alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1318


1318 (MCCCXVIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 1 aprilie: Scoțienii capturează orașul Berwick-upon-Tweed de la englezi.
 11 mai: Bătălia de la Dyser O'Dea. Trupele irlandeze ale lui Conor O'Dea înfrâng pe normanzii lui Richard de Clare.
 12 iunie: Un raid al rușilor din Novgorod asupra orașului Åbo din Finlanda provoacă reacția Suediei; începe războiul Careliei (până la 1323).
 18 iulie: Ordonanța de la Pontoise. Reorganizarea Consiliului regelui Franței de către Filip al V-lea cel Lung.
 21 iulie: Regele Robert I al Neapolelui intervine în luptele interne din Genova, asediată de ghibelini.
 25 iulie: Padova trece sub stăpânirea familiei de Carrara.
 11 octombrie: Conferința de la Compiègne, dintre reprezentanții regelui Franței și cei ai Flandrei.
 22 noiembrie: Acuzat de uciderea surorii hanului Uzbek al Hoardei de Aur, cneazul Mihail din Tver compare la curtea marelui han și este executat.

Nedatate 

 Constituirea ducatului Neopatros în Grecia, aflat sub suzeranitatea regilor Siciliei.
Este creat Fondaco dei Tedeschi la Veneția, important depozit în apropiere de Rialto.
Franciscanul Odorico din Pordenone începe o călătorie, care va atinge Persia, India, Insulinda și China.
 Genovezii din Marea Neagră fondează Chilia, la gurile Dunării.
Numeroși călugări japonezi se stabilesc în China.
O boală lovește turme întregi de bovine și ovine în Europa.
Papa Ioan al XXII-lea declară ca fiind eronată doctrina franciscană cu privire la sărăcia ecleziastică.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Papa Ioan al XXII-lea recunoaște printr-o bulă statutul Universitatea Cambridge, în Anglia.
 Sultanul mamelucilor Al-Nasr Muhammad ridică moscheea Qalawun, în Cairo.

Nașteri 

 Albert al II-lea, duce de Mecklenburg (d. 1379)
 Boguslav al V-lea, duce de Pomerania (d. 1374)
 Iusuf I, sultan de Granada (d. 1354)
 Raymond de Capua, mare maestru al Ordinului dominican (d. 1399)
Urban al VI-lea (n. Bartolomeo Prignano), papă (d. 1389)

Decese 

 16 februarie: Valdemar, duce de Finlanda (n. ?)
 18 iulie: Rashid al-Din, om de stat, medic, scriitor și istoric persan (n. 1247)
 22 noiembrie: Mihail Iaroslavici, prinț rus (n. 1271)
 Albert al II-lea, duce de Braunschweig-Lüneburg (n. ?)
Duccio di Buoninsegna, pictor italian (n. 1255)
 Erwin von Steinbach, arhitect și sculptor din Alsacia (n. 1244)
 George al VI-lea, rege al Georgiei (n. 1286/1289)
 Heinrich Frauenlob, muzician din Cehia (n. ?)

Înscăunări 

 29 martie: Go-Daigo, împărat al Japoniei (1318-1339)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1318

1318
1317


1327 (MCCCXXVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente 

 29 mai: Catedrala din Dongola, în Nubia, este oficial transformată în moschee.
 24 iunie: Nou armistițiu între regii Robert de Neapole și Frederic al II-lea al Siciliei, negociat de papă; sub amenințarea excomunicării, regele Siciliei evacuează punctele din Calabria în care avea garnizoane.
 25 iunie: Prin bula Sane considerante, papa Ioan al XXII-lea transformă episcopatul de Toulouse în arhiepiscopat.
 10 decembrie: După exilarea familiilor Doria și Spinola din Genova de către guelfi, membrii ai familiilor Fieschi și Grimaldi sunt numiți căpitani generali ai orașului.
 11 decembrie: Regele Birger al Suediei arestează pe frații săi, ducii Eric și Valdemar; răscoala nobililor îl împiedică însă să devină conducătorul întregului stat suedez.
 22 decembrie: Bătălia de la Bortenevo. Marele cneaz Mihail de Tver înfrânge pe moscoviții conduși de Gheorghe Danilovici.

Nedatate 

iunie: Gheorghe Danilovici se căsătorește cu sora hanului Hoardei de Aur, Uzbek, primind în schimb titlul de mare cneaz.
Comitatul Burgundiei revine Coroanei Franței.
 Papa Ioan al XXII-lea creează diocezele de Luçon, Maillezais și Tulle.
Stabilirea de legături comerciale permanente între Republica Veneția și Bruges.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Sunt elaborate statutele Universității din Bologna; orașul devine centrul studiilor juridice, contribuind din plin la răspândirea dreptului roman în restul Europei.

Nașteri 

 Robert Knowles, mercenar englez (d. 1407).

Decese 

 7 februarie: Robert, conte de Clermont, fondatorul casei de Bourbon (n. 1256)
 8 octombrie: Fushimi, împărat al Japoniei perioada Kamakura (n. 1265)
 25 decembrie: Jean de Joinville, cronicar francez (n. 1224)

Înscăunări 

 Abu Said, han ilhanid al Iranului (1317-1334).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1317

1317
1316



1316 (MCCCXVI) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente 

 10 aprilie: Uguccione Faggiuola este înlăturat concomitent de la putere, atât din Pisa cât și din Lucca.
 18 iunie: Pacea de la Fexhe: restabilește ordinea în Principatul de Liège.
 10 august: Bătălia de la Athenry. A doua bătălie încheiată cu 5.000 de morți: legea normandă se impune in Irlanda.
 19 august: Regele Carol Robert de Anjou acordă Clujului statutul de oraș.

Nedatate

 Instituirea impozitului gabelle, în Franța.
Răscoală antiengleză în Țara Galilor.
 Vilnius devine capitala Lituaniei.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Începe construirea Palatului papilor, la Avignon.

Nașteri 

 2 martie: Robert al II-lea, rege al Scoției (d. 1390)
 14 mai: Carol al IV-lea, împărat romano-german (d. 1378)
 15 noiembrie: Ioan I al Franței (d. 1316)

Nedatate 
 aprilie/mai: Magnus al IV-lea al Suediei (d. 1377)
 Albert de Saxa (Albert de Saxonia), filosof și episcop german (d. 1390)

Decese 

 12 martie: Ștefan Dragutin, rege al Serbiei (n. 1252)
 5 iunie: Ludovic al X-lea (Louis X), rege al Franței (n. 1289)
 20 noiembrie: Ioan I "Postumul", rege al Franței 5 zile (n. 1316)
Alauddin Khalji, sultan de Delhi (n. 1250)

 Dino Frescobaldi, poet italian (n. 1271)
 Guillaume Guiart, cronicar și poet francez (n. ?)
 Guo Shoujing, astronom și matematician chinez (n. 1231)
 Vytenis, mare principe al Lituaniei (n. 1260)

Înscăunări 

 12 iunie: Castruccio Castracani, căpitan general al orașului Lucca (1316-?)
 7 august: Ioan al XXII-lea (n. Jacques d'Euse), papă la Avignon (1316-1334)
 15 noiembrie: Ioan I "Postumul", rege al Franței (1316)
 20 noiembrie: Filip al V-lea, consacrat la Reims ca rege al Franței și al Navarrei (ca Filip II), (1316-1322)
 Gedyminas, mare principe al Lituaniei (1316-?)
 Qutb-ud-din Mubarak, sultan de Delhi (1316-1320)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1316

1316
1315


1315 (MCCCXV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 19 martie: Regele Ludovic al X-lea al Franței promulgă "Carta normanzilor".
 28 iunie: Contele Robert II al Flandrei este decăzut din drepturile sale.
 9 iulie: Ordonanță a regelui Ludovic al X-lea referitoare la negustorii italieni (lombarzi de pe teritoriul Franței).
 31 iulie: Regele Franței Ludovic al X-lea pornește o expediție asupra Flandrei; rezultatul este un eșec.
 29 august: Bătălia de la Montecatini. Victorie a Pisei asupra unei coaliții conduse de Florența.
 1 septembrie: Ludovic al X-lea își adună trupele la Lille.
 15 noiembrie: Bătălia de la Morgarten. Elvețienii înfrâng trupele lui Leopold de Austria, asigurând independența cantoanelor elvețiene.

Nedatate 

 septembrie: În urma unei campanii mameluce conduse de al-Nâsir, sultanul de Cairo, tronul statului Dongola de pe teritoriul Sudanului este ocupat de un prinț musulman.
Cavalerii din Rodos cuceresc insula Nisyros.
Conform estimărilor, Cairo devine cel mai mare oraș al lumii.
 Este construită fortăreața din insula Kos, în Marea Egee.
 Fondarea regatului Sagaing, al șanilor, pe teritoriul Birmaniei.
Începe marea foamete din Franța și Anglia (până la 1317).
 "Schisma arsenită" din Bizanț ia sfârșit.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Începe desfășurarea regulată (anuală) a "Regatei" la Veneția.

Nașteri 

 5 aprilie: Iacob al III-lea de Majorca (d. 1349)
Allegretto Nuzzi, pictor italian (d. 1373)
Antonio Beccari, poet italian (d. 1373)
Eberhard al II-lea, viitor conte de Württemberg (d. 1392)
Étienne Marcel, negustor francez (d. 1358)
 Henric al IV-lea, viitor conte de Bar (d. 1344).
 Ludovic al V-lea, viitor duce de Bavaria (d. 1361)
 Muhammed IV, sultan al Granadei (d. 1333)

Decese 

 9 mai: Hugues V, duce de Burgundia (n. 1282)
 29 iunie: Ramon Llull,  filosof spaniol (n. 1235)

Bonvesin della Riva, 74 ani, scriitor și poet italian (n. 1240)
Enguerrand de Marigny, 54 ani, jurist francez (n. 1260)
Pietro D'Abano, 57 ani, filosof și medic italian (n. 1257)

Înscăunări 

 9 mai: Eudes IV, duce de Burgundia.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1315

1315
1314


1314 (MCCCXIV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 14 martie: Regele Robert al Neapolelui este constituit de către papă ca vicar imperial pentru întreaga Italie.
 18 martie: Jacques de Molay, ultimul Mare Maestru al Ordinului templierilor, este ars pe rug, din ordinul regelui Filip al IV-lea cel Frumos al Franței; sfârșitul Ordinului templierilor.
 14 iunie: Ghibelinii preiau puterea în orașul Lucca, din Toscana; începutul dictaturii lui Castruccio Castracani în oraș.
 23-24 iunie: Bătălia de la Bannockburn. Luptă decisivă în istoria Scoției, în care scoțienii, sub conducerea lui Robert Bruce i-au învins pe englezii conduși de regele Eduard al II-lea; Scoția își recâștigă independența.
 20 octombrie: Începe războiul pentru tronul imperial dintre Ludovic al IV-lea și Frederic de Habsburg.
 29 noiembrie: În urma urcării lui Ludovic al X-lea pe tronul Franței, provincia Champagne este definitiv trecută în domeniul Coroanei.
 17 decembrie: Armistițiu încheiat între regii Robert I de Neapole și Frederic al II-lea al Siciliei.

Nedatate 

 februarie: În contextul unui nou război civil la Genova între familiile Doria și Spinola, se constituie Consiliul celor 24.
 august: Regele Filip al IV-lea cel Frumos al Franței anexează Flandra.
 august: Regele Robert I de Neapole debarcă în Sicilia și începe asediul orașului Trapani; asediul se prelungește până în luna decembrie.
 Cavalerii de Rodos ocupă insula Kos.
 Hammîr recucerește independența statului Mewâr (Rajasthan), în India.

Arte, științe, literatură și filosofie 
 Este realizată Hereford Mappa Mundi.
Giotto (n. Giotto di Bondone) pictează "Fecioara și pruncul".
 Instalarea primului orologiu public din Franța, la Caen.
 Walter Stapledon întemeiază colegiul Exeter, la Oxford.

Nașteri 

 Valdemar al III-lea, rege al Danemarcei (d. 1364)
 Ramathibodi, rege al statului Ayutthaya (d. 1369)

Decese 

 4 martie: Jakub Świnka, arhiepiscop de Gniezno (n. ?)
 18 martie: Jacques de Molay, mare maestru al Ordinului templierilor (n. 1243)
 20 aprilie: Clement al V-lea (n. Bertrand de Got), papă (n. 1264)
 13 noiembrie: Albert "Degeneratul", landgraf de Turingia (n. ?)
 20 noiembrie: Albert al II-lea, marchiz de Meissen (n. 1240)
 29 noiembrie: Filip al IV-lea "cel Frumos", rege al Franței (n. 1268)
Giovanni Pisano, sculptor italian (n. 1250)

Stefan I, ban al Bosniei (n. 1242)

Înscăunări 

 20 octombrie: Ludovic IV-lea (Ludwig Bavarezul), ales la Aachen ca rege al germanilor (1314-1328)
 29 noiembrie: Ludovic al X-lea (Louis X), rege al Franței (1314-1316)
 Amda Seyon I, rege al Etiopiei (1314-1344)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1314

1314
1313


1313 (MCCCXIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente 

 7 ianuarie: Cangrande della Scala, senior de Verona, înfrânge pe padovani la Carnisano Vicentino.
 6 martie: Ca urmare a eșecului său în fața Florenței, Henric al VII-lea se retrage la Pisa.
 25 aprilie: Împăratul Henric al VII-lea de Luxemburg îl declară pe regele Robert I al Neapolelui ca dușman al Imperiului; Comuna din Florența îl proclamă pe cel din urmă ca senior al orașului.
 7 august: Henric al VII-lea părăsește Pisa, pentru a începe războiul împotriva lui Robert I de Neapole.
 24 august: În plină confruntare cu Regatul Neapolelui și cu Papalitatea, împăratul Henric al VII-lea încetează din viață.
 22 septembrie: Uguccione della Faggiuola preia conducerea la Pisa; după ce provoacă ravagii în regiunea Luccăi, intră în conflict cu Florența.
 9 noiembrie: Bătălia de la Gamelsdorf. Ducele Ludovic de Bavaria înfrânge pe vărul său, Frederic I de Austria; Bavaria se emancipează de sub tutela austriacă.

