1896



Események

Határozott dátumú események 
 március 1. – Az aduai ütközetben a Makonnen herceg parancsnoksága alatt lévő abesszin erők a teljes olasz gyarmati hadsereget szétverik.
 április 11. – Hajós Alfréd Athénban, az első újkori olimpiai játékokon aranyérmet szerez 100 méteres, továbbá 1200 méteres gyorsúszásban, és az olimpiák történetében ekkor hangzik fel először az "Isten, áldd meg a Magyart".
 május 2. – A király megnyitja a Városligetben az ezredévi kiállítást, s átadják a forgalomnak a földalatti vasutat.
 június 8. – Az országgyűlés ünnepi ülése az új Országháza Kupolacsarnokában. Ezredévi ünnepi felvonulás a Vérmezőről a Várba, majd onnan az Országháza elé. A Szent Koronát az Országházba viszik. (az eseményről készült az első magyarországi mozgófilmfelvétel).
 június 28. – Szilli rablógyilkosság
 augusztus 31. – Ünnepélyesen átadják a budapesti Nagykörutat.
 szeptember 6. – Megnyílik a szegedi Anna fürdő.
 szeptember 8. – Az I. Magyar Országos Technikus Kongresszus rendezvénye során felavatták Ybl Miklós szobrát (Mayer Ede alkotása) Budapesten, a mai Ybl Miklós téren.
 szeptember 11. – Megindul a vezetékes ivóvízszolgáltatás Kolozsváron.
 október 4. – Átadják a forgalomnak a budapesti Ferencz József hidat (mai Szabadság híd).
 október 26. – Az addisz-abebai békeszerződés megkötése, mely az első olasz–abesszin háború végét jelenti. (A háború az Olasz Királyság vereségével végződik, míg Abesszínia egészen 1936-ig megőrzi függetlenségét.)
 szeptember 27. – Ünnepélyes keretek között átadják a forgalomnak a Vaskapu-csatornát az érdekelt három ország – Magyarország, Szerbia, Románia – uralkodóinak jelenlétében. (Megépítésével Magyarország nemzetközi jelentőségű vízépítési kötelezettségét teljesítette, hiszen az 1878. évi berlini szerződés ezt a munkálatot a Monarchiára bízta, s belső megállapodás alapján a magyar állam egyedül vállalta a kivitelezést.)
 november 3. – Átadják a forgalomnak az Újpesti vasúti hidat.
 december 23. – II. Abdul-Medzsid szultán első házassága H. H. Shahsuvar Bash Kadin Effendivel.

Határozatlan dátumú események 
 február – Elnöki választások Oranje Szabadállamban.
 az év folyamán – 
 Megépül Magyarország első vízierőműve Ikerváron.
 A honfoglalás ezredik évfordulójának megünneplése (1896-os millenniumi ünnepségek).
 A Kościuszko-felkelésről szóló Racławicei körképet Magyarországra hozzák és kiállítják a Városligetben.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1896-ban

1896 a filmművészetben 
január – Az Amerikai Egyesült Államokban Charles Francis Jenkins és Thomas Armat kifejlesztik a Vitascope nevű vetítőt. Armat elkezd dolgozni Thomas Edison-al, hogy Vitascope-okat gyártsanak.
 április 16. – A Thomas Edison által alapított társaság New Yorkban megrendezi az amerikai első mozielőadást. Thomas Edison és Thomas Armat Vitascope-ját használják.
 május 10. – Budapesten a Royal Szállóban Lumière-ék megbízottja megrendezi az első fél órás mozielőadást.
 október 1. – A Pathé testvérek megalapítják a Pathé Frères céget.
 William Selig megalapítja a Selig Polyscope Company Chicagóban.
 Georges Méliès első megrendezett, kitalált történetű filmjei: Kártyajáték, Egy hölgy eltüntetése stb.
A vonat érkezése rendező: Lumière fivérek
A csók rendező: William Heise

1896 az irodalomban 
 december 10. – Aurélien-Marie Lugné-Poe, a Théâtre de l'Œuvre igazgatója bemutatja Alfred Jarry Übü király című darabját. (A mű bemutatója óriási botrányt keltett, a második előadás után levették a műsorról.)

