alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bozon

A részecskefizikában a bozonok azon elemi részecskék, amelyek Bose–Einstein-statisztikának engedelmeskednek, ebből kifolyólag azonos részecskék esetén teljesen szimmetrikus, összetett kvantumállapotot alkotnak. A spin-statisztika elve szerint belső spinnel rendelkeznek, ami csak pozitív egész szám lehet. 

A bozon elnevezés Satyendra Nath Bose indiai fizikus nevéből származik.

Fizikai jellemzőik

Kapcsolatuk az alapvető kölcsönhatásokkal 
Az alapvető kölcsönhatásokat úgynevezett mértékbozonok közvetítik. Ezeket az alábbi táblázat foglalja össze:

{| class="wikitable"
|-
| align="center" |Közvetítő
| align="center" |Töltés (e)
|Spin
| align="center" |Tömeg (GeV)
| align="center" |Kölcsönhatás
|-
|Foton
|<center>0<center>
|<center>1<center>
|0
|Elektromágneses
|-
|W±
|<center>±1<center>
|<center>1<center>
|80.4
|Gyenge nukleáris kölcsönhatás
|-
|Z0
|<center>0<center>
|<center>1<center>
|91.2
|Gyenge nukleáris kölcsönhatás
|-
|Gluon
|<center>0<center>
|<center>1<center>
|0
|Erős nukleáris kölcsönhatás
|-
|Graviton
|<center>0<center>
|<center>2<center>
|0
|Gravitáció
|-
| colspan="5" |

|}

Kapcsolatuk a fermionokkal 
Minden elemi részecske vagy bozon vagy fermion, de a megnevezés összetett részecskékre, így atommagokra, atomokra és molekulákra is érthető aszerint, hogy statisztikus viselkedésüket rendre a Bose–Einstein-statisztika vagy a Fermi–Dirac-statisztika írja-e le. Bozonok spinje továbbá egész, míg a fermionoké félegész. Ennek megfelelően az atommagok nagy része bozon. 

Míg a fermionok engedelmeskednek a Pauli-féle kizárási elvnek, addig a bozonokra nincs kizárási elv. Minden akadály nélkül nagyon nagy számban kerülhetnek azonos kvantumállapotba, sőt ez is a tendencia valójában.

Következmények 
Ez magyarázza a feketetest-sugárzás spektrumát, a lézer működését, a folyékony hélium viselkedését, a szuperfolyékonyságot, a szupravezetést és a Bose–Einstein-kondenzátum kialakulását, ami egy sajátságos fázisállapot.

Mivel a bozonokra nincs kizárási elv, ezért nehezebb belőlük stabil struktúrákat felépíteni, mint a fermionokból. Ez felelős azért a különbségért, amit azon dolgok között látunk, amikre anyagként gondolunk, illetve amikre nem (például a fény).

Példák bozonokra 

 foton
 mezonok, amelyek egy kvarkból és egy antikvarkból állnak
 W- és Z-bozonok, a gyenge kölcsönhatás közvetítőrészecskéi
 folyékony hélium
 Cooper-pár
 Higgs-bozon

Kapcsolódó szócikkek 

 Azonos részecskék
 Szubatomi részecskék
 Tonks–Girardeau-gáz

Kvantummechanika
Elemi részecskék
Be Inc.

A Be Incorporated volt az a cég, amely a BeOS operációs rendszert és a BeBox számítógépet fejlesztette. A Be-t Jean-Louis Gassée alapította 1990-ben 5 millió dollár alaptőkével. A cégnek a kaliforniai Menlo Parkban volt az eredeti központja, míg Franciaországban és Japánban regionális képviseleti irodákat tartott fenn. A vállalat később átköltözött a szintén kaliforniai Mountain View-ba. 

A cég fő tevékenysége egy operációs rendszer elkészítése volt, amelyhez C++ programozási nyelvet használtak. Az operációs rendszert a BeBox nevű számítógép számára fejlesztették, de később az Apple Power Macjára is telepítették.

Cégtörténet 
A vállalkozást az Apple Inc. egykori igazgatója, Jean-Louis Gassée alapította 1990-ben, miután távozott a cégtől. A Be célja az volt, hogy egy operációs rendszert írjon C++ nyelven egy szabadalmaztatott hardverre. 1995-ben a Be útjára indította a BeBox névre keresztelt számítógépet. A Bebox és a BeOS mellett a Be fejlesztette a BeIA nevű, internetre csatlakozni képes berendezések számára készült operációs rendszert. A rövid életciklusú rendszert a Sony néhány terméke használta.

1996-ban az Apple új operációs rendszert kezdett keresni, amivel felválthatta volna a Mac OS-t. A BeOS is szóba került lehetséges jelöltként, ám az üzletből a BeOS félkész állapota miatt nem lett semmi. 2001-ben a Palm Inc. 11 millió dollárért felvásárolta a 
vállalkozást, a BeOS ezek után a Palm OS fejlesztését inspirálta, pl. a Cobalt verzió grafikus és multimédiás keretrendszerét. A Palm Inc.-et 2010-ben a HP vásárolta fel.

Fordítás

További információk 
 Felvásárlási információ
 Be Honlap (Archív)
 Be hírlevelek (Archív)
 The BeBox Zone - Történet

Szoftverfejlesztő cégek
1405



Események 
 Luxemburgi Zsigmond dekrétumban alapítja meg a városkapitányságok intézményét, ezzel a városokat egységes renddé szervezi.
 július 20. – Kolozsvár és Trencsén szabad királyi várossá válik.
 Az év nyarán Bosznia újra fellázad és Nápolyi László mellé áll. Zsigmond Bosznia ellen vonul. 
 november – Zsigmond Krapinán feleségül veszi a 13. életévébe lépő Cillei Borbálát (a tényleges házaséletet 1408-ig megszakítják) .
 Zheng He kínai admirális hajóhadának első útja.
 december 6. – Cillei Borbálát, Luxemburgi Zsigmond magyar király második feleségét Kanizsai János esztergomi érsek Székesfehérvárott magyar királynévá koronázza.
 Christine de Pisan a korai feminizmus képviselője megírja „A hölgyek városának könyve” című művét.

Születések 
  február 8. – XI. Konstantin, az utolsó bizánci császár († 1453)
 március 6. – II. János kasztíliai király († 1454).
 október 18. – II. Piusz pápa († 1464)

Halálozások 
 február 19. – Timur Lenk, mongol fejedelem (* 1336)
 Eustache Deschamp francia költő (* 1346)

15. század
Szubatomi részecske

Szubatomi részecskének nevezzük az atom összetevőit (nukleonok és elektron), ezek rokonait, a többi hadront és leptont, ezek kisebb összetevőit (kvarkok), a közöttük lévő alapvető kölcsönhatások közvetítő részecskéit, a spontán szimmetriasértésért felelős Higgs-bozont, mindezek antirészecskéit és szuperpartnereit.
A nem összetett szubatomi részecskéket elemi részecskéknek nevezzük, nagyon gyakran azonban a laza szóhasználatban az összes szubatomi részecskét így hívjuk.
1227



Események

Határozott dátumú események 
 július 31. – IX. Gergely pápai legátusként Róbert esztergomi érseket küldi Kunországba, hogy a domonkosok kun misszióját irányítsa.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 András herceg – II. András fia – átveszi Galícia kormányzását.
 Béla herceg megtéríti a moldvai kunokat.
 III. Henrik angol király nagykorúságát elérve átveszi a tényleges hatalmat.
 Róbert esztergomi érsek megkereszteli Borc (Boricius) kun vezért.
 II. András magyar király felveszi a „Rex Cumaniae” címet.

