1930



Események

Január 
 január 2. – Párizsban kegyelmet kap, és hazatérhet a királypárti Léon Daudet újságíró, akit korábban hívei szöktettek ki a börtönből Belgiumba. Az üggyel akkoriban sokat foglalkozik az európai sajtó.
 január 4. – Megkezdődik a Hágai Konferencia, amelynek programpontjai között a magyar jóvátétel kérdése is szerepel.
 január 20.
 A Hágai Konferencián döntés születik, Magyarország visszakapja pénzügyi szuverenitását. A konferencián hazánkat Bethlen István miniszterelnök képviseli. A konferencia lezárja az osztrák, a német és a bolgár jóvátétel kérdését, a magyart csak részben.
 A szovjet hadiflotta két hadihajója az 1923-as egyezmények ellenére áthalad a Dardanellákon a Fekete-tenger felé, ezzel alapvetően megváltoztatva saját javára a térség katonai egyensúlyát. Az ügy nagy nemzetközi visszhangot vált ki.
 január 22. – Ünnepélyesen megnyílik Londonban a Tengeri Leszerelési Konferencia az Egyesült Államok, Anglia, Franciaország, Olaszország és Japán részvételével.
 január 30. – Az első rádiószonda elindul a Szovjetunióban.

Február 
 február 1.
 A jugoszláv királynak a szerbiai, montenegrói és boszniai muszlim vallási közösségek egyesítését kimondó „egyházrendelete” érvénybe lép.
 A Szovjetunióban rendeletre elkobozzák a kulákgazdaságoknak nyilvánítottak felszereléseit. Ezzel párhuzamosan megkezdődnek a kitelepítések Szibéria távoli vidékeire. (Több mint egymillió embert érint az első időszakban.)
 február 6. – Olaszország és Ausztria barátsági szerződést ír alá Rómában.
 február 10. – Francia-Indokínában felkelés tör ki. A francia gyarmati hadsereg, hamar leveri a vietnámiak autonómia-törekvéseit.
 február 14. – Romániában magas rangú bukaresti tisztviselőket tartóztatnak le, mert kémkedtek a Szovjetunió számára.
 február 14. – A világgazdasági válság egyre erősebben érezteti hatását Magyarországon is. A növekvő munkanélküliségről tárgyal Bethlen István (politikus) miniszterelnök a szociáldemokratákkal.
 február 18. – Clyde Tombaugh felfedezi a Plutót.
 február 20. – Prágában a magyar nagykövet jegyzékben tiltakozik a cseh lapokban megjelent Horthy Miklós kormányzót támadó rágalmak miatt.

Március 
 március 3. – Indiában Mahátma Gandhi az alkirálynak átadott ultimátumában bejelenti a passzív rezisztencia megkezdését.
 március 5. – Párizsban értekezlet kezdődik, az eddig lezáratlan háborús jóvátételek ügyében, amely során a kisantant államok újabb, számukra kedvező határozati javaslatot tesznek Magyarországgal szemben.
 március 7. – Országos ünnepség keretei között ünneplik meg Csehszlovákia megalapítójának, Tomáš Garrigue Masaryk elnöknek 80. születésnapját Csehszlovákia-szerte.
 március 16. – Lengyelországban a Bartel-kormány lemond.
 március 18. – A magyar parlamentben Wekerle Sándor pénzügyminiszter benyújtja az 1930–31. évi költségvetést (1398 millió pengő)
 március 24. – Párizsban a jóvátételi konferencián nehézségek támadnak, emiatt Bethlen István (politikus) magyar miniszterelnököt a helyszínre kéretik.
 március 27. – Lemondásra kényszerül a Hermann Müller vezette kormány Németországban, mert a szociális juttatások csökkentését ellenezte saját pártja is.
 március 28.
 Konstantinápoly hivatalos új neve ezentúl Isztambul.
 Párizsban aláírják az ún. Keleti Jóvátétel egyezményét, amely lezárja a korábban nyitottan maradt magyar jóvátétel kérdését is.
 március 29. – Lengyelországban a Józef Piłsudski államfőhöz közeli Sławek alakít kormányt
 március 31.
 Angol-Egyiptomi konferencia nyílik Londonban a két ország egymáshoz való viszonyának rendezésére
 Az amerikai moziforgalmazók és filmgyártók szövetsége (MPAA) cenzúrát vezet be a filmekre, amely korlátozás meghatározza a következő 40 év filmtermését. Szigorúan szabályozzák, és igen konkrétan meghatározzák a nézők elé kerülő politikai, vallási, és szexuális tartalmakat.
 Etiópiában lázadás tör ki