1896 a zenében

1896 a tudományban 
 január 5. – Wilhelm Conrad Röntgen felfedezéséről szóló hír megjelenik a bécsi Neue Freie Presse újságban.
 Jacques Hadamard és Charles-Jean de La Vallée Poussin bebizonyítja az analitikus számelmélet egyik legfontosabb eredményét, a prímszámtételt

1896 a vasúti közlekedésben

1896 a sportban 
az 1. olimpia

1896 a jogalkotásban

Születések 
 január 2. – Dziga Vertov, szovjet filmrendező († 1954)
 január 20. – Almásy Imre, főként a két világháború közt aktív, majd emigrációba vonult magyar politikus, országgyűlési képviselő († 1973)
 január 26. – Ittebei Kiss József, a Császári és Királyi Légierő legeredményesebb magyar pilótája († 1918)
 január 27. – Agustín Muñoz Grandes spanyol tábornok, falangista politikus, a Kék Hadosztály parancsnoka († 1970)
 február 2. – Gergely Sándor, író, újságíró († 1966)
 február 2. – Kazimierz Kuratowski lengyel matematikus, az MTA tagja († 1980)
 február 9. – Szügyi Zoltán vezérőrnagy, a Szent László hadosztály parancsnoka († 1967)
 február 21. – Mihalik Kálmán, a Székely himnusz zeneszerzője († 1922)
 március 3. – Horváth Endre, grafikusművész, bélyegtervező († 1954)
 április 16. – Makláry Zoltán Kossuth-díjas magyar színész († 1978)
 május 7. – Fjodor Markelovics Csesznokov erza író, drámaíró († 1938)
 május 19. – Várkonyi Nándor író, szerkesztő, kultúrtörténész († 1975)
 június 6. – Italo Balbo, fasiszta politikus, légügyi miniszter († 1940)
 június 7. – Nagy Imre politikus, miniszterelnök († 1958)
 augusztus 3. – Iona Emmanuilovics Jakir szovjet tábornok, katonai reformer († 1937)
 augusztus 4. – Lengyel József író († 1975)
 augusztus 9. – Jean Piaget svájci pszichológus († 1980)
 augusztus 14. – Albert Ball angol vadászpilóta az I. világháborúban († 1917)
 augusztus 16. – Ruzicskay György festőművész († 1993)
 augusztus 18. – Laziczius Gyula nyelvész, irodalomtörténész, az MTA tagja († 1957)
 augusztus 28. – Márton Áron erdélyi püspök († 1980)
 szeptember 1. – Sass Árpád festő († 1957)
 szeptember 9. – Kozma István honvéd altábornagy († 1951)
 szeptember 12. – Faragó László magyar ügyvéd, újságíró, lapszerkesztő († 1967)
 szeptember 15. – Alekszej Innokentyjevics Antonov, szovjet hadseregtábornok († 1962)
 szeptember 17. – Pátzay Pál, magyar szobrászművész, éremművész († 1979)
 szeptember 24. – F. Scott Fitzgerald, amerikai író († 1940)
 november 6. – Ecker Ferenc Kossuth-díjas mérnök, feltaláló († 1978)
 november 12. – Piacsek András magyar állattenyésztő, szakpolitikus († 1972)
 november 14. – Pataky Kálmán, magyar operaénekes († 1964)
 november 23. – Klement Gottwald, kommunista politikus, Csehszlovákia elnöke († 1953)
 december 1. – Georgij Konsztantyinovics Zsukov, szovjet hivatásos katona, a Szovjetunió marsallja, a Vörös Hadsereg vezérkari főnöke, az SZKP KB tagja, honvédelmi miniszter († 1974)
 december 12. – Ádám Jenő, zeneszerző, kóruskarnagy, zenepedagógus († 1982)
 december 21. – Konsztantyin Konsztantyinovics Rokosszovszkij szovjet és lengyel marsall, Lengyelország honvédelmi minisztere († 1968)
 december 28. – Andorffy Mária magyar költő, regényíró († 1918)
 december 30. – Erdélyi József, költő († 1978)

Halálozások 
 január 8. – Paul Verlaine francia költő (* 1844)
 január 21. – Karvasy Ágoston jogtudós, közgazdász, az MTA tagja, az első magyar nyelvű állam- és gazdaságtudományi áttekintések szerzője (* 1809)
 január 29. – Beöthy Zsigmond költő, író, bíró, jogtudós (* 1819)
 február 18. – Kápolnai Pauer István katonatiszt, hadtudós, hadtörténész, az MTA tagja (* 1833)
 március 28. – Csutak Kálmán 1848–1849-es honvédezredes (* 1820)
 november 1. – Degré Alajos ügyvéd, a márciusi ifjak egyike (* 1819)
 november 4. – Orbán József magyar pedagógus (* 1818)
 november 16. – Színi Károly magyar író, újságíró, néprajzkutató (* 1829)
 november 18. – Hazslinszky Frigyes Ákos botanikus, mikológus, az MTA tagja (* 1818)
 december 3. – Erkel László zongoraművész, karnagy (* 1844)

Jegyzetek 

 
19. század