alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ellák

Az Ellák férfinév Attila hun uralkodó fiának, Ileknek a nevéből származik, helytelen olvasatban. A név eredete bizonytalan, talán a germán Eicke, Eilke névből származik, és ekkor a jelentése tölgy. Ennél valószínűbb azonban, hogy török eredetű, és azonos tőről fakad a Jelek és Üllő nevekkel. Jelentése ez esetben uralkodó, kormányzó, király. 


Rokon nevek
Egyes feltételezések szerinti rokon nevek:

Üllő, Jelek

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 5. 
 június 8. 
 július 8.

Híres Ellákok
 Attila hun uralkodó egyik fia
 Enzsöl Ellák katolikus pap

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Előd

Az Előd régi magyar személynév, valószínűleg az elő szónak a -d kicsinyítóképzős származéka. Ennek a szónak a jelentése: első, elöl lévő, illetve első rész, kezdet. A név jelentése eszerint lehet elsőszülött. Az előd szó mai értelme alapján szokták a nevet ősként értelmezni. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 9. 
 július 1. 
 október 22. 
 december 26.

Híres Elődök
 Both Előd űrkutató, a Magyar Űrkutatási Iroda igazgatója
 Előd – egy a hét vezér közül
 Császár Előd – énekes, DJ (Shane54)
 Halász Előd – nyelvész, német-magyar szótár szerzője
 Juhász Előd – televíziós műsorvezető
 Novák Előd - Politikus, Jobbik országgyűlési képviselője (2010-2016), a Mi Hazánk Mozgalom egyik alapítója, alelnöke
 Tóásó Előd – Rózsa-Flores Eduardo ismerőse

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Erna

Az Erna Az Erneszta rövidüléséből keletkezett. Az Ernő férfinév női párja.


Rokon nevek
 Ernella: az Erna olasz kicsinyítőképzős változata. 
Erneszta,  Ernesztin, Ernesztina

Gyakorisága
Az 1990-es években az Erna igen ritka, az Ernella szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 január 12. 
 május 5. 
 augusztus 29.

Híres Ernák, Ernellák
 Bogen Erna olimpiai bronzérmes, világbajnok vívó
 Czövek Erna (1889 – 1983) zenetanár
 Erna Berger német énekesnő (koloratúrszoprán)
 Erna Sack német opera-énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Leonóra

A Leonóra  női név az Eleonóra név rövidüléséből ered.


Rokon nevek
Eleonóra, Nóra, Lenóra, Ella, Nelli, Norina

Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 21. 
 március 6. 
 március 26. 
 július 9. 
 július 12. 
 július 15.

Híres Leonórák
 Leonora – Beethoven: Fidelio című operájának főhőse.
 Leonore - Edgar Allan Poe: Holló c. versének központi nőalakja

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (L)
Női keresztnevek (L)
Arab eredetű magyar női keresztnevek
Eleonóra

Az Eleonóra jelentése fény az arab Ellinor névből ered és több nyelv közvetítésével lett népszerű. Előbb spanyol közvetítéssel jutott el Franciaországba, majd onnan Angliába, ahol népszerű lett.


Képzett és rokon nevek 
 Lenóra: az Eleonóra rövidülése.
Ella, Leonóra, Nelli, Nóra, Norina, Elli, Elinor

Gyakorisága 
Az 1990-es években az Eleonóra ritka, a Lenóra szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
Eleonóra:
 február 21.
 július 9.
 július 11.
 július 12.
Lenóra:
 február 21.

Idegen nyelvi változatai 
 Eleanor (angol)

Híres Eleonórák, Lenórák 

 Pfalz–Neuburgi Eleonóra német-római császárné és magyar királyné
 Aquitániai Eleonóra, Anglia és Franciaország királynéja
 Arboreai Eleónora szárd királynő
 Téglási Eleonóra válogatott labdarúgó

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Arab eredetű magyar női keresztnevek
Nóra (keresztnév)

A Nóra arab eredetű női név (jelentése: fény); az Eleonóra név rövidülése. 


Rokon nevek
 Norina: a Nóra olasz eredetű becéző továbbképzése. 
Eleonóra, Leonóra, Lenóra

Gyakorisága
Az 1990-es években a Nóra igen gyakori név, a Norina szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Nóra az 5-21. leggyakoribb női név, a Norina nincs az első százban.

Névnapok
Nóra
 február 21. 
 július 9. 
 július 11. 
 július 12. 
Norina
 július 11. 
 szeptember 30.

Híres Nórák, Norinák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Arab eredetű magyar női keresztnevek
Marcella

A Marcella  női név a Marcell   férfinév női párja. 


Rokon nevek
Marcellina: a Marcella becéző továbbképzése. 
 Zella: a Marcella német eredetű beceneve. 
Célia, Celina, Szelina

Gyakorisága
Az 1990-es években a Marcella igen ritka, a Marcellina, Zella szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnap
Marcella
 január 31. 
 június 28. 
Marcellina:
 július 17. 
Zella:
 január 31. 
 szeptember 22.

Híres Marcellák, Marcellinák, Zellák
Babits Marcella (Marcellina), szaxofonos, énekes

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (M)
Női keresztnevek (M)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Domokos

A Domokos férfinév a  Domonkos férfinév önállósult magyar változata. 


Rokon nevek
Domonkos, Dókus, Domán, Dominik (Domenico), Domos

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 9. 
 augusztus 4. 
 augusztus 8. 
 október 14.

Híres Domokosok
, illetve

Egyéb Domokosok

Települések
Domokos, Dămăcușeni román település magyar neve, (Máramaros megyében)
Domokos görög település, (Fthiótida, Közép-Görögország), az ókorban Thaumacus (Θαυμακός)
Csíkszentdomokos, Sândominic román település magyar neve, (Hargita megyében)

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (D)
Férfikeresztnevek (D)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Elvira (keresztnév)

A Elvira női név eredete vitás: egyesek a nyugati gót Al(ah)wara névből (jelentése: mindent megőrző), míg mások az arab – spanyol Elmira névből származtatják. 


Gyakorisága
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 10. 
 március 6. 
 március 9.

Híres Elvirák

 Lux Elvira szexuálpszichológus
 Elvira a neve a MÁV internetes menetrend szolgáltatásának is.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Gót eredetű magyar női keresztnevek
Spanyol eredetű magyar női keresztnevek
Elmira (keresztnév)

Az Elmira arab eredetű spanyol női név, jelentése: hercegnő.


Rokon nevek
Almira

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Elmira sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 március 9. 
 május 28. 
 augusztus 25.

Híres Elmirák

Elmira Minita Gordon, Belize kormányzója

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Arab eredetű magyar női keresztnevek
Spanyol eredetű magyar női keresztnevek
Emőd (keresztnév)

Az Emőd régi magyar személynév, a régi emik (szopik) ige származékának az emő (szopó) szónak a -d kicsinyítőképzős alakja. Jelentése: kis csecsemő. Más vélemények szerint a jelentése anyácskád, és csak a hangalakja miatt lett férfinév. Női párja az Emő és Emőke.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 17. 
 augusztus 5. 
 augusztus 9. 
 augusztus 13.