Április 
 április 2. – A munkanélküliek nagyszabású tüntetést szerveznek a parlament előtt Budapesten, amely az ülésteremben éles vitákhoz vezet.
 április 4. – Romániában Dobrescu kolozsvári tartomány-igazgató betiltja a magyar nyelv használatát a megyei és községi elöljáróságokon.
 április 6. – A Szovjetunióban megalapítják a Lenin-rend kitüntetést
 április 16. – Anglia és Szovjetunió magas szintű kereskedelmi megállapodást ír alá.
 április 18. – Indiában a brit fennhatóság ellen lázadás tör ki, Csittagong városában feltörik és kirabolják a fegyverraktárat.
 április 22. – Londonban véget ér a Tengerészeti Konferencia. Anglia, Japán, Egyesült Államok egyezményt ír alá, amely 1936-ig szabályozza (növeli) a három ország tengeri haderejét.
 április 25. - A magyar honvédelmi minisztériumban lezárult a korrupciós ügyek kapcsán végrehajtott tisztogatás, néhány újabb letartóztatással.
 április 27. – Adolf Hitler német kancellár és pártelnök a Nemzetiszocialista Német Munkáspárt (NSDAP) nagygyűlésén bejelenti, hogy Joseph Goebbelst kinevezi a párt propagandafőnökének.
 április 30. – A csehszlovák kormány jegyzéket intéz a magyar kormányhoz, amelyben bejelenti az új megemelt agrárvámok tényét. A magyar kormány elfogadja a búza- és rozsvám emelését, de a korábban nem szereplő liszt vámtételt elutasítja. Ez rövidesen szerződés nélküli állapothoz, majd vámháború kialakulásához vezet a két ország között.

Május 
 május 4. – Indiában két egymást követő napon letartóztatják Mahatma Gandhit.
 május 5. – Spanyolországban köztársaságpárti tüntetések kezdődnek.
 május 6. – Iránban földrengés pusztít (Richter-skála: 7,3) az áldozatok száma közel 4000.
 május 8.
 Londonban megszakad az Anglia és Egyiptom között zajló tárgyalás. Henderson külügyminiszter kijelenti, Anglia nem törekszik megegyezésre, a brit status quo fenntartása végett.
 A Hlinka-vezette Szlovák Néppárt a prágai parlamentben másodszor nyújtja be szlovák autonómia-tervezetét.
 május 17.
 Aristide Briand közzéteszi az egyesült Európa tervét az ún. Briand-memorandumban.
 Benito Mussolini firenzei beszédében éles hangon érvel az új olasz-flottaprogram mellett.
 május 19–21. – Szent-Iványi József családi birtokán megalakul a csehszlovákiai magyar írók politikamentes közös szervezete, a Szentiváni Kúria.
 május 23. – Málta szigetén a brit érdekeket szolgáló Strickland miniszterelnök ellen merényletet követnek a nacionalisták.
 május 23–25. – Újabb nagy árzuhanás a New York-i tőzsdén.
 május 24. – Bombay utcáin közel 600 ezer indiai tüntet a brit uralom ellen. (A tüntetés este véres zavargássá válik.)

