Püspökladány

Püspökladány város Hajdú-Bihar vármegyében, a Püspökladányi járás székhelye.

Fekvése 
A Tiszántúl középső részén, Hajdú-Bihar vármegye nyugati határán, három földrajzi kistáj: a Hortobágy, a Dél-Hajdúság és a Nagy-Sárrét találkozási pontján fekvő, igazi alföldi város.

Szomszédai: észak felől Nádudvar, kelet-északkelet felől Kaba, kelet-délkelet felől Báránd, dél-délkelet felől Sárrétudvari, dél felől Szerep, délnyugat felől Bucsa, nyugat felől pedig a Jász-Nagykun-Szolnok vármegyei Karcag.

Megközelítése

Közúton 
A város területén, nagyjából nyugat-keleti irányban végighúzódik a 4-es főút, így Budapest, illetve Debrecen-Nyíregyháza felől is ez a legkézenfekvőbb közúti megközelítési útvonala. Az előbbi főútból itt ágazik ki a 42-es főút, amely a városból Berettyóújfalun át az ártándi határátkelőhelyig vezet, majd onnan tovább (már romániai útszámozással) Nagyvárad felé folytatódik, az utóbbi települések irányából ezért ez a legfontosabb közúti elérési útvonala.

A környék kisebb települései közül Nádudvarral és Nagyhegyessel a 3405-ös, Szereppel a 4211-es, Biharnagybajommal, Füzesgyarmattal és Szeghalommal pedig a 4212-es út köti össze.

Vasúton 
A várost érintő legfontosabb vasútvonal a MÁV 100-as számú a, amely a 4-es főúthoz hasonlóan nyugat-keleti irányban húzódik végig Püspökladány területén. Az előbbiből itt ágazik el a 101-es számú  és itt ér véget a 128-as számú .

Püspökladány vasútállomás a városközpont északkeleti szélén helyezkedik el, közúti elérését a 34 311-es számú mellékút teszi lehetővé. Az állomással szomszédos állomások és megállóhelyek: Karcag vasútállomás és Kaba vasútállomás a 100-as vonalon, Báránd vasútállomás a 101-es vonalon és Püspökladány-Vásártér megállóhely a 128-as vonalon. Utóbbi megállóhely egyébként a nevének megfelelően püspökladányi területen helyezkedik el (a városközponttól délnyugatra), sőt a város déli külterületei között található Ürmöshát megállóhely is, a központtól mintegy 4 kilométerre délre.

Története 

Püspökladány lakott hely volt már időszámításunk előtt, erről tanúskodnak a város közelében lévő Kincses-dombon végzett ásatások, ahol körülbelül 4000 éves katakomba sírokat tártak fel, melyek Európa-szerte egyedülállóak. Különböző leletek bizonyítják a hely lakottságát a népvándorlás, a honfoglalás és az Árpád-korban is. Viszont a település keletkezésének ideje nem határozható meg pontosan, ez feltehetően a 10-11. századra tehető.

Első írásos említése a Váradi Konvent 1351-ből származó oklevele, mely Ladan formában említi a mai név utótagját. A város nevének eredetét szintén homály fedi. Elméletek születtek besenyő, szláv, alán és ősmagyar eredetre, melyek közül legelfogadhatóbb az a tézis, mely Ladányt egy ősi magyar személynévként azonosítja (Vorovszky tézis). A mai név feltehetően birtoktestet jelöl, mégpedig a kisnemesi Bajomi család Ladány nevű birtokát, melyet a váradi püspöknek zálogosított el. A település nevét 1543-ban Pispek Ladan formában említik. A település a Rákócziak birtoka is volt. Rákóczi György idejéből származik a református templomban lévő ún. Rákóczi-harang. A szabadságharc bukása után Püspökladány kincstári birtok lett, majd a 19. század elején az udvar József nádornak adományozta. A települést 1901-ig Püspök-Ladányként említik, a mai névhasználata ezen időponttól él. A középkorban Püspökladány nem volt számottevő település. Népessége évszázadokon át elmaradt a szomszédos Nádudvarétól vagy Kabáétól. A korabeli népességszámlálások szerint 1552-ben 645 fő, 1594-ben 1 300 fő, 1725-ben 1 190 fő, a II. József korában végzett első magyarországi népszámláláskor pedig 2 454 fő lakosa lehetett Püspökladánynak.

