1908



Események

Határozott dátumú események 

 január 8. – Rauch Pál báró kerül a horvát báni székbe. (I. Ferenc József azzal bízza meg, hogy fogja össze a magyarbarát politikai erőket.)
 január 24. – Robert Baden-Powell elindítja a cserkészmozgalmat.
 február 1. – I. Károly portugál király és fia Lajos Fülöp első trónörökös merénylet áldozatává válik; az új király – ifjabbik fia – Mánuel.
 február 27–28. – Választások Horvátországban, a horvát–szerb koalíció abszolút többséget kap. (Rauch báró feloszlatja az ellenzéki parlamentet és két évig abszolutista módszerekkel kormányoz.)
 március 5. – A cseh tartományi választásokon a cseh pártok egy mandátummal többet (98-at) szereznek, mint 1901-ben. (A német képviselők száma 68 fő.)
 március 14. – A Monarchia és Szerbia kereskedelmi szerződést ír alá.
 április 4. – Két kis párt fúziójával megalakul a Cseh Államjogi Haladó Párt, amely a korabeli cseh pártok közt egyedül tűzi ki céljául a cseh tartományok állami önállóságát, elutasítva mind a Karel Kramář-féle ifjúcseh pozitív politikát, mind a Tomáš Masaryk-féle realista politikát.
 április 12. – Egy fiatal ukrán nacionalista, Myrosław Siczynski megöli Andrzej Potocki galíciai helytartót. (Helyébe egy konzervatív politikus, Michał Bobrzyński lép.)
 április 23. – Szakadás a Horvát Jogpártban. (A Mile Starčević vezette szárny visszatér a párt eredeti programjához, melynek célja a Monarchiához csak a közös uralkodó révén kapcsolódó nagyhorvát állam létrehozása.)
 április 27. – Kezdetét veszi a londoni olimpia.
 május 10. – Először ünneplik az Anyák napját.
 május 31. – Magyar Ónművek néven megalapítják a Metallochemia vállalatot.
 június 28. – Sikertelen bombamerénylet Miklós montenegrói fejedelem ellen. (Mivel a bombát Szerbiában készítették, megromlanak a két állam kapcsolatai.)
 június 30. – Szibériában megtörténik a tunguszkai esemény.
 július 12–17. – Prágában az 1848. évi szláv kongresszus évfordulóján megtartják az I. (előkészítő) szláv kongresszust, ahol Kramář cseh politikus vázolja a neoszláv mozgalom céljait.
 augusztus 2. – Milan Ivanka országgyűlési képviselőt egy év fogházbüntetésre ítélik magyarellenes izgatás vádjával. (A váci börtönben Magyarok és szlovákok címmel szlovák nyelvű könyvet írt arról, hogy a magyar kultúra legjelesebb képviselői szlovák és más származású asszimilánsok.)
 augusztus 8. – Felségárulás és Monarchia-ellenes nagyszerb szervezkedés vádjával kezdetét veszi a horvátországi Szerb Nemzeti Önálló Párt 53 tagját érintő letartóztatássorozat.
 szeptember 27. – A Ford cég gyártani kezdi a T Modellt.
 október 5. – I. Ferdinánd bolgár cár bejelenti Bulgária függetlenségét. (Fellángolt a „mindenki mindenki ellen” jellegű polgárháború.)
 október 15. – A csehországi tartományi gyűlésben a német képviselők tiltakozásul a kizárólagos cseh nyelvű hivatalvezetés ellen kórusban eléneklik a Die Wacht am Rhein pángermán indulót.
 október 16. – Proklamáció arról, hogy az Osztrák–Magyar Monarchia annektálja Bosznia-Hercegovinát.
 november 15. – Belgium hivatalosan annektálja a Kongói Szabadállamot.
 november 22. – Megalakul a Galilei Kör.
 december 2.
 Kínában trónra lép a hároméves Pu Ji, az utolsó kínai császár.
 Rendkívüli állapotot hirdetnek Prágában a tartománygyűlésben az ősz folyamán kialakult cseh–német vita és kölcsönös obstrukciók nyomán elmérgesedett nemzetiségi viszályok és zavargások miatt.
 december 10. – II. Abdul-Hamid szultán visszaállítja az eltörölt alkotmányt és feloszlatott parlamentet
 december 28. – Földrengés sújt le Messina városára. A katasztrófát csak tetézte a rengést követő cunami.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Dániában bevezetik az általános választójogot.
 Az Osztrák–Magyar Monarchia bejelenti Bosznia és Hercegovina annektálását.
 Átadják a Monarchia első rendszeres autóbuszjáratát a csehországi Pardubice és Bohdaneč között. (A világháborúig 20 járatot rendszeresítenek 580 km-es összútvonalon.)
 Megalapítják a General Motors amerikai autógyárat.
 Megalakul a Projectograph Filmlabor, az első nagy ipari filmlabor, melynek vezetője Wastl Ottó fényképészmester volt. (Ezt volt az első magyar nagyvállalat, amely a film és a mozi minden ágában érdekelt volt.)
 A legnagyobb francia filmgyárak közé tartozó Eclair, önálló fiókot nyitott Magyarországon, Cinema Eclair néven. (A labor vezetője Colussi Béla volt. Egy kétszobás lakásban folytak a labormunkálatok, fő feladatuk a magyar filmfeliratok készítése volt.)
 Medgyaszay István tervei szerint elkészült Európa első vasbeton színháza, a Veszprémi Nemzeti Színház.
 A lengyel Józef Piłsudski vezetésével – Lengyelország orosz területre eső részén – megalakul az Aktív Harci Szövetség (ZWC). (Célja az idegen uralom elleni fegyveres harc megszervezése és lengyel tisztiiskolások képzése. A szövetség vezetői közé tartozik még Kazimierz Sosnkowski, Marian Kukiei és Władislaw Sikorski.)
 Poznańban és Kelet-Poroszországban törvényt hoznak a lengyelek kezében lévő földek eltulajdonításáról.
 A Lengyel Királyság és Litvánia Szociáldemokráciája (SDKPiI) csatlakozik a Oroszországi Szociáldemokrata Munkáspárthoz (OSZDMP).
Megalapítják a győri Kazinczy Ferenc Gimnáziumot

