Benedek Elek (író)

Benedek Elek (Kisbacon, 1859. szeptember 30. – Kisbacon, 1929. augusztus 17.) magyar újságíró, író, országgyűlési képviselő, „a nagy mesemondó”.

Élete 
Benedek János és Benedek Marcella fiaként született. Bölcsésztanulmányait Székelyudvarhelyen, majd Budapesten végezte. Diákkorában néprajzi gyűjtőútra ment Sebesi Jóbbal. Újságíró lett: a Budapesti Hírlap és más lapok munkatársaként dolgozott. 1884. július 29-én a Budapest-Kálvin téri református templomban feleségül vette Fischer Máriát, Fischer Mór és Poldesz Minna leányát, az esküvői tanúk Gyürky Ábrahám főispán és Dapsy Vilmos kúriai bíró voltak. 1887-ben a nagyajtai kerület országgyűlési képviselővé választotta. 1892-ig töltötte be ezt a tisztséget. Egy ideig Szabadelvű párti volt, majd a Nemzeti Párthoz csatlakozott. Képviselőházi beszédeiben az ifjúsági irodalommal, a népköltészet és a népnyelv, valamint a közoktatás kérdéseivel foglalkozott.

Napilapokat és folyóiratokat szerkesztett: Magyarság (1901–02); Magyar Világ (1902–03); Magyar Kritika (1897–99); Nemzeti Iskola (1890–1905); Néptanítók Lapja (1907–09). Emellett számos lapban publikált álnéven, ezekből ad közre válogatást a kétkötetes Az ismeretlen Benedek Elek c. munka.

1889-ben részt vállalt a Pósa Lajos által indított első irodalmi értékű, hazafias szellemű gyermeklap, Az Én Újságom szerkesztésében, Sebők Zsigmonddal együtt szerkesztője volt a Jó Pajtás gyermeklapnak. 1890-ben belépett a Demokratia nevű szabadkőműves páholyba. Ifjúsági könyvsorozatot szerkesztett: Kís Könyvtár, amelynek folytatása B. E. kis könyvtára címmel jelent meg. 1900-ban a Kisfaludy Társaságnak is tagjává vált. Az ifjúság számára készült mese-átdolgozásait tartalmazó Ezüst Mesekönyv és Arany Mesekönyv – amelyek főként az Az Ezeregyéjszaka meséinek és a Grimm fivérek meséinek átiratai voltak – tucatnyi új kiadásaival, újabb átdolgozásaival évtizedeken át a legfőbb és legjobb magyar mesekönyvek voltak. Verseket, színdarabokat, leányregényeket, történelmi és irodalomtörténeti műveket is írt.

1921-ben hazatért a trianoni békeszerződés által Romániához csatolt Kisbaconba és ott élt haláláig, ahol példaképe, szervezője volt a szárnyait bontogató romániai magyar kalákásoknak és a Cimbora című ifjúsági lapot szerkesztette. Mint meseíró, a magyar gyermekirodalom egyik megteremtője. Ifjúsági írásaival, szerkesztői működésével az élen járó pedagógusok között foglal helyet.

Születésének 150. évfordulóján, 2009-ben több rendezvénnyel, kiállítással, konferenciával is emlékeztek sokoldalú munkásságára.

Írói végrendeletének utolsó három szava:

Családja 

Családja a következő:
 Benedek János református lelkész
 Benedek János
 Benedek Samu
 Benedek Jeremiás és Benedek Anna
 Benedek László
 Benedek Miklós
 Benedek István (1787–?) és Gál Rebeka
 Rakhel
 Benedek „Huszár” János (1815–1902) volt nótárius, birtokos és  Benedek Marczella (1822–1904)
 Benedek Anikó (1857–1941)
 Benedek Gábor (1843–1931) és felesége Nagy Lévina (1847-1923)
Benedek János 1873
Benedek Mári 1875
Benedek Teréz 1877
Benedek András 1879
Benedek Anna 1882
Benedek Marcella 1884, férje Benedek Antal (1877-1955)
Benedek Elvira (Ibolya) 1904
Benedek Lenke 1905
Benedek Klára 1912
Benedek Tibor 1917
Benedek Zsuzsanna, festőművész
Benedek Farkas Péter
Benedek Huszár Botond, színművész
Benedek Orsolya Zsuzsa, tanárnő
Benedek Elek  (Kisbacon, 1859. szeptember 30. – Kisbacon, 1929. augusztus 17.) újságíró, író, „a nagy mesemondó”
Benedek Marcell (Budapest, 1885. szeptember 22. – Budapest, 1969. május 30.) tanár, író és műfordító
Benedek András író, dramaturg.
Benedek István, pszichiáter, író, művelődéstörténész
Benedek Anna
Benedek János (1887–1920)
Benedek László
Benedek Miklós
Benedek Mária (1889–1975)
Lengyel Éva
Lengyel Dénes (1910–1987) író, irodalomtörténész, szerkesztő
Lengyel László (1950) közgazdász, politológus
Lengyel Tamás
Lengyel Mária
Benedek Flóra (1890–1975)
Benedek Elek, ifj. (1894–1966)
Benedek Judit
Benedek Rózsa (1899–1936)
Benedek Júlia
Benedek Zsuzsa
 Benedek Ignác (1846–1859)
 Benedek Éva
 Benedek Gábor
Bardócz Orsolya előadóművész, Benedek Elek ükunokája
 Benedek Elek gyermekei és unokái – részlet a családfából

Művei 

 Csudalámpa (rovásírással)
 Édes anyaföldem
 Ezüst mesekönyv
 Honszerző Árpád (hangoskönyv)
 Nagy magyarok élete
 Petőfi
 Székely Tündérország (hangoskönyv)
 Többsincs királyfi és más mesék (hangoskönyv)
 Vége jó, minden jó és más mesék

Emlékezete 
 Emlékét őrzi Kisbaconban a Benedek Elek Emlékház.
 Róla szól Mátyássy Áron Istenke bicskája című, 2020-ban bemutatott életrajzi filmje, melyben az alakját Kenéz Ágoston, illetve Kőszegi Ákos formálja meg.

