Operációs rendszerek listája

Ez a cikk az operációs rendszerek szócikkeinek listáját tartalmazza.

Felépítése 
 CTSS (A Compatible Timeshare System, az MIT és Corbato és mások által fejlesztett operációs rendszer)
 Incompatible Timesharing System (rövidítve ITS, az MIT-ben fejlesztették a Digital Equipment Corporation PDP-6 és PDP-10 mainframe-jeihez)
 THE multiprogramming system (Edsger Dijkstra és sokan mások által fejlesztve)
 Multics (közös operációs rendszer fejlesztési projekt a Bell Labs, a GE és az MIT között)
 Master programme (a Leo Computers, Leo III-nek fejlesztették 1962-ben)
 RC 4000 Multiprogramming System (a Regnecentralen által fejlesztett rendszer, 1969-ből)

Korai, védett mikroszámítógép-rendszerek 
Apple Computer által fejlesztett Apple DOS (korai változatai Read-only memory firmware-rel voltak ellátva, valamint Integer BASIC-kel; a későbbi változatok már tartalmaztak egy Microsoft BASIC fordítót)
 Business Operating System (rövidítve BOS, platformfüggetlen, parancssoros rendszer)
 Commodore PET, Commodore 64, Commodore VIC-20
 A nagyon első IBM PC (3 operációs rendszer volt képes elindulni rajta: a UCSD p-System, a CP/M-86 s végül – természetesen – a PC-DOS)
 Sinclair Micro és QX stb.
 TRS-DOS, NEW-DOS, ROM OS (leginkább Microsoft BASIC implementációk voltak, fájlrendszer kiegészítésekkel)
 TI-99/4A
 FLEX (Motorola 6800-alapú mikroszámítógépekre: SWTPC, Tano, Smoke Signal Broadcasting, Gimix stb.) – Technical Systems Consultants fejlesztette
 Flex (a Technical Systems Consultants fejlesztette a Motorola 6800 alapú mikroszámítógépekre: SWTPC, Tano, Smoke Signal Broadcasting, Gimix stb.)
 mini-FLEX (TSC 5.25"-es hajlékonylemezes 6800-alapú mikrogépekre)
 MOBI-X (hordozható adatgyűjtő INTEL 8bites mikroszámítógépre, magyar szabadalom)
 FLEX9 (a TSCfejlesztette a Motorola 6809 alapú mikroszámítógépekre)
 mini-FLEX (a TSC fejlesztette az 5.25" lemezes, 6800 alapú gépekhez)
 CMT-ROS

Unix-szerű és más POSIX-kompatibilis rendszerek  
AIX (Unix) – IBM
 Amoeba (kutatórendszer) – Andrew S. Tanenbaum
 AtheOS (folytatása a Syllable)
 A/UX (Unix-alapú rendszer) – Apple
 Berkeley Software Distribution (Unix; a Digital Equipment Corporation VAX hardverére)
 Cromix (Unix-emuláló rendszer) – Cromemco
 Coherent (Unix-emuláló rendszer PC-alapú számítógépekhez) – Mark Williams és társai
 DNIX
 Digital UNIX – később HP (Tru64)
 FreeBSD (a CSRG BSD Unix alapjaira épült nyílt forráskódú [„open source”] rendszer)
 GNU Hurd
GNU/Linux
 HP-UX – HP
 IRIX – SGI
LainOS (FreeBSD alapokról indított rendszer)
 Linux (szabad forráskódú, Unixhoz hasonló kernel)
macOS –Apple Inc.
Minix – Andrew S. Tanenbaum
 MenuetOS
 NetBSD (a CSRG utáni nyílt forráskódú BSD-fejlesztés)
 NeXTSTEP
 OS-9 (Motorola 6809-alapú gépekre)
 OS-9/68k (Motorola 680x0-alapú gépekre)
 OS-9000 (OS-9; C-ben íródott, Intel és más processzorokra)
 OS/360
 OSF/1
 OpenBSD (a CSRG utáni nyílt forráskódú BSD-fejlesztés)
Plan 9 (hálózati rendszer) – Bell Labs
 QNX (POSIX, mikrokerneles rendszer; „valósidejű”, beépített rendszerekben)
 RiscOS
 SCO UNIX (a Caldera megvette az, majd visszanevezte SCO-ra) – SCO
Solaris – Sun Microsystems
SunOS (később Solaris) – Sun Microsystems
Unix System V (AT&T Unix, „SVr4” volt a negyedik kiadás)
UNIX – Bell Labs, eredetileg Ken Thompson
 UNIflex (Unix-emuláló rendszer) Motorola 6809-alapú rendszerekhez; SWTPC, GIMIX stb.) – TSC
 Ultrix (a DEC első Unix verziója, a VAX és PDP-11 gépekhez; BSD-alapú)
 UniCOS
 Xenix (különféle hardverekre) – Microsoft Corporation
 z/OS (az IBM legutolsó ún. „mainframe” rendszere)
 Jolicloud

