alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ausztráliai nyelvek

Az ausztráliai nyelvek, más néven Ausztrália őslakosainak nyelvközössége és nyelvváltozatai a természetes nyelvek néhány nyelvcsaládja. Elterjedési területe Ausztrália.

Ausztrália bennszülött nyelveit egyedülálló sajátosságaik megkülönböztetik minden egyéb nyelvcsaládtól. Az Ausztráliában használt bennszülött nyelvek nagy részére jellemző, hogy két tetszőleges nyelvhasználat között nincs éles különbség, hanem egyfajta hosszú nyelvjárás-láncolatot alkotnak. Ebből a szempontból a pama-nyungan nyelvcsalád egy hatalmas nyelvjárás-láncolatot alkot.

Csoportosításuk 
Ausztrál nyelvészek a következő rendszert alkották meg a földrészen beszélt nyelvek osztályozására:

Törzs (macrophylum), mely magába foglalja az élő és holt ausztráliai nyelvek összességét. Ez 29 nyelvcsaládot (phylic family) tartalmaz. Ezen belüli további osztályozás a csoport (group), alcsoport (subgroup), nyelv és végül a dialektus (nyelvjárás). Ezeket a kategóriákat lexikostatisztikai adatokkal határozták meg, ebből következően gyakran önkényes határokat húztak meg a folyamatos és éles határok nélküli nyelvátmenetekre.

Ezek alapján Ausztrália nyelvi térképét három nagy részre lehet osztani:

 Tasmánia kihalt nyelvei
 Az Ausztrália tekintélyes részét elfoglaló pama-nyungan nyelvcsalád (160 nyelv; pama, bangyalang, dijari, walpiri, aranda, pityantyatyara, nyungar,...).
 Az Ausztrália északi területein található 28 nyelvcsalád 68 nyelve:
 Tivi nyelvek
 Jivadzs nyelvek
 Kakadzsu nyelvek
 Mangeri nyelvcsalád
 Gunavidzsi nyelvek
 Nagarai nyelvek
 Ganvinggui nyelvek
 Burerai nyelvek
 Nunggubujui nyelvek
 Andiljaugvai nyelvek
 Marai nyelvek
 Ngevini nyelvek
 Janjulai nyelvek
 Dzsingli-vambajai nyelvek
 Karavai nyelvek
 Minkinai nyelvek
 Laraki nyelvek
 Kungarakanyai nyelvek
 Varrai nyelvek
 Dalyi nyelvek
 Murinbati nyelvek
 Dzsamindzsungai nyelvek
 Dzsergai nyelvek
 Bunabai nyelvek
 Vurorai nyelvek
 Nyul-nyulai nyelvek

További információk 
Ernst Kausen, az ausztrál nyelvekről (DOC)
Aboriginal Languages of Australia (angol)
Australian Indigenous Languages  (angol)
Ausztrál nyelvek

Földrajzi nyelvcsoportok
Nyelvcsaládok
A fizika kultúrtörténete (könyv)

Simonyi Károlynak A fizika kultúrtörténete című könyve nemcsak a fizikusok és fizikatanárok között ismert. Olyan fizikatörténet, mely gyakran az említett szerzőktől és kritikusaiktól is idéz; sok régi könyv oldalairól tartalmaz fényképet is. Gyakran szerepelnek benne a fizikatörténethez kapcsolódó versek, drámarészletek és festmények is, melyek szemléltetik, hogyan reagáltak a művészek a fizika eredményeire az adott korban vagy később.

A szöveg többnyire középiskolai szintű fizikatudással is érthető, de apró betűvel szedve a kötetben több helyen megtalálhatóak nehezebb, illetve magasabb szintű összefüggések levezetései is.

A könyv a mezopotámiai és ókori egyiptomi eredményektől a huszadik századi fizikáig minden fontosabb területet felölel, nem hagyva ki az antik tudományt átmentő arabokat sem.

Magyar nyelvű könyvváltozatok

CD-változat
 Cím: A fizika kultúrtörténete a kezdetektől a XX. század végéig
 Kiadó: Teletrio-BioDigit Kft. – 1999–2000

Idegen nyelvű könyvváltozatok
 Német változat: Kulturgeschichte der Physik, két kiadás
 Angol változat (amerikai kiadás): A Cultural History of Physics, CRC Press, 2012. 

Kulturto~rtenet
Kulturto~rtenet
20. századi magyar könyvek 
1978 könyvei
1372



Események

Határozott dátumú események 
 október 27. – Déméndi László nyitrai püspök felcseréli egyházmegyéjét a veszprémire.

Határozatlan dátumú események 
 az év során –
 Az  aztékok megválasztják első uralkodójukat, Acamapichtlit (ur. 1376–1395).
 Pádua okán újabb magyar-velencei háború tör ki, amelybe a törökök is beavatkoznak.

Születések 
 március 13. – Valois Lajos, Orléans hercege, V. Károly francia király fia és Mária magyar királynő első férje († 1407)
 I. Beatrix portugál királynő, I. Ferdinánd portugál király lánya († 1409)

Halálozások

Jegyzetek 

14. század
1371



Események

Határozott dátumú események 
 február 22. – II. Róbert skót király trónra lépése. (1390-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 Először lépi át Magyarország határát török sereg. (I. Lajos király keresztes hadjáratra készül ellenük, de a Velencével kiéleződött helyzet miatt ez elmarad.)
 A Pápai Államhoz tartozó Perugiában kitör a gyapjúszövők felkelése, amit hamarosan Siena gyapjúkártolóinak a megmozdulása követ.

Születések 
 május 28. – I. János burgundi herceg „a rettenthetetlen” († 1419)
 IV. Lipót osztrák herceg, Tirol és Vorarlberg régense, Ausztria kormányzója († 1411)

Halálozások 
 február 22. – II. Dávid skót király (* 1324)

Jegyzetek 

14. század
Ferdinand Hodler

Ferdinand Hodler (Bern, 1853. március 14. – Genf, 1918. május 19.) svájci festőművész, a legismertebb 19. századi svájci festő.

Életpályája 
Hodler szegény családból származott. Apja hamarosan meghalt, ekkor édesanyja egy alkoholista dekorációfestőhöz ment feleségül. Édesanyja 1865-ben meghalt és nyolc gyermeket hagyott árván – a legidősebb Ferdinand volt, akire 12 éves korában rászakadt a családfenntartás terhe. Festészeti tanulmányokba kezdett és hamarosan Genfbe költözött. Cégtáblákat festett és másolatokat készített a Musée Rath-ban. Anyagi helyzete javult, már spanyolországi tanulmányútra is telt – különösen Velázquez volt rá hatással. 1881-ben, 28 éves korában, bérelt először műhelyt. Ekkoriban még a historizmusnál tartott, önálló stílusa az 1880-as évek közepétől bontakozott ki. 1887-ben volt Bernben az első önálló kiállítása. 

1889-ben vette feleségül Bertha Stuckit, ám boldogsága nem volt tartós. Ez az év hozta meg számára az áttörést Az éjszaka (Die Nacht) című festményével, amelyen az álom és a halál mellett megjelenik a szexualitás is. A genfi Musee Rath megijedt a várható reakcióktól: a megnyitó előtti napon döntöttek arról, hogy mégsem mutatják be. Így magánkiállításokon került a mű bemutatásra – nagy sikerrel. A képet hamarosan Párizsban, Münchenben  és Velencében is bemutatták. 