Születések 
 szeptember 30. – IV. Miklós pápa († 1292)

Halálozások 
 március 18. – III. Honoriusz pápa (* 1148)
 augusztus 18. – Dzsingisz kán, a Mongol Birodalom megalapítója (* 1162)
 november 23. – I. Leszek lengyel fejedelem (* 1186)

Megjegyzések

Jegyzetek 

13. század
1494



Események 
 január 12. – I. Katalin navarrai királynőt (ur.: 1483–1517) Pamplonában férjével, III. Jánossal együtt királlyá koronázzák.
 január 25. – II. Alfonz (I. Ferdinánd fia) trónra lépése Nápolyban. (Egy év múlva lemond a trónról).
 május 4. – Kolumbusz Kristóf második expedícióján felfedezi Jamaicát.
 május 8. – II. Alfonzt Nápolyban királlyá koronázzák.
 május 31. – A tenerifei guancsok vereséget mérnek a hóditó spanyolokra az első acentejói csatában.
 június 7. – Spanyolország és Portugália megkötik a tordesillasi szerződést, melyben felosztják egymás között az Újvilágot.
 október 22. – Ludovico Sforza, (I. Francesco fia) Milánó hercege lesz (1499-ben megfosztják a tróntól, 1500-ban a franciák elfogják és haláláig bebörtönzik).
 II. Ulászló magyar király Kinizsi Pált országbíróvá nevezi ki. Kinizsi seregével felmenti az ostromlott Nándorfehérvárt, majd átkel a Dunán és bevesz két török erősséget, de rövidesen meghal.
 II. Ulászló hadat indít Újlaki Lőrinc ellen, Drágfy Bertalan erdélyi vajda elfoglalja Újlak várát.
 november 8. – A firenzeiek elűzik urukat II. Piero de’ Medicit és kikiáltják a köztársaságot (mely 1512-ig tart).
 Az itáliai háborúk kezdete.
 Az aberdeeni egyetem alapítása.

1494 a tudományban

Születések 
 február 2. – Sforza Bona, I. Zsigmond lengyel király második felesége.
 március 24. – Georg Agricola, német tudós
 április 9. – François Rabelais, francia humanista író
 szeptember 12. – I. Ferenc francia király, egy ideig Milánó hercege († 1547)
 november 6. – I. Szulejmán, az Oszmán Birodalom tizedik szultánja. (†1566)

Halálozások 
 január 24. – I. Ferdinánd nápolyi király (* 1423)
 szeptember 29.vagy szeptember 24. - Angelo Ambrogini Poliziano humanista és költő (* 1454.július.14.)
 október 22. – Gian Galeazzo Maria Sforza milánói herceg (* 1469).
 november 24. – Kinizsi Pál országbíró, hadvezér. (* 1431)

15. század
1222



Események 
 Az év elején II. András magyar király szóban biztosítja az egyházi személyek adó- és a törvénykezés alóli mentességét.
 Az év elején III. Ióannész nikaiai császár trónra lépése (1254-ig uralkodik).

 április 24. – II. András Fehérváron kiadja az Aranybullát. Kiadásával azonban nem símulnak el az ellentétek. A király ugyanis a bulla rendelkezéseit nem akarta betartani és az egyház is fellépett ellene jogainak korlátozása miatt. Mozgalom indul Béla herceg trónrajuttatása érdekében, de a felek később kibékülnek.
 május 8. – (VII.) Henrik német királlyá koronázása (1235-ben apja megfosztja a tróntól).
 XI. Erik Eriksson svéd király trónra lépése (1229-ben megfosztják trónjától).
 I. Ottokár cseh király újraegyesíti Csehországot Morvaországgal.
 I. Andronikosz Gidosz trapezunti császár trónra lépése (1235-ig uralkodik).
 A padovai egyetem alapítása.

Születések

Halálozások
 március 10. – I. János svéd király, a Sverker nemzetség utolsó uralkodója (* 1201)
 augusztus folyamán – Laszkarisz I. Theodórosz nikaiai császár (* 1174), IV. Béla apósa (vagy már 1221 novemberében meghalt)

 
13. század
Budapest (folyóirat)

A Budapest nyomtatásban és részben a világhálón publikált, havonta megjelenő folyóirat. A lap – korábbi hagyományokat folytatva, magát a városlakók lapjaként aposztrofálva – a főváros kulturális életéről, épületeiről, történelméről szól.

A lap
A lap 1945. október 15-én indult, főszerkesztője Némethy Károly, a főváros kulturális tanácsnoka volt. 1947-es megszűnését követően 1966-ban a főváros kulturális folyóirataként indult újra, 1988-as megszűnéséig a Fővárosi Tanács lapjaként jelent meg. Második folyamának szerkesztői: Mesterházi Lajos, Fekete Gyula, Vargha Balázs, Jávor Ottó és Szabó János voltak.

A lap újraindítását egy kávéházi asztaltársaság, a Nagy Budapest Törzsasztal határozta el 2003-ban, így harmadízben 2004. március 15-én jelent meg Buza Péter szerkesztésében. Olvasószerkesztő: Saly Noémi. A lapban állandó rovata van Jolsvai Andrásnak, Simplicissimusnak. Gyakran ír a lapba Horváth Júlia Borbála, N. Kósa Judit, Ráday Mihály, Sándor P. Tibor, Szántó András, Török András. A lap fotósa Sebestyén László, tervezője Görög Gábor. A vezércikkek hagyományosan a Budapest szóval kezdődnek és végződnek, és soha sincsenek aláírva. 2014 óta újjáélesztették a második folyam versrovatát, amelynek szerkesztője Kirschner Péter. A lap kiadója 2004–2005-ben a Száz Magyar Falu Könyvesház Kht. volt, 2006-tól a PRESS XPRESS Bt, 2016. január 1-től a Summa Artium Nonprofit Kft. Ugyancsak ettől fogva a lap partnere a Városháza Kiadó. A lapnak 2013 óta aktív Facebook oldala van, szerkesztője Vadász Ágnes.

További információk 
 A Budapest folyóirat weboldala
 A Budapest folyóirat digitalizált lapszámai 

Budapesti sajtótermékek
Magyarországi folyóiratok
Szokoli Mehmed pasa

Szokoli Mehmed pasa vagy Szokolovics Mehmed pasa (, , ; Szokolovics, Oszmán Birodalom (ma: Bosznia-Hercegovina), 1506 – Konstantinápoly, 1579. október 11.) I. Szulejmán és II. Szelim szultán nagyvezíre.

Élete 

Szokoli a devsirme rendszeren keresztül – szerb származásúként – került az oszmán hadseregbe. 1546-ban a flotta admirálisa, néhány évvel később Rumélia kormányzója lett. Szelim és Bajazid trónharcokat vívtak. Szokoli vezette Szelim hadseregeit, és győzelmet aratott. 1562-ben feleségül vette Szelim leányát, Eszmehán szultánát.

1565-től 1579-ig, három szultánt szolgálva viselte a nagyvezír címet.

1566-ban, Nagy Szulejmán halála után ő folytatta Szigetvár ostromát, és nagy tiszteletet érzett Zrínyi Miklós iránt.