Általános, alapszintű, nem-UNIX és egyéb rendszerek 
 AOS (lásd: Bluebottle)
 AROS (az Amiga kutatási rendszere)
 Bluebottle (az Oberon operációs rendszer továbbfejlesztése; előző neve AOS volt)
 Control Program/Monitor-80 (CPM)
 MP/M-80 (CP/M-86-alapú, a Digital Research által továbbfejlesztett változat)
 UCSD P-system (hordozható [platformfüggetlen] teljes fejlesztői környezet) – kaliforniai San Diegó-i Egyetem tanulói Ken Bowles prof. vezetésével
 FLEX9 (Motorola 6809-alapú gépek számára; a FLEX jogutódja, amely Motorola 6800-alapú gépekre íródott) – TSC
 SSB-DOS (a Smoke Signal Broadcasting részére; a FLEX egy változata) – TSC
 CP/M-86 (CP/M Intel 8088/86 gépekre) – Digital Research
 DESQView (ablakkezelő grafikus felhasználói felület [GUI] MS-DOS-ra, kb. 1985)
 DR-DOS (MS-DOS-kompatibilis rendszer; még ma is használják, speciális területeken) – Digital Research, később Novell,  majd Caldera
 FreeDOS (nyílt forráskódú MS-DOS-kompatibilis változat)
 GEM (grafikus felhasználói felület [GUI] MS-DOS/DR-DOS-ra) – Digital Research
GEOS (Graphic Environment Operating System)
 MS-DOS (IBM PC-kompatibilis számítógépekhez) – Microsoft
 PC-DOS (IBM DOS)
 Mach (a NestStephez hasonló) – CMU
 NewOS
 Oberon (a „Ceres” és a „Chameleon” munkaállomás-projekt keretében készült) – ETH-Zurich: Niklaus Wirth)
 OS/2 (Windows-/MS-DOS-kompatibilis rendszer; jelentős technológiai fejlesztés volt, a korai Windows és MS-DOS alapjain. Az Odin nyílt forráskódú rendszer Windows 9x kompatibilitást biztosít az OS/2-nek.) – Microsoft, később IBM
 OS-9 (Unix-emuláló rendszer a Microware-től, Motorola 6809-alapú gépekre)
 OS-9/68k (Unix-emuláló rendszer a Microware-től, Motorola 680x0-alapú gépekre; OS-9-ből fejlesztették tovább)
 OS-9000 (hordozható Unix-emuláló rendszer a Microware-től; volt Intel x86-os verziója is)
 ReactOS (nyílt forráskódú Windows NT-klón)
 SkyOS
 TripOS
 TUNES
 QDOS (új Intel 808x processzorokra) – Seattle Computer Products (Tim Paterson), később Microsoft (MS-DOS/PC-DOS)
 VisiOn (az egyik első grafikus felület PC-re, üzletileg sikertelen)
 VME – International Computers Limited
 MorphOS – Genesi
NetWare – Novell
 NeXTStep
Plan 9, Inferno (hálózati rendszer) – Bell Labs Computer Research
 Primos Prime Computer
 BS2000 Siemens AG
 Visopsys
 EyeOS - Bongészó alapú operációs rendszer
 SharpOS - Nyílt kódú C#-on írt rendszer

Operációs rendszerek

Acorn
 Arthur
 ARX
 RISC OS
 RISCiX

Amiga
 AmigaOS
 Amiga Unix

Atari ST
 TOS
 MultiTOS
 MiNT (linux)

Apple/Macintosh
 Apple DOS
 A/UX
 ProDOS
 GS/OS
 Mac OS (2001-ig)
macOS (2001-től 2012-ig Mac OS X, ezután 2016-ig OS X)
 Apple Darwin

blackPanther Magyarország 
 blackPanther OS (Magyar Linux-disztribúció)

Canonical Ltd
 Ubuntu (linux)

Be Inc.
 BeOS
 BeIA
 Zeta

Digital/Compaq/HP
 HP-Ux
 AIS
 OS-8
 ITS (a PDP-6 és a PDP-10 gépekre)
 TOPS-10 (a PDP-10 gépre)
 WAITS
 TENEX (BBN-től)
 TOPS-20 (a PDP-10 gépre)
 RSTS/E (több gépen is futott, főképpen a PDP-11-en)
 RSX-11 (többfelhasználós, több feladat párhuzamos futtatására képes többfeladatos rendszer a PDP-11-re)
 RT-11 (egyfelhasználós rendszer a PDP-11-re)
 VMS (VAX gépekre; később átnevezték OpenVMS-re) – DEC

IBM
 OS/2
AIX (Unix-verzió)
 OS/400
 OS/390
 VM/CMS
 DOS/VSE
 OS/360 (az első rendszer, amelyet a System 360 hardverre terveztek)
 OS/360 HASP (az első hálózati rendszer, amelyet az OS/360-hoz terveztek, magyar résztvevőkkel)
 MFT (későbbi neve OS/VS1)
 MVT (későbbi neve OS/VS2)
 ADIOS (adaptiv vezérlés OS/VS2-höz, magyar fejlesztés)
 SVS
 MVS (az MVT egy későbbi változata)
 TPF
 ALCS
 OS/390
 z/OS
 Basic Operating System (az első kiadott rendszer System 360 gépekre, átmenetileg)
 PC-DOS (más néven MS-DOS) – Microsoft

Microsoft
 MS-DOS
 Windows
 Windows CE .NET (lásd még: Windows CE 3.0)
 Xenix (Unix) – később SCO

Zorin OS Ireland 

 Zorin OS (linux)

Operációs rendszerek mobil eszközökre

Google 
Android

Apple Inc. 
IOS

Symbian Foundation 
Symbian

Microsoft 
Windows Phone (WP)

Jegyzetek

További információk 
 DOS/Windows családfa
 Unix/Linux családfa
Linux OS rendszer rangsor 2014

Kapcsolódó szócikkek 
Egzotikus operációs rendszerek