Június 
 június 3.
 Francia kormány diplomáciai úton javasolja az olasz–francia tengeriflotta-növelés kölcsönös befagyasztását.
 Cseh kezdeményezésre kétoldalú tárgyalások kezdődnek Budapesten, a cseh–magyar vámháború feloldására.
 június 5. – A brit kormány elutasítja a La Manche csatorna alatt létesítendő alagút tervét
 június 7. – Romániában Károly trónörökös váratlanul Bukarestbe érkezik, Iuliu Maniu hívására.
 június 8. – Egy törvénymódosítást követően a trónörökös II. Károly román király néven megkoronázzák.
 június 13. – Romániában Iuliu Maniu egy nézeteltérés miatt lemond, és Mironescu külügyminiszter veszi át a kormány irányítását. Egy napos elnöksége után újból Iuliu Maniu veszi át a hatalmat.
 június 14. – Kereskedelmi pótegyezményt ír alá Ausztria és Magyarország az agrárvámok szabályozására, a cseh-magyar vámháborúhoz hasonló helyzetek kivédésére.
 június 18. – Egyiptom miniszterelnöke, Nachad pasa lemond, mert a király nem ratifikálja az alkotmányt védő törvényeket. Kormányválság kezdődik, amely a kormány lemondásához vezet.
 június 20. – Az agrárvámok egyoldalú cseh bevezetése miatt a lengyel kormány is elzárkózik a csehszlovák-lengyel „vámbéke” egyezmény ratifikálása elől.
 június 21.
 Franciaországban életbe lép, az új hadkötelezettségi törvény, amely egy évben határozza meg a kötelező szolgálat idejét.
 Egyiptomban Siky pasa alakít kormányt.
 június 30.
 Krakkóban nagygyűlésen követelik a lengyel államfő lemondását, diktatórikus vezetési metódusa miatt.
 Az utolsó francia katona is elhagyja megszállt Rajna-vidéket
 A „Centrolew” (Középbal) nevű lengyel ellenzéki blokk kongresszust tart a Népjog és Népszabadság Védelme Kongresszusa néven. (A kongresszus szembefordul Józef Piłsudski diktatúrájával.)

Július 
 július 3. – 18 kormánypárti és 15 ellenzéki képviselő ellen bűnvádi eljárás indul Lengyelországban a Krakkói nagygyűlésen hozott határozat miatt.
 július 5. – Herczeg Ferenc és Eckhardt Tibor Londonban tárgyal a Revíziós Liga képviseletében Lord Rothermere politikussal.
 július 7. – Johann Schober osztrák kancellár Budapesten hivatalos tárgyalásokat folytat.
 július 12.
 A romániai Bukovinában a vasgárda újabb véres pogromokat rendez az ott élő zsidó lakosság ellen. Sok a sebesült, a halottak számáról eltérő adatok látnak napvilágot.
 Németországban a birodalmi gyűlés elveti a pénzügyminiszter adómódosító javaslatait, amivel az államháztartás deficitjét kívánja mérsékelni. Ez éles vitát vált ki.
 július 15. – Londonban az Interparlamentáris Unió megkezdi tanácskozását.
 július 16. – A német pénzügyminiszter a demokratikus elveket félretéve, szükségrendelettel lépteti érvénybe az adótörvényeket, ami országos felháborodást vált ki.
 július 18. – Berlinben a szükségrendelet felfüggesztése miatt Heinrich Brüning kormánya lemond és Paul von Hindenburg engedélyezi a Reichstag feloszlatását.
 július 22.
 Román kezdeményezésre agrárkonferencia kezdődik Bukarestben, amely egy Délkeleti Gazdasági Blokk kialakítását célozza meg. A román, magyar, jugoszláv, bolgár, csehszlovák küldöttek nem jutottak megállapodásra, a cseh részről támasztott nehézségek miatt. A jó francia kapcsolatokat ápoló cseh kormány később is vétójogával élt hasonló helyzetekben.
 Koblenzben leszakad egy pontonhíd a rajnai ünnepségek során. 38-an meghalnak, az ünnepség félbeszakad.
 A romániai Jászvásár körzetében a vasgárda újabb antiszemita zavargásokat provokál.
 július 23. – Bari és Nápoly közötti területeket erős földrengés ráz meg. Közel 3000 halott, a sérültek száma több mint 4000.
 július 29. – Törökország jegyzékben tiltakozik az iráni kormánynál a sorozatos kurd határsértések miatt

Augusztus 
 augusztus 1. – Edvard Beneš kezdeményezésére megalakítják a kisantant hírlapíróinak szövetségét. A sajtószövetség központját Prágában, míg a sajtópropaganda irodát Bécsben állítják fel.
 augusztus 11. – Gottfried Treviranus a megszállt német területek minisztere éles hangú beszédet mond Berlinben a német köztársaság születésnapján. A beszéd támadja a francia és lengyel német határokat, reményét fejezi ki, hogy „eljön az idő, amikor Németország meg tudja indítani a harcot jogaiért.” A beszéd Európa-szerte tiltakozási hullámot vált ki.
 augusztus 12. – A Perzsa határszakaszon, a kurdokat üldöző török hadsereg egységei átlépik a határt, ami nemzetközi konfliktushoz vezet.
 augusztus 13. – Párizsban, Varsóban németellenes tiltakozások kezdődnek a Treviranus-beszéd miatt.
 augusztus 14. – Indiában, a nagy erőkkel Pesavar városát támadó afrida törzseket visszaszorítják az angolok
 augusztus 17. – Budapesten megkezdődnek a Szent Imre-év főbb ünnepségei.
 augusztus 19.
 A romániai Konstanca kikötőjébe brit hadihajók érkeznek. A szovjet külügyminisztérium az ellene való erődemonstrációnak minősíti a brit baráti látogatást. Januárban, nemzetközi egyezményeket felrúgva, épp a szovjet hadiflotta alakította át a térség katonai egyensúlyát, ezért reagál élénken a szovjet fél - nyilatkozza az angol külügyminisztérium.
 Litvániában két diák merényletet követ el Rusteika őrnagy, a titkosrendőrség vezetője ellen.
 augusztus 25.
 Lengyelországban, a centristák és a baloldaliak által kezdeményezett tüntetések zavargásokba mennek át. Józef Piłsudski erőteljes fellépést sürget, majd átveszi a hatalmat Slawek miniszterelnöktől, és kormányt alakít.
 Peruban győz a katonai junta. Augusto B. Leguía köztársasági elnök az Almirante cirkálóra menekül.
 augusztus 28. – A kelet-közép európai államok Varsóban gazdasági értekezleteztet tartanak, erőik összegzésére. Határozat születik, a konferencia évenkénti megtartására.
 augusztus 27.
 Luis Miguel Sánchez Cerro tábornokot bízzák meg Peruban kormányalakítással.
 A budapesti főkapitány betiltása ellenére mégis az utcára mennek sok ezren tiltakozni a munkanélküliség ellen.
 augusztus 28. – Horthy Miklós a tatabányai bányatelepen tett látogatásakor beszédet mond az utcai tüntetések ellen.
 augusztus 29. – Argentínában, Brazíliában, Kubában forradalmi mozgalmak törnek ki, közel egy időben.
 augusztus 30.
 Ignacy Mościcki elnök feloszlatja a lengyel parlamentet. Kijelöli, hogy a Szejm (lengyel) november 16-án, a szenátus november 23-án választ.
 Peruban elfogják és letartóztatják a volt köztársasági elnököt, Augusto B. Leguíát.
 augusztus 31. – Lengyelország több városában zajos tüntetéseken tiltakoznak a berlini Treviranus-beszédben említett keleti határok revíziója ellen.

Szeptember 
 szeptember 1.
 Az olasz–francia határhoz közel nagyszabású francia hadgyakorlat kezdődik.
 Az olaszországi Triesztben megkezdődik a titkos jugoszláv Orjuna-csoport 18 tagjának pere. 99 esetben elkövetett gyilkossággal, kémkedéssel, merénylettel, felforgató tevékenységgel vádolják a jugoszláv fiatalembereket.
 Budapesten a hatóságok tilalma ellenére „néma tüntető sétán” tiltakoznak sok ezren a munkanélküliség ellen. A tüntetés véres zavargássá válik, amikor a rendőrség a fegyverét használja. Több mint száz sebesült, több halott.
 szeptember 2. – Az olasz-jugoszláv határszakaszon véres incidensre kerül sor. Két horvát civil és egy olasz járőr életét veszti, több sebesült.
 szeptember 6.
 A kormány elégtelen válságkezelése ellen tiltakozó, előre meghirdetett munkástüntetés - addig soha nem látott rendőri készültség közepette - incidens nélkül zajlik Budapesten.
 Az olaszországi Triesztben az Orjuna-csoport halálra ítélt tagjait kivégzik.
 Argentínában győz a forradalom. José Félix Uriburu tábornok lemondásra kényszeríti Hipólito Yrigoyen elnököt, és Enrique Martínez alelnököt.
 szeptember 8. – Magyarországon Vass József népjóléti miniszter váratlanul meghal.
 szeptember 10. – Lengyelországban letartóztatják a parlamenti ellenzék vezetőit. Egyebek között a volt miniszterelnököt, Vitost is.
 szeptember 11. – Kitör a régóta nem aktív Stromboli vulkán.
 szeptember 12. – Változás a szovjet kultusztárca élén: Anatolij Lunacsarszkij helyett Andrej Bubnov lesz a művelődési népbiztos.
 szeptember 14.
 Lengyelország több városában kormányellenes tüntetések kezdőnek, több helyen véres összetűzésekre kerül sor.
 Németországban parlamenti választásokat tartanak, amelyen a nemzeti szocialisták előretörnek (18%).
 szeptember 14. – A spanyol médiában eltörlik a cenzúra intézményét.
 szeptember 23.
 Megrekednek a francia-olasz tengeri leszerelési tárgyalások.
 Chilében katonai hatalomátvétel veszi kezdetét.
 szeptember 26. – Az osztrák kormány beadja lemondását.
 szeptember 27. – Carl Vaugoin alakít kormányt Ausztriában. Belügyminisztere Ernst Rüdiger von Starhemberg herceg, az ausztrofasizmus képviselője, Heimwehr-vezető.
 szeptember 30. – Megnyílik a szegedi szeminárium.

Október 
 október 5. - Megkezdi ülését a balkáni államok konferenciája Athénben.
október 12. – Békésen megalakul a Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt, melynek elnökévé Szijj Bálintot, alelnökévé Tildy Zoltánt, országos főtitkárrá pedig Nagy Ferencet választják.
 október 13. - Németországban megnyílik az új nemzetgyűlés. Ennek kapcsán a Nemzeti Szocialisták több helyen is zavargásokat provokálnak, kirakatokat törnek, autókat gyújtanak fel.
 október 14. - Fasiszta puccskísérletet hiúsítanak meg Finnországban.
 október 18. - Bolgár kezdeményezésre ismét agrárkonferenciára kerül sor Bukarestben. Egyik fő témája egy esetleges Délkeleti Gazdasági Blokk kialakítása. Nem születik határozat.
 október 21. – Először osztják ki a Corvin-láncot és a Corvin-koszorút.
 október 22. – Az erdélyi magyarok memorandumban sürgetik a román királyt a kisebbségi törvény létrehozására.
 október 23. - Brazíliában, magas rangú katonatisztek egy csoportja lemondásra kényszeríti az államelnököt.
 október 24. – Megnyílik a Balsai Tisza-híd.
 október 25. – III. Borisz, bolgár cár feleségül veszi III. Viktor Emánuel olasz király lányát Assisiben, az esküvőn részt vesz a Duce is.
 október 30. - Görög-török barátsági, döntő-bírósági szerződést kötnek a felek.

November 
 november 2. – Etiópiában császárrá koronázzák Hailé Szelassziét.
 november 11. – Csehszlovákiában életbe lép az új mezőgazdasági törvény, amely limitálja a külföldi őrlendő gabona mennyiségét. Ez a magyar búzaexport ellehetetlenülését hozza. A cseh-magyar vámháború elmélyüléseként értékelik a lépést Budapesten.
 november 13. – A jugoszláviai Szabadkán államellenes bűncselekmény vádjával letartóztatnak 30 magyar nemzetiségű lakost, többek között a magyar párt elnökét is (Sántha György).
 november 14. – Egy Sagoya nevű fiatalember merényletet követ le a japán miniszterelnök, Osati Hamaguchi ellen.
 november 16. – Lengyelországban általános választásokat tartanak. Józef Piłsudski pártja korábbinál több, 240 mandátummal kerül be a parlamentbe.
 november 21. – A kormány beterjeszti a német birodalmi tanács elé, a közalkalmazotti bércsökkenést, ami nagy vitát vált ki.
 november 25. – A Szovjetunióban újabb koncepciós per kezdődik. Ezúttal a műszaki főiskolák professzorait vádolják meg diverziós tevékenységgel.
 november 27. – A csehszlovákiai magyar kisebbség képviselői petíciót intéznek a Nemzetek Szövetségéhez, amelyben felhívják a figyelmet a cseh népszavazásnak a magyar nemzetiségek valódi statisztikai számarányát csökkentő hamisításaira.
 november 28.
 Olaszországban 12%-kal csökkentik a képviselői béreket a gazdasági válság kapcsán.
 Józef Piłsudski bejelenti, hogy egészségi okok miatt visszalép a miniszterelnökségtől. (Utóda Walery Sławek ezredes.)
 november 29. – Ausztriában Carl Vaugoin kormánya beadja lemondását.

December 
 december 3. – A Nemzeti Sportuszoda átadása a budapesti Margit-szigeten.
 december 4.
 Franciaországban egy bizalmi szavazás kapcsán megbukik a Tardieu-kormány.
 Lengyelországban a köztársasági elnök elfogadja Józef Pilsudski lemondását, és Walery Slawek lesz a miniszterelnök. Pilsudski megmarad hadügyminiszternek.
 december 10. - Magyarországon egyesül az Agrár Párt, a Független Kisgazda és Földmíves párttal. Az új párt neve: Független Kisgazda, Földműves és Polgári Agrár Párt. Elnöke Szijj Bálint.
 december 13. - Théodore Steeg alakít kormányt Franciaországban
 december 13. - Spanyol kormánycsapatok leverik az előző nap kitört lázadást, amelyet a Jaca helyőrség egy része, és a hozzájuk csatlakozott madridi diákok robbantottak ki.
 december 15. - Spanyolországban kiújul a köztársasági mozgalom. Ezúttal a madridi reptér pilótái lázadnak fel, de a kormánycsapatok órák alatt visszaállítják a rendet.
 december 16. - A cseh-magyar vámháború kapcsán, a lejáró szerződések meg nem újítása miatt, kereskedelmi szerződés nélküli állapot következik be.
 december 17. - Magyarországon, a népjóléti minisztériumban nagyszabású visszaéléseket lelepleznek le. Wekerle azonnali vizsgálatot rendel el.
 december 19.
 A népjóléti minisztériumban feltárt visszaélések kivizsgálására Bethlen elrendeli a legfőbb állami számvevőszéki átvilágítást, és pénzügyi államtitkárt nevez ki a vizsgálat élére.
 Kitör az indonéziai Merapi vulkán, elpusztítva számos falut. A halottak száma 1300.
 A Szovjetunióban a Népbiztosok Tanácsa elnökét, Alekszej Rikovot, Buharin szövetségesét felmentik, helyére Vjacseszlav Mihajlovics Molotov politikust nevezik ki.
 december 22. - Budapesten választásokat tartanak, de a városháza erőviszonyai nagyjából változatlanok maradnak.

Határozatlan dátumú események
 Augusztusban August Hlond, Lengyelország bíboros-hercegprímása felszenteli a lengyel nemzetiségi templomot Budapesten, Kőbányán.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1930-ban

1930 a tudományban

1930 a légi közlekedésben

1930 a vasúti közlekedésben

1930 a filmművészetben 
 A kék angyal (rend. Josef von Sternberg), főszereplő: Marlene Dietrich

1930 az irodalomban 
 Miss Marple első ízben bukkan fel Agatha Christie: Gyilkosság a paplakban című regényében.
 Radnóti Miklós – Pogány köszöntő

1930 a zenében 
 Kodály Zoltán: Galántai táncok

1930 a politikában 
 szeptember 1. – a Nagy Budapesti Munkástüntetés, megközelítőleg 150 ezer ember részvételével
 október 12. – Békésen néhány, az Egységes Pártból kilépő kisgazda létrehozza a Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Pártot.

1930 a jogalkotásban

1930 a sportban 
 július 13.–július 30. 1930-as labdarúgó-világbajnokság, Uruguay Világbajnok: Uruguay.
 Ökölvívó Európa-bajnokság Budapesten. A magyar csapatból Énekes István, Széles János és Szabó Gyula bajnoki címet nyer.
 Az Újpest nyeri a labdarúgó-bajnokságot. Ez a klub első bajnoki címe.

Születések 
 január 3. – Gaál Gabriella magyar nótaénekesnő († 2010)
 január 8. – Novák Éva úszónő, tizenötszörös magyar bajnok († 2005)
 január 9. – Konok Tamás Kossuth-díjas magyar festőművész, a nemzet művésze († 2020)
 január 20. – Egon Bondy cseh író, költő, filozófus († 2007)
 január 30. – Gene Hackman kétszeres Oscar-díjas amerikai színész
 február 3. –  Csoóri Sándor kétszeres Kossuth-díjas és kétszeres József Attila-díjas magyar költő, esszéíró, prózaíró, politikus, a nemzet művésze († 2016)
 február 4. – Kibédi Varga Áron hollandiai magyar irodalomtörténész, esztéta, költő, az MTA tagja († 2018)
 február 9. – Petrovics Emil Kossuth-díjas magyar zeneszerző († 2011)
 február 12. – Soós Imre Jászai Mari-díjas magyar színművész († 1957)
 február 14. – Ádám Antal jogász, egyetemi tanár, alkotmánybíró († 2020)
 február 25. – Gyöngyössy Imre magyar filmrendező, forgatókönyvíró († 1994)
 február 26. – Csapody István botanikus, természetvédő († 2002)
 március 3. – Gennagyij Ivanovics Geraszimov szovjet-orosz politikus, külpolitikai szóvivő, majd nagykövet († 2010)
 március 6. – Mitró György olimpiai ezüstérmes, Európa-bajnok úszó († 2010)
 március 10. – Iharos Sándor magyar futóbajnok († 1996)
 március 19. – Kasnyik András diplomata († 2009)
 március 31. – Gáll András romániai magyar író, újságíró, publicista
 április 3. – Helmut Kohl német kereszténydemokrata politikus, kancellár († 2017)
 április 4. – Simai Mihály közgazdász, az MTA tagja
 április 11. – Anton Szandor LaVey a Sátán egyházának alapítója és főpapja volt, emellett író, okkultista, színész és zenész († 1997)
 április 11. – Bradányi Iván magyar dalszövegíró, műfordító, író († 2022)
 április 17. – Venantino Venantini olasz színész († 2018)
 április 18. – Kovács Dénes hegedűművész († 2005)
 április 20. – Zsoldos Péter sci-fi-író († 1997)
 április 21. – Beney Zsuzsa magyar költő, író, esszéista, tüdőgyógyász szakorvos († 2006)
 április 22. – Gyurkó László író, újságíró († 2007)
 május 12. – Jesús Franco, spanyol filmrendező († 2013)
 május 19. – Kálmán Rudolf Emil amerikai magyar villamosmérnök, matematikus, az MTA tagja († 2016)
 május 21. – Czigány Judit színművésznő († 2000)
 május 28. – Komáromi Tibor magyar labdarúgó († 2008)
 május 31. – Clint Eastwood Oscar-díjas amerikai színész, rendező
 június 4. – Horváth Ádám Kossuth-díjas magyar rendező († 2019)
 június 13. – Ryszard Kukliński a Lengyel Néphadsereg ezredese, 1971–1981 között amerikai kém († 2004)
 június 16. – Zsigmond Vilmos Oscar-díjas magyar operatőr († 2016)
 június 23. – Sárosi Katalin magyar táncdalénekes († 2000)
 június 24. – Claude Chabrol francia filmrendező († 2010)
 június 25. – Antal László nyelvész, tanszékvezető egyetemi tanár († 1993)
 június 29. – Sławomir Mrożek lengyel író, drámaíró († 2013)
 július 2. – Petro Mikolajovics Lizanec (Lizanec Péter) ruszin-ukrán nyelvész, egyetemi tanár
 július 3. – Hargitai László talajkémikus, egyetemi tanár († 1996)
 július 15. – Szabó Gyula Kossuth-díjas színművész, a nemzet színésze († 2014)
 július 21. – Malcolm McKenna amerikai paleontológus († 2008)
 július 26. – Szervátiusz Tibor, Kossuth-díjas magyar szobrászművész, a nemzet művésze († 2018)
 augusztus 1. – Grósz Károly miniszterelnök († 1996)
 augusztus 3. – Lévai Sándor bábszínész, báb- és díszlettervező, „Süsü” tervezője († 1997)
 augusztus 5. – Neil Armstrong amerikai űrhajós († 2012)
 augusztus 9. – Jakó Géza orvos, sebész, fül-, orr- és gégegyógyász, az MTA tagja († 2015)
 augusztus 12. – Soros György magyar származású amerikai üzletember
 augusztus 21. – Margit brit királyi hercegnő, II. Erzsébet királynő húga († 2002)
 augusztus 21. – Sajdik Ferenc magyar grafikus, karikaturista, rajzfilmrendező
 augusztus 25. – Sean Connery Oscar-díjas skót színész († 2020)
 augusztus 27. – Galgóczi Erzsébet Kossuth-díjas magyar író († 1989)
 szeptember 1. – Tóth János Kossuth-díjas magyar operatőr, filmrendező, dramaturg, a nemzet művésze († 2019)
 szeptember 11. – Juhász Gyula magyar történész, az MTA tagja († 1993)
 szeptember 11. – T. Sós Vera Széchenyi-díjas magyar matematikus, akadémikus († 2023)
 szeptember 17. – Gyulay Endre, a Szeged-Csanádi egyházmegye nyugalmazott püspöke
 szeptember 19. – Papp Ferenc nyelvész, szlavista, a számítógépes nyelvészet magyarországi atyja, az MTA tagja († 2001)
 szeptember 20. – Diószegi István magyar történész († 2020)
 szeptember 23. – Ray Charles amerikai zongorista, énekes († 2004)
 szeptember 25. – Simion Pop román író, újságíró, diplomata († 2008)
 október 1. – Ormos Mária Széchenyi-díjas magyar történész, egyetemi tanár, akadémikus († 2019)
 október 1. – Philippe Noiret francia színész († 2006)
 október 4. – Soproni József zeneszerző († 2021)
 október 7. – Berek Kati kétszeres Jászai Mari-díjas, kiváló művész, a nemzet színésze († 2017)
 október 8. – Györgyi Géza (fizikus) elméleti fizikus, a fizikai tudományok doktora, c. egyetemi tanár († 1973)
 október 10. – Harold Pinter Nobel-díjas angol író († 2008)
 október 10. – Temes Judit olimpiai bajnok úszó († 2013)
 október 15. – Philippe Leroy francia filmszínész
 október 28. – Dobos László szlovákiai író, politikus († 2014)
 október 31. – Csikai Gyula fizikus, az MTA tagja († 2021)
 november 1. – Gergely István magyar agrárközgazdász, mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszterhelyettes († 1980)
 november 3. – Száraz György író († 1987)
 november 14. – Török Elemér felvidéki magyar költő, újságíró, tanár († 2006)
 november 16. – Salvatore Riina amerikai-olasz gyilkos, tagja, majd főnöke a Cosa Nostra szicíliai eredetű amerikai bűnszervezetnek († 2017)
 november 18. – Maróti Lajos József Attila-díjas magyar költő, író († 1982)
 november 24. – Rozsnyói Sándor olimpiai ezüstérmes, Európa-bajnok magyar atléta, akadályfutó († 2014)
 december 3. – Jean-Luc Godard francia filmrendező († 2022)
 december 11. – Jean-Louis Trintignant, francia színész († 2022)
 december 14. – Kállay Ilona kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2005)
 december 21. – Für Lajos magyar történész, politikus († 2013)
 december 23. – Mezei András magyar író, költő, szerkesztő († 2008)