Híres Emődök

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Emma (keresztnév)

Az Emma női név germán eredetű, alakváltozataival, az Irma és a német Erma névvel együtt Ermin, Irmin germán isten nevéből származik, más feltevések szerint a germán hermion néptörzs nevéből ered. Irmin a háború germán istene, vagy a zivatar démona. Nevének jelentése egyes források szerint: nagyság. Az Emma egyben az Erm-, Irm- kezdetű nevek rövidülése is.

Alakváltozatok
 Emmi: az Emma önállósult beceneve.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Emma igen ritka, az Emmi szórványos név, a 2000-es években az Emma a 23-85. leggyakoribb női név, az Emmi nem szerepel az első százban.

Névnapok
Emma, Emmi
 április 19. 
 június 29. 
 november 24. 
 november 25.

Híres Emmák, Emmik

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Irma

Az Irma az Irm- kezdetű germán női nevek rövidülése. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 3. 
 március 20. 
 május 3. 
 június 2. 
 szeptember 8. 
 szeptember 12.

Híres Irmák
 Alszeghy Irma színésznő,(1864–1945)  Császár Imre színész, rendező felesége, és két lányuk anyja 
 Sztáray Irma grófnő (1863–1941), Erzsébet királyné udvarhölgye, aki 1898. szeptember 10-én, meggyilkolásának napján is kísérője volt
 Patkós Irma magyar színésznő (1900–1996)
 Némethy Irma színésznő (1840–1876)

Egyéb Irmák
 Irma Cvikker, a Harry Potter-regényekben szereplő roxforti könyvtáros
 Pálffy Irma grófnő, Pálffy Móric altábornagy, Magyarország helytartójának lánya (1852-?)
 Irma, szereplő a Frédi és Béni c. rajzfilmsorozatból
 Irma néni, szereplő a Frakk, a macskák réme c. magyar rajzfilmsorozatból
 Irma Gobb, Mr. Bean barátnője.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Erika (keresztnév)

Az Erika női név  az Erik férfinév női párja. Gyakran tévesen azonosítják az erika (hanga) növénynévvel. 

Japánban is használatos női utónévként az Erika, de nem az európaiak által került oda, hanem ott is ugyanúgy „őshonos”.

Gyakorisága
Az 1990-es években gyakori név, a 2003–2004-ben a 83-90. leggyakoribb női név, de azóta nem szerepel az első százban.

Névnapok
 január 24.
 február 9.
 május 18.
 augusztus 21.
 augusztus 31.
 szeptember 10.

Híres Erikák
 Balogh Erika színésznő
 Bartos Erika írónő
 Bodnár Erika magyar színésznő
 Csányi Erika olimpiai ötödik helyezett tornász
 Csányi Erika magyar színésznő, énekesnő
 Erykah Badu amerikai énekesnő, színésznő
 Erika de Lone amerikai teniszezőnő
 Erica Durance kanadai színésznő
 Erika Eleniak színésznő
 Garadnai Erika válogatott labdarúgó
 Géczi Erika világbajnok kajakozó, énekesnő
 Huszár Erika rövidpályás gyorskorcsolyázó
 Kiss Erika színművésznő 
 Kirsner Erika kézilabdázó
 Ligeti Erika magyar szobrász
 Markovics Erika operaénekes
 Marozsán Erika magyar színésznő
 Miklósa Erika operaénekes
 Náray Erika magyar színésznő, énekesnő, szinkronszínész
 Pápai Erika színművésznő
 Sajgál Erika színművésznő 
 Szabó Erika színésznő
 Szántó Erika magyar filmrendező
 Szegedi Erika színművésznő
 Szórádi Erika színművésznő 
 Szuh Erika válogatott labdarúgó
 Szűcs Erika magyar közgazdász
 Zoltán Erika énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Erik

Az Erik germán eredetű név, jelentése becsület (más feltevés szerint egyedül) + hatalmas uralkodó.

Német megfelelője egyes területeken az Erich. A névben a richi~rík ógermán alak lapul, aminek a jelentése uralkodó, hatalmas, de mások szerint az Erarik formából alakult ki, aminek az első tagja az era (Ehre, dicsőség) szó. Van olyan magyarázat is, ami szerint az észak-német Eirikr alakból ered, aminek első eleme az ein (egyedül) szó.


Gyakorisága 
Az Erik név korábban igen ritka volt, 1967-ben 25-en kapták ezt a nevet, a 80-as években sem szerepelt az első 25-ben, de az 1990-es években gyakori névvé vált, a 2000-es években a 43-48. leggyakoribb férfinév.

Névnapok 
 január 24.
 február 9.
 május 18.
 augusztus 21.
 szeptember 10.

Idegen nyelvi változatai 
 Erich (német)
 Eric (angol)
 Éric (francia)
 Eerich (finn)
 Erico, Rico (spanyol)

Híres Erikek

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Erhard

Az Erhard férfinév germán eredetű. Elemeinek jelentése: becsület és erős, merész.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 8. 
 április 9.

Híres Erhardok
Erhard von Queis (1490 körül–1529), a Pomezániai Székeskáptalan első lutheránus (evangélikus) püspöke

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Ervin

Az Ervin germán eredetű férfinév, jelentése had(sereg)+barát. A név első eleme több germán szóból is származhat, amiknek a jelentése lehet még becsület, örökség, vadkan. Női párja: Ervina.


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 25. 
 április 26. 
 december 24.

Híres Ervinek

Magyarok 

 Abádi Ervin író, szerkesztő, grafikus
 Baktay Ervin festő, művészettörténész, író, műfordító
 Balázs Ervin kertészmérnök, biológus, mezőgazdász, az MTA tagja
 Batthyány Ervin gróf, nagybirtokos, iskolaalapító
 Bauer Ervin orvos, elméleti biológus
 Belovics Ervin jogász
 Cseh Ervin politikus, miniszter, főispán
 Csizmadia Ervin politológus, egyetemi docens
 Demeter Ervin politikus, országgyűlési képviselő
 Dezső Ervin fizikus, egyetemi tanár
 Ditrói Ervin művészeti író, művészettörténész
 Fried Ervin matematikus
 Gyertyán Ervin író, újságíró, műkritikus, filmesztéta, irodalomtörténész
 Hacker Ervin jogász, egyetemi tanár
 Junger Ervin zeneszerző, zenetudós, zenepedagógus, egyetemi tanár
 Kibédi Ervin színész, komikus

 Kirádi Ervin válogatott labdarúgó
 Kiss Ervin orvos, szakíró, grafikus
 Kolczonay Ervin filmproducer
 Kovács Ervin válogatott labdarúgó
 Kováts Ervin kémikus, vegyészmérnök, az MTA tagja
 László Ervin zongoraművész, filozófus, az MTA tagja
 Lázár Ervin író, elbeszélő, meseíró
 Lukács Ervin Kossuth-díjas karmester
 Mészáros Ervin olimpiai bajnok vívó
 Nagy Ervin színész
 Nagy Ervin filozófus, közíró, tanár, politikus
 Roszner Ervin politikus, miniszter, szakíró
 Sinkó Ervin költő, író, irodalomtörténész
 Szabó Ervin társadalomtudós, könyvtáros, forradalmár
 Szücs Ervin gépészmérnök, egyetemi tanár
 Zádor Ervin olimpiai bajnok vízilabdázó