Az 1900. évi párizsi világkiállításon aranyérmet nyert három kiállított művével. Ezt követően szecessziós áramlatokhoz csatlakozott: 1900-ban a Wiener Secessionhoz és a Berliner Secessionhoz, majd  1904-ben a Münchner Sezessionhoz is. 

Hodler késői korszakából az Alpokról festett tájképei emlékezetesek. Németországban valamennyi művésztársaságból kizárták, miután 1914-ben aláírt egy tiltakozó levelet amiatt, mert a németek tüzérséggel rombolták le a Reims-i katedrálist. Szülőhazájában azonban elismerték: már 1911-ben két képét (Der Mäher, Der Holzfäller) bankjegyek motívumaként használták fel. 1916-ban tiszteletbeli professzori címet kapott Genfben. Megérte első retrospektív kiállítását, amelyet a Kunsthausban rendeztek Zürich-ben 1917-ben. Halála évében választották Genf díszpolgárává.

Galéria

Irodalom 
 Jura Brüschweiler (szerk.): Ferdinand Hodler. Benteli, Bern, 1983 
 Jura Brüschweiler: La participation de Ferdinand Hodler au "Panorama" d'Edouard Castres et l'avènement du parallélisme hodlérien, in: Zeitschrift für Schweizerische Archäologie und Kunstgeschichte, Bd. 42, 1985/4, Zürich, 1985
 Ferdinand Hodler. Egy szimbolista látomás. Kunstmuseum Bern, 2009. április 9 – augusztus 10., Szépművészeti Múzeum, 2008. szeptember 9 – december 14.; szerk. Katharina Schmidt, Bernadette Walter, Therese Bhattacharya-Stettler, kurátor Katharina Schmidt; Szépművészeti Múzeum–Kunstmuseum, Bp.–Bern, 2008

További információk 
 Kunstmuseum Bern
 Kunsthaus Zürich
 Ferdinand Hodler festményei – TerminArtors.com
 Egy szimbolista látomás – kiállítás a Szépművészeti Múzeumban

Svájci festők
Szimbolista festők
Szecessziós festők
Berniek
1853-ban született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Genfiek
1370



Események 
 február 17. – A rudaui csata, a Német Lovagrend győzelme a litvánok és szövetségesei felett. 
 május 24. – A stralsundi szerződés véget vet a háborúnak Dánia és a Hanza-városok között.
 október 20. – II. Fülöp tarantói herceg és Anjou Erzsébet magyar hercegnő házassága.
 november 17. – I. Lajos (Nagy Lajos) magyar király lengyelországi uralkodásának kezdete.

Születések 
 december – Guarino Veronese humanista, az itáliai reneszánsz korai alakja († 1460)
 december 18. – VII. Ióannész bizánci császár († 1408)
 IV. Olaf norvég király († 1387)
 Vilmos osztrák herceg Karintia, Stájerország, Friaul és Krajna uralkodója († 1406)

Halálozások 
 november 5. – III. Kázmér lengyel király (* 1310)

14. század
1162



Események

Határozott dátumú események 
 május 31. – II. Géza halála, akit kiskorú fia és örököse III. István néven követ a magyar trónon. (Gézát Fehérvárott helyezik nyugalomra, a Szűz Mária-prépostság templomában.)
 június 3. – Becket Tamást Canterbury érsekévé szentelik fel.
 július 15. – III. István magyar király István és László hercegek serege elől Pozsony felé menekül, akik megszerzik az ország feletti uralmat, azonban a főurak nagy része István öccsét Lászlót támogatja, akit II. László néven királlyá koronáznak. A szertartást a kalocsai érsek végzi. Lukács esztergomi érsek III. Istvánt támogatja és a koronázás után kiátkozza II. Lászlót és támogatóit. Erre László elfogatja az érseket.
 augusztus 8. – Petronila aragóniai királynő lemond a trónról fia, II. Alfonz aragóniai király javára.

Határozatlan dátumú események 
 május 31. után – Géza halálával kiéleződik a trónviszály Magyarországon. I. Manuél bizánci császár a magyar király haláláról értesülve seregével Nišig nyomul előre követelve, hogy II. Géza öccsét, Istvánt koronázzák királlyá.
 szeptember – Trónra lép III. Hugó burgundi herceg, II. Edó fia. (Hugó 1192-ig uralkodik.)
 az év folyamán – Kao-cung kínai császár – a Nan (Déli)-Szung-dinasztia alapítója – lemond trónjáról.

Születések 
 Abd-el-latif, arab orvos és utazó

Halálozások 
 május 31. – II. Géza magyar király (* 1130)
 június 27. – II. Edó burgundi herceg (* 1110 körül)
 augusztus 6. – IV. Rajmund Berengár barcelonai gróf, aragóniai herceg, Katalónia és Aragónia egyesítője.

Jegyzetek 

12. század
1360



Események

Határozott dátumú események 
 január 18. – Guido Gonzaga, I. Luigi fia lesz Mantova ura, aki 1369-ig uralkodik.
 április 23. – Péter boszniai püspök inkvizítori jogot kap VI. Ince pápától.
 május 8. – A brétigny-i béke Anglia és Franciaország között. (III. Eduárd angol király lemond a francia koronáról, de bizonyos francia területeket megtarthat és 3 millió arany kárpótlást kap. Ez a szerződés a mindkét uralkodó által jóváhagyott 1360. októberi calais-i békében nyerte el végső formáját.)

Határozatlan dátumú események 
 Drinápoly lesz az oszmán szultánok fővárosa.
 IV. Valdemár dán király visszafoglalja Schonen tartományt.
 I. Lajos magyar király itáliai politikája miatt kiéleződik a viszony IV. Károly német-római császárral.

Születések 
 Jan Žižka (Zsizska János) huszita hadvezér († 1424)
 I. (Emberséges) Márton aragóniai király († 1410)
 VII. Amadé savoyai gróf († 1391)
 Nuno Alvares Pereira portugál tábornok
 Huj-ti kínai császár, a Ming-dinasztia második uralkodója

Halálozások 
 január 18. – I. Luigi Gonzaga, Mantova ura (* 1278)
 Thomas Holland, Kent első lordja (* 1314 k.)

Jegyzetek 

14. század
1350



Események

Határozott dátumú események 
 március 27. – I. Péter kasztíliai király trónra lépése.
 április 18. – I. Lajos magyar király, miután tárgyalásai a pápával nem vezettek eredményre személyesen vezetett sereggel indul Nápolyba. (A nyár folyamán teljesen elfoglalja a Nápolyi Királyságot.)
 augusztus 22. – VI. Fülöp francia király halála után fia, Jó János kerül a trónra.
 szeptember 14. – Lajos látva törekvései sikertelenségét visszaindul Magyarországra. (Erre a bíróság ismét felmenti Johannát a gyilkosság vádja alól.)
 szeptember 19. – István herceg, I. Lajos király fiatalabb öccse elveszi feleségül a IV. (Bajor) Lajos német-római császár lányát, Margit hercegnőt.

Határozatlan dátumú események 
 Lázadás tör ki a szentgotthárdi apátságban, az apátság hanyatlásnak indul.
 Pestisjárvány tombol Európában.