Jegyzetek

Források 
 Benedek Elek honlap
 Benedek Elek emlékház

Szakirodalom 
 Benedek Marcell: Magyar író tragédiája 1929-ben. Benedek Elek utolsó évei. Budapest, 1930. Szerző kiad.
 Vezér Erzsébet: Benedek Elek. Budapest, 1937. Pápai Ernő műintézet
 Halljátok emberek? Benedek Elek – politikai írások és irodalmi bírálatok. Összeáll., bev. és jegyz. ell.: Balogh Edgár. Bukarest, 1957. Áll. Irod. és Műv. Kiadó
 Benedek Elek: A harismadár. Novellák, karcolatok, elbeszélések. Bev.: Balogh Edgár. Bukarest, 1959. Áll. Irod. és Műv. Kiadó
 A százesztendős jövendőmondó. Karcolatok, elbeszélések, cikkek. Bev.: Balogh Edgár. Bukarest, 1967. Irod. Kiadó
 Lengyel Dénes: Benedek Elek. Budapest, 1974.  Gondolat
 Benedek Elek emlékkönyve. Szerk.: Lengyel László. Budapest, 1990. Móra
 Csire Gabriella: Elek Apó Cimborája. Antológia. Válogatás a 'Cimbora' évfolyamaiból (1922–1929) (Sz.udvarhely, 1994, 2000)
 Benedek Elek irodalmi levelezése. 1921–1929. Közzéteszi: Szabó Zsolt. 1-4. köt. Bukarest, 1979–2002. Kriterion
 Perjámosi Sándor, A. Szála Erzsébet, Gazda István: Az ismeretlen Benedek Elek. Kötetben eddig nem közölt, 1881 és 1892 között írt publicisztikáiból. Sopron–Piliscsaba, 2006. Kiad.: Nyugat-Magyarországi Egyetem Benedek Elek Kara és a Magyar Tudománytörténeti Intézet. 
 Perjámosi Sándor – A. Szála Erzsébet – Gazda István: Az ismeretlen Benedek Elek. Második gyűjtés. Kötetben eddig nem közölt, 1892 és 1910 között írt publicisztikáiból. Sopron – Piliscsaba, 2008. Kiad.: Nyugat-Magyarországi Egyetem Benedek Elek Kara és a Magyar Tudománytörténeti Intézet. 
 Perjámosi Sándor – A. Szála Erzsébet – Gazda István: Az ismeretlen Benedek Elek. Harmadik gyűjtés. Kötetben eddig nem közölt, 1911 és 1929 között írt publicisztikáiból. Sopron – Piliscsaba, 2009. Kiad.: Nyugat-Magyarországi Egyetem Benedek Elek Kara és a Magyar Tudománytörténeti Intézet. 
 Bardócz Orsolya: Benedek Elek; Erdővidék Kiadó, 2009, Barót
A népköltészet terített asztalánál. Benedek Elek Emlékülés, 2009. december 4-5. Tanulmánygyűjtemény; szerk. Benedek Katalin; MTA Néprajzi Kutatóintézete, Bp., 2011 + CD-ROM
Bardócz Orsolya–Nagy Nándor: Benedek Elek emlékalbum; 2. jav., bőv. kiad.; Művelődés, Kolozsvár, 2014
Hegedűs Imre János: Benedek Elek. Monográfia; Felsőmagyarország, Miskolc, 2015
Lisztóczky László: "Jézus tanítványa voltam". Adalékok Benedek Elek erdélyi irodalomteremtő munkásságához; Dsida Jenő Baráti Kör, Eger, 2021

További információk 

 Művei a Magyar Elektronikus Könyvtárban
 Benedek Elek művei (Project Gutenberg)
 Benedek Elek gyerekversei
 Benedek Elek emlékkiállítás a Petőfi Irodalmi Múzeumban
  
 Szerzői adatlapja a Molyon

Kapcsolódó szócikkek 

 Benedek Elek Emlékház
Magyar szabadkőművesek listája
Erdély irodalmi múzeumai
Gyermekszínműjátszás Erdélyben
Erdély gyermekirodalma
Szász–magyar irodalmi kapcsolatok
Népi irodalom Erdélyben
Óvónőképzés Erdélyben
Mese
Székely írók
Székelykeresztúr magyar irodalmi és művelődési élete
Mesemondók

1859-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Magyar írók
Magyar újságírók
Református magyarok
Erdélyi magyar történelmi személyek
Magyar ifjúsági szerzők
Magyarországi szabadkőművesek
A Szabadelvű Párt korábbi tagjai
Nemzeti Párt-tagok
Országgyűlési képviselők (Szabadelvű Párt)
Országgyűlési képviselők (Nemzeti Párt)
Országgyűlési képviselők (1887–1892)
Székelyek
Magyar Örökség díjasok