Külföldiek 

 Erwin Bauer német autóversenyző
 Erwin Braun osztrák labdarúgó-játékvezető
 Erwin Finlay-Freundlich német csillagász
 Erwin Hieger perui labdarúgó-játékvezető
 Egon Erwin Kisch cseh író, újságíró
 
 Erwin Koeman holland labdarúgó, edző
 Erwin Panofsky német művészettörténész
 Erwin Rommel német tábornagy, a sivatagi róka
 Erwin Schrödinger osztrák fizikus
 Erwin Vetter német labdarúgó-játékvezető

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Herman

A Herman férfinév a germán Hermann névből származik, amelynek jelentése hadsereg + férfi. Női változata: Hermina. 


Rokon nevek 
Armand

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
 április 7.

Idegen nyelvi változatok 
 Hariman
 Hermann (német)

Híres Hermanok 
 Hermann Oberth fizikus, az űrkutatás egyik úttörője
 Hermann Göring német pilóta, katonai vezető, náci politikus

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (H)
Férfikeresztnevek (H)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Henrik

A Henrik férfinév a germán Heinrich névből származik. Elemeinek jelentése: ház (vagy bekerített hely) és hatalmas, uralkodó. Női változata: Henriett, Henrietta. 


Rokon nevek 
 Harri: a Henrik angol megfelelőjének a beceneve.

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Henrik ritka, a Harri szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
Henrik
 január 16. 
 január 25. 
 március 2. 
 március 16. 
 július 13. 
 július 15. 
Harri
 március 2. 
 július 13.

Idegen nyelvű alakjai 
 Annraoi, Anraí (ír)
 Enric (katalán)
 Enrico (olasz)
 Enrique (spanyol)
 Harri (finn)
 Heinrich, Hein (német)
 Henri (francia)
 Henry, Harry (angol)
 Henryk (lengyel)
 Jindřich (cseh)

Híres Henrikek, Harrik 
 Szent Henrik
 Heinrich Böll német író, irodalmi Nobel-díjas
 Bucsek Henrik magyar hegymászó, filatélista
 Enrico Caruso olasz operaénekes (tenor)
 Dembinszky Henrik (Henryk Dembiński) lengyel gróf, honvéd tábornok
 Heinrich Mann német író
 Fazola Henrik német származású magyar vasműves
 Enrico Fermi olasz fizikus
 Henry Ford amerikai autógyáros
 Hajós Henrik úszó
 Havas Henrik újságíró, egyetemi docens
 Heinrich Heine német költő
 Heinrich Himmler náci politikus, SS-vezető
 Henrik Ibsen norvég író
 Kemény Henrik bábjátékos
 Henry Kissinger amerikai Nobel-békedíjas, diplomata, politikus
 Marczali Henrik történész
 Matyasovich Henrik, jezsuita
 Pap Henrik festőművész
 Harry Potter, fiktív regényhős
 Heinrich Schliemann német régész
 Henryk Sienkiewicz lengyel regényíró, irodalmi Nobel-díjas
 Thierry Henry, francia labdarúgó
 Tengerész Henrik portugál infáns
 Harry S. Truman, amerikai elnök
 Werth Henrik magyar katonatiszt
 Henryk Wieniawski lengyel hegedűvirtuóz és zeneszerző

Uralkodók

Német királyok és német-római császárok 
 I. (Madarász) Henrik
 II. (Szent) Henrik
 III. Henrik
 IV. Henrik

Angol királyok és hercegek 
 I. Henrik angol király
 II. Henrik (Plantagenet) angol király
 III. Henrik angol király
 IV. Henrik angol király
 V. Henrik angol király
 VI. Henrik angol király
 VII. Henrik angol király
 VIII. Henrik angol király
 Henrik sussexi herceg

Francia királyok 
 II. Henrik (Capeting) francia király
 III. Henrik (Valois) francia király
 IV. Henrik (Navarrai) francia király

Bajor hercegek 
 II. (Civakodó) Henrik
 X. (Kevély) Henrik

Latin császár 
 I. Henrik császár

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (H)
Férfikeresztnevek (H)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Abásfalva

Abásfalva (románul Aldea, németül Abtsdorf)  falu Romániában Hargita megyében, Székelyudvarhelytől 11 km-re délkeletre a Nagy-Homoród völgyében. 1913 előtt Homoródabásfalva volt a neve.

Története
A hagyomány szerint a közeli Homoródszentmárton papjai (abbéi) telepítették a falut időközben elmagyarosodott fogarasi román pásztorokkal. 

Nevét az oklevelek 1566-ban Abástfalva alakban említették először, majd egy év múlva, az 1567. évi regestrumban 6 kapuval jegyezték fel. 

Katolikus lakói a reformáció idején unitáriusok lettek. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.

1910-ben 486 magyar lakosa volt.

1992-ben 393 magyar lakosa volt.

Látnivalók
Unitárius temploma 1879-ben épült.

Hivatkozások

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Abosfalva

Abosfalva románul Abuș, németül Abtsdorf) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Mikefalva községhez tartozik.

Fekvése
Dicsőszentmártontól 8 km-re északkeletre fekszik.

Története
Abosfalva neve az Árpád-korban Beznik volt, a település ekkor beznik nevű udvari kutyapecérek lakhelye volt. Nevét 1357-ben Obusfolua Beznik néven említették először a korabeli oklevelek. 1361-ben Obusfaolua, 1433-ban Abusfalwa, 1456-ban Abosfalwa néven írták. 

1357 előtt Kugh Miklós és Gergely fia Pouch fiai és unokái itteni részeiket zálogba vetették Szalók nemzetségbeli Dailaci Simon bán fiának Miklósnak, majd 1357-ben el is adták neki 32 M-ért.

Abosfalwa 1456-ban császári birtok volt.

1461-ben Abosfalvi Zsigmond özvegyének Esztényi Dorottyának birtoka, 1468-ban pedig Abosfalvi Szakál Imréé volt.

1484-ben Szengyeli János Abosfalvi örökös és zálogos birtokrészeit 32 Ft-on Teleki Váncsa Jánosnak zálogosította el.

1494-ben Abosfalvi Rákosi Gáspár és Boldizsár Szentkirályon Bika György és Tóth János által lakott két jobbágytelkét 21 Ft-ért eladta Mócsi Salatielnek. Ugyanők a felső soron Mikefalva felé három puszta jobbágytelküket és a Péternyara nevű erdőt, továbbá Gáspárnak az előbbi 3 telektől keletre eső puszta jobbágytelkét,  az alsó soron Demeter nevű jobbágy által lakott telkét és ennek szomszédságában Désfalva felé egy pusztatelkét és a falu végén egy másikat az erdők kivételével 43 Ft-ért eladták Serjéni Pálnak és nejének Krisztinának.

