1966



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Az új dinár bevezetése Jugoszláviában. (100 régi ér 1 újat.)
 február 3. – A Luna–9 szovjet holdszonda – első automatikus űrállomásként – leszállt a Hold felszínére.
 február 11. – Magyarországon „spontán” tiltakozó akciókat szerveznek országszerte Vietnám mellett.
 február 15. – Megszűnik a vízumkényszer Jugoszlávia és Magyarország között.
 február 24. – Katona tisztek egy csoportja – kihasználva Kwame Nkrumah elnök távollétét – puccsot hajt végre Ghánában.
 február 26–27. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége Központi Bizottságának (JKSZ KB) plénuma – csakúgy mint március 11-én – a gazdasági reform végrehajtását szorgalmazza. (Tito utal arra, hogy vannak olyan erők, amelyek akadályozzák a VIII. kongresszus határozatainak végrehajtását.)
 március 1. – A szovjet Venyera–3 űrszonda elsőként behatol a Vénusz légkörébe.
 március 10. – Charles de Gaulle elnök hivatalosan is bejelenti Franciaország a NATO integrált katonai szervezetéből való kilépési szándékát.
 március 15.
 Először rendezik meg a Forradalmi Ifjúsági Napokat a Magyar Kommunista Ifjúsági Szövetség (KISZ) védnöksége alatt.
 A  romániai népszámlálás meghamisított adatai szerint az erdélyi magyar lakosságnál szinte a nullával egyenlő a népszaporulat.
 március 18. – A Vatikán határozata szerint ezután nem közösítik ki a más vallásúakkal házasságot kötött híveket.
 április 26. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) elfogadja a szovjet javaslatot, hogy rossz egészségi állapota miatt – a krasznodari száműzetésben lévő – Rákosi Mátyás Arzamasz városába költözzön.
 április 27. – VI. Pál pápa először fogad szovjet politikust Andrej Gromiko külügyminiszter személyében.
 május 7. – Ötmillió angolnaivadék érkezik az Egyesült Királyságból, és ezzel kezdetét veszi az angolna újabb telepítési programja (Balaton, Velencei-tó, Fertő tó, Körösök és a Tisza holtága).
 május 12–14. – A Szlovák Kommunista Párt kongresszusán Alexander Dubčeket választják első titkárrá.
 május 26. – Brit Guyana Guyana néven függetlenné válik.
 május 31.–június 4. – Prágában a Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) XIII. kongresszusán a „sikerek” mellett szóba kerülnek a társadalmi élet „negatív tendenciái”, úm. a liberalizmus és a revizionizmus. (Első titkárrá ismét Antonín Novotný-t választják, továbbá a kongresszus kinyilvánítja bizonyos gazdasági reformok szükségességét.)
 június 1. – A családi pótlék rendszerét kiterjesztik a tsz-tagokra is.
 június 4. – Kínában meghirdetik a kulturális forradalmat.
 június 18. – Megkezdi működését az első budapesti „házgyár”. (A paneltechnológia elterjesztésétől a lakáshiány megoldását remélik.)
 június 25. – Jegyzőkönyv a jugoszláv–vatikáni kapcsolatok rendezéséről.
 június 26. – Svájcban a bázeli városi kantonban engedélyezik a nők választójogát.