Nedatate 

 Cavalerii din Rodos lansează un apel pentru colonizarea insulei.
Fondarea Ordinului rosicruciferilor.
 Mamelucii din Siria resping o nouă invazie a mongolilor hulagizi.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Dante Alighieri scrie De Monarchia.
 Este întemeiată mănăstirea Banjska, de către Ștefan Uroș al II-lea Milutin al Serbiei.

Nașteri 

 17 aprilie: Constantin al III-lea, rege al Armeniei (d. 1362)
 16 iunie: Giovanni Boccaccio, poet și cărturar italian (d. 1375)
 Cola di Rienzo, om politic italian (d. 1354)
 Ibn al-Khatib, filosof, istoric și om politic arab (d. 1374)

Decese 

 20 aprilie: Boleslaw al II-lea, duce de Mazovia (n. ?)
 24 august: Henric al VII-lea de Luxemburg, împărat romano-german (n. 1275)
 16 septembrie: Notburga de Eben, sfântă din Austria (n. 1265)

Nedatate 

martie: Guillaume de Nogaret, consilier al regelui Filip al IV-lea al Franței (n. 1260)
Bonvesin de la Riva, scriitor italian (n. 1240)
 George al V-lea (Magnificul), rege al Georgiei (n. 1286/1289)
 Guglielmo Agnelli, sculptor italian (n. 1238)

Înscăunări 

 Frederic de Habsburg, ca antirege în Germania (1313-1322).

Note

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1313

1313
1312


1312 (MCCCXII) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente 

 10 aprilie: Orașul Lyon este anexat la Regatul Franței.
 2 mai: Conciliul de la Vienne: papa Clement al V-lea promulgă bula Ad providam, prin care Ordinul templierilor este suprimat, iar bunurile confiscate și acordate Ordinului ospitalierilor.
 7 mai: Împăratul Henric al VII-lea de Luxemburg intră în Roma, însă rezistența trupelor conduse de Robert d'Anjou îl împiedică să pătrundă în Vatican.
 29 mai: Henric al VII-lea este încoronat în Lateran.
 15 iunie: Bătălia de la Rozhanovce. Regele Carol Robert al Ungariei îl înfrânge pe rivalul Amadeu Aba.
 11 iulie: Tratatul dela Pontoise: orașele Lille, Douai și Béthune intră în stăpânirea regelui Franței.
 19 septembrie: Henric al VII-lea începe asedierea Florenței; tentativa se încheie cu un eșec.
 27 septembrie: Ducele Ioan al II-lea de Brabant semnează charta de la Kortenberg; orașul Anvers iese de sub jurisdicția ducatului de Brabant, devenind oraș liber.

Nedatate 

 Este întemeiat regatul Pinya, în Birmania.
Navigatorul genovez Lancelotto Malocello debarcă în insula Lanzarote din arhipelagul Canare, pentru a rămâne acolo vreme de două decenii.
Victorie navală a cavalerilor de Rodos (ospitalieri sau ioaniți) la Amorgos, asupra turcilor.

Arte, științe, literatură și filosofie 
 Dante Alighieri scrie „Infernul”.
 Se construiește Biserica Sfinților Apostoli, la Salonic.

Nașteri 

 28 august: Henric al XV-lea, duce de Bavaria (d. 1333)
 13 noiembrie: Eduard al III-lea, rege al Angliei (d. 1377)

Decese 

 10 martie: Cazimir, duce de Bytom (n. ?)
 13 mai: Theobald II, duce de Lorena (n. 1263)
 3 iulie: Marino Zorzi, doge de Veneția (n. 1231)
 27 august: Arthur al II-lea, duce de Bretania (n. 1262)
 7 septembrie: Ferdinand al IV-lea, regele Castiliei (n. 1285)
 9 septembrie: Otto al III-lea, duce de Bavaria (n. 1261)
 27 octombrie: Ioan II, duce de Brabant (n. 1275)
Gaddo Gaddi, pictor italian (n. 1239)
Pierre Dubois, jurist francez (n. 1255)

Tohta, han al Hoardei Albastre (n. ?)

Înscăunări 

 7 septembrie: Alfonso al XI-lea, rege al Leonului și Castiliei (1312-1350)
Uzbek, han al Hoardei de Aur (1312-1340).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1312

1312
1311


1311 (MCCCXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 

 15 martie: Bătălia de la Halmyros. Compania catalană se revoltă împotriva ducelui Gauthier al IV-lea de Atena, care cade în luptă.
 15 aprilie: Vicenza, revoltată împotriva dominației Padovei, este ocupată de trupele lui Cangrande della Scala, seniorul Veronei.
 18 mai: Armata imperială a lui Henric al VII-lea începe asediul asupra Bresciei.
 13 iulie: Matteo Visconti este restabilit la Milano, după care cucerește puterea la Bergamo, Cremona, Piacenza, Pavia, Alessandria, Tortona și Vercello.
 18 septembrie: Brescia capitulează în fața trupelor imperiale.
 21 octombrie: Henric al VII-lea intră în Genova, restabilind pacea între facțiunile rivale.

Nedatate 

 Castelul Bolingbroke trece în stăpânirea casei de Lancaster, în Anglia.
 Genovezii descoperă insulele Canare.
Începe primul atac al turcilor asupra Traciei; turcii pătrund în Europa.
 Regele Henric al II-lea al Ciprului elaborează un nou proiect de cruciadă în Palestina.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Este consacrată la Novgorod o capelă dedicată Sf. Vladimir; cultul acestuia, ca „apostol al Rusiei, se dezvoltă.

Nașteri 

 1 iulie: Liu Ji, strateg militar, om de stat și poet chinez (d. 1375)
 13 august: Alfonso al XI-lea al Castiliei (d. 1350)
 Petru I, duce de Bourbon (d. 1356)
 Margareta II, contesă de Hainaut (d. 1356)

Decese 

27 ianuarie: Khaicean, mare han al mongolilor (n. 1280)
15 martie: Gauthier de Brienne, duce de Atena (n. ?)
29 mai: Iacob al II-lea de Majorca (n. 1243)
13 august: Pietro Gradenigo, doge de Veneția (n. 1251)
Arnold de Villanova, alchimist și doctor spaniol (n. 1235)
Bernard Saisset, episcop occitan de Pamiers (n. 1232)

David al VIII-lea, rege al Georgiei (n. 1273)
Ibn Mansour, enciclopedist arab din Egipt (n. ?)
Siegfried von Feuchtwangen, mare maestru al Ordinului teutonic (n. ?)

Înscăunări 

 27 ianuarie: Bouyantou, mare han al mongolilor (1311-1320).
 11 februarie: Ioan I de Luxemburg, încoronat ca rege al Boemiei de către arhiepiscopul de Mainz.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1311

1311
1309


1309 (MCCCIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 
 9 martie: Papa Clement al V-lea proclamă stabilirea sediului papal la Avignon; începe „captivitatea papilor”.
 27 martie: Prin bula In Omnem, papa Clement al V-lea excomunică pe venețieni.
 26 iulie: Papa Clement al V-lea recunoaște alegerea imperială a lui Henric al VII-lea de Luxemburg.
 15 august: Orașul Rodos se supune cavalerilor ioaniți; întreaga insulă este supusă de aceștia.
 14 septembrie: Fortăreața Malbork (Marienburg) devine reședința Cavalerilor teutoni.
 19 septembrie: Regele Ferdinand al IV-lea al Castiliei ocupă Gibraltarul.

Nedatate 

Ia ființă "Liga lombardo-toscano-romagnolă", în vederea împiedicării acțiunilor împăratului Henric al VII-lea.
 "Liga veșnică" elvețiană este recunoscută de împăratul Henric al VII-lea de Luxemburg.
 Sultanul mameluc al Egiptului, Qalawun, începe persecutarea copților.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Este construit castelul Bellver din Palma de Mallorca.
 Începe construirea Palatului Ducal de la Veneția.
 Începe edificarea conventului augustinienilor de la Toulouse.
 Jean de Joinville compune Livre de notre Roi Saint Louis.

Nașteri 

 Cazimir al III-lea, rege al Poloniei (d. 1370)
Ioan I, conte de Nassau-Weilburg (d. 1371)
 Leon al IV-lea, rege al Armeniei (d. 1341)

Decese 

 19 februarie: Bogislav al IV-lea, duce de Pomerania (n. ?)
 6 mai: Carol al II-lea (Carol cel Șchiop), 60 ani, rege al Neapolelui (n. 1248)

Francesco Grimaldi, 13 ani, principe de Monaco (n. 1295)
Frederic al VII-lea de Zollern (n. ?)

Înscăunări 

 8 septembrie: Robert de Anjou (cel Înțelept), încoronat la Avignon ca rege al Napoli (1309-1343).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1309

1309
1308


1308 (MCCCVIII) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente 

1 aprilie: După desființarea Ordinului templierilor, conducerea asupra Villers-le-Temple (lângă Liège) este acordată cavalerilor de Malta.
 1 mai: După asasinarea lui Albert I de Habsburg de către nepotul său, Ioan de Suabia, Frederic și Leopold de Habsburg devin duci de Austria și Stiria; declinul puterii Habsburgilor în zona Rinului superior.
 5 mai: Statele Generale aprobă măsurile regelui Filip al IV-lea cel Frumos al Franței luate împotriva templierilor.
 20 mai: Asaltați în Caffa de către mongolii Hoardei de Aur, genovezii incendiază orașul cu mâinile lor și se refugiază la bordul navelor aflate în port.
 6 octombrie: Eșecul conspirației lui Corso Donati, la Florența.
 13 octombrie: Teutonii reușesc să ocupe orașul Gdansk, masacrând populația poloneză de acolo; gura Vistulei și întreaga Pomeranie este cucerită, închizând ieșirea Poloniei la Marea Baltică.

Nedatate 

Constituirea târgurilor din Montbrison, de către contele de Forez.
Interzicerea sectei budiste secrete a "Lotusului Alb", în China.
 Începe reluarea persecuțiilor antibudiste în Cambodgia.
Luptând împotriva competitorilor săi la tronul Ungariei, regele Carol Robert de Anjou se bazează pe mica nobilime, luând măsuri contra marii nobilimi din regat; regele ocupă fortărețele dușmanilor săi, refugiați în Slovacia: Komarno, Nitra și Trencin.
 Mistra devine reședința despotatului Moreei.
 Musulmanii din India supun Dekkan și întreaga Indie de sud, până la hotarele cu statul Pândya; suveranii din sud sunt supuși la un tribut anual față de sultanatul de Delhi.

Arte, științe, literatură și filosofie 

17 iunie: Începe construirea podului din Cahors, în Franța.
Ibn Mansour încheie realizarea unui dicționar arab, în 12 volume.
Mutarea Universității din Lisabona, la Coimbra.
 Papa Clement al V-lea recunoaște oficial Universitatea din Pérouse.

Nașteri 

 Gheorghe al II-lea, cneaz de Halici-Volynia (d. ?)
Longchenpa, învățător budist (d. 1363).
Mastino al II-lea dalla Scala, viitor senior de Verona (d. 1351).
Michele Morosini, doge de Veneția (d. 1382).
Ștefan al IV-lea Dușan, țar al Serbiei (d. 1355).
 Wang Meng, pictor chinez (d. ?)

Decese 

 31 ianuarie: Azzo al VIII-lea, marchiz de Este (n. ?)
 1 mai: Albert I de Austria, 52 ani (n. 1255)
 6 octombrie: Corso Donati, om politic din Florența (n. ?)
 8 noiembrie: John Duns Scotus, 41 ani, teolog și filosof scoțian (n. c. 1266)
 21 decembrie: Henric I de Hessa, 63 ani,  (n. 1244)
Ibn al-Zybayr, 46 ani, poet și scriitor musulman din Andaluzia (n. 1261)

Vahtang al III-lea, 31 ani, rege al Georgiei (n. 1276)

Înscăunări 

 15 noiembrie: Henric al VII-lea de Luxemburg, rege al romanilor (1308-1313).
 28 decembrie: Hanazono, împărat al Japoniei în perioada Kamakura (1308-1318).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1308

1308
1307


1307 (MCCCVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 18 ianuarie: Albert I de Habsburg convinge nobilimea cehă să îl aleagă ca rege al Boemiei pe fiul său, Rudolf al III-lea de Habsburg.
 5 septembrie: Papa Clement al V-lea confirmă stăpânirea ospitalierilor asupra Rodosului.
 13 octombrie: Toți cavalerii templieri de pe teritoriul Franței sunt arestați din ordinul regelui Filip al IV-lea Cel Frumos.
 18 noiembrie: Potrivit legendei, are loc episodul mărului lui Wilhelm Tell, în Elveția.

Nedatate 

iulie: Cavalerii ospitalieri încep cucerirea insulei Rodos.
 Papa Clement al V-lea creează o arhiepiscopie la Pekin, în China, la conducerea căreia este numit franciscanul Giovanni di Montecorvino.
 Raiduri ale generalului Malik Kafur din sultanatul de Delhi în provincia Dekkan; numeroase regate hinduse sunt distruse.
Regele Carol Robert al Ungariei construiește cetatea de piatră, la Timișoara.

Arte, științe, literatură și filozofie

Nașteri 

 Bogdan I (Întemeietorul), domn al Principatului Moldovei (d. 1367)
 Willem al II-lea, conte de Olanda (d. ?)

Decese 

4 iulie: Rudolf de Habsburg, 25 ani, rege al Boemiei (n. 1281)
7 iulie: Eduard I, 68 ani, rege al Angliei (n. 1239)
Benedetto Zaccaria, 71 ani, amiral genovez, senior de Focea și de Rodos (n.c. 1235)
Fra Dolcino, pictor italian (n. ?)
Hethum al II-lea, 40 ani, rege al Armeniei (n. 1266)
 Hugues al II-lea, conte de Blois (n. ?)

 Leon al III-lea, 17 ani, rege al Armeniei (n. 1289)

Înscăunări 

 18 ianuarie: Rudolf de Habsburg, ca rege al Boemiei.
 Eduard al II-lea, rege al Angliei (1307-1327).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1307

1307
1306


1306 (MCCCVI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente 

6-7 ianuarie: Tulburări politice la Genova, ca urmare a prea marii puteri obținute de familia Spinola; în cele din urmă, Opizzimo Spinola devine "căpitan al poporului", alături de Barnado Doria, iar gueflii sunt alungați din oraș.
10 aprilie: Orașul Pistoia capitulează în fața forțelor florentine conduse de condottierul Morello Malaspina, după un asediu de aproape un an.
19 iunie: Bătălia de la Methven. Trupele engleze ale contelui de Pembroke înfrâng pe cele scoțiene ale lui Robert Bruce; cel din urmă este exilat din Scoția.
21 iunie: Regele Filip al IV-lea Cel Frumos izgonește pe toți evreii (circa 100.000) de pe cuprinsul Franței și le confiscă proprietățile; aceștia se refugiază în Spania.
 4 august: Regele Vaclav al III-lea al Boemiei este asasinat de un nobil din Olomouc; lipsit de urmași ai săi, statul ceh este revendicat de Albert de Habsburg; stingerea dinastiei Piaștilor.
 1 septembrie: Ladislau I, devenit duce de Cracovia, luptă împotriva armatei Brandenburgului și ocupă Pomerania și orașul Gdansk.

Nedatate 

 Confreriile profesionale sunt abolite în Franța, printr-o ordonanță regală.
 Douwa se desprinde de sub autoritatea Ciagatailor, formând un stat mongol independent, cuprinzând Transoxiana, Turkistanul oriental și valea râului Illi.
 Jacques de Molay refuză proiectul papei Clement al V-lea de fuziune a templierilor cu ospitalierii.
 Raid al mongolilor asupra Indiei.
Regele Iacob al II-lea al Aragonului primește din partea papei Clement al V-lea Corsica și Sardinia ca feude.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 27 ianuarie: Întemeierea Universității din Orléans, pentru predarea dreptului roman.
 Pictorul florentin Giotto decorează "Capela Scrovignilor" de la Padova.

Nașteri 

 8 august: Rudolf al II-lea, duce de Bavaria (d. 1353)
Alberto al II-lea della Scala, senior de Verona (d. 1352).
Andrea Dandolo, doge al Veneției (d. 1354)
 Sasaki Takauji, poet și războinic japonez (d. 1373).

Decese 

21 martie: Robert II, duce de Burgundia (n. 1248)
4 august: Vaclav al III-lea, rege al Boemiei, Ungariei și Poloniei (n. 1289)
25 decembrie: Jacopone din Todi, poet și cleric italian (n. 1236)
Gherardo al III-lea da Camino, 65 ani, senior de Treviso (n. 1240)

Richard of Middleton, 56 ani, teolog și filosof din Normandia, din Ordinul franciscan (n. 1249)

Înscăunări 

 25 martie: Robert Bruce, rege al Scoției și conducător al luptei împotriva Angliei (1306-1329).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1306

1306
1305


1305 (MCCCV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 
 2 aprilie: După moartea Ioanei I de Navara, tronul Regatului Navarrei este ocupat de Ludovic I, moștenitor al tronului Franței.
 5 aprilie: Asasinarea lui Roger de Flor, conducătorul Companiei catalane din Bizanț și a altor 130 de membri ai Companiei la Adrianopol conduce la revolta catalanilor împotriva Imperiului bizantin.
 19 mai: Tratatul de la Elche. Încheiat între Castilia și Aragon.
 5 iunie: Noul papă, Clement al V-lea, ales la presiunea regelui Filip al IV-lea al Franței, se stabilește la Avignon.
 23 iunie: Tratatul de la Athis-Mons. Orașele Lille, Douai și Béthune trec în domeniul regal.
 24 iulie: Oldjaïtou, hanul ilhanid din Persia, începe construirea unei noi capitale, la Sultanyeh.
 5 august: William Wallace, conducătorul rebelilor scoțieni, este capturat de englezi.
 8 august: Regele Vaclav al III-lea al Boemiei și Poloniei cedează Pomerania și orașul Gdansk markgrafilor de Brandenburg, pentru a primi în schimb provincia Meissen.

Nedatate 

septembrie: Nouă răscoală antiengleză în Scoția, condusă de Robert Bruce.
 Ladislau I "Lokietek", duce de Kujawia, ocupă Cracovia.
 Puternică secetă pe teritoriul Franței.
Regele Filip al IV-lea al Franței "cel Frumos" îi acuză pe cavalerii templieri de erezie.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Se construiește moscheea Alhambra, la Granada.

Nașteri 

 29 septembrie: Henric al XIV-lea, duce de Bavaria (d. 1339).

Nedatate 
iulie: Petru al II-lea, viitor rege al Siciliei (d. 1342).
 Ibn al'Shatir, filosof arab (d. 1357).

Decese 

2 aprilie: Ioana I, regină a Navarei (n. 1271)
5 aprilie: Roger de Flor, conducător al Companiei catalane (n. ?)
21 iunie: Vaclav al II-lea, rege al Boemiei și Poloniei (n. 1271)
23 august: William Wallace, conducătorul răscoalei scoțiene (n. 1272/1273)

18 noiembrie: Ioan al II-lea, 65 ani, duce de Bretania (n. 1239)

Nedatate 

ianuarie: Ioan I, marchiz de Montferrat (n. ?)
Jean de Meung, 64 ani, traducător și poet francez (n. 1240)
Maxim, mitropolit al tuturor rușilor (n. ?)
Qian Xuan, 69 ani, poet chinez (n. 1235)
Roger de Lauria, 59 ani, amiral italian, în slujba Aragonului (n. 1245)

Înscăunări 

 5 iunie: Clement al V-lea (n. Bertrand de Got), papă (fost arhiepiscop de Bordeaux, ca Bertrand de Got), (1305-1314)
 18 noiembrie: Arthur al II-lea, duce de Bretania (1305-1312)
Muhammad ibn Gao (dinastia Keita), rege al Mali (1305-1310)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1305

1305
1304


1304 (MCCCIV) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 20 iulie: Regele Eduard I al Angliei cucerește castelul Stirling, ocupând astfel ultima fortăreață a rezistenței scoțiene.
 8 august: Pacea de la Torrellas. Încheiată între Coroana Aragonului și Regatul Castiliei.
 10-11 august: Bătălia navală de la Zierikzee. Conflict între flota comună franco-olandezo-genoveză și cea flamandă.
 18 august: Bătălia de la Mons-en-Pévèle. Conflict între trupele franceze ale regelui Filip al IV-lea Cel Frumos și milițiile flamande, încheiată cu înfrângerea categorică a celor din urmă.

Nedatate 

 Compania catalană, aflată în serviciul bizantinilor, respinge pe turci în Anatolia; banii acordați mercenarilor catalani conduc la deprecierea tot mai accentuată a monedei bizantine.
Ducele Ioan al II-lea de Brabant și Guy de Dampierre cuceresc Comitatul Olanda și Comitatul Zeelanda, însă cele două provincii sunt recucerite de contele Ioan al II-lea de Hainaut.
Genovezii se înstăpânesc la Chios, ca urmare a cedării insulei de către împăratul bizantin Andronic al II-lea lui Benedetto Zaccaria.
Papa Benedict al XI-lea părăsește Roma, sub presiunea familiei Colonna, și se retrage la Pérouse.
Regele Iacob al II-lea al Aragonului cucerește de la musulmani Villena, în cadrul Reconquistei.
 Regele Vaclav al II-lea al Boemiei respinge o invazie a Imperiului german.
Sultanul de Delhi, Alauddin, cucerește statul Gujarat.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Dante Alighieri scrie "Despre elocință în limba vulgară".

Nașteri 

25 februarie: Ibn Battuta, călător marocan (d. 1369)
20 iulie: Francesco Petrarca, scriitor, poet și umanist italian (d. 1374)
 Ludovic I de Flandra (d. 1346)
 Magnus I de Braunschweig (d. ?)

Decese 

 7 martie: Bartolomeo I della Scala, senior de Verona (n. ?)
 11 mai: Arghun Ghazan, conducător mongol (n. 1271)
 23 mai: Jehan de Lescurel, poet și compozitor francez (n. ?)
 7 iulie: Benedict al XI-lea (n. Niccolò Boccasini), papă (n. 1240)
 22 august: Ioan II, conte de Hainaut (n. 1247)
 29 septembrie: Agnes de Brandenburg, soția regelui Eric al V-lea al Danemarcei (n. 1257)
Albert I, conte de Gorizia (n. ?)

 Andrei al III-lea, 43 ani, mare cneaz de Vladimir (n. 1260)
 Otto I, conte de Anhalt-Aschersleben (n. ?)

Înscăunări 

 27 august: Mihail Iaroslavici de Tver, mare cneaz de Vladimir (1304-1318)
 Oldjaytu Khodabanda, han al mongolilor din Persia.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1304

1304
1303


1303 (MCCCIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 24 februarie: Bătălia de la Roslin. Scoțienii resping pe englezi; cu toate acestea, regele Eduard I recucerește Scoția pe parcursul anului.
 13 aprilie: Papa Bonifaciu al VIII-lea excomunică pe regele Franței.
 20-22 aprilie: Bătălia de la Shaqhab, la sud de Damasc: un nou atac al mongolilor din Persia asupra Siriei este respins de mameluci.
 30 aprilie: Papa Bonifaciu al VIII-lea recunoaște alegerea lui Albert de Habsburg ca rege al romanilor.
 20 mai: Tratatul de la Paris. Regele Filip al IV-lea al Franței restituie Aquitania lui Eduard I, cu condiția ca regele Angliei să acorde omagiu pentru teritoriile sale de pe continent.
 30 mai: Papa Bonifaciu al VIII-lea acordă coroana Ungariei lui Carol Robert, în detrimentul rivalului acestuia, Vaclav al III-lea.
 8 august: Cutremur de pământ în Creta, care face 4.000 de victime.
 7 septembrie: Atentatul de la Anagni. Trimisul lui Filip al IV-lea "cel Frumos", Guillaume de Nogaret arestează pe papa Bonifaciu al VIII-lea.

Nedatate 

mai: Începe o nouă campanie a regelui Eduard I al Angliei împotriva Scoției.
 Împăratul Andronic al II-lea Paleolog angajează trupele Companiei catalane, pentru a lupta contra turcilor.
 Moartea ultimului suveran selgiucid de Rum; statul se divide în mai multe principate.
 O armată ciagataidă de 120.000 de oameni, condusă de Turghai, invadează sultanatul de Delhi; nereușind să distrugă zidurile orașului Delhi, invadatorii se retrag.
Prima apariție a artileriei în Europa.
 Sultanul Alauddin de Delhi cucerește fortăreața Chittorgarh din nordul Indiei.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 20 aprilie: Papa Bonifaciu al VIII-lea fondează Universitatea "La Sapienza" din Roma, cu specializări în Teologie și Drept.

Nașteri 

 3 iunie: Sfânta Birgitta, sfântă din Suedia (d. 1373).
 Gegeen-han, conducător mongol al Chinei (d. 1323).

Decese 

 4 martie: Daniel de Rusia, primul cneaz de Moscova (n. 1261)
 4 aprilie: Otto IV, de Burgundia (n. 1248)
 11 octombrie: Bonifaciu al VIII-lea (n. Benedetto Caetani), papă (n. 1230)

Ioan Asan al III-lea, țar al Bulgariei (n. ?)
Dino Rosoni, jurist italian (n. ?)

Înscăunări 

 4 martie: Gheorghe Danilovici, cneaz de Moscova (1303-1325).
 22 noiembrie: Benedict al XI-lea, papă (1303-1305).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1303

1303
1302


1302 (MCCCII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente

 27 ianuarie: Dante Alighieri este exilat de către papă la Verona.
 11 februarie: Regele Filip cel Frumos al Franței ordonă arderea în public a bulei papale Ausculta filii.
 4 aprilie: Carol de Valois părăsește Florența, pentru a se îndrepta spre Sicilia.
 10 aprilie: Statele Generale din Franța se întrunesc pentru prima dată, la Notre-Dame din Paris și aprobă politica lui Filip cel Frumos împotriva papei Bonifaciu al VIII-lea.
 18 mai: "Diminețile din Bruges": măcelul garnizoanei franceze din Bruges, de către milițiile locale flamande, conduse de țesătorul Pierre de Coninck.
 11 iulie: Bătălia de la Courtrai ("Bătălia pintenilor de aur"). Flamanzii obțin o mare victorie asupra cavaleriei francezilor; contele Robert al II-lea de Artois cade în luptă.
27 iulie: Bătălia de la Bapheus. A avut loc între armata otomană condusă de Osman I și cea bizantină a lui George Mouzalon, încheiată cu victoria otomană.
 19 august: Tratatul de la Caltabellotta. Regele Carol al II-lea al Neapolelui și regele Frederic al III-lea al Siciliei; se pune capăt "Războiului Vecerniilor Siciliene".
 4 octombrie: Tratat comercial încheiat între Veneția și Imperiul bizantin.
 18 noiembrie: Papa Bonifaciu al VIII-lea promulgă bula Unam Sanctam, prin care revendică supremația papală asupra autorității politice. Filip cel Frumos replică prin declararea papei ca schismatic și eretic și face apel la un conciliu general.

Nedatate 
Castilienii ocupă portul Algerului.
Euskirchen devine oraș prin hotărârea lui Walram al VIII-lea (1277-1302) de Monschau-Falkenburg.
Farul din Pharos, de la Alexandria, este distrus parțial de un cutremur de pământ.
Flavio Gioia din Amalfi realizează prima busolă completă.
Matteo Visconti, conducătorul ghibelinilor din Milano, este alungat din oraș de către membrii familiei Della Torre.
Orașul Jicin din Boemia primește charta de recunoaștere.
Papa Bonifaciu al VIII-lea suprimă Ordinul franciscan.
Regele Robert I al Scoției se reconciliază cu regele Eduard I al Angliei.
Regele Filip cel Frumos confiscă proprietățile evreiești.
Revenirea filosofului Duns Scott la Paris.
Roger de Flor întemeiază Compania catalană, pe baza soldaților rămași fără lucru în urma tratatului de la Caltabellotta.
Trupele generalului Malik Kafur, aflate sub ordinele sultanului de Delhi, ating capul Comorin din sudul Indiei.

Arte, științe, literatură și filosofie

Nașteri

7 decembrie: Azzone Visconti, viitor senior de Milano (d. 1339)
Ahmad ibn Naqib al-Misri, om de știință egiptean (d. 1367)

Decese

 11 iulie: Pierre Flotte, om politic și legist francez (n. ?)
 29 decembrie: Wislaw al II-lea, principe de Rügen (n. ?)

Al-Hakim, sultan de Cairo (n. ?)
Cimabue (Giovani Cimabue), 61 ani, pictor florentin (n. 1240)
Godfrey Giffard, 66 ani, episcop și om politic englez (n.c. 1235)
Henric al III-lea, conte de Bar (n. ?)
Henry I de Mecklenburg, lord de Mecklenburg (n.c. 1230)
Hu Sansheng, 71 ani, istoric chinez (n. 1230)
Muhammed II al-Faqih, 66 ani, sultan de Granada (n. 1235)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1302

1302
1301


1301 (MCCCI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 14 ianuarie: Stingerea dinastiei Arpadiene din Ungaria, odată cu moartea regelui Andrei al III-lea; regatul cade pradă anarhiei.
 7 februarie: Edward de Caernarvon (viitorul rege Eduard al II-lea al Angliei) devine primul prinț de Wales (Țara Galilor).
 13 aprilie: Scrisoare a papei Bonifaciu al VIII-lea, prin care solicită electorilor Imperiului romano-german să compare în fața lui Albert I de Habsburg.
 12 iulie: Episcopul Bernard Saisset îl acuză pe regele Filip al IV-lea al Franței de falsificare de bani.
 24 octombrie: Arestarea lui Bernard Saisset, episcop de Pamiers, partizan al ideilor papei Bonifaciu al VIII-lea, pentru trădare.
 1 noiembrie: Carol de Valois este primit în Florența ca pacificator al cetății.
 5 decembrie: Papa Bonifaciu al VIII-lea emite bula Ausculta fili, prin care afirmă subordonarea puterii temporale și solicită eliberarea episcopului Bernard Saisset.
 8 decembrie: Ordonanță a regelui Franței Filip al IV-lea cel Frumos împotriva exceselor Inchiziției.

Nedatate 

 După moartea lui Leon I de Halici, Volynia este progresiv integrată în statul lituanian, în vreme ce Galiția este disputată între Polonia și Ungaria.
Foamete și epidemii în Castilia, având efect moartea a 25% din populație.
Revoltă a artizanilor din Magdeburg.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 25 octombrie: Apariția cometei Halley.
 Cimabue creează mozaicul reprezentându-l pe Sfântul Ioan din absida catedralei din Pisa.
Dante Alighieri este alungat din Florența și pleacă în exil.
Excomunicat de către papă, Giacopone din Todi compune în închisoare celebrele sale cântece (Laudi).

Nașteri 

 23 iulie: Otto al IV-lea de Habsburg, duce de Austria (d. 1339)
 7 octombrie: Alexandru I Mihailovici, mare cneaz de Tver (d. 1339)
 Guillaume de Machaut, muzician francez (d. ?)
 Ibn Kathir, om de știință arab (d. 1373)
 Ni Zan, pictor chinez (d. 1374)

Decese 

 14 ianuarie: Andrei al III-lea, 35 ani, rege al Ungariei (n.c. 1265)
 20 februarie: Asukai Gayu, poet japonez (n. 1241)
 3 septembrie: Alberto I della Scala, senior de Verona (n. 1245?)

 Dietrich I de Isenberg, 85 ani, conte de Limburg (n. 1215)
Lev I Danilovici, 72 ani, rege al Galiției (n.c. 1228)

Înscăunări 

 27 august: Venceslau al III-lea, ca rege al Ungariei (1301-1305)

Iuri I de Lvovici, cneaz al Galiției (1301-1308)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1301

1301
1300



1300 (MCCC) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 

 22 februarie: Celebrarea "jubileului" papei Bonifaciu al VIII-lea, în prezența a 200.000 de pelerini veniți la Roma; este instituit "primul an sfânt", prin bula Antiquorum habet fidem.
 14 iunie: Bătălia navală de la Ponza: victoria flotei aragoneze și angevine conduse de amiralul Roger de Lauria asupra celei siciliene comandate de genovezul Corrado Doria.
 15 iunie: Este fondat orașul Bilbao, în Spania.
29 noiembrie: Papa face apel la Charles de Valois pentru pacificarea Italiei.

Nedatate 

ianuarie: Contele Flandrei, Gui de Dampierre, este luat prizonier de Filip al IV-lea cel Frumos.
Amsterdam este atestat oficial ca oraș.
Banii din Florența devin monedă universală.
Mongoli devastează Birmania.
Portughezii stăpânesc Madeira.
 Prima mențiune a Câmpulungului (Longo Campo), în Țara Românească, cu ocazia decesului comitelui Laurențiu.
Regele Filip al IV-lea al Franței începe campania de anexare a Flandrei.
 Tuaregii își stabilesc un stat cu reședința la Agadez.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 25 martie: Dante Alighieri începe lucrul la Infernul.
Jacob ben Machir este numit ca decan al școlii de medicină din Montpellier.

 Papa Bonifaciu al VIII-lea comandă lui Giotto imortalizarea momentului ''Jubileului".

Nașteri 

 27 septembrie: Adolf, conte de Palatinat (d. 1327)
Filotei I, patriarh de Constantinopol (d. ?)
Geoffroi de Charny, cavaler și scriitor francez (d. 1356)

 Ioan III, duce de Brabant (d. 1355)
Ioan de Winterthur, istoric elvețian (d. ?)

 Jean Buridan, filosof francez (d. 1358)
Laurence Minot, poet englez (d. 1352)
Pietro Alighieri, magistrat și critic literar italian (d. 1364)

 Robert, conte de Burgundia (d. 1315)

 Taddeo Gaddi, pictor și arhitect italian (d. 1366)

 Ubayde Zākāni, poet persan (d. 1371)

Decese 

 18 iulie: Gherardo Segarelli, predicator italian (n. 1240)
 29 august: Guido Cavalcanti, 44 ani, poet italian (n. 1255)

Guillaume de Nangis, cronicar francez (n. ?)
Jacob van Merlaent, poet flamand (n. ?)
Richard Middleton, teolog și filosof englez (n. ?)
Sakoura, rege al statului Mali (n. ?)
Tran Hung Dao, general vietnamez (n. ?)

Înscăunări 

 august: Waclaw al III-lea, ca rege al Boemiei (1300-1306)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1300

1300
1298


1298 (MCCXCVIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 23 iunie: Dieta de la Mainz: Adolf de Nassau este depus de electorii germani.
 2 iulie: Bătălia de la Göllheim: Albert I de Habsburg înfrânge pe Adolf de Nassau-Weilburg; acesta din urmă cade pe câmpul de luptă.
 22 iulie: Bătălia de la Falkirk: scoțienii conduși de William Wallace sunt înfrânți de regele Eduard I al Angliei, care reia controlul asupra Scoției.
 9 septembrie: Bătălia navală de la Curzola: flota genoveză înfrânge pe cea venețiană; printre prizonieri se numără Marco Polo, care își va dicta memoriile asupra călătoriei sale în Asia în închisoarea din Genova.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

Giotto începe lucrările la campanila domului din Florența.
Sfântul Ambrosie, Sfântul Augustin, Sfântul Ieronim și papa Grigore I sunt numiți primii doctori ai Bisericii catolice.

Nașteri 

 12 decembrie: Albert al II-lea de Austria, 59 ani (d. 1358)
Ibn Juzayy, om de știință arab (d. 1340)
 Ulrich al III-lea de Wurttemberg (d. ?)

Decese 

 2 iulie: Adolf de Nassau-Weilburg, împărat romano-german (n.c. 1255)
 13 iulie: Giacopo de Voragine, cronicar și episcop de Genova (n. 1228)
 23 iulie: Thoros al III-lea, rege al Armeniei (n.c. 1271)

Giovanni de Procida, doctor și diplomat italian (n. 1210)
Jamaleddin Ibn Wassel, diplomat, jurist și cronicar din Egipt (n. 1207)
Smileț, țar al Bulgariei (1292-1298), (n. ?)
Thomas Learmonth, menestrel scoțian (n. ?)

Înscăunări 

 Albert I de Habsburg, ca rege roman (a doua domnie), (1298-1308).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1298

1298
1297


1297 (MCCXCVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 8 ianuarie: Monaco obține independența, sub conducerea familiei Grimaldi din Genova, prin Francesco Grimaldi.
 4 aprilie: Papa creează Regatul Sardiniei și Corsicii, care revine Aragonului, prin persoana lui Iacob al II-lea "cel Drept".
 26 august: Bătălia de la Furnes; regele Franței, Filip al IV-lea cel Frumos ocupă Flandra occidentală
 28 august: Regele Eduard I al Angliei invadează Flandra; expediția eșuează.
 11 septembrie: Bătălia de la Stirling Bridge: scoțienii, conduși de Andrew Moray și de William Wallace înfrâng trupele engleze ale contelui de Surrey.
 12 septembrie: Tratatul de la Alcanizes, dintre regele Denis I al Portugaliei și regele Ferdinand al IV-lea al Castiliei: se fixează frontierele Portugaliei.

Nedatate 

mai: William Wallace conduce lupta scoțienilor, în vederea eliminării englezilor din Scoția.
Birmania se recunoaște supusă față de Imperiul Mongol din China.
Împăratul german Adolf de Nassau recunoaște „alianța veșnică" a cantoanelor elvețiene.
Încep raidurile hanatului Ciagathaizilor asupra India; mongoli ajung în apropiere de Delhi; sultanul Alauddin întărește sistemul defensiv al sultanatului.
Provincia Guyenne revine în puterea regelui Franței.
Ravenna trece în stăpânirea ghibelinilor, prin accederea la putere a familiei Polenta.
Regele Franței ocupă orașul Lille.
 Regele Ludovic al IX-lea al Franței este canonizat; detensionarea relației dintre regele Franței și papa Bonifaciu al VIII-lea.
Serrata del Consiglio, la Veneția; conducerea statului devine oligarhică, prin limitarea accesului în Marele Consiliu doar la membrii anumitor familii.
 Stabilirea de legături comerciale permanente între Genova și Bruges.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

 Incinta vizigotică a orașului Carcassonne este renovată în totalitate.
 Pictorul Giotto își desfășoară activitatea la Assisi.

Nașteri 

 25 martie: Ernest de Pardubice, arhiepiscop de Praga (d. 1364)
 25 martie: Andronic al III-lea Paleolog, viitor împărat al Bizanțului (d. 1341)
Abu Al-Hasan Ali ibn Othman, viitor sultan de Maroc (d. 1351)
 Joseph Caspi, gramatician provensal (d. 1340)
 Kestutis, viitor mare principe de Lituania (d. 1382)
 Matteo Frescobaldi, poet italian (d. 1348)

Decese 

 23 ianuarie: Florent de Hainaut, principe de Ahaia (n.c. 1255)
16 august: Ioan al II-lea, împărat bizantin de Trapezunt (n.c. 1262)

Nedatate 

martie: Ioan al XI-lea, patriarh de Constantinopol (n.c. 1225)
septembrie: Andrew Moray, conducător scoțian (n. ?)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1297

1297