1521-ben Abosfalvi Benkő, Rákosi Szakál, Szitás, Vas, Szentgyörgyi Báncza családok birtoka volt.

1537-ben Rákosi Pál abosházi lakos tett bevallást Bogáti birtokügyben.

1910-ben 460 lakosából 236 magyar, 207 román volt. Ebből 105 római katolikus, 113 református, 150 görögkeleti ortodox volt. 

1920 előtt Kis-Küküllő vármegye Dicsőszentmártoni járásához tartozott.

1992-ben 358 lakosából 193 magyar, 138 román és 27 cigány volt.

Látnivalók
 A Gyulafiak egykori kastélyának csak a sarokbástyája áll.
 Az átalakított Apor-kastély ma is látható.

Források
Vistai András János: Tekintő - erdélyi helynévkönyv.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Aldoboly

Aldoboly (románul Dobolii de Jos) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése 
Sepsiszentgyörgytől 10 km-re délre az Olt jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
A hagyomány szerint nevét arról kapta, hogy az ellenség közeledtére lakói a veszélyt jelezve dobjaikat megverték.

Története 
Ősidők óta lakott hely. A határában levő erdőszélen a Bás nevű magaslaton a hagyomány szerint egykor vár állott, amelynek azonban nyoma sem maradt. Valószínűleg őskori telep lehetett.
A falut 1461-ben Dobolj néven említik. 1704. július 25-én az aldobolyi síkon írták össze a fegyverforgató székelyeket. A szervezkedés miatt a labancok még abban az évben feldúlták a falut, a templomon kívül csak 2 ház maradt épen. A hagyomány szerint a faluban valamikor vár is állott.
1910-ben 1425 lakosából 830 magyar, 585 román és 10 német volt.
1992-ben 573 lakosából 377 magyar, 192 román és 4 német volt.

Látnivalók 
 Református temploma a 14. században épülhetett, később átalakították.
 A Hollaky-kúria 17-18. századi udvarház.
 A Reznek-Kósa udvarház a 19. század elején épült.

Híres emberek 

 Itt született Hollaki Zoltán (1856-?), író, földrajzi utazó
 Itt született Orbán Ferenc (1847-?), író, földrajzi utazó
 Itt hunyt el Szánthó Vilmos (1878–1955), jogász, író, Coșbuc-fordító, a Független Székelység szerkesztője.

Hivatkozások 

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Ábránfalva

Ábránfalva (románul Obrănești) falu Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag Kányádhoz tartozik.

Fekvése, földrajzi környezete
Székelyudvarhelytől 13 km-re délre a Nyáros-patak kis völgyében 
fekszik. Kányádhoz tartozik, melytől 7 km-re északkeletre van.
Keletre a Szakadás tető (795 m – 2 km), délkeletre a Dálya (803 m – 1,9 km ), délnyugatra a Kőhát (796 m – 1,6 km), északnyugatra a Fejtő tető (640 m – 3 km) határolják, illetve a környező települések: északkeletre Telekfalva (4,7 km), északkelet–keletre Sándortelke (5,9 km), délre Ége (2,9 km), nyugatra Homoródszentlászló (5,6 km), északnyugatra Miklósfalva (3,6 km).

Névetimológia
Nevének eredetét a magyar régi Ábrám személynévnek és a birtokosraggal ellátott falu főnévnek az összetétele. Névváltozatai: Abranffalwa, Abronfalwa, Abranifalva, Abramfalwa, Abranfalwa, Abramfalua, Abrahámfalva, Abrahamfalva, Avram, Ábrahámfalva, Avramfalău, Obrănești. Kiss 1997, I., 52. old.

Története
1496-ban említik a települést mai nevén. Első fatemploma 1818-ban épült, de csak 1853-ban kezdték használni.
1882-ben a megrongálódott templomot lebontották.
1910-ben 133, 1992-ben 16 magyar lakosa volt.

1920 előtt Udvarhely vármegye udvarhelyi járásához tartozott.

Látnivalók
 Mai református temploma 1885 és 1892 között épült.
 A Balázsy-kúriát 1988-ban lebontották.

Hivatkozások

Ábránfalva
Udvarhely vármegye települései
Ádámos

Ádámos (románul Adămuș, németül és szászul Adamesch) falu Romániában Maros megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Dicsőszentmártontól 4 km-re délnyugatra, a Kis-Küküllő bal partján fekszik.

Története 
1435-ben „Adamus” néven említik. A falunak 1518-ban épített gótikus unitárius temploma van, ahol az egyház több zsinatot tartott. 1659-ben itt esküdtek fel az unitáriusok Barcsay Ákos fejedelemre. Kazettás mennyezete 1526-ban készült.
A településen több nemesi kúria is állott, melyek azonban elpusztultak.

1910-ben 1893 többségben magyar lakosa volt, de lakták románok is.

1992-ben 2128 lakosából 960 román, 673 magyar (381 unitárius, 289 református), 490 cigány, 5 német volt.

2011-ben 1969 lakosából 1061 román, 452 magyar, 368 cigány, 4 német volt.

A teljes községre vonatkozó népességi adatok: 5147 lakos, ebből 2631 román, 1963 magyar, 394 cigány, 8 német.

Híres volt a környéken az 1980-as évekig fennálló, hagyományos parasztzenét játszó zenekara. Az ádámosi zenekar muzsikáját többek között Fekete Antal "Puma" gyűjtötte fel és adta ki lemezen Ádámosi banda. Sövényfalvi lakodalom 1980 címmel. Jelenleg a táncházmozgalom egyik kedvelt zenéje.

Látnivalók 

 Unitárius temploma (gótikus, 16. század). A templom mennyezetfestményei és régi szentélyszéke a Magyar Nemzeti Múzeum Régiségtárába kerültek.
 Ortodox templomai közül az egyik ajtaján 1692-es évszám látható.

Híres emberek 

Itt született 1922. október 7-én Korodi Jenő festőművész.

Képgaléria 
 Képgaléria Ádámosról a www.erdely-szep.hu honlapon

Jegyzetek  

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Ágostonfalva

Ágostonfalva (románul Augustin, korábban Agoștin, németül Augustinsdorf) falu Romániában, Brassó megyében.

Fekvése 
Brassótól 45 km-re északra az Olt bal partján, annak nagy kanyarjában fekszik.

Története 
1630-ban Bethlen Gábor több más birtokkal együtt teremi Sükösd Györgynek adományozta. 1659-ben Barcsay Ákos a település felét eladta Cserei Miklósnak, 1661-ben I. Apafi Mihály biztosította a fiúági öröklést a családnak.

1679-ben villa Augustini néven említik. Határában a Manaștirea hegycsúcson egykor ortodox kolostor állott 1764-ben Buccow tábornok romboltatta le. Köveiből épült a mai ortodox
templom.