Születések 
 június 27. – II. Manuél bizánci császár († 1425)
 december 27. – I. János aragóniai király († 1396)

Halálozások 
 március 27. – XI. Alfonz kasztíliai király (* 1311)
 augusztus 22. – VI. (Szerencsés) Fülöp francia király (* 1293)

Jegyzetek 

14. század
1361



Események

Határozott dátumú események 
 július 16. – Lorenzo Celsi velencei dózse megválasztása (1365-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A paviai egyetem alapítása.
 I. Lajos magyar király és III. Kázmér lengyel király szövetségre lép IV. Károly német-római császár ellen.
 Rudolf osztrák főherceg újabb kiváltságlevelet adományoz Bécs városának.

Születések 
 február 26. – IV. Vencel német és cseh király († 1419)

Halálozások 
 május 22. – Dörögdi Miklós magyar katolikus főpap
 november 21. – I. Fülöp burgundi herceg (* 1345)
 december 25. – Piast Ágnes magyar királyné (* 1293/1296)
 Bourbon Blanche, I. Péter kasztíliai király felesége

Jegyzetek 

14. század
Mnemonik (informatika)

A mnemonik az informatikában általában hosszabb elnevezésű művelet(sor) elnevezésére használatos rövidítés, amelyet az egész kifejezés (frázis) helyettesítésére alkalmaznak.

Már régóta használják más területeken a mnemotechnikát, amely alá tartozik a mnemonik is.

Példák

Az assembly programozási nyelvben az Intel x86-os szintaxisban ilyenek például
 „ADD” addition, összeadás
 „SUB” subtraction, kivonás
 „MOV” move, "mozgatás", másolás
 „JMP” jump, "ugrás", a program
 „JC” jump if carry flag set, ugorj, ha átvitel történt
 „JZ” jump if zero flag set, ugorj, ha nulla
 „MUL” multiplication, előjeltelen szorzás
 „IMUL” integer multiplication, előjeles szorzás
 „DIV” division, előjeltelen osztás
 „IDIV” integer division, előjeles osztás

Külső hivatkozások
Csörnyei Zoltán: Fordítóprogramok. 42. old. Typotex Kiadó, 2006. 
Johnny Mnemonic – A jövő szökevénye, a film

Informatika
1362



Események 
 I. Lajos magyar király legyőzi és elfogja Iván Szracimir vidini bolgár cárt, ezzel meghódítja Észak-Bulgáriát és kiterjeszti ellenőrzését a Balkánra.
 A török elfoglalja Filippopoliszt (mai nevén Plovdiv, Bulgária.).
 IV. Valdemár dán király legyőzi a Hanza-városok seregét Helsingborgnál.
 Haború tör ki IV. Károly német-római császár és I. Lajos magyar király között, de nagyobb csatára nem kerül sor.
 Az Oszmán Birodalom meghódítja Drinápolyt, mely 1453-ig fővárosa lesz.
 III. Eduárd angol király Aquitánia hercegévé koronázza fiát, a Fekete Herceget. (Az elkövetkező tíz éven át élt itt a herceg és személyesen igazgatta az angol uradalmat.)

Születések

Halálozások
 szeptember 12. – VI. Ince pápa
 december 21. – III. Konstantin örmény király (* 1313)

Jegyzetek 

14. század
1363



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 6. – II. Fülöp (II. János francia király fia) lesz Burgundia hercege (1404-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 VII. Magnus trónfosztása után Mecklenburgi Albert lesz Svédország királya.
 VI. Haakon norvég király és Margit dán hercegnő házassága.
 A tiroli grófok utolsó sarja – a nagy szájáról elnevezett Margarete Maultasch – átadja Rudolf osztrák főhercegnek Tirolt.
 Az Oszmán Birodalom központját az anatóliai Bursából az európai Drinápolyba teszik át. (Drinápoly marad a birodalom fővárosa egészen 1453-ig, Konstantinápoly elfoglalásáig.)

Születések 
 július 2. – I. Mária szicíliai királynő (†1401)
 december 14. – Jean Gerson a párizsi egyetem rektora.
 I. Francesco Gonzaga Mantova grófja († 1407).

Halálozások 
 január 13. – III. Meinhard, Görz és Tirol grófja
 július 18. – Aragóniai Konstancia, az aragón trón örököse, Szicília (Trinacria) királynéja, I. Mária szicíliai királynő anyja (* 1344)

Jegyzetek 

14. század
1364



Események

Határozott dátumú események 
 április 8. – V. Károly követi apját a francia trónon.
 szeptember 29. – Az auray-i csatával és a Montfort-ház győzelmével befejeződik a 20 éven át tartó breton örökösödési háború, amelybe bekapcsolódott az angol és a francia király is. (A csatában életét vesztette Blois-i Károly bretagne-i herceg, seregét pedig legyőzték.)

Határozatlan dátumú események 
 február – I. Lajos magyar király békét köt IV. Károly német-római császárral.
 az év folyamán –
 III. Kázmér lengyel király megalapítja a krakkói egyetemet.
 II. Fülöp lesz Taranto hercege.
 szeptember 22-27. körül IV. Károly, III. Kázmér, I. Lajos, I. Péter és más európai uralkodók és hercegek részvételével Krakkóban királytalálkozót tartanak Ciprus megsegítése és a közép-európai béke és hatalmi egyensúly fenntartása érdekében.

Születések

Halálozások 
 április 8. – II. János francia király (* 1319)
 szeptember 29. – Károly bretagne-i herceg (* 1319)

Jegyzetek 

14. század
1365



Események 
 Miután Iván Szracimir vidini bolgár cár meghódolt a töröknek, I. Lajos magyar király hadjáratot indít a Balkánra. Beveszi Vidin várát, majd legyőzi a török sereget. Bulgáriából bánságot alapít.
 június 4. – IV. Károlyt Burgundia királyává koronázzák (1378-ig uralkodik).
 július 21. – Marco Cornaro velencei dózse megválasztása (1368-ig uralkodik). 
 A bécsi egyetem alapítása
 I. Lajos király városi rangra emeli Miskolcot.

Születések

Halálozások
 július 27. – IV. Rudolf osztrák herceg „az alapító” (* 1339)

14. század
1366



Események 
 I. Lajos szövetségben a pápával, Savoyában, Padovával, Velencével és a franciákkal hadjáratot vezetett a törökök ellen Bulgáriába (Magyar–török háború (1366–67))

Születések 
 Bohémiai Anna, II. Richárd angol király felesége.
 Hubert van Eyck, németalföldi festő (valószínű időpont).

Halálozások 
 január 24. – IV. Alfonz aragóniai király (* 1299)

14. század
1367



Események

Határozott dátumú események 
 július 29. – Déméndi László foglalja el a nyitrai püspöki széket.

Határozatlan dátumú események 
 június – V. (Nagy) Bagrat grúz király feleségül veszi Komnénosz Annát,  III. Alexiosz  trapezunti császár legidősebb lányát.
 az év során – 
 I. Lajos magyar király egyetemet alapít Pécsett. 
 A magyar–török háború. (A bizánci császár megsegítésére a magyar sereg betör Bulgáriába, és megütközik a török sereggel. Ezt követően 200 000 embert erőszakosan keresztény hitre térít.)
 A najerai csata, melynek végén I. Péter újra Kasztília királya.
 V. Orbán pápa kísérlete, hogy székhelyét Rómába tegye vissza. (1370-ben visszakényszerítik Avignonba, majd nem sokkal ezután meghal.)
 V. Károly francia király megalapítja az első királyi könyvtárat Franciaországban.
 Hans Fugger Augsburg városában telepedik le.

