alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Mezei sóska

A mezei sóska, réti sóska, kerti sóska vagy egyszerűen sóska (Rumex acetosa) a keserűfűfélék (Polygonaceae) családjába tartozó évelő, lágyszárú levélzöldség. Egész Európában őshonos, de megtalálható Észak-Amerikában, Ázsiában és Chilében is.

Megjelenése

30–50 cm magas, ovális levelei csomóban nőnek, két oldalt a nyél mellett, kis csúcsokat alkotva behasítottak. Apró pirosas színű virágai a szár végén kalászban nőnek, bugavirágzatot alkotnak. A virágzás május elejétől egészen augusztusig tart.

Hatóanyagai
Jellegzetes savanyú ízét a benne található oxálsavnak köszönheti, melynek étvágyserkentő hatása is van. Magas C-vitamin-tartalmának köszönhetően hatékonynak tartják a skorbut gyógyítására és megelőzésére. Sok ásványi sót, meszet, foszfort, vasat, magnéziumot, valamint A-vitamint tartalmaz.
Fő hatóanyagai a flavonoidok, cserzőanyagok és polifenolok. A gyökérben tannin, antrakinonok és naftalén-diolészterek találhatóak.

Gyógyhatásai

Régen vértisztítóként alkalmazták. Immunrendszer erősítő, vizelethajtó, nyákoldó hatású.
A gyökeréből készült kivonatát gyomor- és bélhurut esetén használják, gyengén hashajtó hatású,  míg a terméséből készült kivonat hasmenésre javasolt.

Felhasználása

A spenótból készült főzelékhez hasonló jellegű étel készíthető belőle, de használják saláták ízének fokozására, valamint levesek, omlettek készítésénél is.

A borsmustárhoz (rukkola) hasonlóan nyers, fiatal, zsenge leveleit olaszos tésztákhoz is szokták keverni, így azok könnyebbek és rostban gazdagabbak tőle.

Frissen szedve kedvelt gyerekcsemege.

Egészségügyi veszélyek 

A sóskában található oxálsav vese- és húgyhólyagkövek képződését segítheti elő hosszú távon, valamint a reumás és ízületi gyulladásos betegek fájdalmait is fokozhatják, ezért ilyen esetekben érdemes kerülni a fogyasztását.

Sóska Észak-Amerikában 

A sóska angol neve „common sorrel” vagy „garden sorrel”; élelmiszerboltokban nem kapható, ezért cserepes vagy ültetendő mag formájában kell beszerezni és otthon termeszteni.

Egyes esetekben a „Farmer's Market”-eken (termesztői piacon) vásárolható meg a növény természetes (nyári) szezonja alatt.

Képgaléria

Jegyzetek

Keserűfűfélék
Növényfajok
Zöldségek
Levélzöldségek (kulinária)
Salátafélék (kulinária)
Csíkszentlélek

Csíkszentlélek () falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag 2004 óta önálló község, azelőtt Csíkszentkirályhoz tartozott.

Fekvése
Csíkszeredától 5 km-re délkeletre a Bánátus-patak völgyében fekszik. Alszeg, Boroszló, Fitód és Szentlélek nevű tízesei máig különállnak.

Nevének eredete
Nevét a Szentlélek tiszteletére szentelt templomáról kapta.

Története
Területe ősidők óta lakott. A falutól északnyugatra emelkedő Kőhegyen, valamint délnyugatra a Tilalmas-dombon bronz- és vaskori leletek kerültek a felszínre. A falunak 1332-es, Sacerdos de Spiritu néven történő első említésekor már volt temploma. A templomtól délnyugatra a Bánátus-patak mellett az 1661-ben a tatárok által elpusztított középkori falu maradványai kerültek elő. 1694-ben a határában vertek meg a székelyek egy tatár sereget, ennek az emlékét a falu határában álló Véreskép nevű emlékmű őrzi. 1910-ben Fitóddal együtt 696 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

Látnivalók

 Dombon álló mai temploma a 14. században épült, a 15. században bővítették. Mai formáját az 1806-os átalakításkor nyerte el. 1510-ben és szárnyas oltárát a Magyar Nemzeti Múzeum őrzi.
 A templom mellett van egy 500 éves téli hársfa (Tilia cordata), amelyet 2011-ben "Az év európai fájának" választottak. 
 A templom előtti öreg hársfa (szádokfa) alatt szokták megtárgyalni ősi pogány szokás szerint a székelyek ügyes-bajos dolgaikat. 
 A Csíkszeredai út mellett áll a Véreskép (igazából Vereskép), az 1694. évi tatárbetörés visszaverésének emlékműve (mely tényről nincsen feljegyzés, vélhetően egy "magyarítás"), 5,5 m magas csonkakúp alakú emlékmű. Boltíves ablakfülke kúpsokján elmosódott freskónyomok láthatók.
 Boroszlótól délre a Paphalála nevű dombon egykor a Várkápolna (a helybeliek csak Kápolnának nevezik) állott, 1697-ben itt fejeztette le gr. Mikes Kelemen főkirálybíró Gyergyai János háromszéki esperest, mivel megházasodott.
 Zenetörténeti emléke a Domokos Pál Péter által felfedezett, 1716 és 1739 között Bocskor János által összeállított Csíkszentléleki énekeskönyv.

Híres emberek
 Itt született Bándi Vazul, a Csíksomlyói Római Katolikus Gimnázium történetírója.
 Itt született 1617. június 29-én Ágoston Péter székely jezsuita szerzetes, híres hitszónok.
 Itt született Bocskor Ádám (Csíkszentlélek, 1737. – Segesvár, 1813. január 31.) ferences rendi szerzetes.
 Itt élt Bocskor János, a költő.
 Innen indult Madéfalvára Zöld Péter.
 Itt született 1967. október 6-án Ambrus Attila.

Testvértelepülések

Hivatkozások

Csíkszék települései
Hargita megye települései
Csíkszentmárton

Csíkszentmárton (románul Sânmartin, németül Sankt Martin) falu Romániában Hargita megyében. 1850-től hosszú ideig járási székhely volt.

Fekvése
Csíkszeredától 15 km-re délkeletre fekszik Csíkcsekefalvával összenőve.

Története
Orbán Balázs szerint lakói a Szentmártoni-patak völgyfőjéből Pálfalváról költöztek mai helyükre. A falut 1332-ben Zenth Márton néven említik először. 1661-ben a tatárok felégették a falut. Egykori járási székhely, iskolája 1614-től, algimnáziuma 1840-től működik. Híresek voltak Márton napi vásárai. 1910-ben 1034, 1992-ben társközségeivel együtt 4465, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott.

A Botskor család (csíkdelnei és csíkszentmártoni) története 1535-től.

Látnivalók

 Temploma az 1802-ben lebontott 15. századi gótikus templom helyén épült 1803 és 1817 között barokk stílusban. 1525-ben készült Mária-szobra a legrégibb Csíkban. Tornya 1749-ből való.
 A falu északi végénél áll az 1743-ban egy 15. századi gótikus kápolna helyén épült Úr-kápolna, 1858-ban renoválták.
 A Mária-kápolna 1845-ben épült.
 Református imaháza 1847-ben épült.
 Határában több helyen tör fel jó minőségű borvíz.