1910-ben 984 lakosából 832 román, 76 magyar és 2 német volt. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Kőhalmi járásához tartozott. 
1918 december 1-én Ágostonfalváról indult az Székely Hadtest első, székely önkénteseket szállító páncélvonata Kolozsvárra.

2005-ben önállósult Ürmös községtől.

Jegyzetek  

Brassó megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Ákosfalva

Ákosfalva (románul Acățari, németül Aschdorf) falu Romániában, Maros megyében, Ákosfalva község központja.

Fekvése 
A falu Marosvásárhelytől 10 km-re délkeletre a Nyárád jobb partján a Nyárád völgyének útcsomópontjában fekszik. A község a Marosvásárhely Metropoliszövezethez tartozik.

Története 
A hagyomány szerint a falu eredetileg a hegyoldalban az Atol-patak
mellett feküdt. Lakói a marosi székelység részeként a 11–13. században telepedtek itt le. 1562-ben a Nagy György és Gyepesi Ambrus vezette székely csapatok a falu mellett verték szét Majláth Gábor nemesi csapatát. Erre János Zsigmond fejedelem Pekri Gábor és Radák László vezette 
lovascsapatot küldött ellenük, akik a székelyvajai út mellett 
ütköztek meg a felkelőkkel
1910-ben a falunak 898 magyar lakosa volt, 1992-ben 1062-en lakták, melyből 987 magyar, 61 cigány és 14 román volt.

Látnivalók 
 Szent István király plébánia, a római katolikus egyház temploma 1859 és 1862 között épült a régi 1725-ben a jezsuiták által épített templom helyére.
 Református temploma 1753-ban épült, 1870-ben Szilágyi Sándor és Patkos Judit költségén újjáépítették.
 Unitárius templomát a II. világháborúban találat érte és elpusztult.
 Ortodox temploma 1938-ban épült.

Testvértelepülések 
 Kasterlee, Belgium
Beled, Magyarország
Dénesfa, Magyarország
Vásárosfalu, Magyarország
Edve, Magyarország
Madar, Szlovákia
Sopronnémeti, Magyarország
Vaja, Magyarország
Kömlő, Magyarország
Nagycenk, Magyarország
Lumina, Románia

Jegyzetek  

Maros megye települései
Marosszék települései
Abos

Abos (szlovákul Obišovce) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése 
A falu Kassától 17 km-re északra, a Szinnye-patak és a Hernád összefolyásánál épült.

Története 
Területe már a honfoglalás korában lakott volt, ezt bizonyítják az itt előkerült leletek. Először 1289-ben „Obus” néven említi oklevél. Határában az óvár helyén az Abák építettek a tatárjárás után várat.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Obusovtze, tót falu Sáros Vármegyében, földes Urai külömbféle Urak, lakosai katolikusok, fekszik Hernád víze mentében, Somoshoz, mellynek filiája nem meszsze, határja kövér termékenységű; de nehezen miveltetik, réttyei kétszer kaszállhatók, és tsak akkor öntettetnek el, midőn már a’ szomszéd völgyek vízzel megteltek, erdeje, legelője, és szomszéd piatzozása is alkalmatos, mellyekhez képest első Osztálbéli.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Abos, (Obisowce), tót falu, Sáros vgyében, Somoshoz 1/2 mfd. 287 kath., 181 evang., 2 ref., 42 zsidó lak., Nagy erdő, mészégetés, vizimalom. F. u. Marjássy nemz., s a kamara.”

A trianoni diktátumig Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 482 szlovák anyanyelvű lakosa volt.

2001-ben 370 lakosából 365 szlovák volt.

2011-ben 422 lakosából 392 szlovák volt.

2021-ben 471 lakosából 458 (+2) szlovák, 1 (+2) magyar, 2 (+2) ruszin, 9 (+1) egyéb és 1 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
Késő román kori római katolikus templomát 1769-ben barokk stílusban átépítették, majd 1888-ban belülről is felújították. Búcsújáróhely oltárképe, az Olvasós Boldogasszony kegyképe miatt.

Jegyzetek 
Budaj, M.: Pražský groš Václava II. z Obišoviec. Denarius 2014.
Marek Budaj - Peter Šimčík 2022: Poklad jednookého farára z Obišoviec.

További információk 
Községinfó
 Abos búcsújáróhely ismertetése
 Szlovákia térképén
 Cassovia.sk
 E-obce.sk

Abos
Sáros vármegye települései
Sároskisfalu

Sároskisfalu (szlovákul Malá Vieska) Družstevná pri Hornáde község része Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-vidéki járásában.

Fekvése 
Kassától 11 km-re északra, a Hernád bal partján fekszik.

Története 
Sároskisfalu első írásos említése 1423-ban „Wyfalw” alakban történik. Szokoly várának uradalmához tartozott. 1427-ben 7 portája volt Páli Mátyás birtokában. Kisfalu néven 1429-ben szerepel először „Kysflaw” alakban. Neve alapján ekkor még bizonyára magyarok lakták, 1773-ban már tót faluként említik.

A falu kegytemploma búcsújáróhely. A templom 1433-ban már állt Szűz Mária születése tiszteletére szentelve. A 16.-17. században, majd 1707 és 1714 között a protestánsok foglalták el. 1733-ban Kassa városa szépen felújította, ekkor került ide a máriapócsi kegykép másolata. A templom kicsi lett a sok zarándoknak, ezért Kassa városa 1803-ban egy nagyobb kegytemplomot épített egy dombon, az erdő szélén.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KISFALU. Mala Veszka. Tót falu Sáros Várm. földes Ura Kassa Városa, fekszik Szent Istvánnak szomszédságában, és annak filiája, határjának 1/3 része nem igen termékeny, hanem a’ többi jól termő, legelője jó, erdeje elég, piatzozo helye közel.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Kisfalu, (Maloweska), Sáros v. tót f., Sz. István fil. Szentegyház, s 456 kath. lak. Népes bucsujárások. Erdő. Jó legelő. F. u. Kassa városa.”

A trianoni békeszerződésig Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.

1960-ban egyesítették Tapolcsánnyal (és Hernádszentistvánnal, mely később kivált a közösségből), együtt alkotják Družstevná pri Hornáde községet.

Népessége
1910-ben a községnek 482, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

Nevezetességei 
Szűz Mária születése tiszteletére szentelt kegytemploma 1433-ban már állt. 1733-ban Kassa városa szépen felújította, ekkor került ide a máriapócsi kegykép másolata. 1803-ban teljesen újjáépítették. Népszerű búcsújáróhely lett a számos imameghallgatás miatt.

Lásd még 

 Tapolcsány
 Družstevná pri Hornáde

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hernádszentistván Hivatalos oldala
 Községinfó
 Képes ismertető (szlovákul)
 E-obce.sk

Szlovákia megszűnt települései
Sáros vármegye települései
Abrud (egyértelműsítő lap)

Romániai települések
 Abrud Constanţa megyében
 a Fehér megyei Abrudbánya román neve
Aldea (egyértelműsítő lap)

Abásfalva erdélyi település (románul Aldea)
 Aldea keresztnév
Báni járás

A Báni járás (Okres Bánovce nad Bebravou) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 462 km², lakosainak száma 37 128 (2011), székhelye Bán (Bánovce nad Beberavou). A járás legnagyobb része az egykori Trencsén vármegye területére esik, egy kis rész pedig Nyitra vármegye területe volt.

