Bánki Donát

Bánki Donát (eredeti neve Lőwinger Donát) (Bakonybánk, 1859. június 6. – Budapest, 1922. augusztus 1.) magyar gépészmérnök, feltaláló és műegyetemi tanár. Korának egyik legnagyobb gépészmérnöke, a hidrogépek, kompresszorok és gőzturbinák szerkezettanának professzora.

Családja 
Szülei dr. Lőwinger Ignác és Salzer Berta (Betti). Édesapja körorvos volt és az 1848–49-es forradalom és szabadságharc kitörésekor fiatal házasként is jelentkezett a szerveződő honvédségbe, ahol főorvosként a fegyverletételig szolgált. Édesapja honvédtiszti előélete is közrejátszott abban, hogy a család zsidó származása mellett magyar hazafias nevelést adott a gyermekeknek. Donát negyedik gyermekként született és később, mikor már hatan voltak testvérek átköltöztek Lovászpatonára. 1879-ben már egyetemistaként magyarosította a nevét és szülőhelye iránti tisztelete miatt választotta a Bánki nevet.

Munkássága 
A budapesti Műegyetemen szerzett gépészmérnöki diplomát. Az iparban helyezkedett el szerkesztőmérnökként (MÁV gépgyár, majd Ganz-gyár). Az egyetemen 1879–80-ban a műszaki mechanika tanszéken tanársegéd volt, majd 1899-től haláláig a hidrogépek, kompresszorok és gőzturbinák szerkezettanának professzora.

Munkássága szorosan összekapcsolódott Csonka Jánossal, akivel együtt 1890-re kifejlesztették az ún. Bánki-Csonka motort, amely a Ganz-gyár nemzetközileg is versenyképes terméke volt. A Pallas nagy lexikona szerzőinek egyike volt 1893-tól. 1893. február 11-én Csonkával együtt szabadalmaztatta a fúvókás benzinkarburátort (porlasztót), megelőzve ezzel a külföldön általánosan úttörőnek tartott Wilhelm Maybachot. 1894-ben szabadalmaztatta az első nagynyomású robbanómotort, a saját korában méltán világhírű Bánki-motort, amelynél a robbanókeveréket a hengerbe porlasztott vízzel hűtötte le, s ezzel a motor hatásfokát korábban nem remélt mértékben sikerült fokoznia.

Mind a kompresszió-növelés, mind a vízbefecskendezés elsőként Bánki által tisztázott elvét később is alkalmazták, bár a Bánki-motor elterjedését a néhány évvel később megjelent dízelmotor megakadályozta. Az általa 1917-ben feltalált Bánki-turbina új utakat nyitott a törpe vízierőművek fejlesztésében. 1918-ban nagyszabású tervet dolgozott ki a Vaskapu vízerejének hasznosítására.

A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja volt 1911-től. A vízturbináért Bánkit halála után négy évvel 1926-ban a Magyar Tudományos Akadémia nagyjutalmával tüntette ki. Irat- és kézirathagyatékának nagy része a BME OMIKK Levéltárában digitalizálva is megtalálható. Jelentős gépszerkesztői munkássága, szabadalmi tevékenysége mellett nagy hivatástudattal látta el oktatói feladatait. Nagy hangsúlyt fektetett arra, hogy a hallgatók felkészülését előadásjegyzetekkel is segítse. Egyetemi tanári tevékenysége során a mérnökképzésben bevezette a laboratóriumi képzést.

Írásai 
Írásaiban főként a gázmotorok elméletével, a gőzturbinák és hidrogépek szerkesztési alapelveivel foglalkozott.
Gyakorlati hidraulika és hidrogépek (jegyzet, I–II., Bp., 1901–02);
Gőzturbinák. Légsűrítő gépek (kőnyomat, Bp., 1903); 
Energiaátalakulások folyadékokban (Bp., 1916, németül: Berlin: 1921); 
Neue Wasserturbine (Berlin, 1917); 
A Vaskapu-vízierőmű tervezete (I–II., Bp., 1918);
Dugattyús szivattyúk és kompresszorok gépszerkezettana (Bp., 1932).

Emlékezete 
Az első benzinporlasztót a Műszaki Emléket Nyilvántartó és Gyűjtő Csoport őrzi.
A Bánki-Csonka-motor első példánya  ma a Budapesti Közlekedési Múzeumban látható.
Több oktatási intézmény névadója
 Óbudai Egyetem Bánki Donát Gépész és Biztonságtechnikai Mérnöki Kar
 Bánki Donát Közlekedésgépészeti Szakközépiskola és Szakiskola
 Bánki Donát Szakképző Iskola Ajka
 Bánki Donát Gimnázium és Szakközépiskola Dunaújváros
 Pécsi Bánki Donát utcai Általános Iskola
 NYSZC Bánki Donát Műszaki Technikum és Kollégium Nyíregyháza
Bánki Donátról elnevezett kisbolygó, a 131763 Donátbánki
Szülőfalujában, Bakonybánkon a Bánki Donát Műszaki Egyesület őrzi a feltaláló emlékét.
Születésének 150. évfordulójára a Magyar Nemzeti Bank emlékpénzt adott ki.

A Bánki-emlékérem 
Emlékére a Gépipari Tudományos Egyesület 1955-ben  három fokozatú, díjazással egybekötött, évenként kiosztott műszaki kitüntetést alapított.

Diák-nóta 
A műegyetemi hallgatók alábbi nótája is szeretettel emlékezik tanárukról:
Hidrogépek, kompresszorok, turbinák…
Bánkinak a Laval-csövön azt fújják:
Expandálnék, hej de nem tudok,
Mert az izotermám nagyon kanyarog.

Jegyzetek

További információk 

Halmos László: Bánki Donát. In: Műszaki nagyjaink, 1. köt. Bp.: Gépipari Tudományos Egyesület, 1967. 43-93.
Terplán Zénó (szerk.): Bánki Donát (1859-1922). Emlékkönyv születésének 125. évfordulójára. Bp.: Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége, 1984. 
Terplán Zénó: Bánki Donát. In: 
Varga József: Bánki Donát. A múlt magyar tudósai (9). Akadémiai Kiadó, Budapest, 1980.
Gáti József: Bánki Donát. A mérnök géniusz. Bp.: Óbudai Egyetem, 2012.

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar szabadkőművesek listája

Magyar gépészmérnökök
Magyar feltalálók
MTA-tagok
Magyar tudományos írók
Zsidó származású magyarok
Magyarországi szabadkőművesek
Családi nevüket magyarosított személyek
1859-ben született személyek
1922-ben elhunyt személyek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyarországi technikatörténet
Magyarok, akikről kisbolygót neveztek el