Szulejmán halála után a török birodalom fő terjeszkedési pontját a nyugat helyett inkább át kívánta helyezni a kelet felé, mely könnyebb prédának ígérkezett. A Fekete-tengeren túl az oroszok a Volga menti asztrahányi kánság leigázásával megszerezték a déli területeket. Mehmed előterjesztette tervét, hogy indítsanak támadást Oroszország ellen. A Don valamint Volga folyót csatornával összeköttetésbe kívánta hozni, hogy így könnyebb legyen a csapatok szállítása. 1568-ban egy török sereg elindult Asztrahánba, amelyet az oroszok hódítottak meg. Ám az oroszok az oszmán támadásoktól megvédték a várost, és a csatorna építését is meghiúsították. Mehmed végül letett az oroszországi terjeszkedésről. Ebben az időszakban, 1571-ben foglalta el az Oszmán Birodalom Ciprust.

Szelim szultán halála után Szokoli Mehmedet minden hatalmától megfosztották. 1579-ben gyanús körülmények között elhunyt, valószínűleg meggyilkolták.

Galéria

Jegyzetek

Források 

Oszmán nagyvezírek
1505-ben született személyek
1579-ben elhunyt személyek
Gábor

A Gábor héber eredetű férfinév, a Gabriel magyar változata. Jelentése Isten embere vagy Isten erősnek bizonyult.  Női párja a Gabriella, vezetéknévként is előfordul szintén Gábor formában.


Rokon nevek
 Gabos: A Gábor régi magyar beceneve. 
 Gábriel: A Gábor név eredeti változatához közel álló alak.
 Gábri: a Gábor név régi becéző alakja

Gyakorisága
A Gabriel alakot már a 12-13. században használták, Gábor alakban 1514-ben jegyezték fel a nevet először Pécsváradi Gábor nevében, de még ezután is sokáig használták a latin formát. A Gábor alak igazából csak a 17. század után terjedt el. A 16-18. században főleg úri családok választották a nevet. A 19. század végétől a 20. század közepéig a 11-12. legnépszerűbb név volt, 1967-ben a 11. leggyakrabban adott férfinév, a 80-as években pedig már a leggyakoribb név volt. 
Az 1990-es években a Gábor még igen gyakori volt, a Gabos és a Gábriel szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Gábor a 16-26. leggyakoribb férfinév, a Gabos és a Gábriel nem szerepel ez első százban.

Névnapok
Gábor, Gabos, Gábriel
 február 27. 
 március 24. 
 szeptember 29.

Azt a napot, amikor Gábriel arkangyal megvitte a hírt Máriának, hogy születendő gyereke lesz a megváltó, angyali üdvözletnek tartják, a nap neve pedig Gyümölcsoltó Boldogasszony napja. A néphagyomány szerint ekkor kell elkezdeni a fák oltását a bő termés érdekében. Ezt a napot fecskehozó napként is számontartották, és úgy vélték, hogy az ezen a napon vetett zöldségnek nem árt se a meleg, se a hideg.

Egyes területeken úgy gondolták, hogy ha a borz kibújik a barlangjából, akkor nem fél többé a hidegtől.

Azok az asszonyok, akik gyereket szerettek volna, ezen a napon a Szűzanya képe szobra előtt térdelve hosszan, sokszor egész nap imádkoztak.

Híres névviselők

Gáborok

Híres Gabrielek, Gabrielék, Gavrilok, Djibrilek

Egyéb Gáborok

Családnévként

Gyakori családnév, több változata van: Gabó, Gabos, Gábis, Gáborján, Gáborjáni

Az irodalomban
 Gábriel arkangyal több műben is felbukkan, például Madách Imre: Az ember tragédiája című drámájában, Zrínyi Miklós: Szigeti veszedelem című eposzában.
 Dobos Gábor, érmelléki betyárról szóló ballada
 Göre Gábor volt a szereplője Gárdonyi Géza levélsorozatának, mely a Magyar Hírlapban jelent meg 1892-től kezdve.
 Móra Ferenc Kincskereső kisködmön című regényének egyik szereplője Gáborka.

Földrajzi névben
 Gáborján, település Hajdú-Bihar vármegyében
 Gáborjánháza, település Zala vármegyében

Egyéb
 gáborok, Romániában honos cigányok
 gáborján, az őrgébics népi neve
 Gábor-érem

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (G)
Férfikeresztnevek (G)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek

fi:Kaapo
1568



Események

Határozott dátumú események 
 január 6–13. – A tordai országgyűlés a korabeli Európában egyedülálló vallási türelmet hirdet,  melynek emlékét a Vallásszabadság Napja és a 2018ː I. tv. (emléktörvény) őrzi.
 február 17. – Szokoli Mehmed nagyvezír egyezményt köt II. Miksa császárral, amelynek értelmében ez utóbbi évi 30 000 arany fizetésére kötelezi magát (drinápolyi béke).
 március 3. – Báthori Miklós tölti be az országbírói tisztet.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A törökök partra szállnak Azovban és kitör az orosz–török háború.
 Bakfark Bálint lantművész János Zsigmond udvarába kerül. (Egészen 1571-ig él a királyi udvarban.)

Az év témái

1568 a tudományban

1568 az irodalomban

Születések 
 február 2. – Révay Péter főispán († 1622)
 február 11. – Honoré d’Urfé francia regényíró († 1625)
 szeptember 5. – Tommaso Campanella olasz filozófus, író († 1639)
 szeptember 24. – Wathay Ferenc végvári vitéz, festő, énekszerző, Pápán, Cseszneken és Győrben szolgált († 1609)

Halálozások 
 június 5. – Lamoraal van Egmontot – Horne grófjával együtt, Alba hercege halálra ítéltette és Brüsszel főterén kivégeztette (* 1522)

Jegyzetek 

16. század
1524



Események 
 április 10. – Klissza immár második alkalommal hárít el egy török támadást.
 október 24. Parasztfelkelés tör ki Németországban, a stüchlingeni parasztok Waldshutba vonulnak. A nagy német parasztháború kezdete.

Az év témái

1524 a tudományban

1524 az irodalomban

Születések 
 február 17. – Charles de Guise lotaringiai bíboros, reims-i érsek, a francia katolicizmus kiemelkedő alakja, a komoly politikai befolyással rendelkező a Guise-ház tagja († 1574)
 május 28. – II. Szelim, az Oszmán Birodalom 11. szultánja († 1574)
 szeptember 11. – Pierre de Ronsard francia költő († 1585)

Halálozások 

április 30. – Pierre Terrail de Bayard francia lovag, hadvezér (*1475/1476)

16. század
1574



Események 
 június 18. – Valois Henrik lengyel király – koronázása után alig négy hónappal – 18-ról 19-re virradóan kiszökik a krakkói királyi várból, a Wawelből, hogy lengyel királyságát felcserélhesse a franciával.
 A kapucinusoknak engedélyezett a szabad terjeszkedés.

Az év témái

1574 a tudományban

1574 az irodalomban

Születések 
 július 23. – Balthasar Moretus németalföldi nyomdász († 1641)
 augusztus 30. – Szenczi Molnár Albert református lelkész, zsoltárköltő, műfordító († 1634)

Halálozások 
 április 21. – I. Cosimo de’ Medici, Firenze hercege (* 1519)
 június 27. – Giorgio Vasari olasz építész, festő, író (* 1511)
 december 12. – II. Szelim, az Oszmán Birodalom 11. szultánja (* 1524)
 december 26. – Charles de Guise lotaringiai bíboros, reims-i érsek, a francia katolicizmus kiemelkedő alakja, a komoly politikai befolyással rendelkező a Guise-ház tagja (* 1524)

Jegyzetek 

16. század
1566

Évszázadok: 15. század – 16. század – 17. század

Események

Határozott dátumú események 
 február 2. – A pozsonyi országgyűlés jobbágytelkenként 2 forintot szavaz meg a hadsereg felállítására.
 május 1. – I. Szulejmán élete utolsó, magyarországi hadjáratára indul.
 június 6. – Arszlán budai pasa ostrom alá veszi Palotát. (A vár kapitánya, Thury György sikeresen elhárította a török rohamokat.)
 június 24. – Salm Eckhard győri kapitány Thury Györggyel együtt visszafoglalja Veszprémet, majd Tata alá vonul, s az ottani török őrséget is a vár feladására kényszeríti.
 június 29. – János Zsigmond Zimonyban hódol Szulejmán előtt. 
 július 12. – Pertev pasa másodvezér 30 ezer főnyi serege megkezdi Gyula ostromát, amelyet 2600 főnyi magyar és német őrség élén Kerecsényi László védett.
 augusztus 5. – A szultáni fősereg Szigetvár falai alá érkezik.
 augusztus 6. – A török had hozzáfog Szigetvár ostromához, amelyet Zrínyi Miklós gróf, dunántúli főkapitány véd.
 augusztus 9. – Zrínyi felégeti az Újvárost, az egyharmadra olvadt csapatait pedig az Óvárosba vonja vissza.
 augusztus 19. – Elesik Szigetvár Óvárosa és benne közel  vitéz.
 szeptember 1. – A törökök beveszik a gyulai várat.
 szeptember 5. – A török aknászok felgyújtják a szigetvári várat. (A szeptember 5-ről 6-ra virradó éjjelen meghalt Szulejmán. Szokoli Mehmed nagyvezír az ostromló sereg előtt eltitkolta a szultán halálát.)
 szeptember 8. – Zrínyi Miklós kirohan vitézeivel a védhetetlenné vált szigetvári várból. (Zrínyi és katonatársai hősi halált halnak.)

Határozatlan dátumú események 
 október – Megkezdődik Málta szigetén Valletta városának építése.
 az év folyamán – 
 Petraf basa – 32 000 fős seregével az élen – beveszi a Kerecsényi László vezetésével kilenc hétig tartott gyulai várat. (A szabad elvonulást ígérő török lemészárolta a magukat megadó keresztények többségét. Kerecsényit fogságba ejtettÉk, majd Nándorfehérvárott kivégezték.)
 Török kézre kerül Jenő és Világos.
 Miksa magyar király visszaveszi a törököktől Tatát és Veszprémet.
 Megkezdődik a Buda és Pest közötti összeköttetést lehetővé tevő állandó hajóhíd építése.
 Szokoli Musztafa budai pasa parancsára hozzáfognak Budán a Rudas és a Király fürdő megépítéséhez. (A munkával 1576-ban végeztek.)

Az év témái

1566 a tudományban

1566 az irodalomban

Születések 
 január 15. – Philipp Uffenbach német festő és rézmetsző († 1636)
 december 27. – Jeszenszky János magyar származású, nemzetközi hírű orvos († 1621)

Halálozások 
 július 2. – Nostradamus, francia orvos, katolikus misztikus próféta (* 1503)
 szeptember 2. – Taddeo Zuccaro olasz festő (* 1529)
 szeptember 6. – I. Szulejmán, az Oszmán Birodalom tizedik szultánja (* 1494)
 szeptember 8. – Zrínyi Miklós horvát bán, hadvezér (* 1508?)
 november 28. – Batthyány Ferenc egykori horvát bán (* 1497)

Jegyzetek 

16. század
1520



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – Országgyűlés Budán.
 május 20. – A török betörés feltartóztatása közben – a Korenica pataknál – elesik a törökverő horvát-szlavón-dalmát bán és püspök, graborjai Beriszló Péter.
 június 15. – X. Leó pápa kiadja Exsurge, Domine („Ébredj fől, Uram”) kezdetű bulláját Luther ellen, melyben elrendeli, hogy Luther írásait nyilvánosan égessék el, és kiközösítéssel fenyegeti meg a szerzőt, ha 60 napon belül vissza nem vonja tételeit.
 szeptember 22. – Meghal I. Szelim szultán, akit fia, Szulejmán követ az Oszmán Birodalom élén.
 november 7. – II. Keresztély dán király kivégezteti a svéd nemességet a stockholmi vérfürdőben.
 november 28. – Ferdinand Magellan portugál hajós elsőként éri el a Csendes-óceánt, miután áthajózott Dél-Amerikában, az azóta róla elnevezett szoroson.
 december 10. – Luther Márton nyilvánosan elégeti a kiközösítéséről szóló pápai rendeletet.

Határozatlan dátumú események 
 május – Török sereg tör be Dalmáciába és Boszniába, elfoglalja Szrebreniket és felgyújtja Knint.
 december – Oszmán követ érkezik Budára a török trónváltozás hírével.

Az év témái

1520 a tudományban

1520 az irodalomban

Születések 
 március 3. – Matthias Flacius horvát származású német evangélikus hittudós és egyháztörténész († 1575)
 október 5. – Alessandro Farnese bíboros († 1589)
 Haseki Fatma szultána, Mustafa herceg első asszonya
 Bekes Gáspár erdélyi politikus és hadvezér, akit a róla elnevezett Bekes-halmon temetnek el Vilniusban († 1579)

Halálozások 
 április 6. – Raffaello (Raffaello Santi) olasz festő és építész (* 1483)
 május 20. – Beriszló Péter horvát bán, veszprémi püspök, az oszmán-törökök elleni harcok egyik jeles hadvezére (* 1475)
 június 30. – II. Moctezuma azték uralkodó (* 1466 körül)
 szeptember 3. – Estei Hippolit volt esztergomi érsek, utóbb egri püspök és bíbornok (* 1482)
 szeptember 15. – Ilija Crijević raguzai horvát humanista költő (* 1463)
 szeptember 22. – I. Szelim, az Oszmán Birodalom kilencedik szultánja (* 1470)

Jegyzetek 

16. század
1481



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – A szibériai tatárok legyőzik az Arany Hordát, elesik a kán és ez a Horda végét jelenti.
 március 10. – Mátyás magyar király 300 lovast és 400 gyalogost küld apósának, I. Ferdinánd nápolyi királynak a török elleni harcra.
 március 29. – Mátyás engedélyezi Selmecbányának, hogy a bányaművelésre társaságokat hozzon létre.
 május 3. – Meghal II. Mehmed szultán, akit II. Bajazid követ a trónon.
 május 21. – János dán király trónra lépése.
 június 20. – II. Bajazid legyőzi rivális testvérét, Dzsem herceget, aki a johannita rend birtokában lévő Rodosz szigetére menekül.
 július 13. – Mátyás a budai országgyűlés rendeletére hivatkozva megtiltja a lókivitelt.
 augusztus 25. – Mátyás magyar király vám– és harmincadmentességet adományoz az erdélyi szászoknak az ország egész területére.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán
 IV. Károlynak, Anjou hercegének halálával az Anjou-trón visszaszáll XI. Lajos francia királyra.
 I. Simeon lesz Konstantinápoly patriarchája.
 Tűz pusztít a reimsi székesegyházban.
 A híres azték kőnaptár, a „Napkő” elkészülte.
 A spanyol inkvizíció kezdete, amely egészen 1820-ig tart.
 A tordesillasi szerződésben a pápa a portugáloknak ítéli a Kanári-szigetektől délre eső területeket.
 Testvére, Tízoc követi az azték trónon Axayácatl királyt.
 A budai királyi udvarban könyvkötőműhely dolgozik.
 Giovanni Dalmata dalmát kőfaragó, szobrász megkezdi működését a magyar királyi udvarban.

