Făgăraș

Făgăraș (în , în ) este un municipiu în județul Brașov, Transilvania, România. Are o populație de  locuitori.

Înainte de Unirea Transilvaniei cu România orașul a fost centrul administrativ al comitatului Făgăraș, iar între 1920 și 1950 a fost reședința județului Făgăraș.

La ieșirea din Făgăraș spre Brașov se află centrul geografic al României. Coordonatele exacte ale punctului respectiv sunt 45º50’ latitudine nordică și 24º59’ longitudine estică.

Geografie

Localizare 
Coordonatele geografice: longitudinea estică 24º58’17”, latitudinea nordică 45º50’32”.

Municipiul Făgăraș se află situat pe traseul șoselei DN1, la 66 km de orașul Brașov și 76 km de orașul Sibiu, pe malul râului Olt, la poalele Munților Făgăraș. 
Din punct de vedere geografic, orașul Făgăraș este situat în zona numită Țara Făgărașului, una dintre cele mai vechi și importante zone geografice și etno-culturale din România. Această zonă se mai numește Țara Oltului și se învecinează cu Țara Loviștei, Țara Bârsei și Țara Amlașului.

Hidrografie 
Râurile care trec prin municipiul Făgăraș sunt:
 Râul Berivoi (care alimenta platforma chimică)
 Râul Olt
 Râul Galați

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația municipiului Făgăraș se ridică la 26.284 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 30.714 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (73,29%), cu minorități de romi (8,58%) și maghiari (2,24%), iar pentru 15,31% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (76,65%), cu minorități de reformați (1,37%) și romano-catolici (1,25%), iar pentru 16,35% nu se cunoaște apartenența confesională.

Evoluție istorică 
În anul 1733, când episcopul greco-catolic Inocențiu Micu-Klein a decis organizarea în Ardeal a unei conscripțiuni (recensământ), la Făgăraș au fost recenzați doi preoți: Toma (ortodox) și Petru (greco-catolic). Funcționa o biserică românească (greco-catolică) (Sf. Nicolae), iar populația românească a localității era formată din 183 de familii, adică un număr de circa 915 persoane.

Conform datelor recensământului din 1930 populația orașului era de 11.841 locuitori, dintre care 7.094 români (54,2%), 4.246 maghiari (26,7%), 969 germani (12,4%), 388 evrei (4,9%) ș.a.

Din punct de vedere confesional populația era alcătuită în 1930 din 2.734 ortodocși (34,9%), 1.551 greco-catolici (19,7%), 1.131 reformați (14,4%), 1.055 romano-catolici (13,5%), 779 luterani (9,9%), 180 unitarieni (2,3%) ș.a.

Conform recensământului din 2002 în Făgăraș locuiau 36.121 de persoane, dintre care 93,23% de etnie română, 4,54% etnici maghiari și 1,17% romi, restul etniilor având sub 1% fiecare în parte.

Originea denumirii și istorie 

Așezarea este atestată documentar din anul 1291 sub numele Fogros. Etimologia acestuia poate fi:

 maghiară: 1.) de la numele propriu Fogor, 2.) sau din cuvântul maghiar fogor, variantă a fogoly „potârniche”, fogros, fogoros însemnând „loc cu multe potârnichi”. 
 peceneagă, de la combinația Fagar šu, „apa frasinului”.
 română, derivat al substantivului românesc fag, moștenit din , „fag”. Această evoluție s-a realizat printr-un derivat al acestui substantiv, *făgar, cu sensul de „pădure de fagi”, „făget”. Acesta, prin diminutivare a devenit făgăraș, atestat, atât ca toponim, cât și ca antroponim, în numeroase alte locuri, situate preponderent pe actualul teritoriu al României  http://www.seminarcantemir.uaic.ro/index.php/lsgdc/article/view/314.

Construcția Cetății Făgărașului a început în 1310,,  pe locul unei mai vechi fortificații de pământ și lemn din secolul al XII-lea. 

Cetatea Făgărașului, împreună cu Amlașul, au fost acordate în Evul Mediu de regii Ungariei ca feude domnilor munteni care se puneau sub protecția lor. Între aceștia s-au numărat Vladislav Vlaicu (1364-1377), intitulat «Vajvoda Transalpinus et banus Zeverino necnon dux de Fogaras», și Mircea cel Bătrân, voievod al Țării Românești, (1386-1394 și 1397-1418), care a purtat și titulatura de «Amlașului și Făgărașului herțeg».

Cetatea Făgărașului a trecut, în decursul timpului, pe rând în posesia unor boierii făgărășeni și voievozi.

