alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Internacionalizálás és honosítás

Az internacionalizálás és a honosítás (más szavakkal kulturális beágyazás vagy nyelvi lokalizáció) olyan módszerek, melyekkel termékeket vagy szoftvereket viszünk át (adaptálunk) más, nem belföldi környezetbe, főként más országokba és kultúrákba. Rövidítése: i18n, az angol internationalization szóból ered (az első és utolsó betű között 18 másik betű áll), valamint L10n, az angol localization szóból, hasonló logikával. Közösen szokták „globalizáció”-nak is hívni ezt a két szót, de ennek van egy másik, közismertebb jelentése (lásd: globalizáció).

Az internacionalizálási és honosítási munkák legfőbb pontjai közé tartoznak az alábbiak:
 dátum-/időformátum (nemzetközi környezetekben UTC);
 pénznem;
 nyelv (ábécék, számok és balról jobbra, illetve jobbról balra író nyelvek; Unicode);
 a vallási vagy más érzékenységeket sértő kifejezések figyelembe vétele;
 nevek és címek;
 telefonszámok, postai címek és nemzetközi irányítószámok;
 mértékegységek.

Az internacionalizálás és a honosítás közötti különbség nagyon fontos. Az internacionalizálás termékek olyan adaptálása, hogy azok potenciálisan bárhol használhatók legyenek, míg a honosítás a különleges szolgáltatások hozzáadását jelenti, egy meghatározott nyelvi terepen való használatra. Tömören: az internacionalizálás a „többnyelvűvé képesre tétel”, míg a lokalizáció a más nyelvi környezetre való mozgatás. A kifejezetten a honosításra jellemző körök, többek közt:
 nyelvi fordítás;
 bizonyos nyelvek, mint például a kelet-ázsiai nyelvek különleges támogatása;
 helyi szokások;
 erkölcsi helyzetek;
 helyi tartalom;
 szimbólumok;
 esztétika;
 kulturális értékek és társadalmi környezet.

Nehézségek 
A szoftvertermékek elkészítésénél az internacionalizáció és a honosítás nehéz feladatnak bizonyul a fejlesztők számára, főleg, ha a szoftvert nem úgy tervezték, hogy az ilyen dolgokat a kezdetektől észben tartották. Gyakori szokás az, hogy elválasztják a szöveges adatokat és a többi környezetfüggő erőforrást a programkódtól. Így a másik környezet támogatása – jó esetben – csupán arra szorul, hogy kizárólag a különálló erőforrásban kell módosításokat végrehajtani, a kódot pedig eredeti formájában meghagyni – persze ez így leírva egyszerűbb, mint amilyen az valójában.

A fejlesztőcsapatnak szüksége van valakire, aki megérti a külföldi nyelveket és kultúrákat, valamint technikai háttere is van – ilyet nehéz lehet találni. Ezenkívül az erőforrások duplikálása karbantartási nehézségeket okozhat. Például, ha a számos nyelv egyikében megváltozik egy üzenet, amit a felhasználónak megjelenít a termék, az összes fordított változatot módosítani kell.

Mivel a szabad szoftver szabadon módosítható és forgalmazható, jóval alkalmasabb is az internacionalizálásra. Például egy projekt, melyet több mint hetven nyelvre lefordítottak, a KDE.

Kapcsolódó szócikkek 
 Kétirányú írástámogatás
 CJK (Chinese, Japanese, Korean; kínai, japán, koreai)

Informatika
I. e. 2. évezred



Események 
 Egyiptomi Középbirodalom (i. e. 2052–1570)
 Babilónia második dinasztiája
 Kánaáni civilizáció, i. e. 1800 
 Hettita Birodalom, i. e. 17–12. század, az évezred derekán a legjelentősebb nagyhatalom
 Izraeliták fogsága Egyiptomban, hagyományos dátum kb. (i. e. 1600–1300)
 Egyiptomi uralom Kánaán és Szíria felett (i. e. 1600–1360).
 Athén megalapítása (i. e. 1235)
 Az izraeliták elfoglalják Kánaánt (i. e. 1200)
 Olmék civilizáció Közép-Amerikában (i. e. 1150)
 Trójai háború, Eratoszthenész szerint i. e. 1194–1184, Hérodotosz szerint i. e. 1260–1250, az. i. e. 13. század a valószínűbb a Hettita Birodalom és a tengeri népek története alapján
 Indiában kialakítják a kasztrendszert
 A legkorábbi kínai feljegyzés egy látható üstökösről

Jelentős személyek 
 Akhilleusz, görög hérosz
 I. Szenuszert, egyiptomi fáraó (i. e. 1958–1914)
 Hammurapi, Babilónia királya (i. e. 1792–1745)
 Anittasz az i. e. 18–17. század körül egyesíti Hattum városkirályságait és átveszi a hatalmat az asszír kereskedőkolóniák felett
 I. Labarnasz hettita király az i. e. 17–16. században létrehozza a korahettita birodalmat
 I. Apepi, hükszósz egyiptomi uralkodó (i. e. 1581–1541)
 Szekenenré, egyiptomi fáraó (i. e. 1558–1554)
 I. Jahmesz, egyiptomi fáraó (i. e. 1550–1525)
 I. Thotmesz, egyiptomi fáraó (i. e. 1506–1493)
 Hatsepszut, egyiptomi fáraó (i. e. 1479–1458)
 III. Thotmesz, egyiptomi fáraó (i. e. 1479–1426)
 III. Amenhotep, egyiptomi fáraó (i. e. 1391–1353)
 Ehnaton, egyiptomi fáraó (i. e. 1355–1337)
 I. Szuppiluliumasz hettita király (i. e. 1344–1322)
 Tutanhamon, egyiptomi fáraó (i. e. 1335–1325)
 II. Ramszesz, egyiptomi fáraó (i. e. 1279–1213)
 III. Ramszesz, egyiptomi fáraó (i. e. 1186–1155)
 I. Sulmánu-asarídu, Asszíria királya (i. e. 1274–1245)

Találmányok, felfedezések 
 A vas előállítása Kis-Ázsiában

-8
I. e. 1. évezred



Események 
 Európában a vaskor kezdete
 az Ótestamentum keletkezése
 hellén görögök felemelkedése és uralma a Földközi-tengeren, Róma felemelkedéséig
 a peloponnészoszi háború
 a buddhizmus megalapítása
 a Kínai Birodalom alapítása
 a Római Birodalom létrejötte
 i. e. 763. június 15.: napfogyatkozás Asszíriában, ez az i. e. 1. évezredi abszolút kronológia alapja

Híres személyek 
 Saul bibliai király
 Dávid, Izrael királya
 II. Kürosz, a Perzsa Birodalom megalapítója
 Zarathustra perzsa vallásalapító
 Buddha, a buddhizmus megalapítója
 Dzsina, a dzsainizmus alapítója
 Konfuciusz kínai filozófus
 Lao-ce kínai filozófus
 Meng-ce kínai filozófus
 Arisztotelész görög filozófus
 Szókratész görög filozófus
 Platón görög filozófus
 Püthagorasz görög matematikus
 Nagy Sándor görög hódító
 Szirakuzai Arkhimédész tudós
 Eukleidész alexandriai matematikus
 Asóka, az első indiai birodalom alapítója
 Csin Si Huang-ti, az első kínai császár
 Liu Pang, a kínai Han-dinasztia alapítója
 Julius Caesar római hódító és diktátor
 Augustus, az első római császár