Borvízforrások és népi fürdők 
Csíkszentmárton borvízforrásai és népi fürdői

Híres emberek
 Itt született 1724-ben Antalfi János erdélyi püspök.
 Itt született 1842-ben Becze Antal Csík vármegye alispánja.
 Itt született 1893. október 11-én Albert István magyar újságíró, novellista.
 Itt született 1930. június 27-én Mátyás József festőművész, grafikus.

Testvértelepülés
  Kenderes, Magyarország
  Mórahalom, Magyarország
  Kunszentmárton, Magyarország
  Isaszeg, Magyarország

Jegyzetek

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkszentmihály

Csíkszentmihály (románul Mihăileni) falu Romániában Hargita megyében.
A község Ajnád, Alszeg, Csigafalva és Tőkeszeg összeolvadásából keletkezett. Községközpont, Ajnád, Lóvész és Vacsárcsi tartozik hozzá.

Fekvése 
A falu Csíkszeredától 13 km-re északra a Rákos-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Nevét Mihály arkangyal tiszteletére szentelt középkori templomáról kapta.

Története 
1332-ben S. Michaele néven említik először. 1694-ben a tatár betöréskor sokat szenvedett, ekkor pusztult el a szomszédos Cibrefalva, amely ma már csak határrészként szerepel. 1910-ben 2453, 1992-ben 1604 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Látnivalók 

 Római katolikus erődtemplomát 1448-ban építették a régi 1332-ben említett templom átalakításával. 1661-ben a törökök, 1694-ben a tatárok égették fel, 1819-ben átépítették és bővítették. 15. századi falfestményei vannak. Tornyát Sándor Mihály építtette a török rabságból való szabadulása emlékére. A főoltáron állott Szent Mihály faszobráról azt tartották, hogy egyidős volt a székelyek megtérésével.
 Határában 6 km-re keletre a Pogányhavas nyugati nyúlványán, melyet Vártetőnek neveznek, Balaskó várának romjai láthatók.
 Templomkertjében áll a madéfalvi veszedelem emlékére emelt első kereszt.  
 A Biális-kúria a 19. század elején épült.
 A Lóvész közelében található Karakó-völgyhíd, Erdély legnagyobb völgyhídja, a Csíkszereda-Gyimesbükk vasútvonal legszebb építménye.

Híres emberek 

 Itt született Csíkszentmihályi Sándor László honvédszázados és Tamás András honvéd alezredes, az 1848–49-es forradalom és szabadságharc Kolozsvárott kivégzett vértanúi.
 Itt született 1968. február 27-én Sebestyén Péter erdélyi magyar római katolikus egyházi író és helytörténész.

Testvértelepülések 
 Enese, Magyarország
 Bős, Szlovákia
 Rákosszentmihály, Magyarország

Képgaléria 
Képek Csíkszentmihályról a www.erdely-szep.hu honlapon

Jegyzetek

További információk 
 Molnár Tamás: a csíkszentmihályi római katolikus templom
Képek Csíkszentmihályról a www.erdely-szep.hu honlapon

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkszentmiklós

Csíkszentmiklós (románul Nicolești) falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése 
A falu Csíkszeredától 11 km-re északkeletre a Szépvíz-patak völgyében fekszik. Össze van épülve Szépvízzel. A falun átfolyik a Szent Miklós pataka.

Nevének eredete 
Nevét a Szent Miklósnak szentelt román kori templomáról kapta.

Története 
1332-ben S. Nicolao néven említik először. Első román kori, 1498-ban gótikus stílusban átépített templomát 1661-ben a tatárok égették fel, 1694-ben pedig tornyát is lerombolták.
A tornyot 1724-ben újjáépítették. 1910-ben 1100 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott. 1992-ben 1152 lakosából 1148 magyar és 4 román volt.

Nevét először 1333-ban írták bele a pápai tizedjegyzékbe Santo Nicolae néven. A falu neve a következő századokban így alakult:
1495-Senth Miclos
1496-Szent Miklos
1638-Santus Nicolaus
1854-Csík-Szent-Miklós

Látnivalók 

 Mai római katolikus erődített temploma 1777 és 1784 között épült a régi gótikus templom újjáépítésével barokk stílusban. Lőréses, tornyos erődfala 1722-ben épült az 1661-es és1694-es dúlások után. Harangjának hangja messze földön híres.
 Nevezetességei még a Csíkszentmiklósi rovásírásos deszkadarabok.

Híres emberek 
 Itt született 1678-ban Balázsffy Mihály ferences szerzetes a rend történetírója.
 Orbán József szobrász (1901–1974) Legfontosabb köztéri alkotása: Petőfi Sándor (kőszobor, 1953, Eger)
Itt született 1927-ben Tabák László újságíró, elbeszélő, műfordító.

Hivatkozások 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkszentsimon

Csíkszentsimon (románul Sânsimion) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében.
Felszeg, Kútszeg, Kápolnaszeg és Bolhaszeg nevű részekből áll. 
Csatószeg tartozik hozzá.

Fekvése
Csíkszeredától 16 km-re délkeletre az Olt bal partjának mocsaras területén fekszik. Kápolnaszeg a mocsaras rész kiemelkedő pontján áll. Bolhaszeg arról kapta a nevét, hogy itt faragták a házépítésnél használatos bolhaszegnek nevezett faszegeket.

Nevének eredete
Nevét Szent Simon és Júdás Tádénak szentelt középkori templomáról kapta, amely ma is áll, de a mai Csatószeg területén.

Története
1332-ben Sancto Simon néven említik először. Iskolája 1598-óta működik. 1910-ben 1504 magyar lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 2415 lakosából 2384 magyar és 31 román volt. Testvértelepülése Ózd, amelyet a ma Ózdhoz tartozó Szentsimon egykori község névazonossága is indokol. 

2014-ben kezdte meg termelését Csíkszentsimonban a Csíki Sörmanufaktúra.

2015. október 30-án a Spider Drone Security SRL a pilóta nélküli repülőgép (drón) lebegési világrekordját döntötte meg Bustya Attila mérnök által fejlesztett drónnal.

Látnivalók
 Római katolikus temploma 1823 és 1835 között épült az Endes Miklós alkirálybíró által adományozott területen Szent László  tiszteletére.
 Temetőkápolnáját 1891-ben a Kottek család építtette.
 Az Endes-család kúriája (ma óvoda), itt alkotott dr. Endes Miklós Csík-, Gyergyó- és Kászonszékek történetének szerzője.
 A falutól 10 km-re nyugatra, a Déli-Hargitában, a Vermed-patak völgyében kénes-szénhidrogénes borvizes gázömlés van, melyben népi fürdőhely alakult ki.

Egyesületek 
Az egyházközség kórusa a legrégebben működő kulturális egyesület (45 éves), repertoárjában klasszikus egyházzenei darabok szerepelnek. 
Gyakran szerepelnek hazai valamint külföldi koncerteken is. A kórus létszáma 60 fő, fiatalok és idősek egyaránt megtalálják helyüket az kórusban.
A kórus 2006-ban felvette Szent László király nevét.

Testvértelepülések 
  Ózd, Magyarország
 Jászdózsa, Magyarország
 Karmacs, Magyarország
 Gmina Tarnow, Lengyelország

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Honlap

Csíkszék települései
Hargita megye települései
Csíkszenttamás

Csíkszenttamás () falu Romániában Hargita megyében. 2004-ig közigazgatásilag Karcfalvához tartozott, azóta önálló község

Fekvése 
Csíkszeredától 22 km-re északra a Bábassz és  Szádok-patakának Oltba ömlésénél fekszik.

Története 
1333-ban Sancto Toma néven említik először. Az Árpád-kori faluból csak egykori gótikus temploma tornyának romja a Csonkatorony maradt meg a mai falutól 2–3 km-re feljebb.
A templomot 1725-ben bontották le, egykor várfal övezte.

A plébánia kertjében 1725-ben az Aba család kápolnája állott a Sarlós Boldogasszonynak szentelve. Azóta elpusztult. 1910-ben 2791, kizárólag magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 1992-ben 2770 lakosából 4 kivételével mind magyarok.

2003-ig Karcfalva községhez tartozott, ekkor alakították önálló községgé.

Látnivalók 

 Barokk stílusú római katolikus temploma 1778-ban épült. A templomban több, a régi 15. századi templomból átmentett műkincs van. Legnevezetesebbikük a 15. század derekán készített Csíkszenttamási Madonna. A templomot erődfal övezi.
 A templom dombjának alján található a Feneketlen-tó, melyet melegvizű forrás táplál.
 A falu közelében egy dombot Balaskó-várának neveznek, de a várnak már nyoma sincsen.
 A Sándor család 1592-ben építtetett Szent Anna kápolnája a falutól nyugatra emelkedö dombon áll, 1861-ben építették újjá.
 A templomrom közelében a Carina nevű helyen az Abaffyak 17. századi kétbástyás kastélyának alapjait tárták fel.
 Az uniós elvárások alapján felújított, 2011-ben átadott kultúrotthon a falu központjában található.

Itt született 
 1941. december 8. – Bíró Károly földműves, a kommunizmus áldozata.

Testvértelepülései 
Tét 
Szűcsi 
Gyenesdiás 
Forráskút

Hivatkozások

További információk 

 A Csíkszenttamási Csonkatorony képekben

Csíkszék települései
Hargita megye települései
Csíktaploca

Csíktaploca (románul Toplița vagy Toplița Ciuc, németül Bad Mieresch): Csíkszereda településrésze Romániában Hargita megyében.

Fekvése 

Csíkszereda városának északi részén, a városközponttól 2 km-re fekszik, 1959-ben csatolták a városhoz.

Nevének eredete 
A szláv teplice melegvizet jelent. A névelőtag az egykori vármegyei hovatartozásra utal.

Története 
1567-ben Tapolcha néven említik. 1862-ben, 1869-ben és 1899-ben tűzvész pusztította. 1910-ben 1760 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 1959-ben csatolták Csíksomlyóval együtt Csíkszeredához.

Látnivalók 
 A falunak több langyos és melegvizes borvízforrása van, környéke mocsaras.
 Szent Lőrinc kápolnája 1729-ben épült, de 1812-re életveszélyessé vált, ezért bezárták.
 Római katolikus temploma a kápolna helyére 1841 és 1844 között épült neobarokk stílusban.
 A Lázár-kúria 1829-ben épült klasszicista stílusban.

Híres emberek 
 Itt született 1796-ban Sándor László (honvéd) 1849-es mártír.
 Itt született 1805-ben Gegő Elek néprajzkutató.
 Apai ágon innen származott Xántus János Amerika-utazó, a budapesti Állatkert megalapítójának családja.
 Itt hunyt el és ide temették 1966-ban Antal Áron író, történészt.

További információk 
 Kárpát Tour utazási iroda + Szállás Csíkszeredában

Csíkszék települései
Csíkszereda
Településrészek
Csíkverebes

Csíkverebes (románul Vrabia) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Tusnádhoz tartozik.

Fekvése
Tusnád központjától 2 km-re északra az Olt bal partján a 
Vermed-patak beömlésénél fekszik.

Nevének eredete
Egyesek szerint nevét a verebeskőnek nevezett sátorszerű pásztorkalyibáról kapta.
Viszont, van még egy másik hihetőbb elmélet is, ugyanis a "hidegkut" részen (Kelet) vasbányák voltak. A vasat feldolgozták: "verték" vagy másképp mondva "vasVERETŐ" volt a faluban.

Története
Története során többször is leégett. A falunak 1910-ben 380 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 233 lakosából 232 magyar és 1 román volt.

Látnivalók
 Római katolikus temploma, a Szent Őrzőangyalok tiszteletére,  a 15. század|15. – 16. század fordulóján épült, a 18. században barokk stílusban átépítették, tornya 1836-ban készült a régi helyett. 
 *Csíkverebes borvízforrásai és borvízfürdője: A falu borvizekben rendkívül gazdag, egykor palackozóüzeme is volt a nyugati részen. A "Zsidóé" forrás vizét palackozták. Mivel nagyon szénsavas volt, nem bírta a szállítást, a palackozást abba hagyták.
 A falutól délre elterülő Benes-rétláp védett terület, borvízforrások táplálják.

Természeti értékek
Benes-rétláp
Nyírkert-rétláp
Varsavész-rétláp
Kicsi-Csemő-rétláp

Itt született 
 1799-ben Kovács Ignác római katolikus pap
 1843-ban Kovács Lajos római katolikus pap
 1846-ban Kovács Lajos if. római katolikus pap
 1861-ben Kovács Mihály római katolikus pap
 1873-ban György Illés római katolikus pap
 1885-ben Kovács Balázs római katolikus pap
 1893-ban Sándor Imre római katolikus pap, gyulafehérvári nagyprépost, püspöki helynök, a római katolikus egyház mártírja, aki Râmnicu Sărat börtönében halt meg.
 1900-ban Kovács Antal római katolikus pap
 1957-ben András József római katolikus pap

Jegyzetek

Kapcsolódó lapok 
 Egy gyönge kismadár

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkzsögöd

Csíkzsögöd (vagy Zsögöd, ) Csíkszereda településrésze Romániában, Hargita megyében. Az 1930-óta Csíkszeredához tartozó település ismert gyógyfürdőhely.

Fekvése 
Csíkszereda déli külvárosa a Fitód-patak partján fekszik.  Az Olt a Zsögödi-szorosnál hagyja el a Középcsíki-medencét.

Nevének eredete 
Neve a régi magyar ság (= domb, – zsomp)  főnév származéka.

Története 

A Csíkzsögöd (Zsögöd) és környéke már a bronzkorban is lakott hely volt. E településről kapta nevét az úgynevezett zsögödi kultúra is. Később a korai vaskor emberei is várakat építettek itt maguknak.
A faluval szemben az Olt partján emelkedő dombon, melyet Kisvártetőnek neveznek dák vár nyomai látszanak. Az Olt jobb partján nyíló Rejtekvölgy végénél levő kerek dombon egy másik, dák kori vár is állt, amely azonban napjainkban csak nyomaiban maradt fenn.

Zsögöd 1332-ben már valószínűleg létezett Csíkszentlélekkel együtt, ugyanis Zsögöd Szentlélek egyházmegyéjéhez (községéhez) tartozott. A település keletkezése a 12-13. századra tehető.