Születések 

 január 15. – Asikaga Josizumi, japán sógun 
 július 1. – II. Keresztély Dánia, Norvégia és Svédország királya. (†1559).

Halálozások 
 január 6. – Ahmat kán, az Arany Horda uralkodója.
 május 3. – II. Mehmed, az Oszmán Birodalom hetedik szultánja (* 1432).
 május 21. – I. Keresztély Dánia és Norvégia királya. (* 1425).
 augusztus 28. – V. Alfonz portugál király (* 1432).
 IV. Károly Anjou hercege, Nápoly királya
 Jean Fouquet, francia festő
 Axayácatl azték király

15. század
Pángalaktikus Gégepukkasztó

A Pángalaktikus Gégepukkasztó (az eredeti műben angolul: Pan-Galactic Gargle Blaster) egy képzeletbeli, nagyon magas alkoholtartalmú koktél a Galaxis útikalauz stopposoknak című regénysorozatából.

Jellemzői 

Az italt Zaphod Beeblebrox találta fel, melynek alapja az ó-Janx-szesz. A Galaxis útikalauz stopposoknak című „trilógia” szerint „hatása olyan, mint amikor szétverik az ember agyát egy lédús citromszelettel, melyet vaskos aranytéglára erősítettek.” A televíziós sorozatban két Pángalaktikus Gégepukkasztót fogyasztó lény öntudatlanul esett össze, miután megitták azt, és a kiömlő ital lyukat égetett a padlóba. Több rehabilitációval foglalkozó szervezet is elérhető azok számára, akik kipróbálták a Gégepukkasztót.

Általa inspirált italok 

A pángalaktikus gégepukkasztót fiktív összetevői miatt a valóságban nem lehet elkészíteni, de bizonyos rendezvényeken és helyszíneken szolgálnak fel így nevezett koktélokat, ilyen volt például a 2017 májusában bezárt Zaphod Beeblebrox bár Ottawában. Douglas Adams az ital eredetével és elkészítésével kapcsolatban feltett kérdésre egy interjújában az válaszolta, számos környezetvédelmi és harcászati egyezmény – és a fizika törvényei is – szolgálnak annak megelőzésére, hogy a Pángalaktikus Gégepukkasztót bárki elkészítse a Földön.

Jegyzetek

További információk 
 Létező recept 1.
 Létező recept 2.
 Létező recept 3.

Galaxis útikalauz stopposoknak
Alkoholos italok

en:Zaphod Beeblebrox#Pan-Galactic Gargle Blaster
cs:Seznam pojmů, osob a vynálezů ze Stopařova průvodce po Galaxii#Pangalaktický megacloumák
de:Hintergründe zu Per Anhalter durch die Galaxis#Pangalaktischer Donnergurgler
1558



Események

Határozott dátumú események 
 február 22. – Jéna egyetemének megnyitása.
 március 15. – Kolozsvár évi négy országos vásár tartására kap jogot.
 március 27. – A tordai országgyűlés engedélyezi a katolikus és lutheránus vallás szabad gyakorlását, de tiltja a kálvini tanok terjesztését. (Az 1568. januári tordai országgyűlés már eljutott mindennemű protestáns vallás védelméig.)
 október 18. – A spanyolországi Cigalesben meghal Mária magyar királyné.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Pori finn város alapítása.

Az év témái

1558 a tudományban

1558 az irodalomban 

 Angliában megjelenik John Knox az „Első trombitaszó a szörnyűséges asszony-uralom ellen” című műve.

Születések 
 október 12. – Miksa osztrák főherceg, a Német Lovagrend nagymestere († 1618)

Halálozások 
 február 18. – Habsburg Eleonóra francia királyné (* 1498)
 április 15. vagy április 18. – Hürrem, rutén származású oszmán válide, Nagy Szulejmán felesége (* 1500 körül)
 szeptember 21. – V. Károly német-római császár (* 1500)
 október 18. – Habsburg Mária magyar királyné, Németalföld kormányzója (* 1505)
 november 17. – I. Mária angol királynő, „Véres Mária” (* 1516)

Jegyzetek 

16. század
1546



Események

Határozott dátumú események 
 február 18. – Szülővárosában, Eislebenben, a városi írnok Szent András-templom terén álló házában meghal Luther Márton.
 február 22. – A wittenbergi vártemplomban, közvetlenül a szószékkel szemben temetik el Luther Mártont.
 november 2. – Az öt felső-magyarországi város – Kassa, Eperjes, Bártfa, Kisszeben és Lőcse – evangélikus lelkészei zsinatot tartanak.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Mehmed budai pasa a helyi katolikus és evangélikus papoknak egyenlő jogokat biztosít.

Az év témái

1546 a tudományban

1546 az irodalomban

Születések 
 március 21. – Bartholomeus Spranger flamand festő († 1611)
 július 4. – III. Murád, az Oszmán Birodalom 12. szultánja († 1595)
 december 14. – Tycho Brahe dán csillagász († 1601)

Halálozások 
 február 18. – Luther Márton reformátor (* 1483)

Jegyzetek 

16. század
XviD

Az XviD egy GPL nyílt forráskódú MPEG-4 képtömörítési algoritmus amely eredetileg az OpenDivX-en alapul. Az XviD-et egy önkéntes programozókból álló csapat készítette, miután az OpenDivX-et lezárták.

A jelenlegi stabil verzió az 1.3.5 (2017. december 8.). Az Xvid-be megjelenése óta rengeteg extra szolgáltatást építettek, így erős versenytársa a DivX-nek, amely vele együtt napjaink egyik legelterjedtebb képtömörítési eljárása. Az XviD előnye hogy amíg a DivX Pro eljárás használatáért vagy fizetnünk kell, vagy el kell viselnünk a megjelenő hirdetéseket, reklámokat (ez az MPEG licenc miatt van így), addig az XviD egy teljesen ingyenes, nyílt fejlesztésű projekt.

A szabadalmi jogok miatt az XviD 0.9.x verzióit nem licencelték személyeknek/vállalatoknak az olyan országokban, ahol az ezen típusú engedélyeket nem alkalmazzák (pl: az USA-ban és Japánban). Az 1.x kiadásoknál egy egyszerű GNU GPLv2 licencet használnak, egyértelmű földrajzi korlátozások nélkül, bár ennek ellenére az XviD használatát még mindig a helyi törvények szabályozzák.

Források
 Xvid.org Hivatalos weboldal
 Xvid Setup/Reference Guide @ Digital Digest
 Xvid Binary Download Page - Linkek a Windows/Linux bináris fájlokhoz a hivatalos oldalon
 Xvid Source Code Download Page - includes daily snapshots on the official site
 Xvid QuickTime Component - nemhivatalos Xvid komponens a MacOS X-hez

Videokodekek
Videotömörítési algoritmusok
Uralkodó

Uralkodónak vagy monarchának nevezzük a monarchikus államformájú államok vagy országok vezetőjét, államfőjét, függetlenül attól, hogy tisztségét örökléssel, beházasodással, vagy országgyűlés által megválasztva nyeri el, és függetlenül attól is, hogy nemesi származású-e. Az uralkodói cím birtokosa egyaránt lehet szuverén vagy nem szuverén államnak a feje.

Uralkodói címek 

császár, cár, szultán, király, fáraó, fejedelem, despota, főherceg, herceg (amennyiben önálló fő/hercegség fejei), illetve kalifa, kán, sáhansáh, sah, emír, sejk, maharadzsa, radzsa, kagán, padisah, négus, inka, pápa stb.

Uralkodói jelképek 
Az uralkodók tisztségének leggyakoribb jelei a koronázási jelvények:
 korona, mely fejen hordott ékszer,
 koronázási palást,
 jogar (a bírói hatalom jelképe)
 kard, szablya, lándzsa, buzogány (a katonai erő jelképei)
 a keresztény hagyományú országokban: országalma, feszület (kereszt)
stb.

Monarchák napjainkban

Uralkodók nem vezető pozícióban vagy illegalitásban 
 Görögország: II. Konstantin               Trónörököse: Spárta hercege

Kapcsolódó szócikkek 
 Uralkodóházak listája

Hivatkozások

Irodalom
Magyar Értelmező Kéziszótár, Akadémiai kiadó, Budapest, 1972
IMAP

Az IMAP (Internet Message Access Protocol) alkalmazásrétegbeli protokoll, amely segítségével a leveleinkhez férhetünk hozzá.  Mark Crispin fejlesztette ki 1986-ban. A POP3 mellett a legelterjedtebb levéllekérési internetszabvány.
A legtöbb modern szerver és kliens is támogatja használatát.

Előnyei 
 A levelek nem töltődnek le, a kliens csak cache-eli őket, ezáltal csökken a hálózati forgalom, a kliens háttértárigénye, a levelek bárhol elérhetővé válnak.

 Állapotinformációk tárolhatóak a kiszolgálón: A zászlókon keresztül több információ is tárolható a levél állapotáról, például, hogy olvasatlanok, vagy nem, hogy megválaszoltak-e vagy sem.

 Mappák támogatása: Az IMAP4 kliensek képesek létrehozni, átnevezni és törölni postafiókokat, amelyeket a felhasználó általában mappáknak lát. Megosztott és nyilvános mappákat is lehetséges létrehozni.

 Szerveroldali keresések támogatása: A kliensek kérhetik a kiszolgálót, hogy keressen a postafiókban tárolt levelek között. Így elkerülhető az összes levél letöltése.
Az IMAP4 TCP/IP-n keresztül kommunikál a 143-as porton.
Sok régebbi protokolltól eltérően az IMAP4 natívan támogatja a biztonságos bejelentkezést (de nem titkosított jelszavak is előfordulhattak). Lehetséges titkosítani az IMAP4 kommunikációt SSL-lel, ilyenkor az IMAP4 a 993-as portot használja.

Gyakori IMAP megoldások

Kiszolgálók 
 UW IMAP – többféle formátum támogat beleértve a következőket: mbox, mbx, MMDF, tenex, mtx, mh, mx
 Mirapoint – 
 Courier IMAP – a Maildir formátum használja.
 Microsoft Exchange Server
 Cyrus IMAP server
 Mac OS X Server
 Stalker Communigate Pro
 Merak Mail server
 Binc IMAP – Maildir formátumot használ
 Dovecot biztonságos IMAP kiszolgáló
 FirstClass Server
 Mercury/32

Kliensek 
 UW PINE – Egyike az első IMAP klienseknek 
 Mutt
 Microsoft Outlook/Outlook Express
 Novell Evolution
 KMail
 Mozilla Thunderbird
 Mac OS X Mail
 TheBat

Jegyzetek 

Internetes protokollok
UNIX System V

Az első UNIX-kiadás, melynek célja az addigi összes UNIX & Unix változat egy szabvánnyá gyúrása.

Az operációs rendszert az AT&T fejlesztette, s adta ki 1983-ban.

A kiadásnak köze volt/van a POSIX-szabványhoz is (mely máig nagy vitákat kavar).

A System V több kiadást megélt az 1983-ban kiadott első változattól az 1997-ben kiadott SVR5 kiadásig.

Jegyzetek 

Unix
1596



Események

Határozott dátumú események 

 június 17. – Rudolf magyar király esztergomi érsekké nevezi ki Fejérkövy Istvánt.
 július 10. – Forgách Ferenc kerül a nyitrai püspöki székbe.
 szeptember 21. – III. Mehmed szultán ostrom alá veszi Eger várát, amelynek helyőrsége október 13-án feladja azt.
 október 26. – Mehmed a mezőkeresztesi csatában győzelmet arat Báthory Zsigmond felett.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A törökök megszervezik harmadik, egri vilajetjüket Magyarországon.
 Ludolph van Ceulen 35 tizedes pontossággal kiszámolja a pí értékét.
 Megérkezik az első, Frederick de Houtman vezette holland hajósexpedíció Szumátra és Jáva szigetére.

Az év témái

1596 az irodalomban

1596 a tudományban

Születések 
 február 2. – Jacob van Campen holland építész († 1657)
 március 31. – René Descartes francia filozófus († 1650)
 június 21. – Duchon János evangélikus lelkész, költő († ?)
 szeptember 3. – Nicola Amati olasz hangszerkészítő († 1684)

Halálozások 
 január 28. – Francis Drake angol tengerész, navigátor, felfedező és kalóz, politikus (* 1540)
 november 20. – Fejérkövy István magyar katolikus főpap (* 1522)
 Gonzalo Argote de Molina spanyol író, genealógus, történész (* 1548)

Jegyzetek 

16. század
Mezőkeresztesi csata

A mezőkeresztesi csatát 1596. október 22-26-án vívták meg. Ez a csata volt tizenöt éves háború legnagyobb összecsapása. A keresztény oldalon Miksa főherceg vezetése alatt álló császári, magyarországi, birodalmi, cseh, szász, spanyol és a Báthory Zsigmond vezette erdélyi hadak (50– ember) hadak csaptak össze III. Mehmed szultán hadseregével (130– ember). A kezdeti keresztény sikerek után végül az oszmán seregek arattak győzelmet.

A csatát megelőző nemzetközi összefogás felvillantotta annak a lehetőségét, hogy a törököt – Mohács után hetven évvel – kiűzhetik Magyarország és Erdély területéről, de ez nem történt meg.

Az első nap úgy tűnt, a keresztények győznek, maga a szultán is megfutamodott a harctérről. A keresztények minden elővigyázatosságot félredobva elkezdtek zsákmányolni a harctéren, mire ezt a törökök kihasználták: a janicsárok helyreállították harci alakzatukat és rácsaptak a győzőkre, akiket csúfosan megszalasztottak.

A csatát ábrázoló egyetlen fennmaradt kép, egy török miniatúra, nagyobb felbontásban, két részletben:

Jegyzetek

Források 
 
 

A tizenöt éves háború csatái
A Német-római Birodalom csatái
1603



Események 
 január 15. – A gyulafehérvári országgyűlésen a rendek hűséget esküsznek I. Rudolfnak.
 március 10. – Ítélet születik Illésházy István hűtlenségi perében. (Illésházy Lengyelországba menekült.)

