Letenye

Letenye () város Zala vármegyében. A Letenyei járás központja.

Fekvése 
A vármegye Horvátországgal szomszédos délnyugati részén fekszik, a 7-es főút mentén, 22 kilométerre Nagykanizsától; Murakeresztúrral a 6835-ös út köti össze. Határában folyik a Mura folyó. A település legnagyobb része a Mura által feltöltött alföldön helyezkedik el, de határában észak felé kisebb dombok terülnek el (Julián-hegy, Öreghegy, Kecskehát, Béci-hegy).

Közlekedése 
A város csak közúton érhető el, de közúti infrastruktúrája igen fejlett. A városban üzemelő határátkelőnél ér véget a Budapest–Székesfehérvár–Siófok–Nagykanizsa felől érkező 7-es főút, illetve a Nagykanizsa felől futó, 2004-ben átadott M7-es autópálya. Letenyéről Lentibe vezet továbbá egy fontos mellékút, a 7538-as út, amely mellé a növekvő szlovén-magyar forgalom miatt autópálya is épült. Előbb megépült az M70-es autóút 2×1 sávon, az autóút elején és végén, illetve a lehajtóknál 2×2 sávon, melyet később kibővítettek így mára teljes értékű autópályaként üzemel. A városba futnak továbbá más alsóbbrendű utak a környező települések felé is: Bázakerettye irányába például a 7540-es út.

A térség autóbusz-közlekedése más Zala vármegyei városokéhoz hasonlóan szintén fejlettnek mondható. A településen lévő buszállomásról a környező településekre, Nagykanizsára, Lentibe és Zalaegerszegre sűrűn, Budapestre vasárnap indulnak buszjáratok.

Története 
Bronzkori nyomokat a Letenye-Szentkeresztdombon feltárt Árpád-kori falu helyén találtak.
A település temetőjében egy stájer márványból készített egyszerű oltárt találtak, amelyet Cajus Julius Flavianus állíttatott lányának, Faustinának. 
Feltártak itt egy későavar kori avar-­szláv temetőt, amelyből a bronzművesség, kovácsmesterség és a gyöngyöntés hagyományainak szinte teljes megsemmisülésére következtethetünk.

Letenye első említése 1341-ből való, Letyne formában. Neve szláv eredetű (leto: „nyár”.) Ekkor a Széchy család birtokában állott, és kiemelkedő jelentőséggel bírt a környéken. 1367-ben a király vásártartási jogot adott a településnek, amely 1498-tól mezőváros.

A török időkben többször is elpusztult, a 17. század végén elveszítette mezővárosi rangját. Később pestis pusztította a lakosságot. 1971-ig járási székhely. Fejlődésnek igazán csak az 1930-as években indult újra.

A településen 1923 óta működik közúti határátkelő.

1929-ben Béc, 1935-ben pedig Egyeduta községet csatolták hozzá. Városi rangját 1989. március 1-jén kapta.

Közélete
A városban polgárőrség működik.

Polgármesterei
 1990–1994: Rostonics László (független)
 1994–1998: Rostonics László (független)
 1998–2002: Rostonics László (független)
 2002–2006: Rostonics László (független)
 2006–2010: Halmi Béla (független)
 2010-2014: Halmi Béla (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Farkas Szilárd (független)
 2019-től: Farkas Szilárd (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 86,5%, cigány 9,15%, horvát 2,7%, német 0,78%. 71,9% római katolikusnak, 1,14% reformátusnak, 7,4% felekezeten kívülinek vallotta magát (18,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Szapáry-Andrássy-kastély
 Szentháromság római katolikus plébániatemplom
 Aranybárány fogadó - épült 1800 körül barokk stílusban

A kastély parkjában egy közel 150 éves platánfa áll, ami az év fája volt a Letenyéért Közéleti Egyesületnek köszönhetően 2010-ben.

Turizmus 
 Termálfürdő

Kultúra 

 Mura Menti Napok, 2 évente megtartott rendezvény
 Országos Népművészeti és Kézművestábor évente
 Nemzetközi Fúvósfesztivál

Híres emberek 

 Ferkovics József (1961-) grafikus, festő
 Kalivoda Kata (1877–1936) festő
 Korach (Komját) Aladár (1891–1937) költő, újságíró (Kassán született, de gyermekkorát Letenyén töltötte).
 Korach Mór (1888–1975) vegyészmérnök, akadémikus (Miskolcon született, de gyermekkorát Letenyén töltötte).
 Korach (Kenyeres) Júlia (1895–1958) politikus, publicista
 Nagy Feró (1946–) Kossuth-díjas énekes, színész
 Olgyay Miklós (1904–1958) biológusprofesszor
 Patzner (Perényi) István (1860–1906) műfordító, egyházi író
 Schram Ferenc (1923–1975) zenetörténész, néprajzkutató

Testvértelepülések 

  Prinzersdorf, Ausztria, (1992)
  Conselice, Olaszország, (2002)
  Perlak, Horvátország, (2005)
  Ludbreg, Horvátország, (2013)

Képek

Jegyzetek

További információk 
 Letenye város honlapja
 Letenye független online hírportálja 
 Térkép Kalauz – Letenye
 A letenyei tűzoltóság honlapja
 Kerecsényi-Tóth: Letenye története 1989
 Letenye - 24cities.eu, Kompetenzzentrum Steirisches Thermenland-Oststeiermark

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország városai
 
Zala megye települései
Magyarország fürdőhelyei
Zala vármegye települései
Határátkelőhelyek