Kecel

Kecel () város Bács-Kiskun vármegyében, a Kiskőrösi járásban.

Fekvése 
Kecel a Duna–Tisza köze nyugati felén, három történeti-néprajzi táj: a Kiskunság, a Bácska és a Kalocsai Sárköz találkozásánál fekszik.

A szomszédos települések: észak felől Kiskőrös, északkelet felől Soltvadkert, délkelet felől Imrehegy, dél felől Császártöltés, délnyugat felől Homokmégy, nyugat felől pedig Öregcsertő. Északnyugat felől Szakmárhoz és Dunapatajhoz tartozó külterületek határolják, de mindkettőtől aránylag távol fekszik, közvetlen közúti összeköttetése egyikkel sincs.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Kecskemét és Baja térségét összekötő 54-es főút, amely végighúzódik a központján, északkelet-délnyugati irányban. Áthalad még a városon az 5309-es út is, az 5301-es út pedig északi külterületeit érinti. Megközelíthető Kiskőrös, Soltvadkert, Kiskunhalas, Kalocsa vagy Császártöltés felől.

Korábban áthaladt a területén a MÁV 153-as számú a is, de a vonalon ma már jó ideje (2007 márciusa óta) nincs forgalom. Kecel vasútállomás a város központjától viszonylag messze létesült, a legészakibb fekvésű lakóházaktól is jó egy kilométerre északra, az 5309-es út vasúti keresztezésének északkeleti oldalán, Kecel-Szilos megállóhely pedig a település nyugati határában működött.

Története 
Kecel első írásos említése 1198-ból való, az oklevél szerint békés pásztornép lakta egykor a pusztát. A tatár és török pusztítások során a település elnéptelenedett. Patachich Gábor kalocsai érsek 1734. április 22-én kelt rendelete alapította újra Kecelt. 

Leírás a településről a 18. század végén:		
 „Magyar falu Pest Várm. Földes Ura a’ Kalocsai Érsekség, lakosai katolikusok, fekszik Kalocsához 2 3/4, Tsászártöltéshez pedig 1 1/2 mértföldnyire, határja három nyomásbéli, kétszeres búzát, rozsot, zabot terem, földgye homokos, buczkás, szőleje gyenge veres bort terem, sok juhokat tartanak, úgy hogy a’ miatt marhájok is meg fogyott, erdeje kevés, vannak lenn mag olaj sajtóji.”				
 (Vályi András: Magyar országnak leírása: Keczel 1796–1799)

A településen 1869-ben épült fel az első postahivatal. 1878-ban avatták fel az eklektikus stílusban épült községházát, amelyben polgármesteri hivatal jelenleg is működik. A Kecelt érintő on 1882. december 5-én indult meg a vasúti közlekedés.

Az 1900-as években a településhez csatolták a szomszédos Polgárdi pusztát, így kialakult a ma ismert közigazgatási terület. 1921-ben megalakult a Keceli Sport Egyesület (KSE). 1928. június 28-án felavatták a Hősök szobrát a Ligetben. 1928-ra kiépült a telefonhálózat, 1931-ben benzinkút épült a Császártöltési úton. A villanyt 1952-ben vezették be Kecelre. Az Arany Jánosról elnevezett, nyolc tantermes általános iskolát 1959. november 7-én adták át. Az elmúlt évtizedekben nem fejlesztett termálfürdő és uszoda egy 1960-ban 1000 méter mély próbafúrás során lelt, 42 °C-os, jódos-brómos hévízforrásra épült.

Kecelt 1970. január elsején nyilvánították nagyközséggé, a városi rangot 1993. április 22-én kapta meg Göncz Árpád akkori köztársasági elnöktől.

Napjaink 
A város a közelmúltban is sokat fejlődött, jelentősen bővült a infrastruktúra. A gázhálózat kiépítése mellett, elkezdődtek a csatornázási munkálatok. A településen számos park és több szökőkút épült.

Kecel havonta megjelenő ingyenes folyóirata a „Keceli Hírek”.

Kecelen rendezik minden év december első hétvégéjén a Flora Virágkiállítás és Kötészeti Versenyt. A város híres népművészeti hagyományairól, ami a Hetrec néptánc egyesületnek, a harmonikaversenyeknek és a folklórtalálkozóknak is köszönhető.

A szőlő- és bortermelő település a Kunsági borvidékhez tartozik, ismert borait a 2600 hektáron termelt szőlőből készítik.A Kiskőrös–Kalocsa-vasútvonalon 2007. március 4. óta szünetel a személyszállítás.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Schindler János (független)
 1994–1998: Schindler János (független)
 1998–2002: Schindler János (független)
 2002–2006: Schindler János (független)
 2006–2010: Haszilló Ferenc Attila (független)
 2010–2014: Haszilló Ferenc Attila (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Haszilló Ferenc Attila (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Haszilló Ferenc Attila (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a város lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93%-a magyarnak, 5,7% cigánynak, 1,7% románnak 1,1% németnek mondta magát (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70%, református 2,7%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 0,1%, izraelita 0,1%, felekezeten kívüli 7,8% (14% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Pintér Művek Haditechnikai Park, Hadtörténeti Múzeum
 Szabadság-emlékmű (Eskulits Tamás)
 Második világháborús emlékmű
 Trianon-emlékmű
 18. századi barokk temetőkápolna
 A községháza 1878-ban épült eklektikus stílusban.
 Patachich Gábor szobra
 Első világháborús, és 56-os emlékmű
 Római istenek kútja
 A Szentháromság-templom 1802-ben épült, barokk stílusban
 A Nepomuki Szent János-szobor 1820-ban épült.
 Ősök kútja
 A Szent Család-templomot 1820-ban szentelték fel.
 Az evangélikus templomot 1992-ben fejezték be.
 Keceli Gyógyfürdő: Az itteni gyógyvíz alkáli-hidrogén-karbonátos gyógyvíz, mely jodidot és bromidot is tartalmaz. A víz összetételénél fogva mozgásszervi megbetegedések, idegrendszeri megbetegedések, bizonyos nőgyógyászati problémák és reumatikus panaszok kezelésére alkalmas. A fürdő jelenlegi területén két medence várja a fürdővendégeket.
 Érseki vadaspark

Híres keceliek 
 Itt született Lehoczki Károly (CZKI) magyar karikaturista, zenész. 
 Itt született Raffai Sarolta magyar író, költő, pedagógus, országgyűlési képviselő
 Itt született Szabián Norbert magyar sportlövő
 Itt született Szendy Szilvi magyar színésznő, szubrett.
 Itt született Szigetvári Dávid magyar operaénekes (tenor)
 Itt született Bata Viola énekesnő

Sportolási lehetőség 
 Lovaglás: Szőlőfürt Lovasiskola, Vöröszászló Major
 Kézilabdázás: Városi sportcsarnok
 Labdarúgás: Városi focipálya
 Tollaslabda: Művelődési ház sportcsarnok

Testvérvárosai 
  Schwarzenbruck Németország (1991) 
  Lupény Románia (2009)

Képgaléria

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 A keceli rendőrőrs ostroma

Bács-Kiskun megye települései
Magyarország városai
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései