Sigrid Undset

Sigrid Undset (n. 20 mai 1882, Kalundborg, Danemarca - d. 10 iunie 1949, Lillehammer, Norvegia) a fost o scriitoare norvegiană. Capodopera ei este trilogia Kristin Lavransdatter (Kristin, fiica lui Lavrans), 1920-1922. A primit Premiul Nobel pentru Literatură în 1928.

Motivația Juriului Nobel 

"în special pentru descrierea plină de forță a vieții Nordului în timpul Evului Mediu".

Date biografice 

Sigrid Undset s-a născut în Kalundborg, Danemarca, dar familia ei s-a mutat în Norvegia când avea doi ani. Și-a petrecut copilăria la Kristiania (Oslo). Mama, o daneză luminată și echilibrată, a crescut-o în prima copilărie în atmosfera de saga  și de folclor scandinav iar tatăl, un distins arheolog, a educat-o în spiritul respectului față de valorile culturale ale antichității și ale dragostei față de vremurile trecute. La vârsta de 11 ani este zguduită profund de moartea tatălui său, pe care îl adora. 

Greutățile familiale o obligă pe Sigrid să-și întrerupă studiile - inclusiv pe cele de pictură - iar la 16 ani devine funcționară. Drama copilăriei ei este povestită în romanul "Unsprezece ani", care apare abia în anul 1934.

Pentru deosebitele ei calități morale sunt elocvente "condițiile de creație" pe care le-a avut în perioada când a scris măiastra sa capodoperă, care i-a adus consacrarea pe plan mondial, trilogia Kristin Lavransdatter. Când a început să scrie această trilogie, Sigrid Undset avea 37 de ani, se despărțise de soțul ei și plecase de la Oslo la Lillehammer, era însărcinată și îngrijea cinci copii, trei ai soțului din prima căsătorie și doi ai ei. Unul din băieții soțului și o fetiță a sa erau oligofreni. Sigrid scria toată noaptea, învingându-și oboseala cu cafea și țigări, iar dimineața, după ce se ocupa câteva ore de copii și gospodărie, se așeza în pat și descifra documente laice și religioase din Norvegia medievală și catolică a secolului al XIV-lea, scrise în latină și în norvegiana veche, documentare absolut necesară pentru lucrarea sa.

După apariția primului volum, în 1920, era atât de epuizată încât nici n-a sesizat excepționala primire de care s-a bucurat cartea. Lucrând în același ritm uluitor, în 1921 și 1922 îi apar și celelalte cărți ale trilogiei. În primul volum, Kransen („Cununa”), ne este prezentată o fată din Norvegia de la începutul veacului al XIV-lea, Kristin, fiica lui Lavrans, care refuză să se căsătorească cu logodnicul ales de părinți și se lasă sedusă de un bărbat cu o proastă reputație. La căsătoria cu acesta, Kristin poartă "cununa neprihănirii", deși este însărcinată. Acest păcat îl va plăti din greu când, devenind Husfrue („Stăpâna casei”), pune pe roate gospodăria în ruină a soțului său, cu care are șapte copii. Ultimul volum, Korset („Crucea”), reprezintă ispășirea păcatelor din tinerețe, prin moartea soțului și retragerea ei într-o mânăstire, unde își regăsește liniștea sufletească.

Opera 
 Fru Marta Oulie („Doamna Marie Oulie”), roman, (1907)
 Den lykkelige alder („Vârsta fericită”), (nuvelă), 1908
 Viga-Ljot og Vigdis (roman), 1909
 Ungdom („Tinerețe”), 1910
 Jenny (roman), 1911
 Fattige skjebner („Soartă săracă”), (nuvelă), 1912
 Vaaren („Primăvara”)(roman), 1914
 Fortællinger om kong Artur og ridderne av det runde bord („Povestirea despre regele Artur și călăreții mesei rotunde”), 1915
 Splinten av troldspeilet („Ciobul din oglinda fermecată”), (nuvele), 1917
 Tre søstre (eseuri), 1917
 De kloge jomfruer (nuvelă), 1918
 Et kvindesynspunkt („Punctul de vedere al unei femei”)(eseuri), 1919
 Kristin Lavransdatter (trilogie), 1920-1922
 Kransen („Cununa”), (1920)
 Husfrue („Stăpâna casei”), (1921)
 Korset („Crucea”), (1922)
 Vårskyer („Nori de primăvară”), 1921
 Sankt Halvards liv, død og jærtegn, 1925
 Olav Audunssøn i Hestviken (roman), 1925
 Olav Audunssøn og hans barn (roman), 1927
 Katholsk propaganda („Propagandă catolică”), (eseuri), 1927
 Gymnadenia (roman), 1929
 Etapper („Etape”), (eseuri), 1929
 Den brændende busk („Un boschet în flăcări”) (roman), 1930
 Hellig Olav, Norges konge (eseuri), 1930
 Ida Elisabeth (roman), 1932
 Etapper. Ny række (eseuri), 1933
 To europeiske helgener („Doi sfinți europeni”), 1933
 Elleve aar („Unsprezece ani”)(roman), 1934
 Den trofaste hustru („Soția credincioasă”) (roman), 1936
 Norske helgener („Sfinți norvegieni”), 1937
 Selvportretter og landskapsbileder („Autoportret și peisaje”), 1938
 Madame Dorthea'' (roman), 1939

Note

Legături externe 

 Sigrid Undset – Autobiografie
  Sigrid Undset la Bjerkebek 

Nașteri în 1882
Decese în 1949
Laureați ai Premiului Nobel pentru Literatură
Laureați norvegieni ai Premiului Nobel
Scriitori norvegieni
Persoane care au emigrat din cauza nazismului
Femei laureate ale Premiului Nobel
Romanciere norvegiene