Az év témái

1603 az irodalomban

1603 a tudományban

Születések 
 március 19. – IV. János, portugál király († 1656)
 április 19. – Michel Le Tellier, francia államférfi († 1685)
 június 17. – Copertinói Szent József, olasz szent, a pilóták, légi utasok, valamint az elmezavaros betegek és gyenge tanulmányi előmenetelű diákok védőszentje († 1663)
 augusztus 9. – Johannes Coccejus, holland teológus († 1669)
 augusztus 17. – Lennart Torstenson, Ortala grófja, svéd tábornok († 1651)
 október 10. – Abel Janszoon Tasman, holland felfedező, hajós és kereskedő († 1659)
 Bizonytalan dátum – Valentin Conrart, francia író, a Francia Akadémia egyik alapítója († 1659)

Halálozások 
 március 24. – I. Erzsébet angol királynő (* 1533)
 július 17. – Székely Mózes (erdélyi fejedelem) elesik a Giorgio Basta seregei ellen vívott csatában Brassó mellett (* 1553 körül)
 december 22. – III. Mehmed, az Oszmán Birodalom 13. szultánja (* 1566)

Jegyzetek 

17. század
1590



Események 
 december 5. – Pápává választják Niccolò Sfondrati cremonai püspököt, aki a XIV. Gergely nevet vette fel.
 az év folyamán –
 Vizsolyban megjelenik a Biblia első teljes magyar nyelvű fordítása, Károli Gáspár munkája (→ Károlyi-biblia).
 Megnyílik a nagyszombati teológia.

Az év témái

1590 a tudományban

1590 az irodalomban

Születések 
 április 18. – I. Ahmed, az Oszmán Birodalom 14. szultánja († 1617)
 május 12. ‑ II. Cosimo de’ Medici toszkánai nagyherceg († 1621)

Halálozások 
 február 3. – Germain Pilon francia szobrász (* 1537?)
 május 4. – Charles de Bourbon bíboros, Rouen érseke, X. Károly néven a Szent Liga ellenkirálya (* 1523)
 november 29. – Philipp Nicodemus Frischlin német humanista költő, tudós (* 1547)

Jegyzetek 

16. század
1617



Események 
 November 22. – Musztafát az Oszmán Birodalom 15. szultánjává kiáltják ki.
 Megjelenik Hugo Grotius De jure belli et pacis (A háborúról és a békéről) című írása, amit a modern nemzetközi jog első alapművének tartanak.

Az év témái

1617 az irodalomban

1617 a tudományban

Születések 
 december 25. – Jean de Coligny-Saligny francia hadvezér és gróf, Condé hercege († 1686)
 december 22. – I. Károly Lajos pfalzi választófejedelem, a Rajnai Palotagrófság uralkodója († 1680)
 december 31. – Bartolomé Esteban Murillo, spanyol festő († 1682)

Halálozások 
 április 4. – John Napier skót matematikus (* 1550)
 április 24. – Concino Concini, olasz kalandor, Ancre márkija, Franciaország marsallja (* 1575)
 november 22. – I. Ahmed, az Oszmán Birodalom 14. szultánja (* 1590)

17. század
Dzadzíki

A dzadzíki (görögül τζατζίκι, kiejtve [caciki] is, angolos átírással: tzatziki) egy ismert török és görög ételkülönlegesség. A görög szó a török cacıkból (ejtve [dzsadzsık]) származik.

A dzadzíki főbb összetevői a joghurt (amely Görögországban és Törökországban általában juh- vagy kecsketejből készül), az uborka (pépesítve és leszűrve vagy kimagozva és felaprítva) és ízesítőként a fokhagyma (Görögországban akár egy teljes fej fokhagymát is használnak egy tál dzadzíkihez). Általában olívaolajjal, különféle fűszerekkel (kaporral, mentával) és egy kanál borecettel ízesítik.

Gyakran előételként pitával vagy olívabogyóval fogyasztják. A dzadzíki a török kebab mellé felszolgált gyakori kísérő; a görög szuvláki, illetve gírosz egyik fő összetevője is.

Lásd még 
 Recept
 Borecetkészítés

Források 
 Middle East Explorer 

Görög konyhaművészet
Török konyhaművészet
Mártások
I. Musztafa oszmán szultán

I. Musztafa (Manisa, 1591 – Isztambul, 1639. január 20.) oszmán szultán és kalifa 1617-től 1618-ig, valamint 1622-től 1623-ig.

Élete

Ifjúsága
Musztafa 1591-ben született III. Mehmed fiaként. 1603-ban, fivére, I. Ahmed trónraléptekor – az addigi szokással ellentétben – nem ölette meg testvérét. Mithogy állítólag szellemileg vissza volt maradva, soha nem volt több, mint egy játékszer a Topkapı palotabeli összeesküvésekben. Ahmed uralkodása alatt szobafogságban szenvedett 14 évig.

Első uralkodása
1617-ben, bátyja halála után lépett trónra. 1618-ban egy kierőszakolt fetva alapján őrültnek nyilvánították – hogy unokaöccsét, II. Oszmánt emeljék szultánná.

Második uralkodása
Oszmán megbuktatása után, 1622-ben anyja segítségével visszavette a hatalmat és még egy évig uralkodott. Végül Köszem szultána 1623-ban megdöntötte hatalmát, a trónra kiskorú Murád fiát ültette, magát pedig kormányzóvá nevezte ki. Musztafát haláláig bebörtönözve tartotta.

Halála
Musztafa 1639. január 20-án halt meg 48 évesen.

Jegyzetek

Oszmán szultánok
1592-ben született személyek
1639-ben elhunyt személyek
1639



Események 
 az év folyamán – Iván Moszkvityin orosz felfedező eléri a Csendes-óceánt.

Az év témái

1639 az irodalomban

1639 a tudományban

Születések 
 március 20. – Ivan Mazepa kozák hetman († 1709)
 december 22. – Jean Racine francia író, drámaíró († 1699)

Halálozások
 január 20. – I. Musztafa, az Oszmán Birodalom szultánja (* 1592)

Jegyzetek 

 
17. század
1618



Események

Határozott dátumú események 
 február 22. – I. Musztafa helyett unokaöccsét, II. Oszmánt kiáltják ki az Oszmán Birodalom 16. szultánjának.
 május 18. – A pozsonyi országgyűlés királlyá választja a kijelölt trónörököst, Ferdinánd főherceget, aki első ízben bocsátott ki rendi feltételeket elfogadó hitlevelet.
 május 23. – A cseh felkelők a prágai vár ablakából kihajítják a császári helytartókat (defenesztráció). (A 150 m-es zuhanás után a vízzel teli várárokba esnek – és életben maradnak –, de mivel a tett a császár ellen irányult, kezdetét veszi az úgynevezett „harmincéves háború”.)
 július 1. – Pázmány Péter Pozsonyban királlyá koronázta II. Ferdinándot.
 november 13. – Az arminiánusok összehívják a dorti (dortrechti) nemzeti zsinatot.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Forgách Zsigmond tölti be a nádori tisztet.
 Bethlen Gábor fejedelem a nagyváradi székesegyház még álló maradványait elbontatja.