A város fejlődése a 19. század második feléig igen lassú volt, hiszen a település többször elpusztult és benépesült. Az első lakott részek 1554-ben a törökök betörésekor elpusztultak. Ennek ellenére 1558-ban már Dél-Szabolcs vármegye legnépesebb települése volt, de újra elpusztult, és csak az 1600-as évek elején népesült be újra.

A 17. század végétől a források Ladányt oppidumnak, azaz mezővárosnak nevezik, bár a mezővárosi rangot jelentő vásártartási jogot csak 1847-ben kapta meg. Püspökladány az 1876-os megyerendezésig a nagy kiterjedésű Szabolcs vármegye délnyugati végén feküdt annak utolsó településeként, ekkor átcsatolták az újonnan létrehozott Hajdú vármegyéhez, majd az 1950-es megyerendezés során az akkor létrejött Hajdú-Bihar megyéhez került.

1930-ban a Hajdú vármegye déli felén fekvő községeket magába foglaló Hajdúszoboszlói járás székhelyét Püspökladányra helyezték, és nevét Püspökladányi járásra változtatták, és ez így maradt a járások megszüntetéséig 1983 végéig. 1982-ben Kiss Tamás, a HAJDUTERV főmérnöke a kistérség- és a  város fejlesztésének hosszú- és nagy távlatú programja – illetve a Püspökladányt várossá fejlesztő általános rendezési tervének – elkészítéséért  Pro Urbe kitüntetésben részesült.

1984. január 1-jével Püspökladányt városi jogú nagyközséggé, majd 1986-ban várossá nyilvánították.

Közélete

Településvezetői

Tanácselnökei (1950–1990)

Polgármesterei 1990 után

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a város lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,4%-a magyarnak, 4% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% románnak mondta magát (13,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 11,7%, református 35%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 29,2% (23,1% nem válaszolt).

Nevezetességek 

 Püspökladányi Gyógyfürdő: idegenforgalmi nevezetessége a regionális jelentőségű gyógyfürdő, valamint környezetének természeti értékei. Gyógyhatású vize lekörözi a hajdúszoboszlói gyógyvizet. Vizét 1987-ben minősítették gyógyvízzé, hatásos idült ízületi gyulladások és degeneratív gerinc- és ízületi elváltozások ellen. Idegfájdalmak, gyulladások, izomfájdalmak, idült bőrbetegségek kezelésére, illetve érszűkületek bizonyos típusainak gyógyításra hasznosítják.

A város adottságai révén kedvez a horgászoknak, vadászoknak, a szekerezést, sőt a lovaglást kedvelőknek.
 A természeti értékek között említésre méltó az Erdészeti Tudományos Intézet Kísérleti Állomása és a Farkas-szigeti arborétum, amelyet 1924-ben elsősorban a szikes talajok fásításával kapcsolatos kutatások szolgálatára alapítottak. Egyedülálló természeti látnivaló a szikkísérleti erdő.
 Karacs Ferenc Múzeum
 A városhoz tartozó Ágota-pusztai természetvédelmi terület legnevezetesebb látnivalója a Hortobágy-Berettyó csatornát átívelő, felújított műemlék fahíd.
 Műemléki védelem alatt álló MÁV-állomás
 Petőfi Sándor Általános Iskola épülete
 Városi Bíróság és ügyészség épülete
 Református templom
 Katolikus templom (Medgyaszay István)
 A radarállomást 1975-ben kezdte építeni a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság (LRI) Püspökladánytól 4 km-re északnyugatra. A nagy hatótávolságú radar 1980. április 25-e óta szolgálja folyamatosan a polgári repülést.