 július 1–3. – A JKSZ KB brioni ülése, ahol megtárgyalják az állambiztonsági szolgálat tevékenységéről készült jelentést. (Megállapítják, hogy a szervezet önálló erővé vált, amely szembeszállt a VII. kongresszus határozataival, és megpróbálta ellenőrizni az egész társadalmat. Mindezért felelőssé teszik Aleksandar Ranković alelnököt – aki korábban 2 évtizedig a szolgálat vezetője volt –, s akit minden funkciójától megfosztanak és nyugdíjaznak.)
 július 2. – Franciaország végrehajtja első kísérleti atomrobbantását a Mururoa korallzátonyon.
 augusztus 12. – A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottsága rendszabályokat fogad el a „nagy proletár kultúrforradalom” végrehajtására.
 augusztus 21. – Az első tömegtüntetés Pekingben a Vörös Gárda szervezésében.
 augusztus 26. – Jugoszlávia az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) teljes jogú tagja.
 szeptember 6. – Meggyilkolják Hendrik Verwoerd dél afrikai miniszterelnököt.
 szeptember 7–13. – Mohamed Reza Pahlavi iráni sah a feleségével, Farah császárnéval hivatalos útjuk alkalmával hazánkban tartózkodik az első magyarországi látogatásukon.
 szeptember 8. – A Star Trek premierje az NBC tévétársaságnál.
 szeptember 19. – VI. Pál pápa nyilvánosságra hozott enciklikájában a  harmadik világháború veszélyeire figyelmeztet.
 szeptember 22–24. – A Szovjetunió Kommunista Pártjának (SZKP) főtitkára, Brezsnyev Jugoszláviába látogat.
 szeptember 30. – Becsuánaföld elnyeri függetlenségét Nagy-Britanniától és Botswana néven új állammá alakul.
 október 1. – Megkezdi működését – ideiglenes helyén – a budapesti Hevesi Sándor téren a Nemzeti Színház.
 október 3. – Rákosi Mátyás Krasznodarból – feleségével együtt – Arzamaszba költözik. (A Vakok- és Gyengénlátók Házában kapnak elhelyezést.)
 október 4–6. – A JKSZ KB plénuma átszervezi a pártvezetés struktúráját. (Főtitkár helyett a továbbiakban elnök és végrehajtó titkár irányítja a pártot, továbbá Aleksandar Rankovićot kizárják a pártból.)
 november 5. – Átadják a forgalomnak Budapest második aluljáróját a Blaha Lujza téren.
 november 25. – Jugoszláviában törvényt hoznak a belügyi szolgálatok átszervezéséről.
 november 26.
 Charles de Gaulle Bretagne-ban a Rance torkolatánál felavatja a világ első apály-dagály erőművét.
 A csehszlovák kormány jóváhagyja a gazdasági rendszer tökéletesítésének alapelvét.
 november 28.–december 3. – Az MSZMP IX. kongresszusa, amelyen elfogadják az „új gazdasági mechanizmus” irányelveit, és eldöntik 1968. január 1-jétől való bevezetését. 
 november 28. – Újra küld Magyarország és az USA nagyköveteket a másik országába.   
 november 30. – Barbados függetlenné válik Nagy-Britanniától.
 december 3–6. – A Bình Hòa-i mészárlás Vietnámban.
 december 14. – A NATO Védelmi Bizottsága létrehozza a Nukleáris Védelmi Ügyek Bizottságát és az Atomtervező Csoportot.