Találmányok, felfedezések 
 a filozófia kifejlődése
 a geometria kifejlődése
 Pitagoraszi tételek felfedezése
 Eratoszthenész Pentatlosz bebizonyítja, hogy a Föld gömbölyű, és kiszámítja az átmérőjét

-9
Habsburg (egyértelműsítő lap)

Habsburg Birodalom
A Habsburg család
A Habsburg uralkodóház
A Habsburg–Lotaringiai uralkodóház
Habsburg, svájci település és vár
SMS Habsburg, az Osztrák–Magyar Monarchia csatahajója
1663



Események

Határozott dátumú események 
 április 12. – IV. Mehmed szultán hadat üzen I. Lipót osztrák és német császárnak, valamint magyar királynak.
 augusztus 6. – A köbölkúti csata. (Érsekújvár őrsége megkísérli a rajtaütést a törökökön, de súlyos kudarcot vallanak.)
 augusztus 13. – Zrínyi Miklós az általa épített Zrínyiújvárnál lever egy török sereget.
 augusztus 17. – Érsekújvár ostroma.
 szeptember – Magyar küldöttség indul Regensburgba, hogy a német fejedelmek és a Rajnai Szövetség segítségét kérje a törökök ellen.
 szeptember 26. – Érsekújvár kapitulál Köprülü Ahmed nagyvezírnek.
 november 27. – Zrínyi második győzelme Zrínyiújvárnál.

Határozatlan dátumú események 
 év eleje – A fővárosba rendelt Bosnyák Iszmáil pasa helyett Gürdzsí Kenán kerül a budai vilajet élére.
 május – A Váradra átirányított Gürdzsí Kenán helyett Szári Hüszejn lesz a budai pasa.

Az év témái

1663 az irodalomban

1663 a tudományban

Születések 
 október 18. – Savoyai Jenő, osztrák császári hadvezér († 1736)
 november 5. – Esterházy Imre gróf, katolikus főpap, főkancellár († 1745)
 december 27. – Johann Melchior Roos német festő († 1731)

Halálozások

Jegyzetek 

 
17. század
1844



Események 
 március 28. – Balassa Gábort nevezik ki szombathelyi megyés püspökké. (Tisztségében június 7-én erősítik meg!)
 augusztus 6. – szeptember 10. Franciaország háborúja Marokkó ellen.
 november 13. – Magyarországon hivatalos nyelv lesz a magyar.
 Új angol gyári törvény, a nők munkaidejét 12 órában, a gyerekekét 6 és fél órában határozza meg.

Az év témái

1844 az irodalomban

1844 a tudományban 
 Washington és Baltimore között megépül az első nyilvános távíróvonal.
 A fából történő papírgyártás feltalálása.
 Ganz Ábrahám vasöntödéjének elkészülése.

1844 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 4. – Lengyel Béla vegyész, akadémikus, egyetemi tanár († 1913)
 január 7. – Bernadette Soubirous apáca, lourdesi látnok († 1879)
 január 28. – Benczúr Gyula festőművész († 1920)
 február 17. – Kozma Ferenc pedagógus, művelődésszervező, publicista, az MTA tagja († 1920)
 február 20. – Munkácsy Mihály festőművész († 1900)
 március 18. – Nyikolaj Andrejevics Rimszkij-Korszakov orosz zeneszerző († 1908)
 március 19. – Minna Canth finn író, költő († 1897)
 március 24. – Arany László költő, népmesegyűjtő, Arany János fia († 1898)
 március 30. – Paul Verlaine francia költő († 1896)
 március 31. – Oskar Boettger német zoológus († 1910)
 április 9. – Erkel László zongoraművész, karnagy († 1896)
 április 16. – Anatole France író, költő, kritikus, akadémikus († 1924)
 április 20. – Kőrösy József statisztikus, a legnagyobb hatású 19. századi magyar statisztikusok egyike, az MTA tagja († 1906)
 május 7. – Deininger Imre mezőgazdász († 1918)
 május 18. – Mészöly Géza festőművész († 1887)
 május 21. – Henri Rousseau francia naiv festő († 1910)
 július 17. – Wartha Vince kémikus, műegyetemi tanár, az MTA tagja († 1914)
 augusztus 12. – Muhammad Ahmad al-Mahdi szudáni vallási és politikai vezető († 1885)
 szeptember 17. – Puskás Tivadar, a telefonközpont feltalálója († 1893)
 október 14. – Tóth Ede dráma és népszínmű író († 1876)
 október 15. - Friedrich Nietzsche filozófus, költő, klasszika-filológus († 1900)
 október 29. – Kunz Jenő jogfilozófus, szociológus, az MTA tagja († 1926)
 november 15. – Klösz György fényképész († 1913)
 november 2. – V. Mehmed, az Oszmán Birodalom 36. szultánja († 1918)
 november 25. – Karl Benz német mérnök, a modern gépkocsitechnika egyik úttörője († 1929)

Halálozások 
 március 8. – Jean Baptiste Bernadotte, francia marsall, XIV. Károly János néven svéd,  III. Károly János néven norvég király (* 1763)
 március 24. – Bertel Thorvaldsen, izlandi származású dán szobrász (* 1770)
 április 28. – Gaetano Savi olasz botanikus (* 1769)
 június 17. – Tessedik Ferenc, ügyvéd, földrajzi utazó, író (* 1800)
 június 27.  - Joseph Smith, a mormonizmus megalapítója (* 1805)
 július 27.  - John Dalton, angol fizikus és kémikus (* 1766)
 július 28.  - Joseph Bonaparte, ügyvéd, diplomata, katona, I. Napóleon francia császár bátyja, József néven nápolyi, majd spanyol király (* 1768)
 október 9. – Gegő Elek, egyházi szónok, etnográfus, történész, ferences szerzetes, az MTA levelező tagja (* 1805)
 október 28. – Kisfaludy Sándor, költő (* 1772)

 
19. század
1735



Események 
 június 22. – A bécsi udvari kamara leiratában rendelkezik a Selmecbányán felállítandó bányászati akadémia, a Bergschule vagy Berg Schola alapításáról.

Az év témái

1735 az irodalomban

1735 a tudományban

Születések 
 február 1. – Alvinczi József császári magyar tábornok († 1810)
 április 11. – Báróczi Sándor, író († 1809)
 május 28. – François Christophe Kellermann, a napóleoni háborúk hadvezére, Franciaország marsallja, Valmy hercege († 1820)
 augusztus 30. – Szily János, Szombathely első püspöke († 1799)
 szeptember 5. – Johann Christian Bach, német zeneszerző († 1782)
 október 30. – John Adams, az Egyesült Államok első alelnöke és második elnöke († 1826)
 november 10. – Asbóth Gottfried János, evangélikus lelkész († 1784)

Halálozások 
 április 8. – II. Rákóczi Ferenc, erdélyi fejedelem és a Rákóczi-szabadságharc vezetője (* 1676)

18. század
1704



Események 
 január 2. – I. Lipót magyar király a kalocsai érseket, Széchényi Pált bízza meg a kurucokkal folytatandó béketárgyalások előkészítésével.
 január 11. – Károlyi Sándor generális mintegy 5 000 emberével a Csallóközből átkel a Dunántúlra és az országrész elfoglalására indul.
 január 14. – Brajkovics Márton zengg-modrusi megyés püspököt áthelyezik a zágrábi egyházmegye élére.
 január 16. – A francia–bajor hadak birtokba veszik Passaut.
 január 18. – Rákóczi kiáltványban emlékezteti a horvát rendeket a Habsburg-ház részéről elszenvedett sérelmeikre és felszólítja őket, hogy csatlakozzanak az egész haza szabadságáért küzdő magyarokhoz. A kiáltvány azonban hatástalan maradt.
 február 12. – A szatmári császári őrség kitör a várból és szétszórja a kuruc ostromzárat.
 február 16. – Munkács várát a császári őrség feladja.
 március 17–28. – A bécsi udvar és Rákóczi képviselőinek első tanácskozása a kuruc kézen lévő Gyöngyösön. (A tárgyalások rövidre sikerültek, mert a két fél álláspontja gyökeresen eltért egymástól.)
 március 25. – Pécs elleni rác támadás.
 április 2. – Bercsényi Miklós pátenst ad ki a fegyvert fogott jobbágyok felszabadításáról.
 április 21. – Püspöki csata
 június 13. – Sigbert Heister táborszernagy legyőzi Forgách Simont Koroncónál.
 június 29. – Rákóczi első bácskai hadjárata. (Mintegy 5 000 fő átcsoportosításával Rákóczi megindítja déli hadjáratát Baján át Bács felé a tisza-marosi határőrvidék ellen.)
 július 4. – Károlyi Sándor győzelmet arat a császáriakon Szentgotthárdnál de, sikere nem hoz tartós eredményt.
 július 8. – II. Rákóczi Ferencet erdélyi fejedelemmé választják.
 július 7. – Bács várának bevétele.
 július 12. – A kurucok Feketevíznél legyőzik a Duna–Tisza közét és a Tiszántúlt fenyegető szerémségi szerb határőröket.
 július 20. – Rákóczi Szeged városát hódoltatja.
 július 21. – George Rooke brit tengernagy a spanyol örökösödési háború során elfoglalja Gibraltárt.
 augusztus 13. – Az osztrákok (Savoyai Jenő vezetésével) a höchstädti csatában (Blindheim/Blenheim) mellett legyőzik a szövetséges francia és bajor hadsereget.
 október 17. – I. Lipót rendeletben tiltja meg a kurucok által kibocsátott rézpénz elfogadását.
 október 24. – Felszabadul Kassa városa.
 november 16. – Vak Bottyán beveszi Érsekújvárat.
 november 28. – II. Rákóczi Ferenc megkezdi Lipótvár ostromát.
 december 1. – Eperjes kuruc kézen.

Az év témái

1704 az irodalomban

1704 a tudományban

Születések 
 március 25. – Faludi Ferenc, író, költő, fordító († 1779)
 május 7. – Carl Heinrich Graun, német barokk zeneszerző, korának jelentős és népszerű operaszerzője († 1759)
 október 9. – Segner János András magyar természettudós, matematikus, orvos, fizikus, egyetemi tanár († 1777)

Halálozások 
 július 24. – Gyöngyösi István, magyar költő, alispán, országgyűlési követ (* 1629)
 október 28. – John Locke, angol empirista filozófus, orvos és politikus (* 1632)

Jegyzetek 

18. század
1707



Események

Határozott dátumú események 
 március 13. – A spanyol örökösödési háborúban Savoyai Jenő hadisikerei nyomán XIV. Lajos lemond olaszországi igényeiről.
 április 3. – A császári szolgálatban álló szerb határőrcsapatok kegyetlen öldöklések közepette kirabolják és felégetik Kecskemétet.
 április 5–21. – A marosvásárhelyi országgyűlés kimondja Erdély elszakadását a Habsburg-háztól és II. Rákóczi Ferenc fejedelmet tekinti általános teljhatalommal felruházott uralkodójának. (Továbbá törvénybe iktatják az 1706 márciusi huszti országgyűlés végzéseit Erdély és Magyarország konföderációjáról.)
 április 18. – Esze Tamást brigadérossá nevezik ki.
 május 1. – Életbe lép az Acts of Union, az Anglia és Skócia egyesülését kimondó törvény.
 május 15. – Rákóczi Szerencsen fogadja a szövetséget és a lengyel trónt felkínáló I. Péter orosz cár követeit.
 május 31.–június 22. – Ónodi országgyűlés.
 június 13. – I. József császárt az ónodi országgyűlés trónfosztottnak nyilvánítja („Eb ura a fakó! mai naptól fogva József nem királyunk!”)
 július 29. – A vármegyékhez intézett nyílt levelében Esterházy Pál nádor törvénytelennek nyilvánítja az ónodi országgyűlést.
 augusztus 10–22. – Homonnán ülést tart az Erdélyi Tanács, s a cárral kötendő szövetségről és Rákóczi lengyel királyságáról tárgyal.
 szeptember 14. – Varsóban I. Nagy Péter orosz cár és II. Rákóczi Ferenc fejedelem biztosai szerződést kötnek.

Határozatlan dátumú események 
 március vége–április eleje – A Duna–Tisza közét császári szolgálatban feldúló szerb határőrcsapatok Kalocsa környékén is garázdálkodnak.
 július – A kurucok megkezdik Arad ostromát. (A városban jelentős szerb katonaság és népesség van. Az ostromot 25-én eredménytelenül abbahagyják.)
 október – Az osztrák császári csapatok Jean Rabutin tábornok parancsnoksága alatt megszállják Erdély teljes területét.
 az év folyamán – 
 Az Alpokban megépítik az első alagutat.
 A rácok elleni második bácskai hadjárat.

Az év témái

1707 az irodalomban

1707 a tudományban

Születések 
 február 25. – Carlo Goldoni olasz komédiaíró († 1793)
 április 15. – Leonhard Euler svájci matematikus († 1783)
 május 23. – Carl von Linné svéd természettudós, orvos, botanikus († 1778)
 szeptember 7. – Georges-Louis Leclerc de Buffon francia természettudós († 1788)
 november 3. – Michael Czakul erdélyi szász orvos, sebész († 1771)
 december 18. – Charles Wesley, a metodizmus egyik vezetője, John Wesley öccse († 1788)

Halálozások 
 január 4. – Lajos Vilmos badeni őrgróf császári tábornagy (* 1655)
 január 20. – gróf Kollonich Lipót bíboros, esztergomi érsek (* 1631)
 március 3. – Aurangzeb nagymogul, a Mogul Birodalom uralkodója (* 1618)
 május 9. – Dietrich Buxtehude német zeneszerző (* 1637)
 szeptember 1. – Madame de Montespan, XIV. Lajos francia király szertője (* 1640)
 november 8. – Rákóczi Erzsébet költő, Rákóczi László és Bánffy Erzsébet leánya (* 1654)

Jegyzetek 

18. század
Solaris (operációs rendszer)

A Solaris operációs rendszer (Solaris Operating System) a Sun Microsystems által kifejlesztett számítógépes operációs rendszer.

A korai verziók még a BSD UNIX-on alapultak, ezeket SunOS-nak hívták. A System V bekerülése a SunOS-ba nagy változást hozott. A fejlesztés két ágra szakadt. A BSD kódot tartalmazó ágat SunOS 4-nek vagy Solaris 1-nek, a System V kódot tartalmazó ágat pedig SunOS 5-nek vagy Solaris 2-nek nevezték el. A Solaris 2.6 után a Sun Microsystems "eldobta" a 2-es számozást és (2002 elején) Solaris 7 néven folytatta.

A Solaris-t elsődlegesen SPARC processzorokra írták, de elérhető PC-re is. A jelenleg támogatott Solaris 10 futtatható AMD64-en, ugyanúgy, mint SPARC-on és X86-on is, a Solaris 11 ugyanakkor már csak a SPARC (M és T szériás szerverek) és az X86-64-es architektúrákat támogatja.

A Sun elkezdte – fokozatosan – megnyitni a Solaris-t. Tervei szerint végül teljesen szabad szoftverré vált volna a Solaris, mind a bináris, mind a forrás változat ingyenesen letölthető lett volna. Ezért létrehozták az OpenSolaris-t, mely a Sun Common Development and Distribution License alapján volt fejleszthető. Éppen ennek okán több mint 1600 szabadalmát tette nyilvánosan elérhetővé (a CDDL licencelőknek). Amikor az Oracle megvásárolta a Sun-t, megszüntette az OpenSolaris projektet és azóta a Solaris kódokat nem teszi elérhetővé CDDL alatt. Az OpenSolaris közösség úgy döntött, hogy a saját kezébe veszi az irányítást és 2010. augusztus 3-án bejelentette az Illumos projektet, amely az OpenSolaris leágazásának is tekinthető.

Támogatott architektúrák 
SPARC
X86

Desktop környezet 
Az első Solaris Desktop környezet az OpenWindows volt. Ezt követte a 2.6-os Solaris-ban a CDE, majd a 10-es változat GNOME alapú Java Desktop System (JDS) ablakkezelője. Jelenleg a Solaris 11-ben a Gnome az alapértelmezett.

Licence 
A Solaris kódja (néhány kivételtől eltekintve) mind CDDL licenccel volt ellátva, amit leginkább az OpenSolaris projektben használtak. Az Oracle jelenleg nem teszi elérhetővé a rendszer forráskódját.

Verziók 

A SunOS kifejezést még mindig használják a Solaris rendszermagjának a megnevezésére. A SunOS mag verziója 5.{a Solaris verzió száma}. Például a legújabb kiadás, a Solaris 11, SunOS 5.11-en fut. A Solaris man oldalak SunOS-el vannak címkézve, és az operációs rendszer indulásnál kiírja, de a "SunOS" kifejezés nincs használatban a Sun marketing dokumentumokban.

Kapcsolódó szócikkek 
 OpenSolaris
 Operációs rendszerek összehasonlítása
 Common Development and Distribution License
 Solaris Volume Manager
 Nexenta, egy Debian-alapú disztribúció, mely a GNU szoftvereket kombinálja a Solaris kernellel

További információk 
 Illumos Project
 Openindiana
 OpenSolaris (magyar)
  OpenSolaris - XWik
 Oracle Solaris Operating System
 Sunfreeware.com  – Szabadságot a Solarisnak

 Solaris mobil számítógépeken (laptopokon, notebookokon)
 1600 szabadalom a Sun-tól

Unix
1710



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Ocskay Lászlót a kuruc haditörvényszék árulónak nyilvánítja és kivégzi
 január 22. – II. Rákóczi Ferenc hadseregének csatája Romhány és Vadkert (Érsekvadkert) közt az osztrákokkal.
 február 13. – Korponayné, a „lőcsei fehér asszony” átadja a labancoknak Lőcsét.
 június 12. – A császáriak kezére kerül Szepesvár.
 augusztus 19. – Rákóczi Szerencsről kiadott pátensében közli, hogy – angol, holland és orosz közvetítéssel – béketárgyalásba kezd a bécsi udvarral.
 szeptember 23. – A császári csapatok bevonulnak Érsekújvárra.
 szeptember 27. – I. József Pálffy János horvát bánt nevezi ki a magyarországi császári csapatok főparancsnokává.
 október 20. – A császáriak kezére kerül Szolnok.
 október 29. – Mohácsnál a császáriak elfogják  Béri Balogh Ádámot. (A kuruc brigadérost később kivégeznek.)
 november 10. – Sárospatak vára a császáriak kezére kerül.
 november 20. – Az Oszmán Birodalom hadat üzen az Orosz Birodalomnak.
 november 30. – Elesik a kurucok kezén lévő Eger.

Határozatlan dátumú események 
 az év tavaszán – 
 Országos pestisjárvány és éhínség pusztít Magyarországon.
 A császáriak bevonulnak több, eddig kuruc kézen lévő felső-magyarországi városba. (Eger: november 30., Bártfa: december 4., Eperjes: december 10.)
 Az orosz csapatok elfoglalják a svéd Viborgot, Revalt és Rigát; a Balti-tenger-part széles sávja orosz kézre kerül.

Az év témái

1710 az irodalomban

1710 a tudományban

Születések 
 január 4. – Giovanni Battista Pergolesi, zeneszerző († 1736) 
 február 15. – XV. Lajos, francia király († 1774)
 április 4. – Klimó György, pécsi püspök († 1777) 
 szeptember 4. – Pálffy Miklós kancellár, országbíró († 1773)
 október 15. – Barkóczy Ferenc, egri püspök, majd esztergomi érsek, Magyarország hercegprímása, a tudományok és művészetek támogatója († 1765)
 október 16. – Hadik András, magyar huszártábornok († 1790)
 november 22. – Wilhelm Friedemann Bach, orgonista, zeneszerző († 1784)

Halálozások 
 január 3. – Ocskay László, kuruc brigadéros, császári és királyi ezredes (* 1680)
 június 7. – Louise Françoise de La Baume Le Blanc, francia hercegnő, XIV. Lajos francia király szeretője (* 1644)
 szeptember 19. – Ole Rømer, dán csillagász, aki 1676-ban elsőként mérte meg közvetetten a fénysebességet (* 1637)
 november 21. – Bernardo Pasquini, olasz barokk zeneszerző, csembalista és orgonista (* 1637)

Jegyzetek 

 
18. század
1715



Események 
 február 26. – III. Károly magyar király a Habsburg birodalom minden bevételeinek és kiadásainak kezelésével a bécsi Universalbancalitätot bízza meg.
 június 15. – III. Károly szentesíti az 1708-as és 1712-es pozsonyi országgyűlések törvényeit.
 szeptember 1. – Dédapja, XIV. Lajos francia király halála után – a mindössze öt esztendős dauphin – Lajos foglalja el Franciaország és Navarra trónját.
 december 24. – Svéd csapatok elfoglalják Norvégiát

Az év témái

1715 az irodalomban

1715 a tudományban

Születések 
 február 26. – Claude-Adrien Helvétius, francia filozófus, enciklopédista († 1771)
 szeptember 30. – Étienne Bonnot de Condillac, francia filozófus († 1780)
 október 23. – II. Péter orosz cár, trónra lépett 1727-ben († 1730)
 november 13. – Dorothea Erxleben (Dorothea Leporin), az első német orvosnő († 1762)

Halálozások 
 január 7. – François Fénelon, francia katolikus érsek, teológus, költő és író, a kvietizmus támogatója (* 1651)
 szeptember 1. – XIV. Lajos, francia király, a Napkirály (* 1638)

Jegyzetek 

 
18. század
1712



Események 
 május 22. – III. Károlyt királlyá koronázzák Pozsonyban.
 november 16. – II. Rákóczi Ferenc száműzött fejedelem megpróbál Angliába utazni, de a bécsi udvar tiltakozása miatt nem fogadják be.

Az év témái

1712 az irodalomban

1712 a tudományban

Születések 
 február 11. – Pauline Félicité de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője († 1741)
 február 22. – Bod Péter, református lelkész, irodalomtörténész († 1769)
 március 27. – Claude Bourgelat, francia állatorvos, az első állatorvosi főiskola alapítója († 1779)
 április 1. – Matthias Franz Gerl, osztrák építész († 1765)
 június 28. – Jean-Jacques Rousseau, francia író, gondolkodó († 1778)
 október 5. – Francesco Guardi, velencei festő († 1793)
 október 14. – George Grenville, brit miniszterelnök, whig párti politikus († 1770)
 november 24. – Charles-Michel de l’Épée, hallássérültekkel foglalkozó francia gyógypedagógus, siketek állami iskolájának alapítója († 1789)
 december 12. – Károly Sándor, lotaringiai herceg († 1780)

Halálozások 
 január 3. – Csajághy János, kuruc brigadéros (* 1673)
 július 12. – Richard Cromwell, Oliver Cromwell fia, Anglia, Skócia és Írország második Lord Protectora (* 1626)
 szeptember 14. – Giovanni Domenico Cassini, olasz származású francia csillagász (* 1625)

Jegyzetek 

 
18. század
1717



Események

Határozott dátumú események 
 október 10. – II. Rákóczi Ferenc partra száll Gallipoliban, Törökországban.
 június 24. – Az Angliai Nagypáholy megalakulása Londonban.
 július 17. - I. György brit király ünnepségén a Temzén bemutatják Georg Friedrich Händel művét a Vízizenét.
 augusztus 22.–szeptember 4. – Az utolsó tatárjárás Magyarországon és Erdélyben.

Az év témái

1717 az irodalomban

1717 a tudományban

Születések 
 január 28. – III. Musztafa, az Oszmán Birodalom 27. szultánja († 1774)
 január 29. – Jeffrey Amherst, brit tábornok, a hétéves háború észak-amerikai hadszínterének sikeres parancsnoka († 1797)
 május 13. – Mária Terézia, magyar királynő († 1780)
 október 5. – Marie-Anne de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője († 1744)
 október 5. – Horace Walpole, angol író († 1797)
 november 16. – Jean le Rond d’Alembert, francia matematikus, filozófus, mérnök, enciklopédista († 1783)
 december 9. – Johann Joachim Winckelmann, német régész, művészettörténész († 1768)
 december 14. – Bajtay Antal erdélyi római katolikus püspök († 1775)

Halálozások 
 január 13. – Maria Sibylla Merian, német természetkutató, tudományos illusztrátor (* 1647)
 június 23. – Feichtenberger József, jezsuita rendi pap, tanár, költő (* 1694)
 november 2. – Johann Jakob Walther, német hegedűművész, zeneszerző (* 1650)

Jegyzetek 

 
18. század
Office Segéd

Az Office Segéd (angolul Office Assistant) egy funkció a Microsoft Office irodai alkalmazáscsomagban, melyet először az Office 97-ben vezettek be. Az Office 2000-től kezdődően a Microsoft Bobból eredő Actor (.act) formátumot leváltotta a Microsoft Agent (.acs).

Az Office Segéd alapértelmezett „megtestesítő”-je Gem Géza (Clippit, vagy – ahogy elterjedt a világban – Clippy) gemkapocs, de elérhető többféle segéd, mint például Gombóc (The Dot), Segíts Elek (F-1), Office Embléma (Office Logo), Glóbusz (Mother Nature), Offica (Links), és Blöki (Rocky). Az Agentet használó változatokban a felhasználó más .acs-fájlokat is hozzáadhatott, de még így is Gem Géza a legismertebb.

Az Office Segéd (és így a gemkapocs) a Microsoft Office néhány verziójában alapértelmezés szerint engedélyezve volt. Bármikor feltűnt, amikor a program úgy érezte, hogy a felhasználónak tanácsra van szüksége. Az Office XP reklámkampányának egyik kulcsösszetevője volt az a tény, hogy Gem Gézát eltávolították – pontosabban alapértelmezés szerint nem volt bekapcsolva.

Gem Géza után megjelent a Vigor, a vi szövegszerkesztő egyik verziója, melyben egy gemkapocs „súgás”-t nyújt.

A 2007-es Microsoft Office rendszer súgófunkciója teljes átalakításon ment keresztül, és már nem tartalmazza a Microsoft Office Segédet.

Microsoft-szoftverek
Báthory Zsófia

Somlyói Báthory Zsófia (Somlyó, 1629 – Munkács, 1680. június 14.) II. Rákóczi György erdélyi fejedelem felesége, Báthory András és a lengyel Zakreszka Anna leánya, Báthory Gábor fejedelem unokahúga.

Élete 
Szilágysomlyón ismerkedett meg ifj. Rákóczi Györggyel, Várad akkori kapitányával. Esküvőjük 1643. február 3-án volt Gyulafehérváron. Apósa, I. Rákóczi György kívánságára a katolikus vallásról csakhamar áttért a reformátusra. Férje halála után 1660-ban fiával, I. Rákóczi Ferenccel együtt visszatért a római katolikus egyházba, és Erdélyt odahagyva magyarországi birtokaira vonult vissza. Ezzel egyidejűleg a király, I. Lipót pártjára állt. A jezsuiták befolyására a Rákóczi-birtokokon üldözte a protestáns prédikátorokat, majd a protestáns jobbágyságot is, a sárospataki kollégium is bujdosásra kényszerült.

1671-ben a Wesselényi-összeesküvésbe bonyolódott fiát megmentette a vérpadtól 400 000 forint váltságdíj lefizetésével és azzal, hogy váraiba német őrséget fogadott. Később teljesen Kis Imre jezsuita ellenreformációs befolyása alá került. Még menye, a különben szintén katolikus Zrínyi Ilona sem maradhatott meg a munkácsi udvarban, miután enyhébb bánásmódot ajánlott a protestáns jobbágyokkal szemben. 

Élete végén mindent elkövetett, hogy Zrínyi Ilona és Thököly Imre tervezett házasságát megakadályozza, azonban 1680. június 14-én elhunyt. Fiával, I. Rákóczi Ferenccel együtt az általa alapított kassai jezsuita Szentháromság-plébániatemplom kriptájában temették el. Halála után két évvel, 1682. június 15-én Zrínyi Ilona és Thököly megtartották esküvőjüket a munkácsi várban.

Származása 

</center>

Jegyzetek

Források 
 Báthori Zsófia, somlyói – Magyar életrajzi lexikon 1000–1990
 Egy véres század nagyasszonya

További információk 

 Kiss Kálmán: Báthori Zsófia életrajza (Nagybánya, 1879)
 Meszlényi Antal: Báthori Zsófia élete és végrendelete (Budapest, 1939)
 Passuth László: Sasnak körme közt (regény, Budapest, 1956).
 Újratemetik I. Rákóczi Ferencet és Báthory Zsófiát (2012. március 1.)
 Báthori Zsófia végrendelete (Fáy Zoltán – MNO, 2004. március 20.)
Kiss Kálmán: Báthori Zsófia életrajza; Molnár Ny., Nagybánya, 1879
Majláth Béla: Forgách Ádám és Báthory Sófia ékszereinek történetéből; Akadémia, Bp., 1882 (Értekezések a történelmi tudományok köréből)
Szabó Adorján: II. Rákóczi Ferencz nagyanyja és édes atyja; Vitéz Ny., Kassa, 1903
Lőcsey Mária: Báthori Zsófia; Neuwald Ny., Bp., 1914 (Történeti értekezések)
Meszlényi Antal: Báthory Zsófia élete és végrendelete (1628–1680); Stephaneum Ny., Bp., 1939
Szabó Adorján: Báthory Zsófia temploma Kassán; Szt. Erzsébet Ny., Kassa, 1942

1629-ben született személyek
1680-ban elhunyt személyek
Zsófia
Zsófia
Katolikus vallásra tért személyek
Munkácsiak
Magyar nők
Erdélyi fejedelemasszonyok
1726



Események 
 Jonathan Swift megírja Gulliver utazásai című könyvét.

