Harsány

Harsány község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton 11 kilométerre délre fekszik, a Csincse-patak mentén.

A környező települések: északkelet felől Bükkaranyos (kb. 5 km), délkelet felől Emőd (10 km), dél felől Vatta (8 km), délnyugat felől Borsodgeszt, északnyugat felől pedig Kisgyőr (9 km). A két legközelebbi város Emőd, illetve a 11 kilométerre fekvő vármegyeszékhely, Miskolc.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, a Miskolctól Vattától húzódó 2515-ös úton; határszélét érinti még a Kisgyőrre vezető 25 117-es számú mellékút is.

Nevének eredete 
A település nevének eredete vitatott. Egyes elképzelések szerint a 11. század végén, 12. század elején, a magyar hárs, hársfa főnévből alakult ki a falu neve, az eredetileg kicsinyítő funkciójú, de a valamivel való ellátottság kifejezésére is szolgáló -n(y) képzővel, így a település neve a hárs fanév kicsinyítő képzős származéka lenne. Elképzelhető azonban, hogy a település még korábban, a honfoglalás korában kapta nevét, ugyanis a honfoglaló magyarokhoz csatlakozott három kabar törzs egyikének, a „Wosciani”-nak lejegyzett törzsnek az elnevezése - hangtani változások következtében - településnevekben Varsány és Harsány alakban maradt fenn - például Körösnagyharsány nevét is ez utóbbira vezetik vissza.

Címerének leírása 
Harsány ma használatos hivatalos címerleírása: Kerek talpú pajzs kék mezejében a pajzstőben könyökben meghajlított, szőlőfürtöt tartó kar lebeg. Alatta „V” alakban keresztbe tett két pálmaág fogja közre a nyitott koronát. A címerkép motívumai aranyszínűek. A falu zászlaja sárga színű, alsó és felső szélén egy-egy keskenyebb kék sávval. A sárga, szélesebb mezőben látható a címer.

Története

A falu története a régmúlttól 1945-ig 

A falu régi település. Már a bronzkorban jelentős szerepet töltött be. A honfoglalás előtt hun-avar település volt. Erre utalnak a község határában található avar-gyűrűk. Halom-vár, Leány-vár, Bagoly-vár, ezek a honfoglalás után fontos katonai szerepet töltöttek be. Ezek a közel 200 méter magasságú, kúp alakú dombok, a fontos kereskedelmi útvonal figyelő állomásai voltak. A dombok tetejéről jó kilátás nyílt az alacsonyabb területekre, ezért idővel itt földvárakat emeltek, melyek támaszpontul szolgáltak az itt állomásozó harcosoknak. Ezeket a földvárakat a tatárjárás könnyűszerrel lerombolhatta, elfoglalhatta. Az egyházszervezés nagy változást hozott az itt élők életében. A falu az egri püspökség birtoka lett, és az egyház fenntartására tizedet volt köteles fizetni. A 16. század közepén már jelentős település: oppidium (mezőváros).

A térség egyik központja, az egyik legjelentősebb szőlőtermelő hely. A reformáció tanításai eljutottak e vidékre is, ezzel megszűnt a katolikus vallás egyeduralma. A reformáció kezdetén Harsány áttért a református hitre, és a reformátusok önálló egyházat alapítottak 1576-ban.

1596-ban Eger vára török kézre került, s ezzel nyitva állt előttük az út a Felvidék felé. Az utolsó nagy csatát a törökkel Mezőkeresztes határában vívták. A háromnapos ütközetben a magyar sereg vereséget szenvedett. A törökök a győzelem után vagy száz környező falut dúltak fel és raboltak ki, így Harsányt is. Egyesek szerint egy kisebb csata zajlott le a Kisgyőr melletti Kék-mezőn. Harsány 1596 után török területté vált, az adót Hatvanba fizette, majd az egri pasának küldte a „harácsot”.

A Rákóczi-szabadságharc alatt a falu szegényei lelkesen csatlakoztak Esze Tamás kurucaihoz. Harsány nemcsak gabonával hanem borral is segítette a felkelőket. 1735-ben felépült a római katolikus templom, és a reformátusokat a katolikus papoknak vetik alá. A reformátusok száma az ezt követő üldöztetés miatt ezután folyamatosan csökken.

Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt földrajzi helyzetéből adódóan a falu gyakran volt a hadseregek felvonulási területe. A tavaszi hadjárat alatt Klapka György honvéd tábornok csapatai is táboroztak itt. 1831-ben és 1873-ban nagy kolerajárvány pusztított a környéken. Harsányban a 279 kolerában megbetegedett emberből 58 halt meg. A betegség leginkább a szegények közül szedte áldozatait.

Az első világháború kitörésekor, 1914. július 13-án este érkezik el Harsányba az általános mozgósítást elrendelő parancs. Ekkor számos gazda kocsiját, lovát volt kénytelen átadni a kincstárnak. A háború okozta rendkívüli állapotot jelzi, hogy az iskolák sokáig hadikórház céljára voltak lefoglalva. A világháborúba a falu 382 katonát küldött, akik közül 60 halt hősi halált. Az ő emlékükre állított emlékművet, 1938. június 19-én leplezték le. A Tanácsköztársaság ideje alatt a faluban is megalakul a helyi direktórium, és a Vörös-hadsereg több alkalommal is állomásozik a környéken. A második világháború alatt, 1944-ben Harsány a német, majd Miskolc szovjet megszállása után a szovjet csapatok átvonulási területe. A falut 1944. november 14-én adták fel a német csapatok. A környéken dúló harcokban elesett német katonák sírját előbb egy vaskereszt, majd egy kis sírkert jelezte, amire 1994-ben került egy márványlap. Ebben a háborúban 46 harsányi vesztette életét, többségük Szovjetunió területén halt hősi halált.

1945-ben megalakult Harsányban is a Nemzeti Bizottság, a falu irányítására.

A településen keresztülfolyó Csincse-patakon régen vízimalom működött, melynek a faluban a Malom utca elnevezése állít emléket.

Fontosabb események 1945-től napjainkig 
A lakásokban az első villanykörték csak 1962 nyarán kezdtek el világítani, a közvilágítás szeptemberre készült el. A vezetékes ivóvízhálózat az 1980-as évek végére épült ki mindenhol.
Az új, hat tantermes iskolát, a két óvodai foglalkoztatót, a konyhát, valamint a kiszolgáló létesítményeket is magában foglaló épületegyüttest 1985 januárjában adták át.
A fejlesztéseknek köszönhetően a község egész területén rendelkezésre áll a vezetékes földgáz, 2002 novemberében pedig befejeződött a szennyvízhálózat kiépítése. 2003 májusában került beüzemelésre a kábeltelevíziós hálózat. 2004 májusától működik a Teleház. A faluban háziorvos, fogorvos, védőnő, gyógyszertár, szociális gondozó, gyermek és családsegítő szolgálat működik.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Papp Dezső (MDF)
 1994–1998: Papp Dezső (független)
 1998–2002: Papp Dezső (független)
 2002–2006: Papp Dezső (független)
 2006–2010: Papp Dezső (független)
 2010–2014: Szabó Gergely (független)
 2014–2019: Szabó Gergely (Fidesz-KDNP)
 2019–2019: Szabó Gergely (Fidesz-KDNP)
 2020-tól: Bihari Lajosné (Fidesz-KDNP)

A településen 2020. február 23-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző polgármester, nem sokkal a 2019 októberi újraválasztása után lemondott posztjáról (őt a megyei közgyűlés alelnökévé választották, ezért nem tudta tovább ellátni feladatait a település élén).

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,5%-a magyarnak, 4,5% cigánynak, 0,2% németnek mondta magát (10,5% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,3%, református 21,8%, görögkatolikus 2,1%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 9,2% (17,5% nem válaszolt).

Nevezetességek 

 Mackó Mama Kuckója. A 2015-ben nyílt állandó kiállítás az ország legnagyobb plüssmackó kiállítása. A gyűjtemény több, mint 7500 darabból áll.
 Harsányi-tó
 Harsányi Kalandpark

Civil szervezetek 
 Harsányi Hunyadi Mátyás Általános Iskoláért Oktatási Alapítvány
 Kék Nefelejcs Hagyományőrző Népdalkör Egyesület
 Harsányi Polgárőr Egyesület
 Harsányi Sport Egyesület
 Harsányi Gazdatárlatért Alapítvány

Testvértelepülés 
  Aldersbach, Németország, 1994. július 29-e óta.
  Parajd, Székelyföld,

Források 
Hunyadi Mátyás Általános Iskola falutörténeti tablója

Jegyzetek

További információk 
 Harsány község honlapja
 Légi felvételek Harsányról
 Mackó Mama Kuckója

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései