Erdős Renée

Erdős Renée, 1897-ig eredeti nevén: Ehrenthal Regina (Érseklél, 1878. május 7. – Budapest, Erzsébetváros, 1956. július 7.) író, költő. Álnevei: Réz Bálint, Myriam, René du Bois.

Élete
Felvidéki, sokgyermekes szegény magyar zsidó családban született Ehrenthal Lipót és Pollák Mina leányaként. Győrben nevelkedett, ahol atyja gazdálkodó volt. Erdős Renée pedagógiai pályára készült és huzamosabb ideig a budapesti hitközség Síp utcai iskolájában tanított. Budapesti iskolaévei után 1894-től 1897-ig színésznőnek tanult a fővárosban, ám tanulmányait hamarosan megszakította. Tehetségére Eötvös Károly figyelt fél. Első verseivel A Hét költőjeként indult, s a női lélek merész ábrázolójaként mutatkozott be. Szenvedélyes lírájával a közfigyelmet csakhamar magára irányította. A kritika várakozásaival ellentétben, nem a tartózkodó leányi báj, hanem a nő szerelmi vágyának megéneklésével aratott sikert, s vívta ki a századforduló némely korifeusának haragját. Regényeit ifjú lányok csak titokban olvasták, s a közvélemény nemsokára mint a legerotikusabb magyar írónőt tartotta számon. Költészete Ady Endrére is hatást gyakorolt, akárcsak Bródy Sándorra, akinek évekig a szeretője volt. A családos – és csapodár – Bródyval való szakítása után egy olaszországi kolostorba vonult vissza, miután katolikus hitre tért. Ezt követően írásaira a misztikus erotikus atmoszféra volt jellemző. 1904-től Az Ujság bécsi, később római, majd firenzei tudósítójaként működött. 1905 és 1914 között élt Rómában. Vallásos tárgyú költeményei jelentek meg az első világháború kitörése előtt. 1913-ban feleségül ment Fülep Lajos művészettörténészhez, akitől két gyereke született, 1918-ban elváltak. 1926-ban Rómában házasságot kötött Erdős Artúrral. Erdős Renée volt az első nő a magyar irodalomban, aki meg tudott élni alkotómunkásságából. Legnagyobb sikerét a vatikáni pompát és római miliőt pazarul visszatükröztető Santerra bíboros (1922) c. regényével érte el. Életének utolsó esztendeiben Ifjúságunk címmel emlékiratait írta, amelyhez számos fényképet, levelet és más dokumentumot csatolt. A budapesti Erzsébet kórházban hunyt el szívizomelfajulás következtében.

1944-ig Rákoshegyen lakott. Egykori lakóháza, az Erdős Renée Ház ma kiállítóterem és helytörténeti gyűjteménynek ad otthont.

Művei

 Leányálmok; Hunnia Ny., Bp., 1899 (versek)
 Versek; Pallas, Bp., 1902
 Az asszony meg a párja; Singer és Wolfner, Bp., 1904 (Modern magyar könyvtár)
 Csodálatos mezőkön; Pallas, Bp., 1905
 Új dalok. Kleopátra; Pallas, Bp., 1906
 Norina. Regény, 1-2.; Légrády Testvérek, Bp., 1909 (Legjobb könyvek)
 Jöttem hozzátok...; Franklin, Bp., 1909 (versek)
 Aranyveder; Stephaneum Ny., Bp., 1910 (versek)
 János tanítvány. Evangéliumi színjáték; Eke, Bp., 1911 
 Giovanni il Discepolo. Dramma (János tanítvány); olaszra ford. Paolo Emilio Pavolini; Carabba, Lanciano, 1911
 Fioretti. Szent Ferenc legendái; ford. Erdős Renée; Élet Ny., Bp., 1911
 Sibyllák könyve; Athenaeum, Bp., 1918 (versek)
 Ősök és ivadékok (regény I-IV., 1920–1929)
 Ősök és ivadékok. 1. r. Az új sarj; Athenaeum, Bp., 1915
 Erdős Renée–Sík Sándor–Harsányi Lajos: Legendák; s.n., Győr, 1916 (Családi könyvtár)
 Nyírfaerdő. Szanatóriumi jegyzetek; Révai, Bp., 192?
 Antinous. Regény; Pantheon, Bp., 1920
 Ősök és ivadékok. 2. r., Az élet királynője; Pallas, Bp., 1920
 Egy perccel alkonyat előtt; Pallas, Bp., 1921 (versek)
 Egy szerelmes nyár története. Regény; 2. kiad; Pantheon, Bp., 1922
 Santerra bíboros. Regény; Athenaeum, Bp., 1922
 Római levelek; Pallas, Bp., 1922
 Alkotók; Fővárosi Ny., Bp., 1922 
 Ősök és ivadékok. 3. r., Berekesztett utak. Regény; Dick Manó, Bp., 1923
 A nagy sikoly. Regény; Dick, Bp., 1923
 Az assisibeli zsoldos; Dick, Bp., 1923 
 Borsóhercegnő. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1924
 Római napló 1925, 1-2.; Dick, Bp., 1925 
 Teano Amaryll egyszerű élete. Regény; Dick Manó, Bp., 1925
 Nyírfaerdő. Novellák; Révai, Bp., 1925 után (Erdős Renée összegyűjtött művei)
 A herczeg. Regény; Dick, Bp., 1925
 Egy szerelmes nyár története. Regény; az Antinous 3. kiad.; Dick, Bp., 1926 (Erdős Renée munkái)
 Báró Herzfeld Clarissz. Regény; Athenaeum, Bp., 1926
 Lavinia Tarsin házassága. Regény, 1-2.; Révai, Bp., 1927
 Pándy György ifjúsága. Regény; Révai, Bp., 1928
 Az indiai vendég; Révai, Bp., 1929
 A meztelen táncos. Regény; Dick, Bp., 193?
 Brüsszeli csipke. Regény, 1-2.; Révai, Bp., 1930
 Ősök és ivadékok. 4. r., Ave Roma, 1-2.; Révai, Bp., 1931 (Erdős Renée összegyűjtött művei)
 Versek; Révai, Bp., 1931
 Ezüst bölcső. Regény; Révai, Bp., 1931
 Emlékeim; Révai, Bp., 1931
 Örök papok. Regény, 1-2. köt.; Révai, Bp., 1932
 A csöndes kikötő. Regény; Révai, Bp., 1933
 Hajnali hegedűszó. Regény; Athenaeum, Bp., 1933
 Szentgyörgyvára. Regény; Révai, Bp., 1934
 Réz Bálint: Abiság. Regény; Palladis, Bp., 1935 (Koszorús regények)
 Az asszony, aki ölt. Regény; Révai, Bp., 1936
 Réz Bálint: Sába királynője. Regény; Palladis, Bp., 1936 (Századik pengős regény)
 Árgirus; Athenaeum, Bp., 1937
 Timóthy-ház. Regény; Révai, Bp., 1938
 Szemünk fénye. Regény; Nova, Bp., 1939
 Édes Rosamunda; Központi Könyvkiadó, Bp., 1941
 Réz Bálint: Lysias. Regény; Palladis, Bp., 1943
 A csukott kert. Versek; Müller K., Bp., 1945
 Gránátvirág. Regény; Müller Károly, Bp., 1945
 Antinous. Egy szerelmes nyár története; sajtó alá rend., szerk. Czibere Györgyi; Garabonciás, Bp., 1990
 Erdős Renée összegyűjtött versei; Fapadoskonyv.hu, Bp., 2010
 A nagy sikoly; Szépmíves, Bp., 2016
 Számos írás a Temesvári Hírlap 1927–1930 évfolyamaiban

Jegyzetek

Források
 
 
 Győri Életrajzi Lexikon
 
 Szolnok Megyei Néplap, 1956. július 11., 4. old.

További információk
 Erdős Renée az Írónők a hálón 1880-1945 oldalán
 Sipos Balázs: A felszabadult sikoly (Mozgó Világ cikke Erdős Renée-ről)
 Illés Endre kritikája Erdős Renée Brüsszeli csipke c. könyvéről (Nyugat 1930/20. szám)
 Magyar Narancs (XVIII. évf. 45. szám) Elsüllyedt szerzők V.: Erotikus, katolikus (Erdős Renée, 1879–1956) 
 Kádár Judit: „A legerotikusabb magyar írónő": Erdős Renée. Műhely, 1997. 5. szám, 43-47. o.
 Kádár Judit: A „zseniális poétalány". Erdős Renée szubverzív lírájáról. In: Nő, tükör, írás. Értelmezések a 20. század első felének női irodalmáról, szerk. Varga Virág – Zsávolya Zoltán. Budapest, Ráció, 2009, 421-426. o.  
 Menyhért Anna: Női irodalmi hagyomány. Erdős Renée, Nemes Nagy Ágnes, Czóbel Minka, Kosztolányiné Harmos Ilona, Lesznai Anna; Napvilág, Bp., 2013 
 Lázár Zsanett: Egy zseniális poétalány, cultura.hu, 2014. május 7.
 Menyhért Anna: Egy szabad nő. Erdős Renée regényes élete; General Press, Bp., 2016
 Hoványi Béla: Erdős Renée. Irodalmi tanulmány; Magyar Jövő Ny., Miskolc, 1927
 Galantai Gyula: Beszélgetésem Stern Samuval. Találkozásom Erdős Renéevel. Audenciám Léderer Mór többszörös háztulajdonossal; Spatz Ny., Bp., 1936 (Szókimondó riport könyv)

Erdos
Erdos
Magyar nők
Zsidó származású magyarok
Katolikus vallásra tért személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
1878-ban született személyek
1956-ban elhunyt személyek
Nagykesziek
Rákosmentiek