Az év témái

1726 az irodalomban

1726 a tudományban

Születések 
 február 16. – Friedrich von der Trenck, porosz lovassági katonatiszt, kalandor († 1794)
 június 3. – James Hutton, skót geológus, természettudós, kémikus, kísérleti gazdálkodó († 1797)
 május 6. – Szathmáry Király Pál, testőrtiszt, mérnök, festőművész († 1807)
 augusztus 10. – Fabri Ferenc, jezsuita rendi pap, tanár, költő († 1791)
 november 28. – Andrija Blašković (magyarosan Blaskovich András), horvát jezsuita rendi tanár († 1797)
 december 1. – Eggert Ólafsson izlandi költő, néprajz- és természettudós († 1768)

Halálozások 
 február 26. – II. Miksa Emánuel, bajor választófejedelem, császári tábornagy, hadvezér (* 1662)

18. század
Alvincziana resolutio

Az Alvincziana resolutio I. Lipót magyar király által 1693. május 14-én kiadott rendelete, amely válasz volt Alvinczi Péternek, az erdélyi rendek utasításokkal ellátott követének előterjesztéseire. A Diploma Leopoldinumot kiegészítő okirat az Erdélyi Fejedelemség  vallási és közigazgatási viszonyait szabályozta, és 1848-ig maradt érvényben.

Keletkezése 
Az 1690. október 16-án kibocsátott Diploma Leopoldinum rendelkezéseit Erdélyben többen is sérelmezték. A katolikusok hátrányosnak ítélték meg azt, hogy a vallás, a fejedelmi adományok, valamint a dézsma ügyében a diploma fenntartotta a status quot, a szászok a szerzett jogaik elvesztését féltették attól a kitételtől, hogy országos törvények kivétel nélkül rájuk is vonatkoznak, így az első három pont alkalmazása függőben maradt. Az 1692. március 15-ére összehívott országgyűlésen tárgyalások indultak a katolikusokkal a vallást illetően valamint a szászokkal az adózással kapcsolatban.

Mivel a katolikusok nem csupán a sérelmeik orvoslását kérték, hanem olyan követelésekkel álltak elő, amely a katolikus egyház túlsúlyát eredményezték volna, a tárgyalások elakadtak, és csak Johann Friedrich Ambrosius von Veterani, a császári haderő erdélyi parancsnoka nyomására indultak újra április 19-én, majd június 19-én, de megállapodás nem jött létre. A szászokkal  1692 áprilisában sikerült egyezségre jutni az adókkal és katonai kötelezettségekkel kapcsolatban.

A tárgyalások eredményeinek bemutatására 1692. június 22-én követség indult Bécsbe, melynek tagjai a kormánytanács részérő Alvinczi Péter és Dálnoky János, az erdélyi szász univerzitás részéről Johannes Zabanius, az Erdélyi Római Katolikus Státus részéről Baranyai Gergely voltak. Alvinczi több emlékiratot is benyújtott, amíg végre választ kapott, ez volt az Alvincziana resolutio. I. Lipót ezen kívül további két diplomát bocsátott ki, az egyik a katolikusok sérelmeit hozta helyre, a másikban megerősítette a szászokkal kötött megállapodást.

Az Alvincziana resolutiót az 1693. szeptember 16-i rendi országgyűlésen ismertették.

Tartalma 
A Diploma Leopoldinum első pontját kiegészítették azzal, hogy a négy bevett vallás szabadon gyakorolható, és az egyházak vagyona megmarad. Ugyanakkor a második ponthoz hozzátették, hogy a katolikusoknak át kell adni ingyen a kolozsvári református templomot, az unitárius kollégiumot, és a gyulafehérvári templomot, illetve  forintért a kolozsmonostori apátságot. Az Alvincziana resolutio ezt úgy módosította, hogy a kolozsvári nagytemplomot kell átadni.

Az Alvincziana resolutio rendelkezett a Gubernium székhelyéről és szervezetéről is. Ígéretet tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Diploma Leopoldinumot nem változtatják meg, továbbá, hogy a székelyeket háborúban nem viszik ki a haza határain, hacsak azt a haza védelmének szüksége nem parancsolja. A kormány székhelye Gyulafehérvár lett, és az Erdélyi Udvari Kancelláriát különválasztották a magyarországitól, de áthelyezték Bécsbe. A fiskális jövedelmeket az erdélyi rendeknek adták bérbe.

Források
  [Alvinczi Péter]
 
 

Erdély történelme
Jogtörténet
1693



Események 
 május 14. – kiadják az Alvincziana resolutiót a Diploma Leopoldinum kiegészítésére

Az év témái

1693 az irodalomban

1693 a tudományban

Születések 
 május 24. – Georg Raphael Donner osztrák barokk szobrász († 1741)
 július 21. – Lord Thomas Pelham-Holles brit politikus, miniszterelnök († 1768)

Halálozások 
 január 6. – IV. Mehmed, az Oszmán Birodalom 20. szultánja (* 1642)
 március 9. – Antonio Caraffa olasz zsoldosvezér (* 1646 körül)
 augusztus 25. – Johann Christoph Bach német zenész, Johann Sebastian Bach nagybátyja (* 1645)
 szeptember 19. – Janez Vajkard Valvasor szlovén történész, geográfus (* 1641)

 
17. század
1691



Események

Határozott dátumú események 
 július 12. – Antonio Pignatelli bíborost választják meg pápának, aki a XII. Ince nevet veszi fel.
 augusztus 19. – A szalánkeméni csatában – a Savoyait ideiglenesen leváltó – Bádeni Lajos őrgróf vezette császári sereg győzelmet arat Köprülü Musztafa török nagyvezír csapatai fölött.
 augusztus 20. – I. Lipót újabb privilégiumot ad a szerbeknek. (Lásd: 1690. augusztus 21.)
 szeptember 22. – IV. János György kerül a szász választófejedelmi székbe.
 december 4. – A Diploma Leopoldinum kiadása.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –  John Tyzacke angol mérnök szabadalmaztatja a mosógépet.

Az év témái

1691 a tudományban

1691 az irodalomban

Születések 
 február 27. – Edward Cave angol nyomdász, szerkesztő és kiadó, a „The Gentleman's Magazine” című kiadvány, az első modern értelemben vett magazin megalapítója († 1754)
 augusztus 25. – Alessandro Galilei itáliai építész († 1737)
 augusztus 28. – Erzsébet Krisztina magyar királyné braunschweig–wolfenbütteli hercegnő, Mária Terézia magyar királynő édesanyja, aki korának nevezetes szépsége volt. († 1750)

Halálozások 
 június 22. – II. Szulejmán oszmán szultán (* 1642)
 augusztus 19. – Zrínyi Ádám, Zrínyi Miklós fia (* 1662)

Jegyzetek 

 
17. század
Grundy mama

Grundy mama (Mrs. Grundy, korrektebb megnevezéssel Ms. Grundy) egy fiktív és „általános” személy, angolszász nyelvterületen újabban gyakran az átlag háziasszonyt jelölik e szóval. Eredetileg ez az alak az emberek mindennapi életét gúzsba kötő társadalmi konvenciók kifigurázásaként született, az olyan emberek ellen, akik örömmel és gyorsan ítélnek meg másokat. Ő a folyton figyelő szomszéd, aki furcsa vagy annak tűnő szokásaink felett ítéletet mond.

