Cahul

Cahul este un important oraș și centru administrativ al raionului omonim în partea de sud-vest a Republicii Moldova, situat la frontiera cu România, la 175 km sud de Chișinău. Localitatea este menționată pentru prima dată în secolul al XVI-lea sub numele de Frumoasa, sub care figurează până în secolul al XIX-lea și, alături de Kahul (numele tătăresc) până la începutul secolului al XX-lea.

Cu peste 30 de mii de locuitori (Recensământul General al Populației din 2014), este al 7-lea oraș ca mărime din țară, (după Chișinău, Bălți, Tiraspol, Tighina, Rîbnița și Ungheni). Este deseori poreclit „Capitala de Sud” a Moldovei.

Geografie

Amplasare
Orașul Cahul este situat pe malul râului Prut, la 175 km de capitala republicii – Chișinău. Altitudinea medie față de nivelul Mării Negre este de 119 m.

Resurse naturale
Suprafața totală a orașului Cahul este de 3415 ha, dintre care circa 2000 ha constituie terenurile cu destinație agricolă; suprafața netă a urbei este de 1417 ha. În majoritatea lor solurile sunt reprezentate de ciornoziomuri, nota medie de bonitate a terenurilor este de 59 puncte. Pământul arabil constituie cea mai mare parte din terenurile agricole. Spațiile verzi ocupă 432 ha., din care 381 ha. fac parte din Fondul forestier de stat și 21 ha. sunt parcuri și scuaruri. Suprafața totală a bazinelor acvatice în oraș este de 37 ha. De asemenea, orașul este traversat în direcția est-vest de două râulețe: Frumoasa (lungimea 9 km.) și Cotihana (lungimea 7,4 km.). Râul Prut, care curge în apropierea orașului, este principala sursă de alimentare cu apă a Cahulului.
Pe teritoriul orașului sunt surse de ape minerale curative și nămoluri balneare.

Istorie 

Primele așezări umane au apărut aproximativ în anul 1300 î.e.n. Au fost identificate vetrele a două sate, pe locul cărora s-au colectate fragmente de vase de argilă și alte obiecte casnice din epoca bronzului (sec. XV-XIII î.e.n.). Prin anii 300-400 î.e.n. a mai existat un sat, dovadă fiind urmele de case arse, fragmente de vase din argilă din epoca timpurie a fierului (sec. IV-III î.e.n.). În perioada romană (sec. II-IV e.n.), a luat ființă un alt sat distrus în 376, în timpul invaziei hunilor. În preajma orașului sunt 4 movile funerare lasăte de popoare nomade.

Localitatea are o vechime de multe secole, având și multe denumiri. Prima atestare a localității, într-un document eliberat oficial de cancelaria domnească,  se referă la 2 iulie 1502 cu numele Șcheia. Mai târziu localitatea își schimbă denumirea în Frumoasa, iar prin decretul țarului Rusiei Nicolai I din 18 decembrie 1835 i se conferă statut de oraș și reședință de județ cu numele Cahul, în cinstea biruinței asupra turcilor din 21 iulie 1770.

În anii 1840-1845 orașul Cahul și-a schimbat întrucâtva înfățișarea, căpătând trăsături caracteristice unui centru de județ. Numărul populației a ajuns la 6115 de locuitori. Orașul avea trei ateliere de olărit, unul de dubit piei și două cămătării, zeci de mori de vânt, o școală lancasteriană, unde erau primiți copii de orice credință religioasă, și o școală primară pe lângă biserică, în care învățau 46 de băieți. În 1850 a fost construită Catedrala Arhanghelii Mihail și Gavriil, pe locul vechii biserici de lemn, ridicată în 1785.

În 1857 în Cahul a lucrat câteva luni ca judecător clasicul culturii românești, savantul cu renume mondial – Bogdan Petriceicu Hașdeu. Îndrăgind acest plai, va scrie mai târziu despre locul acesta, despre râul Prut și orașul Cahul, admirând vitejia și înțelepciunea localnicilor. În același an a sosit la Cahul pentru câteva zile istoricul și lingvistul român Mihail Kogălniceanu.

În 1902 populațiunea orașului era de 7.900 persoane, inclusiv: 3.700 evrei, 2.850 români, restul bulgari, greci și armeni.

În perioada interbelică la Cahul sistemul sanitar includea 4 spitale de stat și 18 dispensare.

În perioada postbelică orașul Cahul devine principalul centru economic și cultural de sudul Moldovei. S-au construit fabricile de conserve, bere unt și brânzeturi, de furaje combinate, de piese de beton armat, de stufit. În anii 70, ai sec. XX, la Cahul funcționau 13 organizații de construcție, 2 baze de transporturi auto, un parc de autobuse și taxiuri. La Cahul se afla sediul sovhozului „Dreptatea”, specializat în legumicultură, și al sovhozului-școală de hidroameliorare „Lenin”, asociațiile raionale „Moldselhoztehnica” și „Moldprodovoșiprom”, gospodăria piscicolă „Priprutschi”.

În perioada sovietică, în sfera educației activau Școala pedagogică „A.S. Makarenko”, școală de medicină, 2 școli sportive, școală de muzică, școală de arte plastice, școală profesional tehnică, 3 școli medii, 4 școli de 8 ani, școală primară, 4 grădinițe și 6 creșe. Ocrotirea sănătății era asigurată de un spital cu 510 paturi, 4 puncte medicale, maternitate, și farmacii. Instituții culturale din anii 1970-80 care funcționau în Cahul: casă de cultură, 3 cluburi, 4 biblioteci, cinematograf, muzeul al gloriei de luptă a grănicerilor. De asemenea, orașul dispunea de 8 oficii poștale, hotel, restaurant, cafenele, magazin universal, librărie, magazine de mărfuri industriale și produse alimentare ș.a.

De numele orașului Cahul sunt legate și numele unor personalități contemporane: poetul Robert Cahuleanu, dansatorul Spiridon Mocanu, cântăreața de operă Svetlana Strezev, privighetoarea sudului, interpreta de muzică populară Maria Sarabaș, conducătorul artistic al formației de muzică populară „Lăutarii”, Nicolae Botgros, filologul și pedagogul Ion Osadcenco, Dragoș Vicol prozator de mare talent, romancier și publicist, doctor în filologie, șef de catedră la ULIM, nominalizat Om al Mileniului (Institutul de Biografii din Carolina de nord), Eugeniu Hrișcev – doctor habilitat în științe economice, membru corespondent al Academiei de Științe din Moldova.

În prezent, orașul Cahul este un important centru social-economic din sudul Republicii Moldova, oraș-stațiune balneară.

Demografie

Populația  activă economic constituie circa  62% din numărul total. Cea mai mare parte a populației este angajată în sfera neproductivă.Orașul Cahul este o localitate plurietnică. Conform recensământului populației din 2014  populația orașului Cahul se ridică la 30.018 locuitori.

Economie 
În orașul Cahul sunt înregistrați circa 3.800 agenți economici, cea mai mare parte activează în domeniul comerțului – 2000, în alte ramuri ale economiei locale activează: industrie – 43, construcție – 37, transport – 67, gospodării țărănești – 684.

Industrie

Orașul are o economie diversificată, sectorul industrial fiind prezentat de întreprinderi din industria alimentară, ușoară și a materialelor de construcție. În industria alimentară, principalele întreprinderi sunt: Fabrica de vinuri din Cahul, care prelucrează anual 12-14 mii tone de struguri, producând peste un milion decalitri de material vinicol; Fabrica de brânzeturi, cu o capacitate de circa 70 tone de produse lactate, 2,3 tone unt și 0,6 tone cașcaval pe zi și combinatul de pâine cu o capacitate de 32 tone de produse de panificație zilnică.