A település nevét 1539-ben említették először, a következő adat pedig 1567 évi adóösszeírásban maradt fenn, mely évben Zsögödön és Martonfalván 20 kaput adóztak.

Az 1614 évi összeíráskor Zsögödön 1 nemest, 19 lófőt, 19 gyalogrendűt, 14 szabadost, 2 "ős"jobbágyot és 8 "fejekötött" jobbágyot és 16 zsellért írtak össze, melyhez még 5 máshonnanjött "külső szolga". Összesen 81 nagyrészt családfő férfi.

A falunak 1910-ben 1213 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

Látnivalók 

 Római katolikus temploma a 15. században épült gótikus stílusban a Szentháromság tiszteletére, 1707-ben barokk stílusban átalakították, tornya 1800-ban épült. Mária-szobra a csíksomlyóival egykorú, 1520 körül készült.
 A Mikó-udvarház a 19. század elején épült neoklasszikus-empire stílusban.
 Csíkzsögöd borvízforrásai
 Csihányos

Híres emberek 
 Itt született Nagy Imre (1893–1976) festőművész, emlékmúzeuma szülőházában van.
 Itt született Kozán Imre (1897–1984) agrármérnök, mezőgazdasági szakíró.
 Itt született Józsa Imre (1948. január 6.–) mérnök, műszaki szakíró.

Lásd még 
 Zsögödfürdő

Románia fürdőhelyei
Csíkszereda
Településrészek
Csíkszék települései
Románia megszűnt települései
Csittszentiván

Csittszentiván (románul Sântioana de Mureș, németül Johannisdorf) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Mezőpanit községhez tartozik.

Fekvése
A falu a Maros lapályán, Marosvásárhelytől délnyugatra 10 km-re fekszik.

Nevének eredete
Nevének előtagját onnan kapta, hogy a falu és Malomfalva között feküdt a középkorban Csittfalva, melyet a tatárok elpusztítottak, megmaradt lakossága pedig ide költözött.

Története
1303-ban Sanctus Johannes néven említik először. Középkori temploma az elpusztult Csittfalván állt, a 17. század közepéig használták, 1687-ben azonban fatemplomot építettek helyette.
A 14. században Berényi Lászlónak, Marosszék főkapitányának udvarháza állt itt, amely a 18. század közepén romosan még állt.
A 18. század első felében a falut pestis pusztította. 1910-ben 1073 lakosából 865 magyar, 175 román. 1992-ben 1370 lakosából 1217 magyar, 131 román, 18 cigány volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott.

Látnivalók
 Református temploma 1789-ben épült.
 Falumúzeum
 Kopjafa az iskola udvarán és székelykapu ugyan azon a helyen .
 Horgásztavak

Jegyzetek 

Maros megye települései
Marosszék települései
Csobotfalva

Csobotfalva (románul Cioboteni) Csíkszereda település része Romániában Hargita megyében. 1941-ben Csíksomlyóhoz, majd 1959-ben annak részeként Csíkszeredához csatolták.

Nevének eredete 
Neve a bolgár-szláv eredetű Csobod nemzetségnévből származhat.

Története 
1333-ban Sumbov néven említik először. A Szent Péter plébániatemplom helyén egykor Árpád-kori templom állott, melyet a 15. században gótikus stílusban újjáépítettek, majd 1800 és 1817 között nyerte el mai neobarokk alakját. A falu határában a Nagysomlyó kisebbik csúcsán állt egykor a régi somlyói kolostor, melynek falait és sáncait Orbán Balázs még látta. A nagyobbik csúcson az egykori Sóvár terjedelmes romjai láthatók. A vár és a kolostor a tatárjáráskor pusztulhatott el. A kolostor kápolnája Szent Lukács tiszteletére volt szentelve, ez a 16. században még állott. A település A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

1910-ben 421 lakosa volt, ebből 395 magyar és 26 cigány. Népszámlálási adatait még 1966-ban is külön vették Csíkszeredától, ekkor 390 lakták, melyből 387 magyar, 3 román volt.

Híres emberek 
 A falu temetőjében nyugszik Madár Imre a márciusi ifjak egyike, 1848-ban Táncsics egyik kiszabadítója.

Borvízforrások és népi fürdő 

Kerekeger feredő

Források 

Csíkszereda
Településrészek
Románia megszűnt települései
Csíkszék települései
Csókfalva

Csókfalva (románul Cioc) Hármasfalu (Trei Sate) településrésze Romániában Maros megyében. Az egykori Marosszék egyik jelentős települése, ma Székelyszentistvánnal és Atosfalvával összenőve alkotja Hármasfalu települést, amely közigazgatásilag Makfalvához tartozik.

Nevének eredete
Neve valószínűleg a Csókafalva névváltozatból rövidült.

Története
1332-ben Chakafalua néven említik először. A falu feletti Várdomb tetején egykor vár állott. 1910-ben 785 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott.

Látnivalók
 Unitárius temploma 1792 és 1798 között épült.
 Református temploma az unitáriusokkal egy telken 1806-ban épült, de tornya már 1792-98 között felépült.
 A katolikusoknak egy, a 19. század közepén épült kis kápolnájuk van.

Képgaléria 
 Képek Csókfalváról a www.erdely-szep.hu honlapon

Marosszék települései
Maros megye
Településrészek
Románia megszűnt települései
Mihăileni (egyértelműsítő lap)

Mihăileni több település román neve Romániában:

 Csíkszentmihály, Hargita megye
 Mihăileni (Botoșani megye), Botoșani megye
 Miheleny, Hunyad megye
 Sálfalva, Szeben megye
 Székelyszentmihály, Hargita megye
Sânmartin (egyértelműsítő lap)

Romániai települések
 az Arad megyei Szentmárton román neve
 a Bihar megyei Váradszentmárton román neve
 a Hargita megyei Csíkszentmárton román neve
 a Kolozs megyei Szentmártonmacskás román neve
 a Kolozs megyei Szépkenyerűszentmárton román neve
Sântimbru (egyértelműsítő lap)

Sântimbru két romániai település román neve:
 Csíkszentimre Hargita megyében
 Marosszentimre Fehér megyében
Tomeşti (egyértelműsítő lap)

Tomeşti több romániai település lehet:

 a Hargita megyei Csíkszenttamás román neve
 Tomeşti település Fehér megyében
 Tomeşti település Iaşi megyében
 Tomest, Temes megyei település román neve
 Tomeşti település Vaslui megyében
Zádor (keresztnév)

Ez a szócikk a keresztnévről szól. Hasonló címmel lásd még: Zádor település.

A  Zádor régi magyar férfinév, szláv eredetű, a jelentése: erőszakos, heves.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 16.
 augusztus 8.
 szeptember 1.

Híres Zádorok
 Tordai Zádor esztéta

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Férfikeresztnevek (Z)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Farkas (keresztnév)

A  Farkas régi magyar férfinév. 


Gyakorisága
Azon ritka eredeti magyar nevek közé tartozik, amiket nem szorítottak ki a keresztény nevek. A Farkas nevet, ha ritkán is, de a középkor óta használják. 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 augusztus 23. 
 szeptember 1. 
 október 31.