A Báni járás települései 

 Alsóneszte (Dolné Naštice)
 Alsószalatna (Slatinka nad Bebravou)
 Aranyosd (Zlatníky)
 Bán (Bánovce nad Bebravou)
 Báncsipkés (Šípkov)
 Bánkaraszna (Krásna Ves)
 Bánluzsány (Podlužany)
 Bánnyíres (Brezolupy)
 Bánpecsenyéd (Pečeňany)
 Bánruszkóc (Ruskovce)
 Bántölgyes (Dubnička)
 Bánudvard (Dvorec)
 Borcsány (Borčany)
 Búzásradosa (Žitná – Radiša)
 Csarnólak (Čierna Lehota)
 Csermely (Omastiná)
 Dezsér (Dežerice)
 Eszterce (Otrhánky)
 Felsőneszte (Horné Naštice)
 Felsőszalatna (Slatina nad Bebravou)
 Halács (Haláčovce)
 Kesnyő (Kšinná)
 Kisradna (Malá Hradná)
 Kisvendég (Malé Hoste)
 Libáka (Libichava)
 Litó (Ľutov)
 Mézgás (Miezgovce)
 Nagydraskóc (Veľké Držkovce)
 Nagyhelvény (Veľké Chlievany)
 Nagyvendég (Veľké Hoste)
 Nyitranádas (Nedašovce)
 Pohába (Pochabany)
 Peres (Pravotice)
 Poroszi (Prusy)
 Ribény (Rybany)
 Sissó (Šišov)
 Timorháza (Timoradza)
 Terbók (Trebichava)
 Újülés (Chudá Lehota)
 Újvíz (Cimenná)
 Viszocsány (Vysočany)
 Zayugróc (Uhrovec)
 Zayváralja (Uhrovské Podhradie)

Jegyzetek 

Báni járás
Krisztina

A Krisztina a Krisztián név női párja. 


Rokon nevek
 Krisztiána: a Krisztián név női változata 
 Kriszta: a Krisztina önállósult beceneve
 Tina: főleg a Krisztina és a Martina, de ugyanakkor valamennyi -tina végű női név önállósult beceneve
 Tinetta: a Tina olasz továbbképzése
 Krisztabell: a Kriszta és a Bella összetétele.

Gyakorisága
A Krisztina először a 16-17. században volt népszerű név, az 1970-es években a legtöbbször választott női név volt. Az 1990-es években a Krisztina igen gyakori, a Kriszta igen ritka, a Krisztiána, a Tina és a Tinetta szórványos név volt, a 2000-es években a Krisztina a 28-49. leggyakoribb női név, a Kriszta, Krisztiána, Tina és a Tinetta nincs az első százban.

Névnapok
Krisztina, Kriszta, Krisztiána, Krisztabell
 június 22. 
 július 24. 
 augusztus 5.
Tina, Tinetta
 június 16.
 július 24.

Változatai más nyelveken
Angolul: Christina, Christine, Christy, Christie, Chrissie, Chrissy
Csehül: Kristýna
Dánul: Christina
Finnül: Kristiina, Kirsi, Kirsti, Tiina
Franciául: Christine
Hollandul: Christina
Horvátul: Kristina
Izlandiul: Kristine
Katalánul: Cristina
Latinul: Christina
Lengyelül: Krystyna
Németül: Christine
Norvégul: Kristin, Kristine
Olaszul: Cristina
Oroszul: Кристина
Portugálul: Cristina
Románul: Cristina
Spanyolul: Cristina
Svédül: Kristina
Szlovákul: Kristína
Szlovénül: Kristina

Híres névviselők

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Kornél

A Kornél latin eredetű férfinév, a Cornelius nemzetségnévből. Jelentése: somfa vagy szarv.  Női párja: Kornélia.


Rokon nevek
 Soma

Gyakorisága
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években az 56-59. leggyakoribb férfinév között van.

Névnapok
 március 3. 
 június 2. 
 július 3. 
 szeptember 13. 
 szeptember 16.

Híres Kornélok 
 Ábrányi Kornél zeneszerző, zongoraművész
 Auth Kornél Európa bajnokságon 2. helyezést elért egykerekűs
 Bakay Kornél történész
 Bárdos Albert Kornél zenetudós
 Chyzer Kornél, az első magyar közegészségügyi jogalkotó
 Dávid Kornél kosárlabdázó
 Divald Kornél művészettörténész, MTA-tag
 Döbrentei Kornél költő
 Fekete-Kovács Kornél dzsessztrombitás
 Gábor Kornél zeneszerző
 Gelley Kornél színész
 Görgey Kornél honvéd alezredes
 Horváth Kornél dzsesszdobos
 Kornél pápa
 Kovács Kornél költő
 Lánczos Kornél fizikus
 Nagy Kornél kézilabdázó
 Kornel Makuszyński lengyel költő, drámaíró
 Németh Kornél motokrosszversenyző
 Pajor Kornél világbajnok gyorskorcsolyázó
 Pusztaszeri Kornél színész
 Rátkai Kornél illusztrátor, rajzművész
 Sámuel Kornél szobrászművész
 Simon Kornél színész
 Szabó Kornél Evezős világbajnok 2003-2004 [ U23 könnyűsúlyú kétpárevezős hajóegységben; csapattársa: Lőrinczy Péter]
 Szentgyörgyi Kornél Kossuth- és Munkácsy-díjas festőművész
 Zempléni Kornél zongoraművész, tanár

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Paula

A Paula a Pál férfinév női párja. 


Rokon nevek 
 Pauletta: a Paula kicsinyítő továbbképzése. 
 Paulin: a Paula francia alakváltozatából származik. 
 Paulina: a Paula több nyelvben létező továbbképzése. 
 Polett: a Paula francia kicsinyítőképzős származékának (Paulette) magyar helyesírású változata. 
Pólika, Polla

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Paula, Pauletta, Paulina, Paulin és a Polett egyaránt szórványos nevek, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
Paula, Pauletta, Paulin
 január 26. 
 február 20. 
 június 11. 
Paulina
 február 20.
 március 14.
 június 1.
 június 22.
Polett
 február 20.

Híres Paulák, Pauletták, Paulinok, Paulinák és Polettek 
 Horthy Paulette Horthy Miklós kormányzó és Purgly Magdolna gyermeke
 Marosi Paula olimpiai bajnok vívó
 Oravecz Paula író
 Paola Pitagora olasz színésznő
 Paola Suárez argentin teniszezőnő
 Paula belga királyné
 Paula, szereplő a Mézga családból
 Paula Abdul énekesnő
 Paula Grogger osztrák írónő, költőnő
 Paula Wright festő, fotóművész 
 Paulette Goddard amerikai színésznő (Oscar-jelölt) 
 Paulette Guinchard-Kunstler francia politikus
 Paulette Braxton amerikai filmszínésznő
 Soós Paula matematikatanár
 Takács Paula operaénekes

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (P)
Női keresztnevek (P)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Illavai járás

Az Illavai járás (Okres Ilava) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 359 km², lakosainak száma 60 578 (2011), székhelye Illava (Ilava). A járás egykor teljes egészében a régi Trencsén vármegye területe volt.

