Alsózsolca

Alsózsolca város Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban.

Fekvése 
A Sajó bal partján, Miskolctól 10 kilométerre kelet-délkeletre fekszik. Gyakorlatilag már egybeépült a tőle északra elterülő Felsőzsolca várossal, ahova Miskolcról helyi autóbusszal is el lehet jutni. Főutcája a 3606-os út, de érinti még a 37 106-os számú mellékút is, mely a 37-es főúttal kapcsolja össze. Elérhető vasúton is: a on és a on lévő Felsőzsolca vasútállomás a két kisváros között van. 

Szomszédos település még Sajólád 4 kilométerre dél-délkeletre.

Története 
A terület az őskor óta lakott. A község helyén már a 10–11. századtól kezdve éltek magyarok. Az biztos, hogy a tatárjárás után már itt állt a település A nevét említő legrégibb írásos emlék 1281-ből maradt fenn. Az itt lévő fahíd az egyetlen átkelő volt Miskolc felé. 

1296-tól a Bánfalvi Bárius családé, majd a Vay családé volt a falu, ahol mindkét család templomot építtetett. A település lakói nagyrészt gazdálkodásból éltek.

Az 1848–49-es szabadságharc idején a község mellett is folyt ütközet, a magyarok megfutamították az orosz sereget. Görgey Artúrnak két napig a faluban volt a főhadiszállása.
Jókai Mór írásaiban ír a Sajó folyó alsózsolcai szakasza mentén zajló összetűzésekről. Gózon Lajost „zsolcai hős”-ként örökíti meg.
„Gózon Lajos pesti ügyvéd, aki mint őrnagy harcolt a szabadságharcért, 1849. július 26-án a Sajó vizén egy század önként jelentkező honvéddel átgázolt a Sajó jobb oldalára, s ott meglepte az erősen tüzelő orosz üteget, mely megriadva visszavonult.”

A település 2007-ben kapott városi címet.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Dr. Oláh László (MSZP-MDF)
 1994-1998: Horváth János (független)
 1998-2001: Horváth János (független)
 2001-2002: Zsíros Sándorné (független)
 2002-2006: Zsíros Sándorné (független)
 2006-2010: Zsíros Sándorné (független)
 2010-2014: Zsíros Sándorné (független)
 2014-2019: Szilágyi László (Összefogással Alsózsolcáért Egyesület)
 2019-től: Szilágyi László (független)

A településen 2001. november 25-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző faluvezetőnek  a polgármesteri tevékenységével kapcsolatos elmarasztaló bírósági ítélet miatt, megszűnt a polgármesteri tisztsége.

Népesség 
A település népességének alakulása:

2001-ben a településen a lakosság 85%-át magyar, a 15%-át cigány származású  emberek alkották. Ezenkívül 2 szlovák is élt a településen.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,8%-a magyarnak, 12,4% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (14% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,1%, református 20,5%, görögkatolikus 3,4%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 11,3% (23,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Műemlék református templom, épült 1792-ben copf stílusban. 1795-ben szentelték, Báró Vay Miklós építtette. A Vay-ak neve egybeforrt a település történetével, mivel a család évszázadokon keresztül sokat tett a település gazdasági és szellemi fejlődéséért.
 A Vay család kriptája, (mai neve: Vay-kripta ) halottasház: Az 1800-as években épült műemlék a család sok tagjának nyughelye, a halottasház mára is megtartotta eredeti funkcióját. A halottasházat 1974-ben a család egyik leszármazottja a község használatába adta.
 Haller-kastély: A háború után a község iskolájaként működött, majd később a Gyermek- és Ifjúsági Nevelőotthon kapott benne helyet. Ma az épület üresen áll, hasznosításra vár.

Oktatási Intézmények 
 2. sz. Napköziotthonos Óvoda
 Fekete István Óvoda és Bölcsőde
 Alsózsolcai Herman Ottó Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
 Dr. Ámbédkar Iskola Alsózsolcai Telephelye

Jegyzetek

További információk 

 Alsózsolca Önkormányzatának honlapja
 Borsod Online - Alsózsolca
 Alsózsolca református temploma a Műemlék.hu-n

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Magyarország városai

 
Borsod vármegye települései