Születések 
 január 6. – II. Richárd angol király († 1400)
 május 30. – IV. Henrik angol király († 1413)

Halálozások 
 január 18. – I. Péter portugál király (* 1320)

Jegyzetek 

14. század
1368



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – Andrea Contarini  velencei dózse megválasztása (1382-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 az év eleje – Hung-vu kikiáltja magát császárrá Kínában. (Megalapítja a Ming-dinasztiát, a mongol Jüan-dinasztia uralkodásának vége Kínában.)
 augusztus – Hung-vu császár bevonul Pekingbe.
 az év folyamán –
 Timur Lenk trónra lép Szamarkandban.
 A kínai nagy fal újjáépítése.
 Lackfi Miklós erdélyi vajda serege vereséget szenved Havasalföldön.

Születések 
 február 14. – Luxemburgi Zsigmond német-római császár, magyar és cseh király († 1437)
 december 3. – VI. Károly francia király († 1422)
 V. Márton pápa († 1431)

Halálozások 
 október 17. – Lionel of Antwerp, III. Eduárd angol király fia

Jegyzetek 

14. század
1369



Események

Határozott dátumú események 
 március 23. – I. Péter kasztíliai királyt halála után törvénytelen fivére, II. Henrik követi a trónon, aki 1379-ig uralkodik.
 szeptember 22. – Guido fia, II. Luigi Gonzaga lesz Mantova ura, aki 1382-ig uralkodik.

Határozatlan dátumú események  
 az év folyamán
 V. Károly francia király felmondja a brétigny-i szerződést, és hadat üzen Angliának.
 Hugues Aubriot megalapítja a Bastille-t Párizsban. 
 I. Lajos magyar király serege elfoglalja Szörény várát, mire Havasalföld meghódol a magyar királynak.

Születések 
 John Dunstable angol zeneszerző.

Halálozások 
 január – I. Péter ciprusi király (meggyilkolják)
 március 23. – I. Péter kasztíliai király (*  1334)
 augusztus 14. –  Hainaut-i Filippa, III. Eduárd angol király felesége
 szeptember 22. – Guido Gonzaga, Mantova ura (*  1291)

Jegyzetek 

14. század
1349



Események 
 január 30. – Schwarzburgi Günthert német ellenkirállyá választják (még ez évben május 24-én lemond).
 október 8. – II. Károly navarrai király (III. Fülöp és II. Johanna fia) trónra lépése (1387-ig uralkodik).
 október 20. – VI. Kelemen pápa kiadja bulláját, melyben megbélyegzi a flagellánsokat.
 november 8. – I. (Nagy) Lajos király hűtlenségi pert indít Bátori András erdélyi püspök ellen
 december 22. – I. Mihály trapezunti császárt I. Baszileiosz fia, III. Alexiosz követi a trónon, miközben 1354-ig az anyja, Trapezunti Irén tölti be a társrégensi tisztet kiskorú fia helyett (1390-ig uralkodik).
 I. Lajos magyar király újabb sereget küld Nápolyba Lackfi Endre vezetésével. A sereg Trojánál legyőzi Tarantói Lajos seregét, de később csak a keleti partvidék marad ellenőrzése alatt.
 I. Fülöp burgundi herceg (V. Hugó fia) trónra lépése (1361-ig uralkodik).
 Pestis-járvány (mirigypestis) tör ki Norvégiában, amikor egy angol hajó befut Bergen városába (fedélzetén mindenki halott volt).

Születések 
 szeptember 9. – III. Albert osztrák herceg († 1395)

Halálozások 
 június 14. – Schwarzburgi Günther (* 1304)
 szeptember 7. – Luxemburgi Margit magyar királyné (* 1335)
 október 8. – II. Johanna navarrai királynő (* 1311)
 V. Edó burgundi herceg

Egyéb 
1349 egy norvég black metal együttes neve is (Norvégiában 1349-ben tört ki a pestisjárvány, innen az együttes neve).

14. század
1348



Események

Határozott dátumú események 
 január 11. – I. Lajos magyar király serege az nápolyi hadjárat során Capuánál megveri a nápolyi sereget.
 január 17. – I. Lajos Aversában kivégezteti az öccse meggyilkolásában vétkesnek tartott Durazzói Károlyt.
 január 24. – A magyar sereg beveszi Nápolyt, de a sereget pestisjárvány tizedeli meg és a pápa sem támogatja ügyét.
 május – Látva a helyzet kilátástalanságát Lajos a sereget hátrahagyva visszatér Magyarországra. Ezt látva Johanna királynő az év folyamán sorra visszavívja a magyarok megszállta várakat. Lajos nyolc évre fegyverszünetet köt Velencével.
 május – A pestisjárvány eléri Angliát.
 június 19. – Erzsébet magyar anyakirálynő az általa építtetett óbudai prépostság temploma számára VI. Kelemen pápához folyamodik búcsú engedélyezésért.

Határozatlan dátumú események 
 A „fekete halál” pestisjárvány eléri Nyugat- és Közép-Európát.
 A prágai egyetem alapítása.
 Az első ismert európai papírüzem Franciaországban.

Születések 
 április 2. – IV. Andronikosz, bizánci császár († 1385)
 bizonytalan dátum – John FitzAlan, Arundel bárója, Anglia marsallja († 1379)

Halálozások 
 július 31./augusztus 10. – Büki István kalocsai érsek

14. század
1347



Események

Határozott dátumú események 
 május 13. – VI. Jóannész bizánci ellencsászár uralkodásának kezdete. (A harc III. Andronikosz és VI. Jóannész között utóbbi vereségével végződik, aki 1354-ben kénytelen lemondani.)
 október 11. – IV. Lajos német-római császár halála után IV. Károly tényleges uralkodó lesz Németországban.

Határozatlan dátumú események 
 augusztus – A Fekete Herceg vezette angol seregtől megostromolt Calais megadja magát.
 szeptember – Pénzhiány miatt az angolok fegyverszüneti egyezmény megkötésére kényszerülnek VI. Fülöp francia királlyal.
 az év közepe – A pestisjárvány eléri Európát, mely egészen 1353-ig tombol a kontinensen. (1534-ig további 16 nagyobb epidémia ütötte fel a fejét a földrészen.)
 az év folyamán – 
 I. Lajos magyar király megindítja nápolyi hadjáratát.
 Egy birtokper kettészakítja Cigánd települést, innentől Kis- és Nagyczigánd a neve.