Az Illavai járás települései 

 Bolesó (Bolešov)
 Borcsic (Borčice)
 Dúlóújfalu (Dulov)
 Felsőtölgyes (Horná Poruba)
 Illava (Ilava)
 Kasza (Košeca)
 Kaszaváralja (Košecké Podhradie)
 Köveskő (Kameničany)
 Lédec (Ladce)
 Máriatölgyes (Dubnica nad Váhom)
 Mikosfalva (Mikušovce)
 Oroszlánkő (Vršatské Podhradie)
 Poroszka (Pruské)
 Szalonca (Slavnica)
 Szedmerőc (Sedmerovec)
 Széppatak (Krivoklát)
 Tohány (Tuchyňa)
 Újtölgyes (Nová Dubnica)
 Vágbánya (Bohunice)
 Vöröskő (Červený Kameň)
 Zsolt (Zliechov)

Jegyzetek 

Illavai járás
Récse

Récse (szlovákul Rača, korábban Račistorf, németül Ratzersdorf) Pozsony város része, a Pozsonyi kerület Pozsonyi III. járásában. Főként szőlőtermesztéséről és borairól híres.

Fekvése 
Pozsony központjától 10 km-re északkeletre, a Kis-Kárpátok keleti lábánál fekszik.

Története 

A területén állt legkorábbi települést a 8. században alapították. A tatárjárás után az elpusztult lakosság helyére németeket telepítettek ide. A település első említése 1245-ből "Reche" néven egy királyi adománylevélből származik. Már ekkor is szőlőtermelő község volt. Területén őrtorony állt, mely a pozsonyi várhoz tartozott. A 16. században délről a török elől menekülő horvátok telepedtek le itt. 1647-től nemesi kiváltságokkal rendelkező mezőváros, amely első kiváltságait még III. Andrástól kapta, aki felmentette a pozsonyi szőlőtermelőket az adózás alól.

Vályi András szerint "RÉCSE. Ratzersdorf. Elegyes Mezőváros Pozsony Vármegyében, földes Ura Gróf Pálfy Uraság, mások is, lakosai katolikusok leginkább, fekszik Pozsonyhoz 1 mértföldnyire. Leginkább híres, és egésséges bora nevezetesíti, melly a’ külső országokban is kedves; határja középszerű, vagyonnyai is, eladásra jó módgyok van"

Fényes Elek szerint "Récse, (Ratzersdorf, Rathsdorf), népes tót-német m. v., Poson vmegyében, Posonhoz északra 1 órányira, a szőlőtőkékkel, erdőkkel boritott Kárpáthegy tövében. Lakosai kik 1528 k., 413 evang., 96 zsidókra mennek, többnyire szőlőmivelésből, gyümölcs termesztésből, mesterségekből, résziben való aratásból táplálják magokat. Szántóföldje jó ugyan, de felette kevés. Legelője a népességhez igen szűk; ellenben szőlőhegye tágas s igen nevezetes jóságu bort terem. Szine ennek fejér, ize kellemetes, erős, zamatja sok. Sajnálni lehet azonban, hogy egy időtől fogva ez igen jó bornak arány szerént nem lévén becse, a récsiek is mint posoniak, kevés bort termő, de jó fajtáju tőkéiket kivágják; s helyette sok de csekély bort adó tőkéket választanak. A szőlőmivelés után fő helyt foglal el a gyümölcs termesztés, mert gyümölcsével, melly édességéért, jó izéért nagyon kerestetik, Posonban eleven kereskedést űznek; kiváltképen cseresnyéjük, baraczkjok, spanyolmegyjök, téli almájok, gesztenyéjök kicsin szemü ugyan, de édes izeik miatt nagyon kapós. F. u. hg Pálffy és számos curialisták."

1946-ban csatolták Pozsonyhoz.

Népessége 

1910-ben 4595 lakosából 3041 szlovák, 875 német és 650 magyar volt.
2011-ben 19 679 lakosából 17 933 szlovák, 392 magyar és 264 cseh volt.

Közlekedés

Vasúti

Nevezetességei 
 Szent Fülöp és Jakab apostolok tiszteletére szentelt gótikus római katolikus templomát 1306-ban már említik.
 A modern stílusú Szent Sebestyén-székesegyház a szlovák Katonai ordinariátus székesegyháza.
 Andrej Hlinka szobrát 2009. szeptember 22-én avatták fel.

További információk 
 Récse városrész honlapja
 Községinfó
 Récse Szlovákia térképén

Jegyzetek

Források 
Podolák, J. 1989: Rača. Bratislava
Havlovič, Ľ 2002: Rača - Z dejín a pamiatok obce. Bratislava
Gyöngyössy Márton 2010: A királyi Magyarország pénztörténete (1527-1608). Budapest

Recse
Récse
Pozsony vármegye települései
Pozsonyszőlős

Pozsonyszőlős (vagy Prácsa, szlovákul Vajnory, németül Weinern) Pozsony város része Szlovákiában, a Pozsonyi kerület Pozsonyi III. járásában.

Fekvése 
Pozsony központjától 10 km-re északkeletre fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén a korai vaskorban a La Tène-kultúra települése állt. A korai középkorból mellékletek nélküli avar-szláv csontvázas temető került itt elő. A település Pozsony várának szolgálófalujaként keletkezett, első írásos említése 1237-ben történt. III. András oklevele 1291-ben Zeuleus néven említette. 1297-ig az esztergomi érsek birtokolta, aki ekkor a heiligenkreuzi apátság tulajdonában levő Tardoskeddel elcserélte. Nevét szőlőhegyeiről, borászatáról kapta, ekkor kezdték németül "Weinern" néven említeni. Ebből származik a szlovák Vajnory név is. A 16. században a falut Pozsony város vásárolta meg és három évszázadig a város tulajdona volt. A jobbágyság megszüntetése után, 1851-ben önálló község lett.

Vályi András szerint „PRÁCSA. Tót falu Pozsony Vármegyében, földes Ura Pozsony Városa, lakosai katolikusok, fekszik Pozsonyhoz, ’s Ivánkához nem meszsze, majorja is vagyon, határjának jó termékenységéhez képest, első osztálybéli.”