Az év témái

1618 az irodalomban

1618 a tudományban

Születések 
 január 4. – Jan Six, holland műgyűjtő és mecénás († 1700)
 április 2. – Francesco Maria Grimaldi, itáliai jezsuita szerzetes, matematikus, fizikus († 1663)
 április 13. – Roger de Rabutin, francia emlékiratíró († 1693)
 szeptember 9. – Joan Cererols katalán származású zeneszerző, kórusvezető, bencés szerzetes († 1680)
 november 3. – Aurangzeb, mogul uralkodó († 1707)
Bizonytalan dátum
 november – Simon Arnauld, Pomponne márkija, francia diplomata († 1699)
 Raffaello Fabretti, itáliai régiségkutató († 1700)

Halálozások
 december 10. – Giulio Caccini, itáliai zeneszerző (* 1551)

Jegyzetek 

17. század
Kvantálás (fizika)

A fizikában a kvantálás a klasszikus fizika kvantumelméleti megfogalmazását jelenti. A klasszikus fizika valójában a kvantummechanikából származik, annak határértéke, amikor a kvantummechanikai mennyiségek lehetséges legkisebb értékével a nullához közelítünk. A valóságban azonban leggyakrabban fordított irányban járunk el, azaz a klasszikus megfelelőből jutunk el az alapvetőbb kvantumelméleti megfelelőhöz. Ilyen értelemben beszélünk például a kvantumelektrodinamika kvantálásáról.

Történeti fejlődés 

A kvantálás felé az első lépést a kvantumelméletben azt jelenti, hogy bizonyos fizikai mennyiségek esetén azok folytonos lehetséges értékei helyett azok diszkrét lehetséges értékeivel számoltunk (például a fekete test teljes energiája). Az illető lehetséges legkisebb érték neve a kvantum. Ez az érték rendszerről rendszerre más, de a Planck-állandó általában alapvető szerepet játszik benne. Ez néhány klasszikusan nem megmagyarázható jelenséget megmagyarázott, mint például a már említett feketetest-sugárzáson kívül a fotoeffektust.

A következő lépést egy alkalmas matematikai apparátus feltárása jelentette, ami ilyen kvantált értékekhez vezet. A hullámmechanika és a hullám-részecske kettősség alkalmasnak bizonyult, mert a klasszikus hullámegyenlet is képes kvantált, azaz folytonos helyett diszkrét megoldásokat produkálni megfelelő határfeltételek esetén (ilyen például a hegedűhúr rezgése annak diszkrét felhangjaival, a véges térfogatba zártság miatt). Az első atommodellek is ilyen lényegében klasszikus úton állították elő a diszkrét energiaspektrumot.

Az igazi lépést a kvantummechanika felé az operátorok bevezetése jelentette, amiknek diszkrét sajátértékspektruma jelentette az első igazi kvantummechanikai kvantálást. A fizikai objektumok lehetséges állapotait a fizikai mennyiségek operátorainak sajátállapotai jelentik.

A második kvantálás a kvantumtérelmélet speciális formalizmusa, ami alkalmassá teszi sokrészecskerendszerek kezelésére, benne részecskék keltésére ill. eltüntetésére. Ez a hullámfüggvény operátorosítását jelenti. A "második kvantálás" neve magának a formalizmusnak a felületes megértéséből ered, mintha az tényleg egy már kvantált elmélet újbóli kvantálása lenne. A formális indoklás szerint az egyszer kvantált elmélet operátorokkal és normális hullámfüggvényekkel dolgozik, míg a másodkvantált elméletben a hullámfüggvények maguk is operátorok, ami végeredményben a részecskeszámot teszi kvantálttá, azaz nem lehetséges például fél elektron. Ilyen értelemben a második kvantálás egy teljes kvantálás.

Kvantummechanika
1623



Események 
 június 18. – Kolozsvárt kelt oklevelével Bethlen Gábor engedélyezi a zsidók letelepedését, szabad kereskedését és vallásgyakorlását Erdélyben, a szokásos zsidójel viselésétől is mentesíti őket
 augusztus 20. – I. Musztafa helyett IV. Murád lesz a szultán
 november – Érsekújvárnál Esterházy Miklós érsekújvári kapitány vezetése alatt a magyarok legyőztek egy török sereget és kiszabadítottak 4 ezer keresztény foglyot

Az év témái

1623 az irodalomban

1623 a tudományban

Születések 
 május 27. – William Petty angol közgazdász és filozófus († 1687)
 június 19. – Blaise Pascal francia matematikus, fizikus és vallásfilozófus († 1662)

Halálozások 
 július 4. – William Byrd angol zeneszerző (* 1543).

17. század
II. Oszmán oszmán szultán

II. Oszmán (Isztambul, 1604. november 3. – Isztambul, 1622. május 20.) az Oszmán Birodalom szultánja és az iszlám kalifája 1618-tól haláláig. Apja I. Ahmed szultán, anyja Mahfiruz Hatidzse Hatun volt.

Élete

Ifjúkora
Oszmán 1604. november 3-án született I. Ahmed fiaként.

Trónra lépése 
Oszmán 13 éves korában került a trónra, amelyet egy puccsal vettek el I. Musztafától.

Lengyelországi hadjárat
Kora ellenére Oszmán igazi uralkodónak képzelte magát és személyesen vezette a török hadsereget Lengyelországba. 1621-ben vereséget szenvedett az első hotini csatában, szégyenteljesen kellett Konstantinápolyba hazatérjen. A janicsárok gyávaságát okolta vereségéért.

Kapcsolata Bethlen Gáborral
Oszmán segítségével indított Bethlen Gábor erdélyi fejedelem először háborút II. Ferdinánd magyar király ellen. Bethlen később terhesnek találta az ezzel járó török barátságot és Ferdinándhoz kezdett közeledni.

Halála
Talán ő volt az első szultán, aki észrevette, hogy a janicsárok több kárt, mint hasznot hoznak egy korszerű birodalom számára. Bezáratta kávéházaikat (itt gyülekeztek a trón elleni összeesküvők) és elkezdett lojális csapatokat szervezni a palota védelmére. A janicsárok erre – I. Musztafa anyjának, Halime szultánának a vezetésével – fellázadtak. Oszmánt elfogták és megfojtották. Az isztambuli kék mecsetben temették el Ahmed szultán türbéjében.

Megítélése
Oszmán forrófejű ember volt, aki mindig másokat okolt és néha kegyetlenkedő hajlamai is voltak.

Családja 
Feleségei

Haszeki Ayse szultána

Meylişah szultána

Akile szultána

Gyermekei

Ömer herceg, Meylisahtól (1621-1622)

Musztafa herceg, Akilétől

Zeynep szultána, Akilétől

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Oszmán uralkodók listája

Oszmán szultánok
1604-ben született személyek
1622-ben elhunyt személyek
Gyermek uralkodók
Kvantum

A kvantum latin szó (quantum, jelentése mennyiség). A legáltalánosabban véve valami mérhetőnek az alapvető egysége.

A kvantum a fizikában a legkisebb adag, amivel egy mérhető mennyiség növelhető. Az energia kvantuma például a foton, egy adott frekvenciájú hullámszerű csomag. A kvantummechanika a 20. század elején azon az alapvető feltevésen jött létre, hogy az elektromágneses sugárzás ilyen csomagokban érkezik.

Források

Fizikai alapfogalmak