Születések 
 Sziénai Szent Katalin

Halálozások 
 október 11. – IV. Lajos német-római császár (*  1283)

Jegyzetek 

14. század
1346



Események

Határozott dátumú események 
 július 1. – I. Lajos magyar király az ostromlott Zára felmentésére indul, de vereséget szenved.
 július 11. – IV. Károly német királlyá választása. (Elismerve 1347-ben, 1355-től Itália királya, majd császár, 1365-től Burgundia királya, 1378-ig uralkodik.)
 július 19. – VI. Kelemen pápa az itáliai Brindisi érsekévé nevezi ki Galhard de Carceribust, korábbi veszprémi püspököt.
 augusztus 26. – A crécyi csata. (Eduárd walesi herceg serege nagy győzelmet arat a francia lovagseregen. A nap végére VI. Fülöp francia király bátyja, II. Alençoni Károly, valamint szövetségesei, János cseh király és I. Nevers-i Lajos, Flandria grófja halott volt.)
 december 21. – A velenceiek elfoglalják Zárát.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – A Fekete Herceg ostrom alá veszi Calais-t. (A város 1347 augusztusában megadta magát.)
 az év folyamán – 
 I. Lajos magyar király öccse meggyilkolása után sikertelen tárgyalásokat folytat a nápolyi trón megszerzése érdekében. A pápa – bár kiátkozza a gyilkosokat – felmenti Johannát a vádak alól.
 Szerbia eléri területének legnagyobb kiterjedését. IV. István Uroš szerb cár meghódítja Délkelet-Európa legnagyobb részét, köztük Albániát, a Tengermelléket, Nándorfehérvárt és a Macsói bánságot.
 A valladolidi egyetem alapítása.

Születések 
 Eustache Deschamp francia költő († 1405)

Halálozások 
 február 10. – Boldog Klára, klarissza apáca (* 1282)
 március 28. – Venturino da Bergamo, itáliai dominikánus hitszónok (* 1304)
 augusztus 26. (a crécyi csatában vesztették életüket)
 II. Károly, Alençon grófja (* 1297)
 I. Lajos, Flandria és Nevers grófja (* 1304)
 Luxemburgi János, Csehország királya, Luxemburg hercege (* 1296)
 Rudolph, Lotaringia hercege (* 1320)
 november 14. – Ostasio I da Polenta, Ravenna ura ura (* ?)
Bizonytalan dátum
 Eustace Folville, angol rabóvezér (* ?))
 Hélion de Villeneuve, a johanniták nagymestere (* 1270 körül)

Jegyzetek 

14. század
1345



Események

Határozott dátumú események 
 március 2. – VI. Kelemen pápa a veszprémi püspöki székbe helyezi át Galhard de Carceribus csanádi püspököt, míg Büki István veszprémi püspököt a kalocsai érseki székbe helyezi át.
 szeptember 18. – I. Johanna nápolyi királynő hívei Aversában meggyilkolják a férjét, András herceget, I. Lajos király öccsét. Lajos a nápolyi trón megszerzésére céljából diplomáciai akcióba kezd, szövetséget köt a bajorokkal, az osztrákokkal és az angolokkal.
 október 21. – auberoche-i csata

Határozatlan dátumú események 
 I. Lajos magyar király és III. Kázmér lengyel király sikertelen hadjáratot vezet a litvánok ellen. Közben a horvát nemesség fellázad.
 Lajos támadása a horvátokat letöri, majd a sereg felmenti a velenceiek által ostromlott Zárát.
 Tatár sereg tör be Erdélybe, de a székelyek kiverik őket.
 Befejeződik a párizsi Notre-Dame gótikus katedrálisának építése.

Születések 
 október 31. – I. Ferdinánd portugál király († 1383)

Halálozások 
 szeptember 18. – Anjou András magyar királyi herceg, Calabria hercege, címzetes nápolyi király (* 1327)
 szeptember 26. - II. Vilmos hainaut-i gróf

14. század
1344



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 9.
 Galhard de Carceribus titeli prépost kerül a csanádi püspöki székbe.
 Büki István csanádi püspök kerül a veszprémi püspöki székbe.

Határozatlan dátumú események 
 VI. Kelemen pápa Erzsébet magyar királyné közbenjárására nápolyi királlyá koronázza András herceget I. Lajos magyar király öccsét, mint Johanna királynő férjét.
 III. Jóannészt apja, I. Mikhaél, aki másodszor lép trónra, követi a Trapezunti Császárságban (1349-ig uralkodik).

Születések 
 Aragóniai Konstancia, az aragón trón örököse, Szicília (Trinacria) királynéja († 1363)

Halálozások
 június 19. után – Aragóniai Konstancia szicíliai királyi hercegnő, özvegy ciprusi és örmény királyné (* 1306)

14. század
1343



Események 
 január 4. – Andrea Dandolo velencei dózse megválasztása (1354-ig uralkodik)
 január 26. – Bölcs Róbert nápolyi király halálával viszály alakul ki a trónutódlás körül. Erzsébet magyar királyné, Károly Róbert király özvegye Nápolyba indul, hogy megnyerje a főurakat fia András herceg számára
 január 26. – I. Johanna nápolyi királynő (Bölcs Róbert unokája) lesz Nápoly uralkodója (1381-ben leteszik)
 március 24. – Büki István kerül a csanádi püspöki székbe
 május 24. – VI. Amadé (Amadeusz) savoyai gróf (Aymon fia) trónra lépése (1383-ig uralkodik)
 szeptember 3. „In supremae dignitatis” kezdetű pápai bullájával VI. Kelemen pápa hivatalosan megalapította a Pisai Egyetemet. Még abban az évben az Atendentes Provide kezdetű  bulla engedélyezi az egyházi személyeknek, hogy hallgatóként részt vegyenek az oktatásban.
 Miklós Sándor havasalföldi fejedelem elismeri I. Lajos magyar királyt hűbérurának
 VII. Magnus norvég király lemond a trónról fia a mindössze 3 éves Haakon javára (aki 1380-ig uralkodik)

Születések 
 július 23. – Thomas Percy, Worcester grófja, angol lázadó († 1403)
Bizonytalan dátum
 Csókei japán császár a Muromacsi-korban († 1394)
 Tommaso Mocenigo, velencei dózse († 1423)
 Paolo Alboino della Scala, Verona uralkodója († 1375)
 Alexander Stewart, skót főúr, Buchan grófja († 1394)
 Geoffrey Chaucer, az első angol nyelven alkotó költő, filozófus, hivatalnok, diplomata († 1400)

Halálozások 
 január 26. – Bölcs Róbert nápolyi király (* 1277)
 június 22. – Aymon savoyai gróf (* 1291)
 szeptember 16. – III. Fülöp navarrai király (* 1306)

14. század
1342



Események 
 május – VI. Kelemen pápa megválasztása (1352-ig uralkodik).
 Anna Komnénát I. Mikhaél fia, III. Jóannész trapezunti császár  követi a trónon (1344-ig uralkodik).
 július 21. – I. Lajos magyar király (Károly Róbert fia) trónra lépése (1382-ig uralkodik).
 augusztus 15. – I. Lajos szicíliai király (II. Péter fia) trónra lépése (1355-ig uralkodik).
 október– II. Konstantin örmény király trónra lépése.

Születések 
 január 15. – II. Fülöp burgundi herceg († 1404).
 V. Leó örmény király († 1393).
 III. Frigyes szicíliai király († 1377).

Halálozások 
 április 24. – XII. Benedek pápa. 
 július 16. – Károly Róbert magyar király (* 1288).
 augusztus 15. – II. Péter szicíliai király (* 1304/5).
 szeptember 4. (után) – I. Anna trapezunti császárnő (* 1312 körül).