Szobrok, köztéri alkotások
 Szent István-emlékmű, Győrfi Lajos alkotása
 1848-as emlékmű, Győrfi Lajos alkotása
 Darvak díszkút, Győrfi Lajos alkotása
 Szent Imre herceg, Harkányi Ede alkotása
 Az I. világháború áldozatainak emlékműve, Horváth Géza alkotása
 A II. világháború áldozatainak emlékműve, Győrfi Lajos alkotása
 Összetartozás, Ölelkező szobrok, Borsos István alkotása
 Híd, Annu Eklund alkotása
 Mosztári híd, Sebestyén Sándor alkotása
 Befogadás, Antoni Gaberre alkotása
 Fischamendi őrtorony, Matza Hertiann alkotása
 Anya gyermekével, Gömbös László alkotása
 Ádám, Győrfi Lajos alkotása
 Szent Flórián, Győrfi Lajos alkotása
 1956-os emlékkő, Győrfi Lajos alkotása
 Virágot szedő lányka, Józsa Bálint alkotása
 Karacs Ferenc, Győrfi Lajos alkotása
 Petri Pál, Győrfi Lajos alkotása

Galéria

Itt születtek, itt éltek 
 Itt született Karacs Ferenc (1770–1838) térkép- és rézmetsző. 1813-ban kiadta Magyarország földképét.
 Itt született 1912. augusztus 7-én Csenki Imre karnagy, zeneszerző († 1998, Budapest).
 Itt született 1916-ban Molnár László néprajzkutató, (†1998, Budapest)
 Itt született 1926-ban Székely György Széchenyi-díjas magyar orvos, hisztológus, neurobiológus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja.
 Itt született 1933. szeptember 11-én Szűrös Mátyás diplomata, politikus, volt megbízott köztársasági elnök.
 Itt született 1934. március 2-án Verebi Sándorné Bartók Éva Munkácsy-díjas nyomottanyag tervező.
 Itt született 1941. december 1-jén Alker Imre világbajnoki bronzérmes birkózó, edző.
 Itt született 1945. szeptember 14-én Beke Dezső László, a fizikai tudomány doktora (1992.) fizikus,  egyetemi tanár Debreceni Egyetem.
 Itt született 1946. szeptember 27-én Demetrovics János matematikus, az MTA tagja, az ELTE egyetemi tanára.
 Itt született 1949. február 21-én Mezei Béla magyar bajnok labdarúgó.
 Itt született 1954. április 17-én, és itt is hunyt el 2021. október 5-én Sárvári Győző magyar színész.
 Itt született 1960. február 22-én Arnóth Sándor, a tragikus balesetben elhunyt magyar politikus, Püspökladány polgármestere, országgyűlési képviselő. († 2011. március 16., M3-as autópálya, Bag)
 Itt született 1973. november 11-én Dombi Tibor válogatott labdarúgó, a Debreceni VSC csatára.
 Itt született 1974. szeptember 8-án Parti Nóra színésznő.
 Itt élt egy ideig Kapusi Imre (Hosszúpályi, 1941- ) - erdőmérnök, Pro Ubo és Fleischmann Rudolf-díjas, az Erdészeti Tudományos Intézet nyugalmazott állomásigazgatója, akit Püspökladány városa 1994-ben munkásságáért Pro Urbe díjjal tüntetett ki.

A település díszpolgárai 
 Megay Károly mezőgazdász, mezőgazdasági szakíró-szakújságíró, 1935-től két cikluson át Hajdú vármegye egyik országgyűlési képviselője.

Testvérvárosok 
  Hämeenlinna, Finnország
  Fischamend, Ausztria
  Makfalva, Románia (Székelyföld)
  Hattem, Hollandia
  Krasnystaw, Lengyelország
  Szalóka, Ukrajna

Jegyzetek

További információk 
 Püspökladány Anno honlap
 Püspökladány hivatalos honlapja
 Püspökladány közigazgatási portálja 
 Püspökladányi Gyógyfürdő
 Térkép Kalauz – Püspökladány
 Püspökladányi Farkassziget

Hajdú-Bihar megye települései
Hajdú vármegye települései
Magyarország városai