1960



Események

Határozott dátumú események 
 január 13–14. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottságának ülésén elfogadják az ország új területi felosztásának tervezetét. (A nemzetgyűlés április 9-én hagyja jóvá a tervezetet, melynek értelmében az ország 10 kerületre és 108 járásra oszlik.)
 március 15.
 Genfben kezdetét veszi az ENSZ Tízhatalmi Leszerelési Bizottság tárgyalása.
 A lengyel minisztertanács létrehozza a külfölddel való gazdasági, tudományos és műszaki együttműködési bizottságot.
 április 7–8. – A CSKP KB elfogadja az új, szocialista alkotmány tervezetét.
 április 21. – Brazília új fővárosa Brazíliaváros lesz.
 április 23. – Tenger alatti telefonkábelt építenek ki Lengyelország és Dánia között.
 április 27. – Togo független köztársaság lesz.
 május 1. – A szovjetek lelőnek egy U–2-es típusú amerikai felderítő repülőgépet a Szovjetunió fölött, a hidegháború részeként nemzetközi politikai- és médiabotrány kerekedik az esetből.
 május 19. – A francia, brit és amerikai külügyminiszter jelentést tesz az Észak-atlanti Tanácsnak arról, hogy a párizsi csúcsértekezletet – amelyen a Szovjetunió is részt vett – 16-án feloszlatták.
 május 22. – A Richter-skála szerinti 9,5-ös földrengés rázza meg Chilét.
 május 25. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a nemzeti bizottságokról és jogkörük kiszélesítéséről.
 június 12. – Csehszlovákiában a nemzetgyűlési választásokon a Nemzeti Front jelöltjei a szavazatok 99,86%-át kapják.
 június 15.Bodom - tavi gyilkosságok
 június 16. –  Bemutatták a Psycho cimű filmet
június 24. – A részt vevő államok felbontják a formálissá vált Balkán-paktumot.
 június 27. – A szocialista államok kivonulnak az ENSZ Tízhatalmi Leszerelési Bizottság üléséről.
 június 30. – Belga Kongó elnyeri függetlenségét Belgiumtól és Kongó-Kinshasa néven önálló állammá válik.
 július 5–7. – A CSKP országos konferenciáján kinyilvánítják a szocializmus győzelmét Csehszlovákiában.
 július 11.
 A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a „szocialista” alkotmányt, s az ország hivatalos elnevezése Csehszlovák Szocialista Köztársaságra változik.
 Viliam Široký vezetésével megkezdi működését az új csehszlovák kormány.
 július 17. – A grünwaldi csata 550 éves évfordulója alkalmából felavatják a Grünwald-emlékművet, Jerzy Bandura alkotását.
 július 19–25. – A lengyel kormány tiltakozó jegyzéket nyújt át a NATO-országok kormányainak Nyugat-Németország revansista politikájáról.
 augusztus 1. – A Dahomey Köztársaság (a mai Benin) kikiáltása.
 augusztus 16. – Ciprus függetlenné válik Nagy-Britanniától.
 szeptember 21. – Kuba nemzetgyűlése – a San José-i értekezleten elhangzottakra, vagyis az orosz befolyás elősegítésének vádjára válaszul – kiadja az „első havannai nyilatkozatát”.
 szeptember 23. – Nyikita Hruscsov vezetésével szovjet küldöttség érkezik New Yorkba az ENSZ 15. közgyűlésére.
 szeptember 24. – Csehszlovákia, Ausztria és a két német állam, az NSZK és az NDK képviselői béketalálkozót rendeznek a németek által 1942-ben elpusztított Lidicében.
 október 1. – Nigéria függetlenné válása.
 október 10. – Lengyelország, Csehszlovákia, az NDK és a Szovjetunió közös jegyzékben tiltakozik a nyugatnémet militarizmus ellen, felszólítva minden nemzetet és államot arra, hogy ne engedélyezzék, hogy a Bundeswehrt nukleáris fegyverekkel lássák el.
 október 12–13. – A Nyikita Hruscsov-féle „cipőfilippika” az ENSZ New Yorkban tartott, 15. közgyűlésén. (Számos korabeli forrás szerint, miután a Fülöp-szigetek küldötte bírálta a Szovjetuniót, Hruscsov sértetten lerángatta az emelvényről, dühös szónoklatot tartott, miközben nyomatékul cipőjével verte az asztalt. A botrányos szónoklat miatt a szovjet küldöttséget több ezer dolláros büntetés megfizetésére kötelezték. Állítólag a világ minden tévécsatornája élőben közvetítette az eseményt, azonban a cipős jelenetről semmiféle fénykép vagy felvétel nem maradt – bár maga Hruscsov is szerepeltette emlékirataiban, a cipőlevétel esetlegesen legenda vagy szándékosan keltett politikai PR-esemény.)
 október 19. – Az amerikai kormány rendeletileg betiltja a kőolaj exportját Kubába, s egyidejűleg a Kubából érkező importot.
 október 26–27. – Egy texasi légi bázisról először indulnak U–2-es felderítő repülőgépek Kuba fölé.
 november 1. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) úgy dönt, hogy ha – a krasznodari száműzetésben lévő – Rákosi Mátyás engedély nélkül elhagyja a számára kijelölt lakóhelyet, önálló levelezést folytat, engedély nélkül kapcsolatokat tart fenn, akkor fegyelmi eljárást kell indítani ellene. Egyben a testület felfüggeszti párttagsága gyakorlásának jogait.
 november 10. – Moszkvában csúcsértekezletet tart 81 szocialista ország vezetője, amin jóváhagyják a békés egymás mellett élés hruscsovi koncepcióját, valamint elítélik a jugoszláv modellt, mint „a modern revizionizmus koncentrált kifejezőjét”. (A konferencia december 1-jével zárult.)
 november 17. – Eisenhower amerikai elnök megadja az Egyesült Államokba exportált lengyel áruk számára a legnagyobb kereskedelmi kedvezményt.
 november 28. – Mauritánia deklarálja függetlenségét Franciaországtól.
 november 29–december 8. – Magyar katonai küldöttség – Tóth Lajos vezérőrnagy, megbízott vezérkari főnök vezetésével – tárgyal Moszkvában.
 december 14. – A 18 európai ország, valamint az Egyesült Államok és Kanada által aláírt OEEC–egyezményt felváltja az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) létrehozó egyezmény.
 december 16. – A lengyel kőszéntermelés első ízben haladja meg az évi 100 millió tonnát.
 december 18. - Kuba és Magyarország között diplomáciai kapcsolat létesül (Magyarország és Kuba kapcsolatai)
 december 24. – A román alkotmány 19. cikkelyének módosításával a korábbi Magyar Autonóm Tartomány egy részét a többségében román lakosú Brassó megyéhez csatolják.
 december 27. – Az Egyesült Államok, a Nemzetközi Valutaalap és több európai ország nemzeti bankja pénzügyi segítséget ígér a jugoszláv kereskedelmi és valutareformhoz.

Határozatlan dátumú események 
 február – Fidel Castro meghívására Havannába látogat Anasztasz Mikoján, a szovjet minisztertanács elnökhelyettese.
 március – Dwight D. Eisenhower amerikai elnök felhatalmazza a Központi Hírszerző Ügynökséget (CIA), hogy készítse elő Castro rendszerének megdöntését.
 július – Nyikita Szergejevics Hruscsov szovjet pártfőtitkár rakétatámadással fenyegeti meg az Egyesült államokat, ha kísérletet tenne Kuba megtámadására.
 az év folyamán 
 Az SI-mértékegységrendszer bevezetése.
 Ghánában kikiáltják a köztársaságot, amelynek első elnöke Kwame Nkrumah.

Az év témái

Kiemelt témák és évfordulós emlékévek 1960-ban

Kiemelt emlékévek 
 május 7. – Wrocławban központi ünnepséget tartanak abból az alkalomból, hogy az ország nyugati és északi területei 15 éve szabadultak fel a német megszállás alól.

Évszázados évfordulók 
 április 24. – A wieliczkai kősóbánya fennállásának ezeréves évfordulóját ünnepli.

Államok vezetőinek listája 1960-ban

1960 a tudományban 
 Január: Az USA vízre bocsátja a haditechnika egy újabb csúcsteljesítményét, a világ első atom-tengeralattjáróját
 Február: Az első francia kísérleti atomrobbantás; a Szahara területén, négyre nő az ismert atomfegyverrel rendelkező országok száma (a SzU, Nagy-Britannia és USA után)
 A 9867-61 számú kormányrendelet bevezeti Magyarországon a hagyományos, a délkör negyvenmilliomod részére hivatkozó méterdefiníció helyett az újabbat, mely szerint „A méter olyan hosszúság, amely a 86-os tömegszámú kriptonatom 2 p10 és 5 d5 szintjei közötti átmenetnek megfelelő sugárzás vákuumban mért hullámhosszának 1650763,73-szorosával egyenlő".

1960 a légi közlekedésben

1960 a vasúti közlekedésben 
 szeptember 30. – Megszűnik a Bácsalmás – Ólegyen vasút.
 október 31. – Véglegesen bezárják a Bácsalmás és Csikéria közötti vasútvonalat.