14. század
1341



Események 
 június 15. – V. Ióannész bizánci császár trónra lépése (1376-ban fia IV. Andronikosz megfosztja a tróntól).
 A breton örökösödési háború kezdete.
 Eiréné Palaiologina trapezunti császárnőt II. Alexiosz lánya, Anna Komnéna követi a Trapezunti Császárság trónján, őt még ez évben II. Jóannész fia, I. Mikhaél követi, akit megfoszt trónjától Anna Komnéna és egy éven belül már másodszor lép trónra (1342-ig uralkodik).
 Margarete Maultasch tiroli grófnő elválik férjétől, akihez gyermekkorában adták hozzá és házasságot köt V. Lajos bajor herceggel, mely miatt a párt kiátkozzák.

Születések 
 június 5. – Edmund Langley III. Eduárd angol király fia

Halálozások 
 augusztus 28. – IV. Leó örmény király (meggyilkolták) (* 1308/09)
 április 30. – III. János breton herceg
 június 15. – III. Andronikosz bizánci császár (* 1297)

14. század
1340



Események

Határozott dátumú események 
 január 26. – III. Eduárd francia királlyá nyilvánítja magát.
 június 24. – A sluysi csata az angol és a francia tengeri flotta között. A csatában a francia flotta majdnem teljesen megsemmisül.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Nyolc év interregnum után IV. Valdemar, II. Kristóf fia lép trónra Dániában.
 Károly Róbert magyar, és III. Kázmér lengyel király együtt visel hadat a tatárok ellen.
 I. Baszileioszt özvegye (a bigámista uralkodó törvényes első felesége, aki feltételezhetően megmérgezte férjét), Eiréné Palaiologina követi a Trapezunti Császárság trónján (1341-ig uralkodik).
 Rozsnyó városi kiváltságot kap.
 Königsberg városát felveszik a Hanza-szövetség tagjai közé.
 Étienne Aubert-t nevezik ki a franciaországi Clermont püspökévé. (Hivatalát 1342-ig viselte.)

Születések 
 VI. Haakon norvég király († 1380)

Halálozások 
 április 6. – I. Baszileiosz trapezunti császár (* 1304 körül)

Jegyzetek 

14. század
1339



Események 
 Károly Róbert dinasztikus politikájanak eredményeként fiát, Lajost lengyel trónörökösnek nyilvánítják
 november 7. – Bartolomeo Gradenigo velencei dózse megválasztása (1342-ig uralkodik)
 A grenoble-i egyetem alapítása
 Kufstein városi jogot kap

Születések 
 november 1. – IV. Rudolf osztrák főherceg „az Alapító” († 1365)
 I. Lajos címzetes nápolyi király († 1384)

Halálozások 
 február 26. – Ottó osztrák herceg (* 1301)

14. század
Euler–Fermat-tétel

Az Euler–Fermat-tétel a számelmélet egyik nagyon fontos állítása.

A tétel állítása 
Ha a és m egymáshoz relatív prímek (azaz legnagyobb közös osztójuk 1), akkor

ahol φ(m) az Euler-féle φ-függvény, a pedig egy tetszőleges egész szám.

A tétel a kis Fermat-tétel általánosítása, hiszen ha p prímszám, akkor φ(p) = p – 1. A bizonyítást Leonhard Euler közölte 1736-ban.

Bizonyítása 
Legyen  redukált maradékrendszer modulo . Az  feltétel miatt az  maradékosztályok is redukált maradékrendszert alkotnak modulo . Ekkor minden -hez létezik egyetlen olyan , amelyre . Jelöljük ezt az -t -vel. Ekkor:

A kongruenciákat összeszorozva kapjuk:
,
ahol  számok az  számok egy permutációját alkotják. Ezért a kongruenciát felírhatjuk így:
.
Mivel , ezért a kongruencia mindkét oldalát leoszthatjuk az összes -vel, és akkor megkapjuk az eredeti állítást.

Megjegyzés: A tétel megfordítása is igaz.

Csoportelméleti vonatkozás 

A tétel speciális esete a csoportelméleti Lagrange-tételnek. Tekintsük a modulo m vett redukált maradékrendszer G := Z×m multiplikatív csoportját. Ekkor G elemszáma |G| = φ(m). A Lagrange-tétel szerint egy véges G csoport tetszőleges g elemére

ahol e a G = Z×m csoport egységeleme.

További információk 
 Alice és Bob - 20. rész: Alice, Bob, Euler és Fermat
 Alice és Bob - 22. rész: Alice, Bob és a kínaiak

Források 
 Freud─Gyarmati: Számelmélet, Nemzeti Tankönyvkiadó, 2000

Számelméleti tételek
Matematikai tételek
Érseklél

Érseklél (szlovákul Arcibiskupský Lél) Nagykeszi településrésze Szlovákiában, a Nyitrai kerületben, a Komáromi járásban.

Fekvése 
Komáromtól 22 km-re nyugatra, a Duna bal partján fekszik. A trianoni békeszerződésig területe Komárom vármegye Csallóközi járásához tartozott. 2001-ben Nagykeszi 970 lakosából 830 magyar és 108 szlovák volt, az egykori Érseklél viszont már csak puszta, állandó lakosság nélkül.

Története 
A középkori eredetű település (első írásos említése 1072-ből Lelu néven történik). A régi érsekléli érseki szék központja volt. 1247-ben már két Lél nevű falu is létezett. 1360-ban említik az érseki tulajdonban lévő falu jobbágyait. A 14. századtól különféle nemesi családok birtoka.

Vályi András szerint „Nagy Lél, Érsek Lél. Két falu Komárom Várm. földes Urai több Urak Nagy Lél, Érsek Lélnek filiája, lakosaik katolikusok, és másfélék, határbéli földgyeik jók, noha néhol homokosak, vagyonnyaik külömbfélék”.

Fényes Elek szerint „Érsek-Lél, népes magyar puszta, Komárom vmegyében, a Csalóközben, Komáromhoz 1 3/4 mfd., az öreg Dunára megy lábbal. Kiterjedése 706 hold, u. m. 600 h. szántó, a többi részint legelő, részint tagositott birtok, rét és erdős térség. Földe igen jó, s minden gabonanemet megterem. Lakja 53 katholikus. Áll a puszta 8 egész nemesudvarból (curia), mellyből Zámory család bir 4/8, Rakóvszky 3/8, Illés 1/2, Ghyczy is 1/2 nemesudvart. E helytől veszi nevét az esztergomi érsek papnemesi széke (sedes praedialis), mellyhez következő faluk és puszták tartoznak: Örs, Czudor-Illés, Ontopa, Érsek-Lél, Roczháza, Kis-Tany és Szilas. Eszéknek ezelőtt magánal volt tisztikara; hogy lesz jövendőre, nem tudjuk”.

Az idők folyamán teljesen eltűnt, csak középkori eredetű (1865-ben átépített) katolikus temploma állt sokáig elhagyatva a határban. Bartal György szerint Leél I. István korabeli település volt, a király az esztergomi érsekség fegyveres szabadosait telepítette ide. A romos állapotban levő templomot az 1990-es évek elején lebontották, anyagából Nagykeszi belterületén építettek új templomot.

Ismert emberek 
 Itt született Erdős Renée írónő.
 Itt hunyt el 1803-ban Taixiperger Mátyás katolikus lelkész.
 Itt volt segédlelkész Kovács Pál.
 1857-ben itt lett plébános-helyettes Sághy Vendel.