Fényes Elek szerint „Pracsa, (Weinern), régen Szőlős, tót falu, Poson vmegyében, Posontól 1 1/2 órányira: 1153 kath. lak. Kath. paroch. templom, egy majorral, tehenészettel. A régi oklevelekben Sőlősnek eveztetik. Szántóföldjei jók; rétjei igen szépek, de főgazdasága még is szőlőhegyében áll, melly alkalmasint az egész megyében a legjobb bort termi. Mikor az időjárása ugy hozza magával, aszuszőlőt csinálnak itt, melly a sz. györgyivel jóságára méltán vetélkedhetik, sőt mennyiségével azt jóval felűl haladja. Egyébiránt a posoni polgárok sok szőlőt birnak itt, kiknek csinos mulató présházaik nem kevés diszt adnak ezen szőlőhegynek. F. u. Poson városa.”

1946-ban Pozsony városához csatolták.

Népessége 
1880-ban 1286 lakosából 1180 szlovák és 38 magyar anyanyelvű volt.

1890-ben 1544 lakosából 1456 szlovák és 64 magyar anyanyelvű volt.

1900-ban 1769 lakosából 1637 szlovák és 122 magyar anyanyelvű volt.

1910-ben 1863 lakosából 1759 szlovák és 92 magyar anyanyelvű volt.

1921-ben 1994 lakosából 1913 csehszlovák és 28 magyar volt.

1930-ban 2608 lakosából 2566 csehszlovák és 21 magyar volt.

2011-ben 5053 lakosából 4576 szlovák és 58 magyar volt.

Nevezetességei 

1992-ben Pozsonyszőlős központját műemléki övezetté nyilvánították.

 Legrégibb épülete a templom, amely 1270 és 1278 között épült, eredetileg Szűz Mária tiszteletére volt szentelve, majd Szent László király lett a védőszentje. 1968-ban a Hétfájdalmú Szűzanya tiszteletére szentelték fel újra. Egyhajós templom volt sokszögzáródású szentéllyel. 1771-ben új hajóval bővítették.
 Szent Flórián szobra.

Gazdasága  
Borászatának régi hagyománya van. Az 1980-as évek végén 180 hektárnyi területen termesztettek szőlőt.

További információk 
 Pozsonyszőlős honlapja
 Községinfó
 E-obce.sk

Jegyzetek

Források 
Etela Studeníková - Lev Zachar 1980: Pokračovanie záchranného výskumu v Bratislave-Vajnoroch. AVANS 1979, 198.

A Pozsonyi III. járás települései
Pozsony városrészei
Pozsony vármegye települései
943



Események 
május – Nászir ad-Daula főemír és fivére, Szajf ad-Daula hazamenekül Felső-Mezopotámiába a török hadsereg lázadása miatt. Al-Muttaki kalifa a törökök vezetőjét, Túzúnt nevezi ki főemírré, amit Nászir ad-Daula nem ismer el.
október – míg Túzún délen harcol a barídiakkal, Nászir ad-Daula kis sereggel kimenti a kalifát Bagdadból. A főemír Vászit feladásával gyors békét köt délen, majd északra indul.
december 25-26. – Túzún a beduinok árulásának köszönhetően szétveri Szajf ad-Daula seregét Tikrit mellett. A vesztes hadvezér megbünteti a nomádokat, majd visszavonul.
A kalandozó magyarok a szállásterületük határának tekinthető Ennstől alig 40 kilométerre, Wellsnél vereséget szenvednek Berchtold bajor hercegtől.
Egy másik magyar sereg a Bizánci Birodalom ellen indul, és a császárság pénzen vásárol békét.

Születések 
 augusztusban – I. Edgár angol király († 975)

Halálozások

10. század
942



Események 

 A baszrai Abu Abdalláh al-Barídi elfoglalja Bagdadot, mire Muhammad ibn Ráik főemír al-Muttaki kalifa társaságában Felső-Mezopotámiába menekül.
 április 21. – a kalifa az Ibn Ráikot megölető moszuli emírt a Nászir ad-Daula névvel és főemíri címmel ruházza fel. A moszuli emír megkezdi Ibn Ráik észak-szíriai területeinek meghódítását.
 június 4. – Nászir ad-Daula és a kalifa harc nélkül bevonul Bagdadba.
 június – Muhammad ibn Tugdzs al-Ihsíd egyiptomi emír Damaszkuszba vonul, és fokozatosan a maga oldalára állítja Nászir ad-Daula észak-szíriai helytartóit.
 augusztus 17-19. – a háromnapos kíli csata Nászir ad-Daula csapatainak győzelmével végződik. Fivére, Szajf ad-Daula rövidesen elfoglalja Vászitot.
 október 30. – III. Márton pápa megválasztása
A kalandozó magyarok Itáliára törnek, de Hugó itáliai király békét vásárol tőlük, és az Ibériai-félszigetre küldi őket. Itt ostrom alá veszik Léridát és más muszlim erődöket, de végül élelemhiány miatt kénytelenek hazaindulni; útközben vereséget szenvednek a frankoktól.

Születések

Halálozások
 április 11. – Muhammad ibn Ráik főemír
 október – VIII. (IX.) István pápa

10. század
941



Események 
szeptember – Muhammad ibn Ráik korábbi főemír elhódítja Bagdadot Kúrankídzstől, mire al-Muttaki kalifa ismét főemírré nevezi ki.
A kalandozó magyarok a Bizánci Birodalom ellen induló hadjárata már a kezdetekor kudarccal végződik, mivel a sereg zöme az áradó Dunába vész.

Születések 
 az év folyamán – Eadwig wessexi király († 959)
 az év végén – Lothár nyugati frank király († 986)

Halálozások 
Bizonytalan dátum
 IV. Dzsajavarman, khmer császár (* ?)
 II. Olaf azaz Óláfr Guðrøðarson  vagy Amlaíb mac Gofraidh, Dublin viking királya (* ?)
 Rudaki, perzsa költő (* 858)

10. század
940



Események 
A kalandozó magyarok Itáliára törnek, de a Róma környékén elszenvedett vereségek hatására kivonulnak az Appennini-félszigetről.
Badzskam főemír al-Muttakit nevezi ki kalifává.
A főemír halálát követően al-Muttaki Abu Abdalláh al-Barídi baszrai emírt nevezi ki vezírévé, de a fellázadó hadsereg főemírré kiáltja ki dajlami Kúrankídzset. A bagdadi török katonaság nagy része Moszulba, majd Szíriába menekül Muhammad ibn Ráikhoz.
Muhammad ibn Ráik meghódítja Szíria jelentős részét.

940 a tudományban

Születések

Halálozások
ar-Rádi kalifa
Badzskam főemír

10. század
938



Események 
szeptember – Muhammad ibn Ráik főemírt elűzik Bagdadból, utódja egyik tisztje, Badzskam. A moszuli emír, al-Haszan ibn Abi l-Hajdzsá beszünteti az adófizetést.
november-december – a Badzskam vezette központi hadsereg elfoglalja Moszult. Ibn Ráik fellázad Bagdadban.
A kalandozó magyarok utolsó Szászország ellen indított hadjárata a két seregrész kudarcával végződik Steterburgnál és Drömlingnél, egyik fogságba esett vezérüket csak súlyos fizetség árán tudják kiváltani.

Születések 
 az év folyamán – II. Rómanosz bizánci császár († 963)

Halálozások

10. század