Halálozások 
 február 23. – Horst Wessel német nemzetiszocialista (* 1907)
 március 16. – Miguel Primo de Rivera spanyol katonatiszt, diktátor (* 1870)
 április 2. – Zauditu etióp császárnő (* 1876)
 április 14. – Vlagyimir Vlagyimirovics Majakovszkij orosz(szovjet) költő (* 1893)
 április 22. – Jeppe Aakjaer dán költő, író (* 1866)
 május 7. – Kovách Aladár levéltáros, etnográfus, múzeumigazgató (* 1860)
 május 13. – Fridtjof Nansen norvég sarkkutató (* 1861)
 július 15. – Auer Lipót világhírű magyar hegedűs, tanár, karmester és zeneszerző (* 1845)
 szeptember 8. – Vass József katolikus pap, politikus (* 1891)
 szeptember 16. – Korb Flóris építész (* 1860)
 szeptember 16. – Zsitkovszky Béla fényképész, operatőr, rendező  (* 1868)
 szeptember 18. – Lipót bajor királyi herceg a Wittelsbach-házból származó bajor királyi herceg, a bajor királyi hadsereg tisztje, majd a német császári hadseregben tábornagy (* 1846)
 szeptember 22. – Szakovics József, a magyarországi szlovének nyelvének ápolója és védője (* 1874)
 szeptember 30. – Rátz László tanár (* 1863)
 december 27. – Farkas Gyula matematikus, fizikus, az MTA tagja (* 1847)

Jegyzetek

Források 

  

 
20. század