További információk 
 Szénássy Árpád 2005: Felvidéki Árpád-kori templomok lexikona. I. A Nyitrai kerület. Révkomárom, 51.
 Újságcikk a templomról (2001)
 Varga Imre: Szülőföldem, Csallóköz, Európa, Budapest, 1989, 329 p.
 Ipolyi Arnold 1859: Magyar műemlékek. Archaeologiai Közlemények 1.

Jegyzetek 

Szlovákia megszűnt települései
1338



Események 
 Károly Róbert király egyik utolsó gazdasági reformjával az aranyvalutára tér át.
 A magyar főpapok levelet írnak a pápának a királynak az egyházzal szembeni önkényeskedései miatt.
 Étienne Aubert-t nevezik ki a franciaországi Noyon püspökévé. (Hivatalát két évig töltötte be.)

Születések 
 január 31. – V. Károly francia király († 1380)
 november 29. – Lionel Antwerp, III. Eduárd angol király fia

Halálozások 
 május 6. – Erzsébet, III. András magyar király lánya, apáca, az Árpád-ház utolsó tagja (* 1292).

Jegyzetek 

14. század
1337



Események 
 március 17. – A Cornwalli Hercegség alapítása, első hercege Eduárd walesi herceg lesz.
 A százéves háború kezdete Anglia és Franciaország között.
 június 25. – II. Péter szicíliai király apja II. Frigyes halála után egyeduralkodó lesz (még 1342-ig uralkodik).
 Károly Róbert békét köt az osztrák herceggel.

Születések 
 III. Róbert skót király († 1406).
 I. Lajos szicíliai király († 1355).

Halálozások 
 június 7. - I. Vilmos hainaut-i gróf
 június 25. – II. Frigyes szicíliai király (* 1271).
 Angelo da Clareno, itáliai ferences hittudós.

Egyéb 
Főként internetes közegben az 1337 az ún. "leet" beszéd szinonimája, lásd 1337.

Jegyzetek 

14. század
1336



Események 
 január 24. – IV. Péter aragóniai király (IV. Alfonz fia) trónra lépése (1387-ig uralkodik).
 április 13. – IV. Péter aragóniai királyt Zaragozában Aragónia királyává koronázzák. 
 A visegrádi királytalálkozó döntései miatt az osztrák hercegek szövetségben a Németújváriakkal és a Babonicsokkal támadást indítanak Károly Róbert ellen. A magyar király cseh szövetségesei segítségével legyőzi az osztrákokat, majd a belső lázadókat is.
 A Kanári-szigetek felfedezése.
 Aberdeen városát felégetik az angolok.

Születések 
 VII. Ince pápa († 1406)
 július 1. – Fülöp orléans-i herceg,  VI. Fülöp francia király fia († 1375)

Halálozások 
 január 24. – IV. Alfonz aragóniai király (* 1299)
 március 20. – Boldog Csák Móric Domonkos-rendi szerzetes (* 1280 körül)
 szeptember 13. – János cornwalli gróf (* 1316)

14. század
1335



Események 
 Az avignoni pápai palota építésének kezdete.
 május 2. – Ottó osztrák herceg Karintia hercege lesz.
 november 1. – I. Károly (Róbert) magyar, III. Kázmér lengyel és János cseh király a visegrádi királytalálkozón megkötik a cseh–magyar–lengyel szövetséget.

Születések 
Luxemburgi Margit magyar királyné (†1349)

Halálozások 
 április 2. – Henrik, Karintia hercege, Tirol grófja (* 1273 k.) 

14. század
1334



Események

Határozott dátumú események 
 április 12. – Giottót kinevezik a firenzei dóm capomaestrójává, azaz mérnökévé és a város építészévé.
 június 16. – Gergely, ferences rendi szerzetes elfoglalja a szerémi püspöki széket.
 december 20. – XII. Benedek pápa trónra lépése.

Határozatlan dátumú események 
 Károly Róbert sikeres nápolyi útja után visszatér Magyarországra.

Születések 
 I. Péter kasztíliai király († 1369)
 II. Henrik kasztíliai király († 1379)
 VI. Amadé savoyai gróf, „a zöld gróf” († 1383)
 II. Luigi Gonzaga Mantova ura († 1382)
 I. Roman moldvai fejedelem (†1397)
 I. Jakab ciprusi király († 1398)

Halálozások 
 december 4. – XXII. János pápa (* 1244)

Jegyzetek 

14. század
1333



Események 
 július 19. – A halidon hill-i csata, a skót függetlenségi háború utolsó csatája.
 szeptember 28. – Károly Róbert magyar király Nápolyba utazik, hogy eljegyezze fiát, Andrást Johannával. Egyúttal egyezményt köt András trónörökléséről.
 Cornwall függetlenné válik Angliától.

Születések 
 Timur Lenk mongol fejedelem († 1405)

Halálozások 
 március 2. – I. Ulászló lengyel király (* 1261)
 december 8. k. – Péter boszniai püspök (* ?)

14. század
1332



Események

Határozott dátumú események 
 július 13. – Károly Róbert és János cseh király békét kötnek. Holics és Berencs vára visszakerül Magyarországhoz.
 szeptember 27. – A płowcei ütközetben a lengyeleknek sikerül legyőzni és visszaszorítani a Kujawyt még az előző évben megszálló német lovagokat.
 november 7. – Luzern csatlakozik a Svájci Konföderációhoz.

Határozatlan dátumú események 
 az év elején – II. Andronikoszt fia, II. Manuél követi a Trapezunti Császárság trónján.
 augusztus – II. Manuélt II. Alexiosz fia, I. Baszileiosz követi a Trapezunti Császárság trónján, aki 1340-ig uralkodik.

Születések 
 június 15. – V. Ióannész bizánci császár († 1391).
 december 26. – István herceg († 1354)

Halálozások 
 február 13. – II. Andronikosz bizánci császár (* 1259).

Jegyzetek 

14. század
1331



Események 
 Károly Róbert haddal indul János cseh király ellen.
 IV. István Uroš lesz Szerbia cárja.
 szeptember 27. – a lengyelek megállítják az országukban betört német lovagokat a płowcei ütközetben.

Születések

Halálozások

14. század
1330



Események

Határozott dátumú események 

 április 17. – Károly Róbert magyar király egyik udvarhölgyének apja, Záh Felicián merényletet kísérel meg a királyi család ellen. (A merényletben a királyné súlyosan megsebesül. A merénylőt Sándor fia János, királynéi alétekfogó szúrja le tőrével. Megtorlásul kiirtják a merénylő családját harmadíziglen.)
 május 15. – A magyar főurak ítéletlevélben foglalják össze a Záchokra kirótt büntetéseket.
 október 1. – Dörögdi Miklós kerül az egri püspöki székbe.
 október 19. – III. Eduárd angol király megkezdi önálló uralkodását (1377-ig uralkodik), kivégezteti az addigi régenst, Roger Mortimert.
 november 12. – A magyar sereg Posadánál vereséget szenved a havasalföldi seregtől.

Határozatlan dátumú események 
 június – Megérkezik XXII. János pápa bullája Gyeretyánhoz, Kummagyaria fejedelméhez.
 az év folyamán – 
 A velbazsdi csatában a szerbek legyőzik a bolgárokat, Bulgária nagy része szerb uralom alá kerül.
 Károly Róbert hadat indít I. Basarab havasalföldi fejedelem  ellen, mivel az nem adja vissza az elfoglalt Szörényvárat. A királyi sereg a vár visszafoglalása után benyomul Havasalföldre.
 Tatárok törnek be az országba, de a magyar sereg kiűzi őket.
 II. Alexioszt elsőszülött fia, III. Andronikosz követi a Trapezunti Császárság trónján (1332-ig uralkodik).