Határozatlan dátumú események 
 február – A Kínában tárgyaló ghánai Kwame Nkrumah kormányát a hadsereg megbuktatja. (Az elnök Sékou Ahmad Touré vendégeként Guineában talált menedéket.)
 június – Táncdalfesztivál.
 az év folyamán –
  A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya
 Csehszlovákiában beindítják a Vajáni hőerőművet.
 A katonai uralom kezdete Nigériában.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1966-ban

1966 a légi közlekedésben

1966 a vasúti közlekedésben

1966 a filmművészetben 

 szeptember 8. – Elindul a Star Trek TOS.

1966 az irodalomban 
 Gloria victis 1956. Antológia Kecskési Tollas Tibor szerkesztésében.
 Ekkor jelent meg Bella István első műve, a Szaggatott virág
 Mihail Bulgakov: A Mester és Margarita

1966 a zenében 

 Megrendezik az első magyar Táncdalfesztivált.

Fontosabb külföldi albumok 
 The Beatles: Revolver
 The Yardbirds: Roger the Engineer
 Bob Dylan: Blonde on Blonde
 The Beach Boys: Pet Sounds
 The Rolling Stones: Aftermath
 Cream: Fresh Cream
 Simon and Garfunkel: Sounds of Silence, Parsley, Sage, Rosemary and Thyme
 The Who: A Quick One
 The Mothers of Invention: Freak Out!
 The Byrds: Fifth Dimension
 The Paul Butterfield Blues Band: East-West
 Bee Gees: Spicks and Specks

Magyar lemezek 
 Kovács Kati: Nem leszek a játékszered

1966 a tudományban

1966 a sportban 
 július 11.–július 30. 1966-os labdarúgó-világbajnokság, Anglia, Világbajnok: Anglia
 Jack Brabham nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Brabham csapattal, ez a harmadik bajnoki címe.
 A Budapesti Vasas SC nyeri az NB1-et. Ez a klub ötödik bajnoki címe.
 Bobby Charlton angol labdarúgó kapja meg az Aranylabdát a Manchester United játékosaként.
 Lezuhant az a repülőgép, amin az akkori magyar judo válogatott és az edző utazott, senki nem élte túl.

1966 a jogalkotásban

Születések 
 január 13. – Patrick Dempsey, amerikai színész
 január 31. – Kicska László magyar basszusgitáros,az Edda Művek tagja.
 február 20. – George Ciamba román diplomata, miniszter
 február 24. – Ben Miller angol színész
 február 28. – Philip Reeve angol író, illusztrátor
 március 3. – Fernando Colunga mexikói színész
 március 16. – H.P. Baxxter, a Scooter együttes énekese
 március 26. – Michael Imperioli amerikai színész, forgatókönyvíró, rendező
 április 22. – Jeffrey Dean Morgan, amerikai színész
 május 4. – Kiss Éva, ukrajnai magyar történész, egyetemi tanár
 május 8. – Cláudio Taffarel világbajnok brazil labdarúgókapus
 május 14. – Fab Morvan, francia énekes, imposztor
 május 16. – Janet Jackson amerikai popénekesnő
 június 21. – Bozsó József színész
 június 27. – Aigars Kalvītis lett politikus, kormányfő
 június 27. – J. J. Abrams amerikai film- és televíziós producer, forgatókönyvíró, színész, zeneszerző és filmrendező
 június 28. – John Cusack amerikai színész
 július 22. – Bánkövi Gyula magyar zeneszerző, zenei szerkesztő
 július 27. – Deutsch Tamás jogász, politikus
 augusztus 7. – Jimmy Wales, a Wikipédia alapítója
 augusztus 12. – Pellinger Attila magyar ornitológus
 október 10. – Tony Adams angol labdarúgó
 október 24. – Roman Abramovics orosz üzletember, az FC Chelsea többségi tulajdonosa
 november 1.
 Danny Everett olimpiai bajnok amerikai atléta
 Jeremy Hunt brit konzervatív politikus, külügyminiszter
 november 2. – David Schwimmer amerikai színész, producer, rendező
 november 17. 
 Sophie Marceau színésznő 
 Nuno Gomes Nabiam Bissau-Guinea miniszterelnöke
 november 19. – Ottlik Ádám Ákos színész
 december 8. – Sinéad O’Connor Grammy-díjas ír énekesnő († 2023)
 december 9. – Gideon Szaár izraeli politikus, belügyminiszter