Idegen nyelvi rokon változatok 
 Wolf (angol)
 Wolfgang (német)
 Vuk (szerb)

Híres Farkasok
Kemény Farkas
Bolyai Farkas
 Kempelen Farkas
Litkey Farkas

Híres Wolfgangok
 Johann Wolfgang Goethe
 Wolfgang Amadeus Mozart

Híres Vukok
 Vuk Stefanović Karadžić,  szerb filológus és nyelvész, a mai szerb nyelv sztenderdjének megalkotója
 Vuk Drašković, író, politikus

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Férfikeresztnevek (F)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Fanni

Fanni női név a Stefánia és a Franciska női nevek idegen nyelvi becézéséből ered. Származása: latin-olasz-angol. Más magyarázat szerint görög-szláv-német eredetű. Jelentése: virágkoszorú. Rokon neve még: Fáni.

Névnapok
 január 2.
 január 16.
 március 9.
 október 30.

Alakváltozatok
 Fáncsi
 Fanny

Híres Fannik
 Fanny Ardant francia filmszínész
 Fanny Mendelssohn zongoraművész
 Faludy Fanni (sz. Kovács Fanni) Faludy György író felesége
 Forgó Fanni országos műkorcsolyabajnok
 Gyarmati Fanni, Radnóti Miklós felesége és múzsája, a Színház- és Filmművészeti Főiskola volt tanára
 Kenyeres Fanni kézilabdázó
 Kemenes Fanni jelmeztervező
 Szemerédi Fanni színésznő
 Szárneczky Fanni gitáros
 Vágó Fanny válogatott labdarúgó
 Weisz Fanni hallássérült fotómodell, szépségkirálynő, esélyegyenlőségi aktivista
 Kemese Fanni író, A napszemű Pippa Kenn
 Hozleiter Fanny, magyar író és blogger

Az irodalomban és a filmművészetben
 Jane Austen Mansfield Park c. regényének főhőse Fanny Price
 Kármán József Fanni hagyományai című regényének főszereplője
 Bánffy Miklós Erdélyi történet c. trilógiájának egyik szereplője
 Jókai Mór Egy magyar nábob c. regényének szereplője Mayer Fanny
 Fanny és Alexander (Fanny och Alexander) (1982) svéd film, rendezte: Ingmar Bergman

Magyar keresztnevek (F)
Női keresztnevek (F)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Angol eredetű magyar női keresztnevek
Német eredetű magyar női keresztnevek
Csomortán

Csomortán (románul Lutoasa) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag 2004 óta Kézdialmáshoz tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 11 km-re északkeletre a Szent Mihály-hegy nyugati lábánál található.

Története
Területe már a bronzkorban lakott volt, ezt bizonyítják a határában emelkedő Várhegyen található sáncmaradványok. Először 1506-ban említik a források.

A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.

Népesség
1910-ben 677 magyar lakosa volt.

1992-ben 512 lakosából 510 magyar, 1 román volt.

Látnivalók
 Határában a Kis-Lemhény-patak jobb partján emelkedő Várhegyen állnak Csomortán várának maradványai. A sáncok már nehezen kivehetők, eredete, sorsa ismeretlen. Az ásatások alapján bronzkori vár volt.
 Római katolikus temploma újkeletű, Árpád-házi Szent Erzsébet tiszteletére szentelték.

Híres emberek
 Itt született Csomortáni Tamás Háromszék főkapitánya, aki a goroszlói ütközetben esett el 1601-ben.

Jegyzetek  

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Csucsa

Csucsa (, ) település  Romániában Kolozs megyében, az azonos nevű község központja. Egyike annak a 14 településnek, amelyek a megyében  GMO-mentes régiót alakítottak.

Fekvése 
Bánffyhunyadtól 20 km-re északnyugatra, a Sebes-Körös jobb partján fekszik.

Története 
1384-ben Chucha néven említik. 1848 novemberében ide szorultak ki a magyar csapatok Puchner Antal császári tábornok csapatai elől, majd Bem József innen indította 1848. december 18-án hadjáratát, amely végül Erdély felszabadításához vezetett.
1910-ben 2010, többségben román lakosa volt, jelentős magyar
kisebbséggel. 1919-ben kemény harcok folytak itt az Erdélyt megszálló román erők és a Székely Hadosztály között.  A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Bánffyhunyadi járásához tartozott. 2002-ben társközségeivel együtt 4426 lakosából 4392 román, 27 magyar és 4 cigány volt.

Látnivalók 
 A domboldalon álló kerti lak, az úgynevezett „fehér ház”, ahol az első világháború idején Ady Endre is lakott. 1968-ban itt szerény emlékházat rendeztek be Ady emlékére, melyet 2014-ben a budapesti Petőfi Irodalmi Múzeum a kolozsvári Magyar Főkonzulátus kezdeményezésére modern emlékházzá alakított át. 

Az emlékházzal azonos telken álló kastélyt a 19. század végén Boncza Miklós, Ady apósa építtette Csinszka édesanyjának a neves műépítésszel, Alpár Ignáccal. A sarokbástyás, földszintes építményből már csak egy kis rész maradt, a mai kastély e mellett található. Boncza Berta ugyanis az első világháború után, már Márffy Ödön festőművész feleségeként eladta a birtokot Octavian Goga író-politikusnak. Eddigre a csucsaiak széthordták a berendezést, amelynek csak néhány darabját tudta visszaszerezni. Goga saját ízlése szerint neobizánci stílusban emeletesre építtette át, csak egy kis sarokbástyát hagyva meg.

Ebben a kastélyban ma Goga-emlékmúzeum van. A birtokon található még Goga gigantikus mauzóleuma is. A múzeum elsősorban Goga munkásságát és a román nemzeti mozgalomban végzett tevékenységét mutatja be, de emellett Adyra vonatkozó anyagokat is. A birtok mellett ortodox kolostor működik, melynek fatemplomát Octavian Goga özvegye 1939-ben hozatta át a Szilágy megyei Galponyáról.

 A domb lábánál álló református templomot 1913-ban építették. A csucsai református gyülekezetnek addig csak beszolgáló lelkésze volt (Barabás Árpád magyarókereki lelkipásztor), a református gyülekezet csupán 153 főt számlált (1910-ben, a falu ekkor 2000 lakosából). 1995-ben, amikor a felújított református templomot újraszentelték, a reformátusok már csak heten voltak.

Híres emberek 

 Állítólag itt volt molnárlegény Kinizsi Pál, itt nyújtotta át malomkövön Mátyás királynak a vízzel telt kupát.
 Itt született 1894. június 7-én Boncza Berta (Csinszka), Ady Endre felesége.

Jegyzetek

Források 

 A csucsai kastély

Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései
Dálnok

Dálnok (románul Dalnic) falu Romániában, Kovászna megyében, Dálnok központja.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 12 km-re ÉK-re a Bodoki-hegység délkeleti peremén az azonos nevű patak völgyében fekszik.

Története
1332-ben Dabunk, 1334-ben Dalnuk néven említik. Ősi székely falu. Innen indult el 1514-ben Dózsa György, akit Bakócz Tamás esztergomi érsek a kereszteshadak vezérévé nevezett ki, majd a parasztsereg urai ellen fordult. A felkelést leverték és Dózsát Temesvárott kivégezték. 1910-ben a falunak 1367 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 1045 lakosából 1027 magyar, 18 román volt.