Születések 
 május 12. - I. Vilmos bajor herceg
 június 15. – Eduárd walesi herceg, III. Eduárd angol király fia.

Halálozások 
 január 13. – III. Frigyes osztrák herceg (* 1289).
 május 3. – II. Alexiosz trapezunti császár  (* 1283).
 Maximus Planudes, bizánci nyelvész és teológus.

Jegyzetek 

14. század
1327



Események

Határozott dátumú események 
 január 7. – Az angol nagybirtokosok detronizálják II. Eduárdot.
 január 29. – Királlyá koronázzák a 15 éves III. Eduárdot. (II. Eduárd fia 1377-ig uralkodik.)
 május 31. – IV. Lajost Itália királyává koronázzák. (1347-ig uralkodik)
 november 3. – IV. Alfonz aragóniai király trónra lépése. (II. Jakab fia 1336-ig uralkodik.)
 december 23. – A hajósmalom első ismert okleveles említése.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Károly Róbert jövedelmeinek növelése céljából megkezdi a korábban elidegenített királyi birtokok visszavételét. Bevezeti a harmincadvámot és a bányamonopólium rendszerét. Városi jogot adományoz Aranyosbányának, Nagybányának és Felsőbányának.
 Károly Róbert magyar és Luxemburgi János cseh király nagyszombati találkozója. Megegyeznek, hogy mindkét országban kettős, arany-ezüst valutarendszert vezetnek be a magyar aranyforintra és a cseh ezüstgarasra alapozva.
 Petrarca meglátja Laura nevű múzsáját az avignoni Sainte Claire templomban és megírja neki ajánlott költeményeit Canzoniere címmel.

Születések 
 június - Ungaro Malatesta, itáliai zsoldosvezér, Jesi ura († 1372)
 november 30. - András calabriai herceg, Károly Róbert magyar király fia, I. Johanna nápolyi királynő koronázott férje (consort) († 1345)
Bizonytalan dátum
 Charles de La Cerda, francia-kasztíliai nemes, katona († 1354)
 Birger Gregersson, uppsalai érsek († 1383)
 Baldus de Ubaldis, itáliai jogtudós († 1400)

Halálozások 
 szeptember 21. – II. Eduárd angol király (* 1284)
 november 3. – II. Jakab aragóniai és szicíliai király (* 1264)
 Szent Rókus francia hitvalló

Jegyzetek 

14. század
1328



Események

Határozott dátumú események 
 január 17. – IV. Lajos német-római császárrá koronázása. (1347-ig uralkodik.)
 január 24. – III. Eduárd angol király Yorkban feleségül veszi Hainault-i Filippát.
 február 1.
 II. Johanna navarrai királynő trónra lépése. (1349-ig uralkodik.)
 IV. Károly francia király halálával kihal a Capeting-ház. (Április 1-jén Valois Fülöpöt királlyá koronázzák, így ő lesz a Valois-ház első uralkodója.)
 május 1. – A skót függetlenségi háborút lezáró edinburgh-northamptoni békében Anglia elismeri Skócia függetlenségét.
 május 12. – Velence püspöke a római Szent Péter bazilikában felszenteli V. Miklós ellenpápát. (1330-ban lemond.)
 május 24. – II. Andronikosz bizánci császár lemond a trónról unokája III. Andronikosz javára, aki ezután egyeduralkodó lesz. (1341-ig uralkodik.)
 június 3. – Károly Róbert megerősíti és bővíti Kőszeg kiváltságait.
 augusztus 26. – I. Lajos lesz Mantova ura. (1360-ig uralkodik.)
 november 27. – Károly Róbert városi kiváltságlevelet adományoz Körmöcbánya településnek, mellyel létrehozza az aranybányászat új központját és intézkedéseinek köszönhetően Magyarország aranytermelése Európában az első helyre kerül.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Károly Róbert beavatkozik az Ottó osztrák herceg és fivére I. Frigyes osztrák herceg közötti küzdelembe.
 Egy oklevélben először fordul elő Hévíz (Heu-wyz) település neve, amely a régi magyar szóhasználatban folyó meleg forrásvizet jelentett.

Születések 
 október 21. – Hung-vu kínai császár a Ming-dinasztia alapítója († 1399)
 Go-Murakami japán császár  († 1368)
 John Wycliffe († 1384)

Halálozások 
 február 1. – IV. (Szép) Károly francia és navarrai király (* 1294)

Jegyzetek 

14. század
1329



Események

Határozott dátumú események 
 január 4. – Francesco Dandolo velencei dózse megválasztása (1339-ig uralkodik).
 június 7. – Apja, I. Róbert halála után  – a mindössze öt esztendős – II. Dávid foglalja el Skócia trónját. (Dávid haláláig, 1371-ig uralkodik.)
 november 4. – Aymon (Eduard fivére) Savoya grófja lesz (1343-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Károly Róbert pénzreformja: Magyarországon is megkezdődik cseh mintára az ezüstgarasok verése.
 XXII. János pápa kiátkozza V. Miklós ellenpápát.
 IV. István Uroš szerb cár serege legyőzi a II. István bosnyák bán seregeit.
 II. Johanna navarrai királynő férjhez megy Fülöphöz Evreux grófjához, aki III Fülöp néven navarrai király lesz (1343-ig uralkodik). Ezzel Navarrában megkezdődik az Evreux-ház 1441-ig tartó uralkodása.

Születések 
 I. Lázár szerb cár († 1389)
 II. Fülöp tarantói herceg

Halálozások 
 június 7. – I. Róbert skót király (* 1274)
 november 4. – Eduard savoyai gróf (* 1284)

Jegyzetek 

14. század
1324



Események 

 Károly Róbert 1324-ben Maros (a mai Nagymaros) lakóit Buda város kiváltságaival ruházta fel, s Marost Visegrád ikervárosává nevezte ki. A város kiváltságlevele szerint Győrtől Visegrádig, s onnan Földvárig (Dunaföldvár) a Dunán vámmentességet élveznek.

Születések 

 március 5. – II. Dávid skót király († 1371)

Halálozások 

 január 8. – Marco Polo itáliai utazó

14. század
1325



Események

Határozott dátumú események 
 január 7. – I. Dénest fia, IV. Alfonz váltja a portugál trónon.
 február 2. – III. Andronikosz bizánci társcsászárrá koronázása. (1328-tól egyeduralkodó, 1341-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év eleje – Gijász ad-Dín Tuglug szultánt fia, Muhammad Tugluk követi a Delhi Szultanátus trónján.
 az év folyamán –
 Károly Róbert pénzreformja. (A firenzei aranyforint mintájára magyar aranyforint verését rendeli el, és még évszázadok múltán is az általa alapított körmöcbányai volt az ország legnevesebb pénzverdéje.)
 Tenochtitlán, az azték főváros alapítása.

Születések 
 Nicolas Oresme, francia filozófus
 Francesco Landini, firenzei orgonista és zeneszerző

Halálozások 
 január 7. – I. Dénes portugál király, „a földműves” (* 1261)
 Gijász ad-Dín Tuglug delhi szultán

Jegyzetek 

14. század