În timp orașul a devenit un important centru politic, mai ales datorită găzduirii dietelor, ca reședință princiară, precum și pentru faptul că în secolele al XVI-lea - al XVII-lea, a fost scaun superior de judecată.

În 1721 Făgărașul a devenit sediu al Episcopiei Române Unite cu Roma (greco-catolică), reședința episcopului fiind la etajul întâi al aripii de sud a cetății. Însă episcopul Ioan Giurgiu Patachi a preferat să stea la Castelul Brukenthal de la Sâmbăta de Jos. La Făgăraș, episcopul Giurgiu a ridicat la rang de catedrală episcopală Biserica „Sf. Nicolae”, ctitorită de Constantin Brâncoveanu. De atunci titulatura episcopiei a fost schimbată în „Episcopia de Făgăraș și Alba Iulia”. La Făgăraș, episcopul Inocențiu Micu-Klein a locuit într-o casă construită în 1727, iar în 1737 și-a mutat reședința episcopală, printr-un schimb de proprietăți, la Blaj, pentru a se afla în centrul teritoriului episcopiei.

Arhitectura istorică a orașului trimite cu gândul la meșteșugarii care s-au așezat în Târgul Făgărașului. Acesta aduna toate satele din zonă pentru vânzarea produselor agricole și ale micilor meșteșugari. Stilul arhitectural este puternic influențat de cel al coloniștilor saxoni, îmbinat începând cu secolul al XVIII-lea, cu barocul austriac.

În Țara Făgărașului se regăsesc numeroase vestigii istorice, culturale și edificii religioase care atestă vechimea acestor meleaguri, cum ar fi:
 Cetatea Făgărașului
 Biserica fortificată din Cincu - (secolul al XII-lea);
 Mănăstirea Cârța, care aparținea ordinului monastic catolic cistercian, din satul Cârța (1202);
 Bazilica, din satul Hălmeag (secolul al XIII-lea);
 Biserica fortificată din Cincșor - (secolul al XIV-lea);
 Mănăstirea Sâmbăta de Sus, din satul Sâmbăta de Sus, construită în 1657;
 Castelul Brâncoveanu, Sâmbăta de Sus, din secolul al XVIII-lea
 Biserica „Sf. Nicolae”, construită în 1697 de Constantin Brâncoveanu;
 Biserica reformată, construită în 1712; este situată pe Bd. Unirii la numărul 17.
 Biserica Franciscană, cunoscută de localnici sub numele de Biserica Paterilor (1737), situată pe strada Vasile Alecsandri la numărul 1;
 Biserica „Sf. Treime”, construită în 1783, cu picturi murale din 1791;
 Biserica Unitariană (construită în 1912), str. Mihai Eminescu la numărul 1, în Făgăraș;
 Casa Memorială „Badea Cârțan”, din satul Cârțișoara;
 Sinagoga (construită în 1870), str. Aron Pumnul, Făgăraș;
 Castelul Brukenthal din Sâmbăta de Jos.

Administrație și politică 
Municipiul Făgăraș este administrat de un primar și un consiliu local compus din 19 consilieri. Primarul, ,  , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

La alegerile din 2012, Constantin Mănduc a fost ales primar al Făgărașului, pentru a doua oară consecutiv,  din partea PNL. În urma alegerilor locale din 2012, din totalul de 17 de consilieri, 10 au fost aleși din partea PNL, 5 din partea PSD și doi din partea PC.

În urma alegerilor locale din 2016, în funcția de primar al municipiului Făgăraș a fost ales Gheorghe Sucaciu (PSD).

Calamități abătute asupra Făgărașului 
 Cutremure: în anii 1473, 1590, 1662, 1738, 1802, 1916, 1919, 1940, 1977, 1986, 1990, 2009
 Furtuni: 
 Incendii: 1760
 Inundații: 1970
 Invazii: 
 Ciumă și alte boli mortale:

Unități de învățământ 
 Colegiul Național „Radu Negru”, școală-pilot a învățământului făgărășan;
 Colegiul Național „Doamna Stanca” , instituție ce oferă predare atât în limba germană cât și în cea română. Este singurul colegiu din județul Brașov care oferă bursă guvernamentală elevilor, dându-le șansa de a studia în străinătate;
 Colegiul Tehnic „Aurel Vijoli”;
 Liceul Agro-industrial „Dr. Ioan Șenchea”;
 Liceul Teologic Ortodox „Constantin Brâncoveanu” (din septembrie 2010, prin transferarea claselor Seminarului teologic ortodox, existente la Colegiul Național „Doamna Stanca”, și fuzionare cu o școală generală);
 Școala Gimnazială Ovid Densusianu Făgăraș, instituție de elită la nivelul jud. Brașov
 Grădinițe.

Instituții de cultură 
 Casa de Cultură
 Fundația „Negru Vodă”
 Muzeul Țării Făgărașului „Valeriu Literat”

Obiective turistice 

 Construcția Cetății Făgărașului a început la sfârșitul secolului al XIV-lea, pe locul unei cetăți de pământ din secolul al XII-lea. A fost transformată în castel fortificat în secolul al XVI-lea, devenind reședință princiară din secolul al XVII-lea. În prezent, Cetatea Făgărașului adăpostește Muzeul „Țării Făgărașului”, Biblioteca Municipală Făgăraș.
 Statuia Doamnei Stanca (bust) a fost realizată în anul 1938 de către sculptorul Spiridon Georgescu (1887-1974) și este așezată în fața cetății. Monumentul a fost realizat la propunerea lui Nicolae Iorga adresată «Grupării Femeilor Române» filiala Făgăraș, care a luat inițiativa ridicării unui bust al Doamnei Stanca.
 
 Biserica evanghelică din Făgăraș
 Casa în care a locuit episcopul român unit Inocențiu Micu-Klein între anii 1729 și 1737.
 Monumentul Eroilor Români din Primul Război Mondial. Monumentul a fost ridicat în anul 1931 din inițiativa și prin contribuția „Societății de ajutor și cultură” din Galați-Făgăraș. Autorul este sculptorul Dănilă Scheneider. Obeliscul se află amplasat pe strada Gheorghe Doja nr.70 și cinstește memoria ostașilor români căzuți în Primul Război Mondial. Obeliscul este susținut de un soclu în trepte și este realizat din gresie. La bază se află un vultur din bronz, cu aripile desfășurate, cu o cruce în cioc, așezat pe o cască militară. În partea superioară este fixată o cruce într-o coroană din lauri. În plan frontal, pe o placă, este o inscripție comemorativă.
 Statuia lui Badea Cârțan, în fața Casei de Cultură
 Municipiul Făgăraș poate fi un excelent punct de plecare pentru turistul care dorește să facă ascensiuni, de diferite grade de dificultate, în Munții Făgăraș.
 Complexul Turistic Sâmbăta de Sus (la 690 m altitudine), unde există o mulțime de locuri de cazare la hoteluri, vile și cabane, și unde se pot vizita obiective istorice și de artă religioasă: Mănăstirea „Constantin Brâncoveanu” (Mănăstirea Sâmbăta de Sus), Academia Ecumenică de la Sâmbăta... De aici, vara sau iarna, călătorul poate porni, pe Valea Sâmbetei, pe un traseu destul de ușor, care duce, în 2 - 3 ore, la cabana cu același nume, aflată în Munții Făgăraș, la altitudinea de  metri. Cabana Valea Sâmbetei are circa 50 de locuri de cazare, la prici. De la cabana Valea Sâmbetei, turistul poate face o ascensiune până la Fereastra Mare a Sâmbetei (2180 metri altitudine), iar de acolo poate porni, dacă este antrenat și echipat corespunzător, spre vârfurile Viștea Mare (2527 m), Moldoveanu (2544 m) ș.a.m.d.
 În fiecare an, în a doua parte a lunii august<ref>În anul 2009, Zilele Făgărașului s-au desfășurat în perioada 20 - 23 august. Au participat formațiile muzicale Voltaj, Iris, Pacifica ș. a. Împreună cu ansambluri folclorice, a fost invitată Irina Loghin. Au fost proiectate filme prezente la Festivalul de Film „Alternative”, de la Tg. Mureș.</ref>, la Făgăraș sunt organizate Zilele Făgărașului. În program participă ansambluri folclorice, formații muzicale, formații de cavaleri, mânuitori de steaguri medievale, formații de dansuri medievale etc. Sunt prezentate filme precum și programe speciale pentru copii.

Personalități 
 Negru Vodă - Radu Negru, voievod legendar al Țării Românești (cca 1290-1300);
 Ștefan Mailat, voievod și principe al Transilvaniei (1534-1540). « Stephanus Maylad liber dominus terre Fogaras Wayvoda Transylvaniae et Siculorum Comes »;
 Gabriel Bethlen (1580-1629), principe al Transilvaniei între anii 1613–1629;
 Zsuzsanna Lorántffy (1600-1660), principesă a Transilvaniei, soția principelui Transilvaniei Gheorghe Rákóczi I, cea care a înființat prima școală (de nivel mediu) cu predare în limba română din Făgăraș, în 1657;
 Mihai Apafi I (1632-1690), nobil maghiar, principe al Transilvaniei între 1661-1690.
 Ioan Inocențiu Micu Klein, (n. 1692, Sadu - d. 1768, Roma) episcop român unit (greco-catolic) de Alba Iulia și Făgăraș (1728-1751), a avut reședința episcopală la Făgăraș între anii 1732-1737;
 Ioan Pușcariu, căpitan de Făgăraș;
 David Urs de Margina (1816-1897), Baron de Marginea, înalt ofițer român în armata imperială austriacă;
 Ion Codru-Drăgușanu (1818-1884), călător, memorialist, vice-căpitan al Comitatului Făgăraș;
 Aron Pumnul (1818-1866), cărturar, lingvist, filolog, istoric literar, profesor al lui Mihai Eminescu, fruntaș al Revoluției de la 1848 din Transilvania;
 Nicolae Densușianu (1846–1911), istoric, membru corespondent al Academiei Române;
 Aron Densușianu (1837–1900), poet și critic literar, membru corespondent al Academiei Române;
 Ovid Densusianu (1873-1939), fiul lui Aron Densușianu, filolog, lingvist, folclorist, istoric literar și poet, academician, profesor la Universitatea din București.
 Badea Cârțan (Gheorghe Cârțan) (n. 24 ianuarie 1848 – d. 7 august 1911), luptător pentru eliberarea românilor din Transilvania; globe-trotter;
 Alexandru Ciurcu (n. 29 ianuarie 1854, Șercaia, comitatul Făgăraș - d. 22 ianuarie 1922, București), inventator și publicist; 
 Ioan Boeriu, baron de Polichna (n.1859 – d. 1949), Feldmarschalleutnant în Armata Comună a Austro-Ungariei, apoi general de corp de armată în România Mare.
 Fritz Schullerus (n. 1866, Făgăraș - d. 1898, Cincu Mare) pictor sas.
 Vasile Suciu (1873-1935), mitropolit al Bisericii Române Unite cu Roma, arhiepiscop de Făgăraș și Alba Iulia (1920-1935), membru de onoare al Academiei Române.
 Emil Pușcariu (n. 8 martie 1859, Veneția de Jos, comitatul Făgăraș - d. 3 octombrie 1928, la Iași), cunoscut vremurilor ca Emil Ion Cavaler de Pușcariu, a fost medic, om de știință și șoțul Elenei Densușianu-Pușcariu 
 Ioan Boeriu, baron de Polichna (10 octombrie 1859, Vaida-Recea, Comitatul Făgăraș - 2 aprilie 1949, Sibiu), Feldmarschalleutnant în Armata Comună a Austro-Ungariei, apoi general de corp de armată în România Mare;
 Ioan Șenchea, (n. 7 iulie 1864, Zărnești - d. 1916), conducător al românilor din Făgăraș (Partidul Național Român din Transilvania), (1900–1916) ;
 Comșa Popa Valeriu (1864–1922), preot vicar, conducător al delegatiei făgărașene la Marea Adunare de la Alba Iulia din 1 decembrie 1918;
 Elena Densușianu-Pușcariu (1875-1966), fiica lui Aron Densușianu, medic oftalmolog, șef al Clinicii de Oftalmologie de la Spitalul „Sf. Spiridon” din Iași și profesor la Facultatea de Medicină din Iași, soția lui Emil Pușcariu.
 Grigorie Gheorghe Comșa (n. 1889, Comana de Sus, Brașov - d. 1935, Arad), episcop Episcopiei Ortodoxe Române a Aradului între 1925-1935, membru de onoare (1934) al Academiei Române;  
 Virgil Fulicea (1906–1979), sculptor;
 Horia Sima (1906-1993), președintele partidului Garda de Fier, comandantul Legiunii Arhanghelului Mihail (Mișcarea Legionară);
 Eugen Rațiu (născut la Mândra), profesor, fratele vitreg al lui Horia Sima care este rugat de acesta să-i redacteze memoriile.
 Traian Herseni (n. 18 februarie 1907 sat Iasi – d. 1980), sociolog, antropolog, etnolog și profesor universitar;
 Traian Lăscuț-Făgărășanu (1909 - 1981), clarinetist, compozitor;
 Ion Gavrilă Ogoranu (1923-2006) luptător anticomunist, în grupul din Munții Făgăraș, fost elev al actualului Colegiu Național „Radu Negru”;
 Octavian Paler (1926-2007), publicist, fost elev actualului Colegiu Național „Radu Negru”, promoția 1945;
 Victor Roșca (n.17 decembrie 1926, Râușor), luptător anticomunist 
 Ioan Victor Pica (n. 22 martie 1933, Râușor - d. 2 aprilie 2004, Brașov), deputat în Parlamentul României, din partea PNȚCD, în legislatura 1992-1996;
 Maria Agata Iliescu (n. 1940), actor, deputat;
 Ștefan Câlția, pictor (n. 1942, Brașov);
 Alexandru Leluțiu (n. 8 septembrie 1943 - d. 2007, Cluj), profesor doctor inginer la Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca, fost elev la Colegiul Național „Doamna Stanca” , șef promoție;
 Laurențiu (Liviu) Streza, (n. 12 octombrie 1947), arhiepiscop și mitropolit ortodox al Ardealului, fost elev al actualului Colegiu Național „Radu Negru”, promoția 1965;
 Radu Anton Roman (n. 19 august 1948, Făgăraș - d. 29 august 2005, București), jurnalist, scriitor și realizator TV;
 Serafim (Romul) Joantă (n. 4 septembrie 1948), arhiepiscop și mitropolit ales pentru românii ortodocși din Europa Centrală și de Nord;
 Mircea Florin Șandru (n. 1949, Făgăraș), poet, scriitor, memorialist, antologator și jurnalist;
 Carmen Daniela (n. 1951), pianistă;
 Ștefan Borbély (n. 1953), critic literar, profesor la Facultatea de Litere din Cluj-Napoca;
 Mihai Coman (n. 1953), profesor universitar;
 Eugen Ovidiu Chirovici (n. 1964), economist, scriitor și jurnalist român; 
 Nicușor Dan (n. 1969, Făgăraș), activist civic și matematician român, inițiator și fost președinte al partidului Uniunea Salvați România, ales pentru funcția de primar general al Bucureștiului, la 27 septembrie 2020;
 Mihail Neamțu (n. 1978), scriitor, om politic și intelectual de dreapta din România.

Galerie de imagini

Primari

Primarii municipiului Făgăraș, după evenimentele din 1989

Note

Bibliografie 
În ordinea cronologică a publicării:
 Augustin Bunea, Din Istoria Românilor. Episcopul Ioan Inocențiu Klein (1728 - 1751), Blaj, 1900, pp. 303, 409.
 Ovidiu Manițiu, Făgărașul, Călăuza Turistului, Editura Uniunii de Cultură Fizică și Sport, București, 1963.
 Constantin C. Giurescu și Dinu C. Giurescu, Istoria românilor din cele mai vechi timpuri și pînă azi, Editura Albatros, București, 1971.
 Gheorghe Anghel, Cetăți medievale din Transilvania, Editura Meridiane, București, 1972. 
 Nicolae Iorga, Pagini alese din însemnările de călătorie prin Ardeal și Banat, vol.II, Editura Minerva, București, 1977.
 Ioan Ciupea, Făgăraș, Mic îndreptar turistic, Editura Sport-Turism, București, 1983.
 Valentin Bălăceanu, Hedda Cristea, Munții Făgărașului, Ghid turistic, Editura Sport-Turism, București, 1984.
 Vlad Georgescu, Istoria românilor de la origini pînă în zilele noastre, Ediția a III-a, Editura Humanitas, București, 1992.
 Pr. dr. Ioan M. Bota, Istoria Bisericii universale și a Bisericii românești de la origini până în zilele noastre, Casa de Editură „Viața Creștină”, Cluj-Napoca, 1994.
 Florina Grecu, Ioan Mărculeț, Cătălina Mărculeț, Robert Dobre, Podișul Transilvaniei de sud și unitățile limitrofe. Repere geografice, Edit. Universității din București, 2008.
 
 Iulian Marius Șchiopu (editor), Muzeul Țării Făgărașului „Valter Literat”, 720 de ani de istorie a Făgărașului, Alba Iulia, 2011, ISBN 9789731173375

Vezi și 
 Avrig - Scorei - Făgăraș (arie de protecție specială avifaunistică) și Oltul Mijlociu - Cibin - Hârtibaciu (sit de importanță comunitară), areale  incluse în rețeaua europeană Natura 2000 în România.

Legături externe 

 Primăria Făgăras
 Siteul oficial al Colegiului Național Radu Negru
 http://radunegru.licee.edu.ro/ 
 Colegiul Național "Doamna Stanca" din Făgăraș 
 Starea vremii la Făgăraș 
 România în imagini - Orașul Făgăraș
 Dicționar de localități din Transilvania 
 Anuarul „Socec” al României Mari, 1924-1926 (pp.401-404), Biblioteca Congresului Statelor Unite ale Americii
 O calatorie la poalele istoriei, 10 iulie 2007, Lucian Vasilescu, Descoperă

Făgăraș
 
Făgăraș
Făgăraș
Făgăraș