În industria ușoară activează întreprinderea „Tricon” S.A., care fabrică articole de confecții și tricotate. În ultimii 5 ani întreprinderea și-a mărit de patru ori volumul de producție, în prezent fiind de 30 mln. lei anual. Capacitatea de producție este de circa 900 mii unități pe an. Întreprinderea colaborează cu parteneri străini din Austria, Germania, Italia, etc. Permanent își perfecționează procesul tehnologic de producție și calitate. Domeniul construcției este prezentat de două întreprinderi care formează baza industriei materialelor de construcție: „Uzina de spalier și beton armat” S.A. cu o productivitate de 100 mii m3 spalier anual și „Fabrica deCheramzit” S.A.cu o capacitate de 140 m3. Pe lângă ele dinamic se dezvoltă întreprinderea mixtă „Gesusbau” S.R.L., care efectuează lucrări de construcție, reparație, finisare și confecționarea geamurilor. Principalele construcții din ultimii ani în oraș, precum și spectrul modern al lui în mare măsură a fost realizat de întreprinderea susnumită. Sfera serviciilor este reprezentată de industria balneo-curativă, comerț, transporturi și serviciile comunale. În anul 1980 orașul Cahul a obținut statut de oraș-stațiune balneară, iar din 1986 a început să activeze sanatoriul „Nufărul Alb”, care are o capacitate de cazare de peste 500 locuri și deservește anual peste 5.000 persoane. În Cahul, 143 întreprinderi activează în sfera comerțului, sunt 8 restaurante, 77 întreprinderi de alimentație publică, etc.

Agricultura 
Suprafața terenurilor agricole constituie 2.009 ha, inclusiv terenuri arabile 1.142 ha, plantații multianuale (viță de vie) 673 ha. Ramura principală a agriculturii este creșterea producției vegetale, cele mai răspândite fiind culturile cerealiere, floarea soarelui, strugurii și legumele. Ponderea majoră în producția agricolă este deținută de satul Cotihana, care intră în orașul Cahul.

Finanțele publice locale
Orașul Cahul datorită întreprinderilor din teritoriu care funcționează și vieții economice relativ stabile are o pondere destul de semnificativă a veniturilor proprii și a defalcărilorîn totalul veniturilor. Această tendință se menține stabilă în ultimii ani. Dacă analizăm structura cheltuielilor bugetului orășenesc putem constata că în ultimul an ponderea cheltuielilor pentru educație a constituit 80% din totalul cheltuielilor, comparativ cu 74% în anul 2000. Cheltuielile bugetului orășenesc care țin nemijlocit de problemele locale sunt de 3.328 mii lei, cea mai mare parte din ele sunt alocate pentru gospodăria comunală, însă ele sunt mult sub minimul necesar.

Infrastructură 

Rețeaua de drumuri este de peste 90 km., din care 50% este cu acoperire rigidă. Serviciul de transport auto este efectuat de 4 organizații de transport, precum și persoane particulare. Orașul dispune de cale ferată, Aeroport Internațional cu pista de decolare de 1700 m.

Rețeaua de alimentare cu apă și canalizare constituie 78,3 km. rețele de apeduct și 49,3 km rețele de canalizare.
Din 7.050 apartamente 3.128 sunt conectate la rețeaua centralizată de termificare, iar restul au format rețele autonome de încălzire. Orașul are un grad înaltde gazificare, în perspectivă este gazificarea satului Cotihana și a regiunii Focșa din oraș.

Centrul de telecomunicații din oraș are o centrală telefonică automată de 10.000 numere cu o perspectivă de lărgire de încă 5.000 numere telefonice.

Administrație și politică 
Primarul orașului Cahul este Nicolae Dandiș (independent), ales în iunie 2015 și reales în noiembrie 2019.

Componența Consiliului Local Cahul (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Educație 
Rețeaua de învățământ de toate gradele din orașul Cahul cuprinde circa 11.500 elevi și studenți. În oraș sunt 8 instituții preșcolare, 3 școli primare, 2 gimnazii, 5 licee și 5 școli medii. Învățământul profesional se desfășoară prin intermediul a 2 școli profesionale și una polivalentă.

În anul 1999 a fost deschisă Universitatea de Stat „Bogdan Petriceicu Hasdeu” din Cahul, în incinta căreia activează și extensiunea Universității "Dunărea de Jos" din Galați. Pe lângă aceasta, în oraș activează Colegiul Industrial-Pedagogic și Colegiul de Medicină. În toate instituțiile superioare de învățământ își fac studiile circa 3.000 studenți.

Cultură 

Activitatea culturală se desfășoară în cele 5 biblioteci orășenești, Palatul de Cultură, Teatrul muzical-dramatic „Bogdan Petriceicu-Hasdeu”, Centrul de cultură și odihnă, Muzeul de istorie și cercetare a ținutului natal.