1960 a filmművészetben

1960 az irodalomban 
 Kodolányi János: Vízválasztó című regénye
 Sarkadi Imre: Oszlopos Simeon, dráma 
 Harper Lee: Ne bántsátok a feketerigót! című regénye.

1960 a zenében 
 A csökkenő eladások miatt leállítják a világ egyik legnevesebb elektromos gitárjának, a Gibson Les Paulnak a gyártását.
 Megalakul a Beatles együttes.

1960 a sportban 
 február 18. - február 28. VIII. Téli olimpiai játékok – Squaw Valley, USA. 30 ország részvételével.
 május 13. –  A Dhaulagiri hegycsúcs (tszf. 8167 m) első megmászása.
 augusztus 25. - szeptember 11. XVII. Nyári olimpiai játékok – Róma, Olaszország. 83 ország részvételével.
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub kilencedik bajnoki címe.

1960 a televízióban 
 december 9. – Útjára indul a Coronation Street című brit szappanopera, a világ egyik leghosszabb ideje futó sorozata.

1960 a jogalkotásban 
 január 22. – A magyar kormány megalkotja a szennyvízbírság, valamint a szennyvíz-bevezetési díj jogrendszerét, amivel a vizek káros szennyezését szankcionálták.

Születések 
 január 4. – Michael Stipe, amerikai énekes (R.E.M.)
 január 8. – Balogh Pálma, világbajnok sportlövő
 január 27. – Samia Suluhu Hassan, tanzániai elnök
 február 17. – Obersovszky Péter, magyar újságíró, szerkesztő, műsorvezető († 2015)
 március 10. – Aécio Neves brazil politikus, közgazdász, Minas Gerais állam volt kormányzója
 február 13. – Pierluigi Collina, olasz játékvezető (labdarúgás)
 február 18. – Greta Scacchi, olasz-ausztrál színésznő
 február 23. – Naruhito, japán császár
 március 14. – Bács Tamás, magyar egyiptológus
 március 16. – Kaszás Attila, magyar színész († 2007)
 március 17. – Szegedi Csaba, festőművész
 március 21. – Ayrton Senna, brazil autóversenyző, Formula–1-es világbajnok († 1994)
 március 25. – Steve Norman, angol zenész, a Spandau Ballet szakszofonosa
 április 4. – Hugo Weaving, ausztrál színész
 április 6. – Kamondi Zoltán, magyar filmrendező († 2016)
 április 15. – Fülöp belga király, II. Albert belga király fia és Belgium királya
 április 16. – Pierre Littbarski, világbajnok német labdarúgó
 április 16. – Rafael Benitez, spanyol labdarúgóedző
 április 26. – Roger Taylor angol zenész, a Duran Duran dobosa
 április 30. – Ö. Kovács József magyar történész, levéltáros
 május 8. – Igor Presznyakov, orosz gitárművész, zenész, énekes
 május 10. – Bono, ír rockénekes, zeneszerző, szövegíró
 május 14. – Gyurácz József magyar ornitológus, főiskolai tanár
 június 1. – Vlagyimir Jevgenyjevics Krutov kétszeres olimpiai bajnok szovjet-orosz jégkorongozó († 2012)
 június 2. – Tony Hadley, angol popénekes, dalszövegíró, rádió műsorvezető, a Spandau Ballet frontembere
 június 20. - Nigel John Taylor, angol basszusgitáros (Duran Duran)
 augusztus 7. – David Duchovny, amerikai színész
 augusztus 10. – Antonio Banderas, spanyol színész
 augusztus 13. – Phil Taylor, angol darts játékos
 augusztus 14. – Sarah Brightman, brit énekesnő
 augusztus 17. – Sean Penn, amerikai színész
 augusztus 31. Haszan Naszr Alláh, a libanoni Hezbollah vezetője
 szeptember 9. – Hugh Grant, angol színész
 szeptember 10. – Colin Firth Oscar- és Golden Globe-díjas angol színész
 szeptember 14. – Róth Antal magyar labdarúgó, edző
 szeptember 14. – Melissa Leo, Oscar- és Golden Globe-díjas amerikai színésznő
 szeptember 17. – Damon Hill, brit autóversenyző, Formula–1-es világbajnok
 szeptember 23. – Kőszegi Ákos színész
 október 6. – Yves Leterme, flamand miniszterelnök
 október 7. – Szaniszló Ferenc magyar újságíró, riporter
 október 8. – Craig Mello, a molekuláris orvostudomány amerikai professzora
 október 18. – Jean-Claude Van Damme, belga színész
 október 30. – Diego Armando Maradona, világbajnok argentin labdarúgó, edző († 2020)
 november 9. – Andreas Brehme, világbajnok német labdarúgó
 november 14. – Prukner László labdarúgó, vezetőedző
 november 18. – Kim Wilde, angol popénekesnő
 november 18. – Elizabeth Perkins, amerikai színésznő
 november 23. – Font Sándor, magyar politikus
 november 25. – Amy Grant, amerikai  gospel énekesnő
 november 25. – ifj. John Fitzgerald Kennedy, amerikai jogász, John Fitzgerald Kennedy fia († 1999)
 november 27. – Julija Volodimirivna Timosenko, ukrán politikus
 november 30. – Gary Lineker, angol labdarúgó
 december 2. – Herendi Gábor, Balázs Béla-díjas magyar filmrendező, producer, forgatókönyvíró
 december 3. – Daryl Hannah, amerikai színésznő
 december 10. – Kenneth Branagh, északír színész, rendező