2004-ig Maksa községhez tartozó falu volt, ekkor vált önálló községgé.

Látnivalók

 
 A falu közepén emelkedik a református templom mely román kori, a 15. század első felében gótikus stílusban átépítették, mai alakját a 18. században nyerte el. 1864-ben megújították. 1977-ben földrengésben megrongálódott, de helyreállították. 1922-ben épült a harangtorony. Egykori erődítéseit 1914-ben lebontották, kaputornya 1798-ban omlott le. Belsejében több 16. – 17. századi felirat van közötte egy rovásírásos szöveg is.
 A Lázár-Beczásy udvarház 1885-ben épült; a romániai műemlékek jegyzékében a CV-II-m-B-13203.01 sorszámon szerepel. A Beczásy park arborétum.
 Büdöskút nevű gyógyforrására, melyhez Kenderesen át vezet az út. Pótsa József közjegyző 1900 körül a Kenderes-patakban kis fürdőtelepet létesített, melyet 1904-ben modernizáltak és emeletes fürdőtelepet építettek rá.
 A faluban 1991-ben visszahozták a 28 éve felszámolt lipicai ménest.
 Dózsa György egész alakos szobra. 1976-ban állították. Szobotka András alkotása.

Képgaléria 
 Képek Dálnokról a www.erdely-szep.hu honlapon

Híres emberek
 Itt született 1470-ben Dózsa György, az 1514. évi parasztháború vezére; szobra a református templom közelében áll. 
 Itt született 1612-ben Dálnoki Nagy Mihály unitárius teológus. 
 Itt született 1614-ben Dálnoki Nagy Lőrinc filozófus. 
 Itt született 1681-ben Dálnoki Veres Gerzson kuruc költő. 
 Itt született 1820-ban Lázár Mihály országgyűlési képviselő. 
 Itt született 1875-ben Kozma Dénes mezőgazdász.
 Itt született 1880-ban Darkó Jenő filozófus, egyetemi tanár.
 Itt született 1901-ben Hadnagy Albert történész, a Szekszárdi Levéltár igazgatója
 Erről a helyről kapta a nevét Dálnoki Miklós Béla vezérezredes, az 1. hadsereg parancsnoka, majd miniszterelnök.
 Erről a helyről kapta a nevét Dálnoki Veress Lajos vezérezredes, a 2. hadsereg parancsnoka.

Hivatkozások

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Demsus

Demsus (románul Densuș, németül Demsdorf) falu Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében.

Fekvése 
Hátszegtől 12 km-re nyugatra fekszik.

Története 
1360-ban Domsus, 1404-ben Domsos, 1504-ben Dompsos, 1733-ban Demsus néven említették. Első említésekor, 1360-ban Dusa nevű kenéze és Dalk nevű román papja bukkant fel.

A 16–20. században ortodox (majd görögkatolikus) és református gyülekezete is volt, amelyek közösen használták középkori templomát. 1701-ben a környék református nemesei demsusi székhellyel szervezték újra egyházukat. 1808-ban járási székhely volt.

1910-ben Hunyad vármegye Hátszegi járásához tartozott. Legnagyobb birtokainak tulajdonosai Simén Béla (bérelte Dušan Milošević), Mara László, br. Lónyay Menyhért és Margit és a község voltak. Híres gyümölcstermesztő falu volt, almát exportra is termelt. Az 1930-as években a kobakalma (cucurbetos), úri (domnești), júliusi csíkos (dungate de iulie), júliusi piros (roșii de iulie), szürke (suri), bánáti (bănățesc) és reinette rose fajtákat termesztették.

Népessége 
 1850-ben 1254 lakosából 1065 volt román, 145 cigány és 36 magyar nemzetiségű; 1206 görögkatolikus, 24 római katolikus, 15 református vallású.
 1900-ban 823 lakosából 754 volt román, 64 magyar és 5 német anyanyelvű; 761 görögkatolikus, 26 református, 21 római katolikus, 9 unitárius és 5 zsidó vallású.
 2002-ben 392 román nemzetiségű lakosából 353 volt ortodox, 26 pünkösdista, 7 baptista és 6 adventista vallású.

Látnivalók 
 A demsusi templom.
 Mara-kúria.
 Romos Nopcsa-udvarház.

Híres emberek 
 Itt született 1837. november 19-én Aron Densușianu filológus.
 Itt született 1846. április 18-án Nicolae Densușianu, a mitikus dák civilizáció megkonstruálója.

Jegyzetek

További információk
 Fényképek a Mara-kúriáról és a Nopcsa-udvarházról

Kapcsolódó szócikkek

Képek

Hunyad megye települései
Hunyad vármegye települései
Dézna

Dézna (románul Dezna) falu Romániában, Arad megyében.

Fekvése 
Borossebestől 10 km-re északkeletre, a Béli-hegység lábánál fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szláv desna (= jobb oldali folyó) főnévből származik.

Története 
Várát, illetve várnagyát 1318-ban Deznye, 1340-ben Dezne, 1619-ben Deszni, magát a települést 1601-ben Dezna, 1619-ben Deszny, 1808-ban Deszna alakban említik. A vár 1317-től Zaránd vármegyei királyi vár és uradalmi központ volt, 1387 és 1552 között a Losonczy család birtoka. 1566-tól, Borosjenő eleste után végvár, majd 1574 és 1596 között török kézen volt. Őrsége 1658-ban feladta a törököknek, majd az 1693-as császári ostromkor rommá vált. Az alatta fekvő település a 17–19. században mezőváros. 1732-ben Rajnald modenai herceg birtokába került. Környékén a 18. században már folyt vasérckitermelés. Az ortodox egyház iskoláját 1789-ben alapították, a század végén Vályi András román lakosságúnak írta. 1802-től a Török, majd a Wenckheim családé lett. 1828-ban 758 lakosa volt. 1833-ban évi három országos vásár tartására nyert szabadalmat, amelyeken főként sertést és ökröt árultak. Az 1840-es évek elején egy angol cég öntödét és vashámorokat létesített Restyirátán, a Béli-hegységben, Zúgó felett három kilométerre. A hámorok mellé magyarokat és felvidéki szlovákokat telepítettek, de a faluból is sokan jártak fel dolgozni. A hámorok termékeit többek között Arad, Szeged, Nagyvárad, Kolozsvár és Marosvásárhely piacain értékesítették. A munkástelep mellé Török József magyar nyelvű, római katolikus iskolát létesített. 1848–49-ben ágyúgolyókat öntöttek itt. 1882–85-ben 64–83, német és román munkás dolgozott a vasgyárban. A 19. század végén évi 560 tonna nyersvasat termelt. 1900-ban felszámolták. Az itteni várkertből terjedt el a sikulai alma. Ebből és a nagy területen termő szilvából pálinkát főztek. A Wenckheim-birtokon működött az akkori Magyarország egyik első modern halgazdasága. A falu fölött, a patak mentén ma is vannak halastavak, mellettük halvendéglő üzemel. A faluban neuromotoros rehabilitációs intézet működik.

1880-ban 1048 lakosából 773 volt román, 161 magyar, 54 szlovák, 12 német és 48 egyéb anyanyelvű; 753 ortodox, 246 római katolikus, 21 zsidó és 20 evangélikus vallású volt.

2002-ben 910 lakosából 895 volt román nemzetiségű; 792 ortodox, 71 baptista és 37 pünkösdi vallású.

Látnivalók 

 A felette emelkedő 389 m magas hegyen Dézna (a középkorban Desznye) várának romjai.
 Az egykori Restyirátán egy 1861-ben épült, akkor tizenegy méter magas olvasztókemence romjai.
 A 19. század első felében épült klasszicista Wenckheim-kastély gyermeküdülőként működik.
 Ortodox temploma a 18. században épült.

Jegyzetek

Források 
 Márki Sándor: Dézna és vidéke. Földrajzi Közlemények 1887
 www.welcometoromania.ro 
 Virtuális Dézna 
 www.wenckheim.hu 
 Dézna vára (történet, leírás, képek) 
 Czárán Gyula: A déznai várhegy

Képek

Arad megye települései
Arad vármegye települései
Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak himnuszai

Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak himnuszai. New Jersey és Virginia kivételével minden USA-államnak van himnusza, néhánynak több is. Vannak köztük az egész világon jól ismert dalok, mint a Yankee Doodle vagy a You Are My Sunshine, sőt az Oklahoma! a Rodgers–Hammerstein szerzőpáros musicaléből és Hoagy Carmichael Georgia on My Mind című műve.

Kapcsolódó szócikkek 

 Himnuszok
Amerikai
Tagallamok himnuszai
Égitest

Égitestnek a világűrben található objektumokat nevezzük. A legtávolabbi égitesteket a Hubble űrtávcsővel figyelték meg a Nagy Medve csillagképben, távolságuk a Földtől 12 milliárd fényév. A déli félteke irányában a Tukán csillagképben is hasonló galaxisok fotói készültek, így beláthatjuk a Világegyetem egy 12 milliárd fényéves darabját.

Források 

 https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-a-magyar-nyelv-ertelmezo-szotara-1BE8B/e-e-2529E/egitest-2557E/
 https://bitepito.hu/rejtveny/index.php?searchinput=égitest

Jegyzetek 

 Égitest
Gölnicbányai járás

A Gölnicbányai járás (Okres Gelnica) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 584 km², lakosainak száma 30 841 (2001), székhelye Gölnicbánya (Gelnica). A járás területe nagyrészt az egykori Szepes vármegye területe volt, délnyugaton egy kis része Gömör-Kishont vármegyéhez tartozott.

A Gölnicbányai járás települései 

 Dénes (Úhorná)
 Gölnicbánya (Gelnica)
 Görögfalu (Závadka)
 Gyónfalva (Hrišovce)
 Henclófalva (Henclová)
 Jekelfalva (Jaklovce)
 Kluknó (Kluknava)
 Kojsó (Kojšov)
 Margitfalva (Margecany)
 Merény (Nálepkovo)
 Nagykuncfalva (Helcmanovce)
 Nagysolymár (Veľký Folkmár)
 Óvíz (Stará Voda)
 Prakfalva (Prakovce)
 Rihnó (Richnava)
 Svedlér (Švedlár)
 Szepesremete (Mníšek nad Hnilcom)
 Szomolnok (Smolník)
 Szomolnokhuta (Smolnícka Huta)
 Zakárfalva (Žakarovce)

Gölnicbányai járás
Kassai I. járás

A Kassai I. járás (Okres Košice I.) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 87 km², lakosainak száma 68 262 (2001), székhelye Kassa (Košice).

A Kassai I. járás települései 

 Dzsungel (Džungla)
 Hernádtihany (Ťahanovce)
 Óváros (Staré Mesto)
 Kavocsán (Kavečany)
 Kassa-Észak (Sever)
 Tihany-lakótelep (Sídlisko Ťahanovce)

Kassai kerület
Kassai II. járás

A Kassai II. járás (szlovákul Okres Košice II.) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 81 km², lakosainak száma 79 850 (2001), székhelye Kassa (Košice).

A Kassai II. járás települései 
(Zárójelben a szlovák név szerepel.)
 Kassa-Nyugat (Západ)
 KVP lakótelep (Sídlisko KVP)
 Luník IX
 Miszlóka (Myslava)
 Peres (Pereš)
 Pólyi (Poľov)
 Saca (Šaca)
 Szentlőrincke (Lorinčík)

Kassai kerület
Kassai III. járás

A Kassai III. járás (Okres Košice III.) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 18 km², lakosainak száma 30 745 (2001), székhelye Kassa (Košice).

A Kassai III. járás települései 

 Dargói Hősök lakótelep (Dargovských Hrdinov)
 Kassaújfalu (Košická Nová Ves)

Kassai kerület
Kassai IV. járás

A Kassai IV. járás (Okres Košice IV.) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 59 km², lakosainak száma 57 236 (2001), székhelye Kassa (Košice).

A Kassai IV. járás települései 

 Abaszéplak (Krásna)
 Bárca (Barca)
 Kassa-Dél (Juh)
 Szilvásapáti (Vyšné Opátske)
 Tóvárosi lakótelep (Nad jazerom)
 Zsebes (Šebastovce)

Kassai kerület
Nagymihályi járás

A Nagymihályi járás (Okres Michalovce) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 1019 km², lakosainak száma 109 121 (2001), székhelye Nagymihály (Mihalovce). Lakosságának 11.7 százaléka, azaz  személy magyar nemzetiségű. Területe  nyugati része az egykori Zemplén vármegye, keleti része az egykori Ung vármegye területére esik.

A Nagymihályi járás települései 

 Abara (Oborín)
 Alsókánya (Jastrabie pri Michalovciach)
 Bajánháza (Bajany)
 Bánóc (Bánovce nad Ondavou)
 Bés (Beša)
 Berettő (Bracovce)
 Budaháza (Budince)
 Butka (Budkovce)
 Csicser (Čičarovce)
 Dénesújfalu (Sliepkovce)
 Deregnyő (Drahňov)
 Dobóruszka (Ruská)
 Dobróka (Dúbravka)
 Falkus (Falkušovce)
 Feketemező (Čierne Pole)
 Fogas (Závadka)
 Füzesér (Vrbnica)
 Gatály (Hatalov)
 Gézsény (Hažín)
 Hajagos (Klokočov)
 Hanajna (Hnojné)
 Harapás (Kusín)
 Hegyi (Zemplínske Kopčany)
 Hór (Horovce)
 Iske (Ižkovce)
 Izbugya (Zbudza)
 Jósza (Jovsa)
 Kácsánd (Kačanov)
 Karaszna (Krásnovce)
 Kisráska (Malé Raškovce)
 Kisszeretva (Stretavka)
 Kráskarebrény (Zemplínska Široká)
 Laborcfalva (Voľa)
 Lask (Laškovce)
 Lasztomér (Lastomír)
 Lazony (Ložín)
 Leszna (Lesné)
 Magasrév (Vysoká nad Uhom)
 Málca (Malčice)
 Márk (Markovce)
 Márkcsemernye (Pusté Čemerné)
 Mátyócvajkóc (Maťovské Vojkovce)
 Mokcsamogyorós (Krišovská Liesková)
 Morva (Moravany)
 Nagycseb (Žbince)
 Nagykapos (Veľké Kapušany)
 Nagymihály (Michalovce)
 Nagyráska (Veľké Raškovce)
 Nagyszelmenc (Veľké Slemence)
 Nagyszeretva (Stretava)
 Nátafalva (Nacina Ves)
 Németvágás (Poruba pod Vihorlatom)
 Nyarádkelecsény (Kapušianske Kľačany)
 Ordasfalva (Oreské)
 Őrmező (Strážske)
 Pálóc (Pavlovce nad Uhom)
 Pályin (Palín)
 Pazdics (Pozdišovce)
 Petrik (Petrikovce)
 Petróc (Petrovce nad Laborcom)
 Rákóc (Rakovec nad Ondavou)
 Sámogy (Šamudovce)
 Solymos (Szlovákia) (Iňačovce)
 Szalók (Slavkovce)
 Szirénfalva (Ptrukša)
 Sztára (Staré)
 Tarna (Trnava pri Laborci)
 Tusa (Tušice)
 Tusaújfalu (Tušická Nová Ves)
 Ungszenna (Senné)
 Ungtavas (Kaluža)
 Vaján (Vojany)
 Vámoslucska (Lúčky)
 Vásárhely (Trhovište)
 Vinna (Vinné)
 Zalacska (Zalužice)
 Zemplénszuha (Suché)
 Zuhogó (Čečehov)

