Badiny Jós Ferenc

Badiny Jós Ferenc (ejtsd: Badini), születési nevén Jorcsik Ferenc (Gács, 1909. június 3. – Budapest, 2007. március 10.) a szaktudományokban el nem fogadott munkásságú autodidakta magyar történetíró, nyelvész, sumerológus és vallásalapító. Olyan, tudományosan cáfolt elméletek hirdetője, mint  sumer–magyar nyelvrokonság (nyelvazonosság) teóriája és Jézus állítólagos pártus származása. A Jorcsik nevet valamikor 1940 előtt változtatta Jósra, majd anyja családnevét, a Badinyt kezdte használni.

Élete 
Gimnáziumi tanulmányait Balassagyarmaton végezte. A Ludovika Akadémia tüzér-, majd repülőkiképzése után kezdte el tiszti pályafutását. A trianoni békeszerződés korlátozásai miatt polgári légiforgalomban dolgozott, továbbra is a Magyar Királyi Honvédség kötelékében. Egy síbaleset következtében rokkant lett. A Magyar Királyi Honvédségből 1940-ben kivált, és Jós Ferenc néven szállodát vezetett és takarmány-nagykereskedéssel foglalkozott.  tanulmányait, de 1944-ben Ausztriába, majd 1946-ban Argentínába menekült. Itt kezdett autodidakta módon sumerológiával foglalkozni.

Az elméleti alapokat a római Institutum Pontificum Biblicumtól kapta, és mint Anton Deimel iskolájának a követője tanult. Ugyanezen intézettől nyerte képesítését, 

Meghívták a Nemzetközi Orientalista Kongresszus 1967-es összejövetelére. Az USA-beli Ann Arborban az esztergomi királyi kápolna oroszlános díszítésének sumer és babiloni eredetét vizsgálta „Altaic People's Theocracy” c. munkájában. Ez volt az egyetlen meghívása, előadásának semmilyen nemzetközi visszhangja nem volt, René Labat szerint megalapozatlan téziseket hirdetett. 1971-ben a canberrai (Ausztrália) kongresszuson – Argentína képviseletében – vett részt, ahol a párthus nép állítólagos magyar vonatkozásait vizsgálta „The Ethnic and Linguistic Problem of the Parthians” c. előadásában. Néhány külföldön kiadott művének szerzőjeként mint Francisco Jos Badiny szerepel.

Az általa időközben „judaistának” cimkézett katolikus egyházat megtagadta, s megalapította az ettől független Magyar Egyházat, ami egyházközségek helyett „végvárakba” szerveződik. Egyháza folyóiratot is indított, amelynek hasábjain – többek közt – meghirdette az „Amerikai Nagybácsik Mozgalmat” (célja amerikai nagybácsi szerzése minden magyar újszülöttnek), a „Csína-barát Mozgalmat”, és a „Magyar Kultúrforradalom Mozgalmat”. Ez utóbbi céljait a mozgalom programjában ismerteti: „el kell pusztítani Magyarországon minden olyan elméletet, amelyik a magyarság kárát szolgálja. Elsősorban azokat kell tűzre vetni, amelyek hamisak. Ilyen a finnugor rokonság-elmélet is. […] Követnünk kell […] a Magyar Mao Tce Tungnak – Kossuth Lajosnak irányelveit.”

Magyarországon elsőként 1996-ban adta ki könyveit az Orient Press Könyvkiadó.  Sok kiadót felkeresett, de egyik sem vállalta fel könyveinek kiadását, - csak évekkel később.

Felesége halála után végleg visszaköltözött Magyarországra. A felsőoktatási intézménynek nem minősülő miskolci Nagy Lajos Király „Magánegyetemen” megalapította 1997-ben az Ókori-, közel-keleti és sumerológiai tanszéket, melynek „tanszékvezető egyetemi tanára” volt. 2007. március 10-én, 97 évesen hunyt el, sírja a budapesti Farkasréti temetőben található.

Megítélése 
Elméletével többé-kevésbé egyetértenek Pap Gábor (aki díszdoktorrá avatásakor mondott laudációt), Pesti József páter, Dudás Rudolf, Bíró József, Kristóff Zoltán, Marton Veronika, Tomory Zsuzsa. Ők elsősorban Badinynak a tudomány által cáfolt, megalapozatlannak tartott feltevésének helyességét hangsúlyozzák, mely szerint a magyar nép mint a „tudás népe”, a sumérok rokona.

A tudományos és vallásos közösség túlnyomó többsége viszont – például Komoróczy Géza, Rédei Károly, Pusztay János, Erdélyi István, Nemeshegyi Péter  – nyelvészeti, történészi módszereit és következtetéseit, teológiai elméleteit elutasítja, dilettantizmusnak ítéli. Szerintük Badiny fordításai helytelenek, következtetései tudománytalanok és légből kapottak. A katolikus egyház szemszögéből Jelenits István teológus kritizálta élesen Badiny teológiai nézeteit.

Farkasinszky Tibor és Záhonyi András sumer olvasatait (kivéve a az angolból fordított értelmezéseket) illette kritikával.

Pomázi névadó szerén 1999-ben – Szörényi Levente támogatásával – sok rajongójának adott ősi magyar nevet.

Külföldi megítélése is negatív. Ennek egyik példája René Labat, aki az 1973-as, XXIX. orientalista kongresszus után, 1974. február 14-én egy levélben írta le kételyeit Badiny érvelése tudományos megalapozottsága tekintetében.  A sumerológia kezdeti időszakával Érdy Miklós átfogó munkája (A sumír, ural-altaji, magyar rokonság kutatásának története. Gilgamesh, N. Y., 1974) foglalkozott.

Könyvei 
 Etnographical Map of Turanians, Uralo-Altaians, 1966
 Signos Cuneiformes, 1966
 A megtalált magyar őstörténelem, Ausztrália, 1967
 A sumir-magyar nyelvazonosság bizonyító adatai, Buenos Aires, 1968
 Magyar-hit és a hitben való megerősítés könyve, (1974)
 Badiny Jós Ferenc: Mah-Gar a magyar...! Nyílt levél Komoróczy Gézához. Válasz "Sumer és magyar ...?" c. könyvére; szerzői, Buenos Aires, 1976
 Magyar Hit követésében indulás a magyar vallásban … az „új ezredévre” (ahogy én látom), (Buenos Aires, 1977)
 Az Ister-Gami oroszlánok titka, (Buenos Aires, 1979)
 A kettős honfoglalás, (Buenos Aires, 1979)
 Nyelvtudomány és őstörténet, (Buenos Aires, 1982)
 A Magyar Szent Korona arányrendszerének és mitológiájának közel-keleti kozmológikus vonatkozásai, (Buenos Aires, 1986)
 Az istenes honfoglalók. Árpád kagán, (Torontó, 1986)
 The Godly Conquerors, (Canberra, 1987)
 Termékeny bizonyságaink [h. n. USA], 1988
 Alap­elvek a magyar őstörténet kutatásában, (Buenos Aires, 1989)
 Betlehemi herceg. A pártus Jézus, (Buenos Aires, 1996)
 Kaldeától Ister-gamig. I. - A Sumír őstörténet (Orient Press Könyvkiadó, Budapest, 1997)
 Kaldeától Ister-gamig. II. - A Sumír-Magyar nyelvazonosság bizonyítékai (Orient Press Könyvkiadó, Budapest, 1997)
 Káldeától Ister-gamig III. – A sumir-magyar hitvilág (Orient Press Könyvkiadó, Budapest, 1997)
 Igaz történelmünk vezérfonala Árpádig (Orient Press Könyvkiadó, Budapest, 1996)
 A magyar nemzet történetének kis tükre. I. (Buenos Aires, 1984) (Orient Press könyvkiadó Budapest, 1996)
 Magyar Biblia (Buenos Aires, 1985.) (Orient Press Könyvkiadó, Budapest, 1998)
 Ballada – az Istentől nyert világosság, tudás és kötelesség könyve
 Jézus király – A pártus herceg, Budapest, (Ősi Örökségünk Alapítvány, 1998)
Indiánok Nógrádban; Ősi Örökségünk Alapítvány, Budapest, 1999
 A sorsdöntő államalapítás, Budapest (Ősi Örökségünk Alapítvány, 2000)
 A Táltos Isten; , Budapest 2001 (Ősi örökség alapítvány, 173 oldal)
 Az utolsó nógrádi indián; Magyar Ház, 2004 (Magyar Ház könyvek)
 A Táltos Isten; Magyar Ház, Budapest, 2004 (Magyar Ház könyvek)
 A magyarság eredete és a Boldogasszony; Magyar Ház, Budapest, 2004 (Magyar Ház könyvek)
 A káld-pártus hagyomány és a magyarok Jézus-vallása; Magyar Ház, Budapest, 2005 (Magyar Ház könyvek)
 Jézus magyar eredete; Angyali Menedék, Budapest, 2014
 A magyarság igaz őstörténelme; Angyali Menedék, Budapest, 2015
 Ősmagyar hagyományaink; Angyali Menedék, Budapest, 2016
 Trianon és a harmadik világháború; Angyali Menedék, Budapest, 2017
 MAGYAR BIBLIA Pesti Páter és Badiny-Jós Ferenc kutatásai szerint

Jegyzetek

További információk 
 Hosszabb (pro-Badiny) életrajz (Hunhír.hu)
 Új Ember   Jelenits István könyvkritikája Badiny Jós Ferenc Jézus király – a pártus herceg című könyvéhez, Új Ember 2000. augusztus 20–27., szeptember 3., 10.
 Badiny Jós Ferenc, 1909. június 3–2007. március 10. Emlékkönyv; szerk. Bognár József; Magyarok Háza, Bp., 2009 (Magyar Ház könyvek)

Áltudósok
Magyar autodidakták
Alternatív elméletek a magyar nyelv történetéről
1909-ben született személyek
2007-ben elhunyt személyek
Gácsiak