Halálozások 
 január 4. – Albert Camus, Nobel-díjas francia író (* 1913. november 7.)
 január 7. – Kövér János földbirtokos, országgyűlési képviselő (* 1895)
 január 12. – Nevil Shute, angol író (* 1899)
 január 24. – Edwin Fischer, svájci zongorista (* 1886)
 február 2. – Huszka Jenő, zeneszerző (* 1875)
 február 3. – Fred Buscaglione, olasz színész, énekes (* 1921)
 február 10. – Aloysius Stepinac, katolikus prelátus (* 1898)
 február 11. – Dohnányi Ernő, karmester (* 1877)
 február 22. – Apáthi Imre, rendező (* 1909)
 február 29. – Walter Yust, amerikai enciklopédiaszerkesztő (* 1894)
 március 1. – Gellért Endre, főrendező (* 1914) 
 március 2. – Stanisław Taczak, lengyel tábornok (* 1874)
 március 17. – Mattis Teutsch János, festő, szobrász, grafikus (* 1884) 
 április 1. – Tuanku Abdul Rahman ibni Almarhum Tuanku Muhammad, maláj király (* 1895)
 április 17. – Eddie Cochran, amerikai énekes (* 1938)
 április 24. – Max von Laue, Nobel-díjas német fizikus (* 1879)
 május 6. – Ábrahám Pál, operettszerző (* 1892)
 május 8. – J. H. C. Whitehead, brit matematikus (* 1904)
 május 30. – Borisz Leonyidovics Paszternak, Nobel-díjas orosz költő, író (* 1890)
 május 31. – Walther Funk, német nemzetiszocialista politikus (* 1890)
 június 25. – Tommy Corcoran, amerikai baseballjátékos (* 1869)
 június 27. – Lottie Dod, angol atléta (* 1871)
 június 28. – Esterházy Móric, magyar arisztokrata, politikus, miniszterelnök (* 1881)
 július 15. – Set Persson, svéd kommunista politikus (* 1897)
 július 16. – Albert Kesselring, II. világháborús német tábornok (* 1885)
 július 27. – Ethel Lilian Voynich, író, zeneszerző, aktivista (* 1864)
 augusztus 29. – Vicki Baum, osztrák író (* 1888)
 augusztus 30. – Szőnyi István, festőművész (* 1894)
 szeptember 1. – Hiszamuddin Alam Sah ibni Almarhum Szultán Alaeddin Szulejmán Sah, maláj király (* 1898)
 szeptember 5. – Király József katolikus pap, újságíró, lapkiadó, országgyűlési képviselő (* 1897)
 szeptember 6. – Piller György, kétszeres olimpiai bajnok vívó (* 1899)
 szeptember 7. – Wilhelm Pieck, az NDK elnöke (* 1876)
 szeptember 9. – Jussi Björling, svéd tenor (* 1911)
 szeptember 13. – Weiner Leó, zeneszerző (* 1885) 
 október 3. – Timár József, színművész (* 1902)
 október 16. –  Valdemar Langlet svéd író, újságíró, nyelvész, 1944-ben a Svéd Vöröskereszt budapesti főmegbízottjaként az embermentő akciók egyik irányítója. (* 1872)
 november 2. – Dimitrisz Mitropulosz, görög karmester zeneszerző, zongorista (* 1896)
 november 5. – Mack Sennett, kanadai filmproducer és -rendező (* 1880)
 november 5. – Johnny Horton, amerikai countryénekes (* 1925)
 november 16. – Clark Gable, amerikai filmszínész (* 1901) 
 december 26. – Watsuji Tetsuro, japán filozófus (* 1889)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század