Szűcs Gabriella énekesnő
 Szűcs Gabriella vízilabdázó
 Till Gabriella válogatott labdarúgó
 Tóth Gabriella válogatott labdarúgó
 Tóth Gabi énekesnő
 Völgyesi Gabriella énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (G)
Női keresztnevek (G)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Genovéva

A Genovéva bizonytalan jelentésű, összetett női név. Lehet, hogy kelta (gall), esetleg germán eredetű, első részének jelentése  valószínűleg nemzetség, a második részéé asszony. 


Rokon nevek
Zsinett: a Genovéva francia megfelelőjének a beceneve.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Genovéva igen ritka, a Zsinett szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Genovéva, Zsinett
 január 3.

Híres Genovévák, Zsinettek
Szent Genovéva, Párizs védőszentje

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (G)
Női keresztnevek (G)
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Kelta eredetű magyar női keresztnevek
Germán eredetű magyar női keresztnevek

en:Juniper (given name)