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1908-ban

1908 a légi közlekedésben

1908 a vasúti közlekedésben

1908 a filmművészetben 
 Thomas Alva Edison megalapítja a Motion Picture Patents Company-t,
 D. W. Griffith rendezni kezd az American Mutoscope and Biograph Company-nál New Yorkban. 1908 és 1913 között, Griffith közel 500 filmet rendezett itt
Az In the Sultan's Power az első film, ami teljesen Los Angelesben készült. A filmet Francis Boggs rendezte.
The Fairylogue and Radio-Plays – rendezte: Otis Turner
In the Sultan's Power – rendezte: Francis Boggs
Way Down East – rendezte: Sidney Olcott
Guise herceg meggyilkolása – rendezte: André Calmettes

1908 a festészetben 
 Gustav Klimt: Danae, A csók.

1908 az irodalomban 
 Megjelenik Karl Kautsky A kereszténység eredete című műve.
 Bemutatják Maurice Maeterlinck A kék madár című mesedrámáját.
 Elindul a Nyugat című folyóirat. Főszerkesztő Ignotus.
 Nagyváradon megjelenik a Holnap antológiája.
 Bródy Sándor megírja a Tanítónőt.
 Móricz Zsigmond sikeresebb novellái megjelennek.
 Csáth Géza: A varázsló kertje
 Ady Endre ,,Illés szekere" című verseskötetének kiadása

1908 a zenében 
 Rimszkij-Korszakov megírja az Aranykakast.
 Bartók Béla megírja a 14 bagatellt, illetve az I. hegedűversenyt.
 Igor Stravinsky – Tűzmadár.

1908 a sportban 
 április 27. – október 29. IV. Olimpiai játékok, Londonban 22 ország részvételével.
 Az MTK nyeri az NB 1-et. Ez a klub második bajnoki címe.