Halálozások 
 január 1. – Vincent Auriol, Franciaország egykori elnöke (* 1884)
 január 14. – Szergej Pavlovics Koroljov, mérnök, rakétatervező, a szovjet űrprogram egyik irányítója (* 1907)
 január 30. – Tuli Géza Titusz, olimpiai ezüstérmes tornász, sportvezető (* 1888)
 január 31. – Dirk Brouwer, holland származású amerikai csillagász (* 1902)
 február 8. – Rideg Sándor, író (* 1903)
 február 17. – Alfred P. Sloan, a General Motors elnöke és vezérigazgatója 1923 és 1956 között (* 1875)
 február 20. – Chester Nimitz, amerikai admirális (* 1885)
 március 30. – Arányi Jelly, hegedűművésznő (* 1893)
 április 4. – Alfred Naujocks német nemzetiszocialista titkosügynök, az SD bérgyilkosa (* 1911)
 április 24. – Josef Dietrich, az SS és a Waffen-SS tábornoka (* 1892)
 május 26. – Tamási Áron, író (* 1897)
 május 30.
 Wäinö Aaltonen, finn szobrász, festő (* 1894)
 vitéz gróf Hunyady Ferenc földbirtokos, író, sportvezető, országgyűlési képviselő (* 1895)
 június 14. – Gergely Sándor, író, újságíró  (* 1896)
 július 1. – Köteles Jenő altábornagy, a honvédelmi miniszter első helyettese (* 1914)
 július 4. – Komáromy Pál operaénekes, a Magyar Állami Operaház igazgatója (* 1892)
 július 5.
Berda József József  Attila-díjas költő, (* 1902)
Bereczky Albert református püspök, a Magyarországi Egyházak Ökumenikus Tanácsának tiszteletbeli elnöke (* 1893)
Hevesy György, magyar vegyész, kifejlesztett egy radioaktív jelző módszert, amellyel kémiai folyamatokat lehet tanulmányozni: például állatok metabolizmusát (* 1885)
 július 28. – Király Ilus (Kovács Jánosné), népművész, a kalocsai hímzések megújítója (* 1886)
 július 29. – Járdányi Pál Kossuth-díjas zeneszerző (* 1920)
 augusztus 8. – Jan Kiepura kétszeres Kossuth-díjas akadémikus, országgyűlési képviselő (* 1894)
 augusztus 15. – Jan Kiepura lengyel származású amerikai tenorista (* 1904)
 augusztus 25. – Schenker Zoltán olimpiai bajnok vívó, katonatiszt (* 1880)
 augusztus 30. – Leontin Sălăjan – román hadseregtábornok (* 1913)
 szeptember 4. – Nyikolaj Konsztantyinovics Cserkaszov Lenin-díjas filmművész  (* 1902)
 szeptember 6. – Hendrik Verwoerd dél afrikai politikus, 1958–1966 között miniszterelnök (* 1901)
 október 2. – Lesznai Anna, író, grafikus, iparművész (* 1885)
 október 7. – Bálint Antal gazdálkodó, Vas megyei politikus és gazdasági vezető, országgyűlési képviselő (* 1906)
 október 11. – Kossuth Pál magyar földbirtokos, főszolgabíró, országgyűlési képviselő (* 1887)
 október 19. – Holler Mihály politikus (* 1898)
 október 20. – Csákó Mihály, a Bőripari Dolgozók Szakszervezetének elnöke (* 1906)
 október 22. – Hewlett Johnson a canterbury főegyházmegye esperese (* 1874)
 november 7.
 Török Rezső író  (* 1895)
 Vlaj Lajos szlovéniai magyar nemzetiségi politikus, költő (* 1904)
 november 9.
Ozava Dzsiszaburó japán admirális (* 1886)
 Török Gábor Kossuth-díjas akadémikus, az Élelmiszeripari Kutató Intézet igazgatója (* 1902)
 november 18. – Tardos Béla, Erkel Ferenc-díjas zeneszerző (* 1910)
 november 22. – Szabó Samu, Kossuth-díjas színész  (* 1903)
 november 24. – Benedek Jenő, a Magyar Jogász Szövetség főtitkára  (* 1908)
 november 25. – Donogán István, atléta, diszkoszvető (* 1897)
 december 10. – Baló Zoltán, magyar katonatiszt, posztumusz vezérőrnagy (* 1883)
 december 12. –  Mario Alicata – az Unità főszerkesztője, az Olasz Kommunista Párt Politikai Bizottságának tagja (* 1918)
 december 26.
Kohán György Kossuth- és kétszeres Munkácsy-díjas festőművész (* 1910)
december 26. – Herbert Otto Gille a Német Hadsereg tábornoka volt és birtokosa a Német Vaskereszt Tölgyfalombokkal, Kardokkal és Gyémántokkal ékesített Lovagkeresztjének, ezzel ő volt a Waffen-SS legmagasabb kitüntetésével rendelkező embere (* 1897)
 december 30. – Komor Imre újságíró (* 1902)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század