Grábóc

Grábóc (németül Grawitz, szerbül Грабовац)  település Tolna vármegye Bonyhádi járásában. Ortodox búcsújáróhely.

Fekvése 
A Szekszárdi-dombság nyugati részén fekszik, a legközelebbi várostól, Bonyhádtól mintegy 9 kilométerre keletre. Légvonalban nem sokkal nagyobb a távolsága a megyeszékhelytől, Szekszárdtól sem, melytől mintegy 10,5 kilométer választja el, de a közúton mérhető távolság ennek nagyjából kétszerese.

A szomszédos települések: észak felől Kakasd, északkelet felől Szekszárd, délkelet felől Szálka, dél felől Mőcsény, nyugat felől pedig Bonyhád. A legközelebbi szomszédja az alig két kilométerre fekvő Szálka, de a két település közt csak földutas kapcsolat van; a környék más települései mind 5 kilométernél nagyobb távolságban találhatóak.

Megközelítése 
Zsáktelepülés, csak közúton érhető el, az 56 105-ös számú mellékúton, amely Bonyhád és Mőcsény határvonala közelében ágazik ki északkelet felé a Bátaszéktől Bonyhádig húzódó 5603-as útból. Az ország távolabbi részei felől a 6-os főúton közelíthető meg a legegyszerúbben, bonyhádi letéréssel.

Története 
A településen már az 1300-as években létezett bencés zárda és templom. Romjait a szerb temetőtől északnyugatra lévő bozótos rejti.

Grábócot nevezetessé a török elöl menekülő szerb szerzetesek tették, akik a dalmáciai Dragovity kolostorából 1580-ban menekültek ide. Először csak fatemplomot építettek, majd a budai basa engedélyével 1587-ben kőtemplomot. A törökök 1667-ben feldúlták a kolostort, mely 1703-ban elnéptelenedett. Az elnéptelenedett településre a Rákóczi-szabadságharc után tértek vissza a szerb lakosok és az ortodox szerzetesek. A mai szerb ortodox templom 1736-ban épült.

A 18. században a szerb lakosság mellé svábok települtek. A katolikus németek 1765-ben építették fel első kápolnájukat, amit 1795-ben templommá bővítettek. Az 1789-es népszámlálás szerint a németek már többséget alkottak a szerbekkel szemben. A 19-20. században az arányok még inkább eltolódtak, a szerb kolostor és a fogyatkozó szerb lakosság egyre inkább csak különlegességnek számított. A második világháború után a kitelepített svábok helyére székelyek települtek.

A szocializmus éveiben ide száműzték a bolgár ortodox egyház vezetőjét, a szófiai pátriárkát. Az ortodox kolostor 1974-ig, az utolsó szerzetes haláláig működött, utána szociális otthonná alakították. 1994 óta a templommal együtt ismét a szerb ortodox egyház tulajdona, ma apácák élnek itt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Szilágyi János (független)
 1994–1998: Tüske László Károly (független)
 1998–2002: Tüske László Károly (független)
 2002–2006: Tüske László Károly (független)
 2006–2010: Tüske László Károly (független)
 2011–2014: Takács László (független)
 2014–2019: Takács László (független)
 2019-től: Vincze Kálmán (független)

A településen a 2010. október 3-án megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a 164 szavazásra jogosult lakos közül 140 fő járult az urnákhoz, egyikük érvénytelen szavazatot adott le, az érvényes szavazatokból pedig egyformán 55-55 esett az öt induló közül két független jelöltre, Takács Lászlóra és Vincze Kálmánra. A választáson egyetlen pártjelölt, a Jobbikos László Ferenc indult, ő a harmadik helyet szerezte meg, Tüske László Károly addigi polgármester pedig, mindössze hét szavazatot begyűjtve az utolsó helyen végzett. Az emiatt szükségessé vált időközi választást 2011. január 9-én tartották meg: ezen már csak három jelölt indult el, és kicsivel magasabb volt a választói részvétel mértéke is, ami Takács Lászlónak kedvezett jobban.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,6%-a magyarnak, 3% cigánynak, 7,2% németnek, 1,2% románnak, 1,8% szerbnek mondta magát (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,5%, református 6,6%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 16,8% (22,2% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 Ortodox templom (barokk)
 Műemlék temető
 Zárda romjai
 Szerb Ortodox kolostor
 Kilátó (2015-ben épült a falu fölötti dombon)

Jegyzetek

Források 
 Általános ismeretek:
 Grábóc község földhivatalai adatai
 Grábóc a Tolnai Népújság oldalán
Grábóc, csatolna.hu
 Szerb templom:
 Grábóc a búcsújárás.hu oldalán

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései