Huszka Jenő

Huszka Jenő (Szeged, 1875. április 24. – Budapest, 1960. február 2.) magyar zeneszerző.

Életútja 
Szegedi törvényszéki bíró édesapja, a nemesi származású pusztaferencszállási Huszka Ödön tanította először hegedülni, aki feleségül vette a római katolikus vallású  Burger Etelkát (1855-1922). A házaspár három gyermeke közül Jenő volt a legidősebb. Édesapja otthon gyakran zenélt, többnyire fuvolán játszott. Jenő további hegedűtanulmányait a szegedi Városi Zenedében folytatta, ahol hamar kitűnt tehetségével. Önszorgalomból zongorázni is megtanult, bár erre szülei nem ösztönözték.

Diákkorában két színpadi művet írt, az egyik a "Párbajhősök", amit színházban soha nem mutattak be, de családi körben sikert aratott. A következő műve, a "Levél" című vígjáték, egy szerelmi történet. Merész ötlettel elküldte postán Paulay Edéhez a Nemzeti Színházba, aki rövidesen megküldte elutasító levelét. Huszka Jenő Paulay levele alapján alaposan elemezte művét, és feljegyezte, miben talált hibát. Paulay fel sem tételezte, hogy egy kamasz diák első szárnypróbálgatását olvashatja.

Érettségi után, 1893-ban Pestre ment joghallgatónak, de közben beiratkozott a Zeneakadémiára is, ahol Hubay Jenő és Koessler János tanítványa lett. Ebben az időben koncertszervezéssel is foglalkozott, egyik koncertjén lépett először nyilvánosság elé az akkor 18 éves Dohnányi Ernő. 1896-ban végzett mind jogi, mind zenei tanulmányaival. Bár kinevezték a Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium díjtalan fogalmazógyakornokának, ő egy év fizetetlen szabadságot kért, hogy Párizsba utazhasson. A Lamoureux-zenekarban első hegedűseként működött, londoni vendégszereplésükön is velük volt.

1897-ben hazatért, és munkába állt a minisztériumban. Ott ismerkedett meg Martos Ferenccel, aki később a librettistája lett. 1898-ban volt első színpadi művének premierje: a Tilos a bemenet! című zenés bohózat szövegét Mérei Adolf írta.
Megismerkedett az akkor még ismeretlen Fedák Sárival, és számára írta következő darabját. Az 1902. december 20-án bemutatott Bob herceg hatalmas siker lett; ez volt az első magyar operett, amelyet külföldön is műsorra tűztek.

Első feleségét, Lippich Leonát 1906. szeptember 30-án vette el feleségül. Két gyermekük született, Éva és Lilly. 1921-ben elváltak egymástól. Második felesége, Arányi Mária volt, akivel 1928-ban házasodtak össze. Gyermekük, Jenő 1930. április 4-én született.

Huszka Jenő 1960. február 2-án tüdőgyulladásban, éjjel kettőkor felesége, Arányi Mária karjai közt hunyt el, 84 évet élt. Sírja a Budapesti Farkasréti temetőben található.

Művei
 Tilos a bemenet (Mérei Adolf), énekes bohózat (1899. szeptember 2.)
 Bob herceg (Martos Ferenc és Bakonyi Károly), operett (1902. december 20.)
 Aranyvirág (Martos Ferenc) (1903. november 6.)
 Gül Baba (1905. december 9.)
 Tündérszerelem (1907. december 20.)
 Rébusz báró (Herczeg Ferenc-Martos Ferenc) (1909. november 20.)
 Nemtudomka (Martos Ferenc) (1914. január 14.)
 Lili bárónő, operett (1919. március 7.) 
 Hajtóvadászat (1926. október 20.)
 Erzsébet (Szilágyi László) (1939. január 5.)
 Gyergyói bál (1941. január 4.)
 Mária főhadnagy, operett (1942. szeptember 24.) 
 Szép Juhászné (Kristóf Károly), daljáték (1954. december 19. Magyar Rádió; 1955. május 8. Szeged)
 Szabadság, szerelem (Háy Gyula – Fisher Sándor Jókai Mór után) (1955. április 1.)

Operettjeinek filmváltozatai 
 Gül Baba (rendezte Nádasdy Kálmán) 1940
 Erzsébet királyné (rendezte Podmaniczky Félix) 1940
 Bob herceg (rendezte Kalmár László) 1941
 Zenélő malom (rendezte ifj. Lázár István) 1943
 Gábor diák (rendezte Kalmár László 1955
 Bob herceg (rendezte Keleti Márton) 1972
 Lili bárónő (rendezte Kalmár András) 1975

Népszerű dalai 
 Londonban, hej, van számos utca (Bob herceg)
 Dal az első szerelmes csókról (Bob herceg)
 Ott túl a rácson (Gül Baba)
 Leila keringője (Gül Baba)
 Darumadár fönn az égen (Gül Baba)
 Szellők szárnyán (Lili bárónő)
 Egy kis cigaretta, valódi, finom (Lili bárónő)
 Tündérkirálynő, légy a párom (Lili bárónő)
 Délibábos Hortobágyon (Mária főhadnagy)
 Rózsám, viruló kis rózsám (Erzsébet)
 Doktor úr, a maga szíve sose fáj (Szabadság, szerelem)

Jegyzetek

Források 
 Huszka Jenőné Arányi Mária: Szellő szárnyán… Huszka Jenő életének regénye. Budapest, 1980, Zeneműkiadó, 407 p.
 Gál Róbert: Délibábos Hortobágyon Huszka Jenő élete és művei (Rózsavölgyi és Társa, Budapest, 2010) 
 Színészkönyvtár
 Életrajza a Magyar életrajzi lexikonban

További információk 
 Huszka Jenő fényképe
  Musical Linkek
 Operett Linkek

Kapcsolódó szócikkek 
 Huszka Jenő-díj

Magyar zeneszerzők
20. századi zeneszerzők
Operettszerzők
Szegediek
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
1875-ben született személyek
1960-ban elhunyt személyek