Jegyzetek

Nagymihályi járás
Rozsnyói járás

A Rozsnyói járás (Okres Rožňava) Szlovákia Kassai kerületének közigazgatási egysége. Területe 1 173 km², lakosainak száma 61 887 (2001), székhelye Rozsnyó (Rožňava). Lakosságának 30,6 százaléka, azaz  személy magyar nemzetiségű. Területe  nagyrészt az egykori Gömör és Kis-Hont vármegye területére, kis rész délkeleten az egykori Abaúj-Torna vármegye mellett.

A Rozsnyói járás települései 

 Alsósajó (Nižná Slaná)
 Andrási (Pača)
 Annafalva (Hanková)
 Barka (Bôrka)
 Berdárka (Brdárka)
 Beretke (Bretka)
 Berzéte (Brzotín)
 Berzétekőrös (Kružná)
 Betlér (Betliar)
 Csetnek (Štítnik)
 Csoltó (Čoltovo)
 Csucsom (Čučma)
 Dobsina (Dobšiná)
 Dernő (Drnava)
 Felsősajó (Vyšná Slaná)
 Gacsalk (Gočaltovo)
 Gecelfalva (Koceľovce)
 Gócs (Gočovo)
 Gömörhorka (Más néven: Özörény) (Gemerská Hôrka)
 Gömörhosszúszó (Dlhá Ves)
 Gömörpanyit (Gemerská Panica)
 Hámosfalva (Rozložná)
 Hárskút (Lipovník)
 Henckó (Henckovce)
 Imrikfalva (Dedinky)
 Jablonca (Silická Jablonica)
 Jólész (Jovice)
 Kecső (Kečovo)
 Kisfeketepatak (Kobeliarovo)
 Kisgencs (Honce)
 Kiskovácsvágása (Kováčová)
 Kisszabos (Slavoška)
 Körtvélyes (Rozsnyói járás) (Hrušov)
 Krasznahorkaváralja (Krásnohorské Podhradie)
 Kuntapolca (Kunova Teplica)
 Lekenye (Bohúňovo)
 Lucska (Lúčka)
 Márkuska (Markuška)
 Melléte (Meliata)
 Martonháza (Ochtiná)
 Nagyszabos (Slavošovce)
 Oláhpatak (Vlachovo)
 Páskaháza (Pašková)
 Pelsőc (Plešivec)
 Pelsőcardó (Ardovo)
 Pétermány (Petrovo)
 Rekenyeújfalu (Rakovnica)
 Restér (Roštár)
 Rozsfalva (Rochovce)
 Rozsnyó (Rožňava)
 Rozsnyórudna (Rudná)
 Sajóréde (Rejdová)
 Sebespatak (Rožňavské Bystré)
 Szabados (Čierna Lehota)
 Szádalmás (Jablonov nad Turňou)
 Szádvárborsa (Silická Brezová)
 Szalóc (Slavec)
 Szilice (Silica)
 Sztracena (Stratená)
 Tornagörgő (Hrhov)
 Várhosszúrét (Krásnohorská Dlhá Lúka)
 Veszverés (Gemerská Poloma)

Jegyzetek
1975 Spomienky na protifašistický odboj a SNP v Rožňavskom okrese

Rozsnyói járás
A Nemzet Sportolója

A Nemzet Sportolója kitüntető cím Magyarországon. Az Országgyűlés 2004-ben a sporttörvényben alapította.
A díjat azok a hatvan éven felüli, kimagasló eredményeket elért magyar sportolók kaphatják, akik aktív sportpályafutásuk befejezése után is meghatározó szerepet játszanak a sportéletben. Egyéni vagy csapatsportágban nyújtott teljesítményért egyaránt odaítélhető. 
A kitüntetettek száma egyidejűleg legfeljebb 12 lehet (a Nemzet Színésze díjhoz hasonlóan).
A cím posztumusz nem adományozható.
A cím birtokosainak a korábbi adományozott halálától számított hatvan napon belül új javaslatot kell tennie a sportigazgatásért felelős szerv vezetőjének, aki köteles azt a beérkezéstől számított harminc napon belül elbírálni. Az adományozás szabályai innentől megegyeznek az adományozásra vonatkozó szabályokkal.

Először 2004. május 6-án, a Magyar Sport Napján adta át Gyurcsány Ferenc akkori sportminiszter. Egy díjazott halála esetén a többi kitüntetett egyszerű többséggel választ be egy másik sportolót.

A kitüntetés életjáradékkal jár, amelynek összege 2004-ben bruttó havi 500 ezer forint volt, 2015-től pedig havi 630 ezer forint.

A Nemzet Sportolója cím adományozására vonatkozó szabályok

A sportról szóló 2004. évi I. törvény felhatalmazása alapján alkotta meg a Magyar Köztársaság Kormánya a 40/2004. (III.12.) számú kormányrendeletet. A rendelet értelmében új cím adományozására a sportpolitikáért felelős miniszternél tesznek javaslatot a nemzet sportolói egyszerű többséggel (azaz halálozás esetén ha 11-en vannak, akkor 6 szavazattal), aki a döntést a kormány elé terjeszti. A cím odaítéléséről a kormány dönt.

2011-ben, hogy a legendás Aranycsapat még két elő tagját együtt jelölték a Polyák Imre halála miatt megüresedett helyre. A kormány 12-ről egyszeri alkalommal 13-ra emelte a díjazottak maximális számát, így Grosics Gyula és Buzánszky Jenő egyszerre lettek a nemzet sportolói.

A Nemzet Sportolója cím kitüntetettjei

Jelenlegi díjazottak

Elhunyt díjazottak

Források 
 2004. évi I. törvény 
 40/2004. (III. 12.) Korm. rendelet
 189/2004. (VI. 8.) Korm. rendelet
 22/2015. (II. 18.) Korm. rendelet
 475/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet

Kapcsolódó szócikkek 
 A Nemzet Művésze
 A Nemzet Színésze

Jegyzetek 

Magyar sportdíjak