Grundy mama Thomas Morton (1764–1838) angol író szüleménye, egy 1798-as színművében (Speed the Plough, kb. Gyorsítsd az ekét!) jelenik meg, de nem mint a dráma egyik szereplője, hanem csak az egyik szereplő, Dame Ashfield megjegyzéseiben, aki rá állandóan mint követendő mintára hivatkozik.

További információk 

 Egy popegyüttes szintén erről a fiktív alakról nevezte el magát: honlapjuk
 A válás és Ms Grundy

Források 

 Encyclopaedia Britannica Online

Kapcsolódó szócikk 
 Grundy mama játéka

Kitalált személyek, lények
1697



Események

Határozott dátumú események 
 május 7. – Leég a stockholmi Tre Kronor palota.
 június 30. – Kitör a Tokaji Ferenc magyar felkelő vezér által vezetett hegyaljai kuruc felkelés. (A nagy ívű terv hetek alatt összeomlott, s a felkelést – elszigeteltsége miatt – a császári katonaság gyorsan leverte.)
 szeptember 11. – Savoyai Jenő legyőzi a törököket Zentánál.

Határozatlan dátumú események 
 nyár eleje – Károlyi Sándor Szatmár vármegyei főispán elfogja a Hegyalján szervezkedő Kis Albertet és Esze Tamást.

Az év témái

1697 az irodalomban 
  Megjelenik Rómában Bianchi ókori szimbólumokkal foglalkozó munkája, amiben Európa először értesül Mezopotámia művészeti emlékeiről, nevezetesen egy késő babilóni pecséthengerről. (lásd: Mezopotámia művészete)

1697 a tudományban

Születések 
 január 30. – Johann Joachim Quantz, zeneszerző, fuvolaművész. II. Frigyes porosz király fuvolatanára († 1773)
 június 4. – Jacob Emden a Német-római Császárság területén működő zsidó hittudós, teológiai író († 1776)
 október 7. – Canaletto (Giovanni Antonio Canale), olasz festő († 1768)
 november 10. – William Hogarth, angol festő, grafikus († 1764)

Halálozások 
 február 28. – Haller János, báró, Torda vármegye főispánja (* 1626)

Jegyzetek 

 
17. század
1709



Események

Határozott dátumú események 
 április 10. – Árva vára a császáriak kezére kerül.
 június 27. – A poltavai ütközetben I. Péter orosz cár megsemmisítő vereséget mér a svéd csapatokra.
 szeptember 7. – Sigbert Heister elfoglalja Veszprémet és a Dunántúlt.
 szeptember 11. – Ausztria győzelme Malplaquet mellett a franciák felett.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – XIV. Lajos francia király beszünteti a II. Rákóczi Ferencnek küldött segélypénzek folyósítását.
 az év folyamán – 
 Pestisjárvány tör ki az Alföldön, ami átterjed Felső-Magyarországra.
 Bartolomeo Cristofori Firenzében elkészíti az első zongorát (cembalo con piano e forte).
 XI. Kelemen pápa Michelangelo dei Conti bíborost kinevezi a Pápai államban lévő Osimo püspökévé.

Az év témái

1709 az irodalomban

1709 a tudományban

Születések 
 március 10. – Georg Wilhelm Steller, német botanikus, zoológus, orvos és kutató († 1746)
 szeptember 14. – Wallaskay János magyar orvos, alkimista († 1766)
 november 25. – Franz Benda, hegedűs és zeneszerző († 1786)

Halálozások 
 január 14. – Cseles Márton, jezsuita hittudós (* 1641)
 február 8. – Giuseppe Torelli, hegedűs és zeneszerző (* 1658)
 március 6. – Pekri Lőrinc, brigadéros (* ismeretlen)
 július 28. – id. gróf Barkóczy Ferenc, kuruc tábornagy (* kb. 1627)
 szeptember 8. – Ivan Mazepa, kozák hetman (* 1639)
 szeptember 27. (egyes források szerint szeptember 26.) – Bottyán János, kuruc tábornok (* 1643?)
 október 15. – Berthóti István, kuruc brigadéros, majd vicegenerális (* 17. sz. közepe)

Jegyzetek 

18. század
1640



Események

Határozott dátumú események 
 február 9. – IV. Murád halála után öccse, Ibrahim lesz az oszmán-török szultán.
 augusztus 21. – I. Rákóczi György erdélyi fejedelem idősebb fiát, Györgyöt kinevezi váradi kapitánynak.

Határozatlan dátumú események 
 április – I. Károly 12 év után ismét összehívja a parlamentet, az ún. Rövid Parlamentet. (A rázúduló panaszáradat miatt azonban május 5-én feloszlatja. Az angol polgári forradalom parlamentáris szakaszának kezdete.)
 augusztus – A skót hadsereg a határt átlépve megfutamítja az angolokat.
 november – I. Károly a főrendek tanácsának javaslatára újabb parlamentet hív össze. (Az ún. Hosszú Parlament a Westminsterben ült össze.)
 az év folyamán –
 Portugáliában felkelés indult a spanyol megszállók ellen. (December 1-jén az ország függetlenné vált, s a Bragança-házbeli IV. Jánost választották királlyá.)
 I. Rákóczi György fejedelem szövetséget köt III. Zsigmond lengyel királlyal a török ellen.

Az év témái

1640 az irodalomban

1640 a tudományban

Születések 
 június 9. – I. Lipót, német-római császár, magyar király († 1705)
 október 5. – Madame de Montespan, XIV. Lajos francia király szertője († 1707)
 december 6. – Claude Fleury francia római katolikus pap, egyháztörténeti író († 1723)

Halálozások 
 február 9. – IV. Murád, az Oszmán Birodalom 18. szultánja (* 1612)
 május 30. – Peter Paul Rubens németalföldi festő (* 1577)

Jegyzetek 

 
17. század
11 (szám)

A 11 (tizenegy) (római számmal: XI) a 10 és 12 között található természetes szám.

A matematikában 
A 11 páratlan szám, prímszám. Kanonikus alakban a 111 szorzattal, normálalakban az 1,1 · 101 szorzattal írható fel. Két osztója van a természetes számok halmazán, ezek növekvő sorrendben: 1 és 11.

Repunit. Sophie Germain-prím, biztonságos prím, Lucas-prím, jó prím, Eisenstein-prím (3k-1 alakú prímszám). 4k-1 alakú prímszám. Ikerprím, párja a 13. Unikális prím. Elsőfajú Szábit-prím.

Wagstaff-prím – (2ⁿ+1)/3 alakú prím, ahol n prímszám.

A legnagyobb ismert érték, amelyet felvesz egy természetes szám multiplikatív perzisztenciája (az a szám, mely megadja, hány lépés szükséges ahhoz, hogy egy természetes szám jegyeit egyenként összeszorozva, majd az így kapott szorzat jegyeivel az eljárást  ismételve a legvégül keletkezett szorzat stabilizálódjon, azaz a szorzatok sorozata egyetlen jegyű szám formájában állandóvá váljon). 10233-ig biztosan nincsen nagyobb multiplikatív perzisztenciájú szám.

A 11 Mills-prím, Störmer-szám, Heegner-szám.

Egyetlen szám, a 21 valódiosztó-összegeként áll elő.

Szigorúan nem palindrom szám.

Középpontos tízszögszám.

A tudományban 
 A periódusos rendszer 11. eleme a nátrium.
 Apollo–11 volt az első Hold program, aminek fedélzetén emberek is voltak.
 A Messier-katalógus 11. objektuma (M11) a Vadkacsa-halmaz.

A számmisztikában 
 A 11 az egyik mesterszám, jelentése: Kinyilatkoztatás.

A sportban 
 Az amerikaifutballban 11 játékos lép egyszerre a pályára.
 Általában a labdarúgásban ennyi játékos van egyszerre egy csapatból a pályán.

Film 
 Ocean's Eleven – Egy amerikai film (Eleven=tizenegy)
Eleven - szereplő a Stranger Things c. sorozatban.

Irodalom 
 Paulo Coelho: Tizenegy perc

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 

 Tizenegy dal

011
011
Carlo Rubbia

Carlo Rubbia (Gorizia, 1934. március 31. –) Nobel-díjas olasz fizikus.

Élete 
Rubbia Olaszország Friuli-Venezia Giulia régiójában, a szlovén határ közelében fekvő Goriziában született. A középiskola elvégzése után a pisai Scuola Normale fizika karán tanult, ahol diplomáját a kozmikus sugárzással kapcsolatban szerezte meg. 1958-ban az Amerikai Egyesült Államokba ment, hogy szélesítse tudását, és megismerkedjen a részecskegyorsítókkal.

1960 körül visszatért Európába az újonnan alapított CERN-be, ahol a gyenge kölcsönhatás szerkezetét vizsgáló kísérleteken dolgozott. 1970-ben a Harvard Egyetem professzora volt, de továbbra is rendszeresen utazott a CERN-be. 1976-ban javasolta, hogy a CERN-beli szuper proton szinkrotront alakítsák át úgy, hogy benne protont lehessen ütköztetni antiprotonnal ugyanabban a gyorsítógyűrűben, emellett elkészítették a világ első antiproton üzemét. Az ütköztető 1981-ben kezdett el működni, és 1983 januárjában bejelentették, hogy sikerült gyenge kölcsönhatást közvetítő W-bozont sikerült létrehozni és megfigyelni a szuper protonszinkrotron mellett épült UA1 detektorban. Pár hónappal később a nehezebben megfigyelhető Z-bozont is megfigyelték.

A következő évben, 1984-ben Rubbia és Simon van der Meer megosztva megkapta a fizikai Nobel-díjat.

Rubbia tovább dolgozott az UA1-en és a Harvardon 1989-ig. Ekkor elfogadta a CERN főigazgatói posztját, melyet 1993-ig töltött be.

Carlo Rubbia jelenleg az olasz Paviai Egyetem professzora, és az ENEA (az biztonságos erőművek olasz intézete) elnöke. 2013. augusztus 30-án Giorgio Napolitano olasz köztársasági elnök örökös szenátorrá nevezte ki.

Jegyzetek

Források
 Carlo Rubbia életrajz (angol)
 A CERN és a magyar részecskefizikusok videoarchívum  a Magyar Tudományos Akadémia ünnepi tudományos ülése a CERN megalapításának 50. évfordulója alkalmából. A harmadik előadás Rubbiáé: The foundation, evolution and results of CERN, magyar vonatkozásookal angolul.
 Carlo Rubbia: A mai fizika a CERN-ben,  Fizikai Szemle 1990/11. 321. o
 Szatmári Zoltán: Mit old meg Carlo Rubbia tóriumos energiasokszorozója?, Fizikai Szemle 1994/07 293. o.

1934-ben született személyek
MTA-tagok
Nobel-díjas fizikusok
Olasz fizikusok
Olasz Nobel-díjasok
Goriziaiak
Élő személyek
Aranygyapjas rend

Az Aranygyapjas rend (el tusan, el toison de Oro, Ordre de la toison d’or) lovagrend, amelyet Jó Fülöp burgundi herceg 1429. január 10-én Brugge-ben alapított harmadik nejével, Izabella portugál hercegnővel történt egybekelése alkalmával a Megváltó, Mária és Szent András tiszteletére, a keresztény hit és a katolikus szentegyház védelmére, az erény és jó erkölcsök növelésére. 

A rend az alapítását követően először a burgundi hercegek legfontosabb rendjele lett, majd a Habsburgok spanyol ágáé, a spanyol örökösödési háború után pedig mind a spanyol uralkodók, mind a Habsburgok osztrák ágáé.

Története 
A rend alapítója Jó Fülöp burgundi herceg; először (1433-ban) IV. Jenő pápa, majd (1517-ben) X. Leó pápa is megerősítette. A rendbe való felvételnél a kezdetektől fogva az előkelő nemesség és kiváló szolgálatok voltak fő kellékek. Az első két században ezt az egyosztályú rendet csak fejedelmi személyeknek s a legmagasabb arisztokráciának adományozták. A rendkáptalan, mely az összes rendlovagból áll, eleinte évenként, később minden harmadik évben összeült, utóbb csak a rend nagymesterének összehívására, amikor új tagjait általános szavazattöbbséggel választották. A nagymesterek a burgundi hercegek, utánuk a spanyol királyok voltak. 1559-ben tartották az utolsó káptalant. II. Fülöp spanyol király engedélyt nyert XIII. Gergely pápától, hogy a rend lovagjait maga nevezhesse ki; ez időtől a lovagok száma (amely az alapítás idejében 25, három év múlva 31, 1516-ban, V. Károly német-római császár alatt 51 volt) nem volt meghatározva.

Burgundi Máriának Miksa osztrák főherceggel kötött házassága folytán (1477) a rend nagymesteri méltósága a Habsburg-házra szállt. Amikor a Habsburg-ház spanyolországi ága kihalt, mind VI. Károly császár, mind V. Fülöp spanyol király magának követelte a rendtagok kinevezésének kizárólagos jogát. Az 1725-ös bécsi békében kötött egyezség szerint aztán mindkét uralkodó gyakorolhatta a kinevezés jogát, de az osztrák rendház sohasem ismerte el a rend spanyolországi ágát, sem az ott történt kinevezéseket. Ausztriában fejedelmi személyek, főnemesek és katolikusok képezik a rend tagjait.

Leírása 

A rend jelvénye: kékzománcos, lángokat szóró tűzkövön függő arany kosbőr (kosirha), mely felett Ausztriában arany szalagon sárkányölő férfi van, a szalag kanyargó végein, kékzománcos alapon pedig e jelmondat áll: Pretium laborum non vile („A munka becse nem csekély”). E jelvényt ünnepnapokon tüzet szóró tűzkövekből és acélokból összeállított aranyláncon, rendesen piros szalagon viselik. 

A rend öltözéke Ausztriában skarlát bársony, fehér tafotával bélelt hosszú öltöny, felette bíborszín, fehér selyemmel bélelt köpeny, melynek szegélyzete a tűzkő és acél motívumát mutatja, szélein fehér selyem szalagon pedig többször ismételve a je l'ay empris jelmondat van kivarrva, továbbá bíborvörös, arannyal hímzett bársony föveg, vörös cipők és harisnyák. A spanyol rendtagok öltözéke hasonló, de köpenyük nincs.

Galéria

Magyar Aranygyapjas lovagok

Lásd még 
 Sárkány Lovagrend,
 Aranygyapjas Rend szertartáskönyve

Források

További információk 

 Az Aranygyapjas Rend
 A rend címerkönyve

Heraldika
Falerisztika
Lovagrendek