1908 a jogalkotásban

Születések 
 január 8. – Wass Albert, erdélyi magyar író († 1998)
 január 9. – Simone de Beauvoir, feminista filozófus († 1986)
 január 15. – Teller Ede, magyar származású amerikai atomfizikus († 2003)
 február 16. – Ugray György magyar szobrász († 1971)
 február 23. – Sipos Anna, tizenegyszeres világbajnok asztaliteniszező († 1988)
 március 13. – Csalog József régész, etnográfus, múzeumigazgató († 1978)
 március 23. – Arhip Mihajlovics Ljulka, szovjet gépészmérnök, akadémikus († 1984)
 április 5. – Herbert von Karajan, osztrák karmester († 1989)
 április 5. – Bette Davis, kétszeres Oscar-díjas amerikai színésznő († 1989)
 április 22. – Aszlányi Károly, író († 1938)
 április 23. – Farkas György politikus, helytörténész, országgyűlési képviselő († 1991)
 április 24. – Józef Gosławski, lengyel szobrász- és éremművész († 1963)
 május 14. – Kürti Miklós, fizikus († 1998)
 május 15. – Marosán György, magyar politikus († 1992)
 május 20. – James Stewart, Oscar-díjas amerikai színész († 1997)
 május 23. – Major Ákos, magyar jogász, hadbíró († 1987)
 május 28. – Ian Fleming, angol író († 1964)
 május 30. – Hannes Olof Gösta Alfvén, Nobel-díjas svéd plazmafizikus († 1995)
 május 31. – Zólyomi Bálint botanikus, az MTA tagja († 1997)
 június 2. – Szentkuthy Miklós, Kossuth-díjas író († 1988)
 június 12. – Otto Skorzeny a Waffen-SS híres tisztje volt († 1975)
 július 14. – Glancz Sándor, négyszeres világbajnok asztaliteniszező († 1974)
 július 20. – Ballya Hugó, Európa-bajnok evezős, edző († 1995)
 július 21. – Bródy György, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó († 1967)
 július 26. – Salvador Allende, chilei politikus († 1973)
 július 27. – Schaár Erzsébet, Munkácsy Mihály-díjas szobrász († 1975)
 augusztus 2. – Kardos Tibor irodalomtörténész, filológus, az MTA tagja, a magyarországi reneszánsz humanizmus kutatója († 1973)
 augusztus 6. – Vajda Lajos, festőművész († 1941)
 augusztus 15. – Sárkány Miklós, kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó († 1998)
 augusztus 20. – Jánossy Andor agrármérnök, agrobotanikus, az MTA tagja († 1975)
 augusztus 21. – Feleki Kamill, színész († 1993)
 augusztus 22. – Henri Cartier-Bresson, francia fotográfus († 2004)
 augusztus 27. – Lyndon B. Johnson, az USA 36. elnöke († 1973)
 augusztus 27. – Don Bradman, ausztrál krikettjátékos († 2001)
 szeptember 2. – Kovách Gyula ügyvéd, nyilas politikus († ?)
 szeptember 5. – Iglói Mihály, atléta, edző († 1998)
 szeptember 15. – Miško Kranjec, szlovén író, a Trianon előtti Magyarország született és nevelkedett († 1983)
 szeptember 19. – Mika Waltari, finn filozófus, író († 1979)
 szeptember 20. – Házi Árpád, szabómunkás, politikus († 1970)
 szeptember 26. – Lakó György, nyelvész, finnugrista († 1996)
 szeptember 30. – David Ojsztrah, orosz hegedűművész († 1974)
 október 6. – Boldogfai Farkas Endre magyar katonatiszt († 1994)
 november 4. – Józef Rotblat, lengyel származású Nobel-békedíjas brit fizikus († 2005)
 november 5. – Sulyok Mária, színésznő († 1987)
 november 16. – Bácsalmási Péter magyar olimpikon, atléta, kosárlabdázó († 1981)
 november 20. – Kerényi Jenő, Kossuth- és Munkácsy Mihály-díjas magyar szobrászművész († 1975)
 december 10. – Olivier Messiaen, francia zeneszerző († 1992)
 december 14. – Szepes Mária, színész, forgatókönyvíró, író, költő († 2007)
 december 17. – Sólyom László altábornagy († 1950)
 december 20. – dr Szörényi Andor római katolikus pap, biblikus doktor(† 1967)
 december 31. – Simon Wiesenthal, osztrák holokauszttúlélő, nácivadász († 2005)

Halálozások 
 április 2. – Wein János, bányamérnök, a budapesti vízvezeték-hálózat egyik tervezője és megalkotója (* 1829)
 április 26. – Karl August Möbius német zoológus, ökológus (* 1825)
 május 3. – Türr István katonatiszt, magyar szabadsághős (* 1825)
 május 5. – Duka Tivadar orvos, India-kutató, Kőrösi Csoma Sándor hagyatékának feldolgozója (* 1825)
 május 14. – Gracza György újságíró, író, történetíró (* 1856)
 június 21. – Nyikolaj Andrejevics Rimszkij-Korszakov orosz zeneszerző (* 1844)
 július 5. – Than Károly, kémikus, a budapesti tudományegyetem egykori kémiatanára, a magyar vegyészet és tudomány meghatározó alakja (* 1834)
 szeptember 10. – Falk Miksa magyar író, politikus, országgyűlési képviselő, az MTA tagja (* 1828)
 szeptember 20. – Pablo de Sarasate, spanyol hegedűművész és zeneszerző (* 1844)
 december 12. – Széchenyi Béla koronaőr, utazó (* 1837)
 december 15. – Ðorđe Stratimirović, az 1848–49-es szabadságharcban a szerb felkelők főparancsnoka (* 1822)
 december 31. – Kollár Péter, magyarországi szlovén író (* 1855)

Jegyzetek

Források