Cele mai importante evenimente culturale ce se desfășoară la Cahul sunt: Festivalul internațional folcloric „Nufărul Alb”, Festivalul internațional al dansului popular pentru copii „Bobocelul”, Festivalul de muzică ușoară „Cântecele tinereții noastre”, Festivalul obiceiurilor și tradițiilor de iarnă „Florile Dalbe”, "Faces of Friends", acesta din urmă găzduind vedete precum Dan Balan sau trupa 3 Sud-Est.

În oraș activează 2 canale TV ce translează 5 programe informaționale pe săptămână și 2 rețele de TV prin cablu, care retranslează programe ale TV naționale și internaționale.

Consulate

Personalități

Născuți în Cahul

 Porfiri Karasevici (1845–1878), jurist și doctor în drept țarist rus, profesor titular al Universității din Moscova
 Iosif Hussar (1867–1933), ziarist și traducător român
 Aristide Razu (1869–1950), general român din Primul Război Mondial
 Aleksandr Rojdestvenski (1877–d. 1940), inginer și profesor țarist rus și sovietic, om de știință în domeniul transportului pe apă
 Ioan Rășcanu (1878–1952), general român din Primul Război Mondial
 Teodor Nichitiuc (1882–?), topograf și politician moldovean, membru al Sfatului Țării al RD Moldovenești
 Viktor Hovin (1891–1944), critic literar, jurnalist și editor țarist rus și sovietic
 Alexandru Lipcan (1908–1977), scriitor, jurnalist și traducător sovietic moldovean
 Boris Zahoder (1918–2000), scriitor, poet, traducător și scenarist sovietic și rus
 Andrei Ciurunga (1920–2004), poet, memorialist, deținut politic 
 Boris Dorfman (n. 1923), publicist, cercetător al culturii evreiești și personalitate publică din Ucraina
 Spiridon Mocanu (1932–2007), dansator sovietic și moldovean, Artist al Poporului din RSS Moldovenească
 Fiodor Scripcenco (1935–2010), jucător și pedagog de șah sovietic și moldovean
 Ioan Chiper (n. 1936), istoric și cercetător român
 Iuri Grekov (1938–2010), scriitor și traducător sovietic și moldovean de limbă rusă
 Gheorghe Chiper (n. 1939), politician român.
 Alexandru Cecal (n. 1940), profesor universitar și chimist
 Leonid Nuzbroh (n. 1949), scriitor, poet și jurnalist sovietic, moldovean și israelian de limbă rusă
 Aleksandr Makeev (n. 1951), mineralog și geolog sovietic și rus, doctor în științe geologice
 Valeri Iakov (n. 1956), jurnalist și redactor-șef de ziar rus
 Vitalie Advahov (n. 1978), muzician, compozitor și producător
 Vasile Advahov (n. 1979), muzician, compozitor și producător
 Eduard Nuzbroh (n. 1982), sportiv, profesor universitar, actor și autor israelian
 Vika Jigulina (n. 1983), producătoare muzicală, cântăreață și DJ
 Rodica Berdilo (n. 1986), jurist 
 Anatolii Cîrîcu (n. 1988), halterofil

Galerie de imagini
Cahul pe timbre

Vezi și 
 Cahul, Bolgrad și Ismail
 Stațiunea balneoclimaterică „Nufărul Alb”

Referințe

Legături externe 
 Primăria orașului Cahul
 Pagina oficială a festivalurilor din Cahul: cahulfest.net

Bibliografie 
 Victor Ladaniuc//Cahul/Localitatile Republicii Moldova, vol.3, pp. 19-39, 2001
 Veaceslav Ioniță: Ghidul orașelor din Republica Moldova / Veaceslav Ioniță. Igor Munteanu, Irina Beregoi. - Chișinău,: TISH, 2004 (F.E.-P. Tipografia Centrală). 248 p. ISBN 9975-947-39-5

Lectură suplimentară
 Cahul la rascruci de vremi: din istoria orasului si judetului, A. Manoil, 2008
 Istoria orasului Cahul: marturii documentare, personalitati marcante, Reclama, 2006

 
!