1920



Események

Január 
 január 11. – A versailles-i békeszerződés határozatának megfelelően megkezdi működését a Népszövetség.
 január 16. – Apponyi Albert a béketárgyaláson beszédében az etnikai határok mellett érvel, a vegyes nemzetiségű területek hovatartozása ügyében pedig népszavazást kért.
 január 16. – Szesztilalom az USA-ban.
 január 25. – Lezajlik a modern kori Magyarország első országgyűlési választása, mely után először kerül be nő a parlamentbe.

Február 
 február 7. – A Szovjet-Oroszországban maradt csehszlovák légiók fegyverszüneti megállapodást írnak alá a szovjet kormánnyal a transzszibériai vasútvonal Kujtun nevű állomásán. Ennek értelmében a légiókat a Távol-Keleten keresztül tengeri úton evakuálják. (Az akció november 11-éig tart.)
 február 20. – A román hadsereg megkezdi a Tiszántúl kiürítését, mely március 30-án fejeződik be.
 február 24. – A Német Munkáspárt (Deutsche Arbeiterpartei – DAP) Nemzetiszocialista Német Munkáspártra (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei – NSDAP) változtatja a nevét. (A párt ekkor mutatta be 25 pontos programját, amely a korabeli faji-nemzeti eszmeiséget antikapitalista felhangokkal ötvözte.)
 február 29. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja az ország alkotmányát, továbbá a nyelvtörvényt, mely államnyelvvé nyilvánítja a „csehszlovák nyelvet”, és 20%-hoz köti a kisebbségek nyelvi jogainak érvényesítését.

Március 
 március 1.
 A Nemzetgyűlés Horthy Miklóst Magyarország kormányzójává választja.
 Pozsonyban, az egykori Városi Színház épületében elkezdi működését a Szlovák Nemzeti Színház.
 március 13. – Wolfgang Kapp és Walther von Lüttwitz tábornok puccsa Németországban.
 március 15.
 Felkelés a Ruhr-vidéken.
 Megalakul a Simonyi-Semadam-kormány.
 március 23. – Pozsonyban megalakul a Magyar–Német Keresztényszocialista Párt.

Április 
 április 1. – Horthy Miklós kormányzó családjával beköltözik a budai királyi palotába.
 április 14. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a rendkívüli intézkedésekről szóló törvényt, amely a forradalmi és irredenta tevékenység megfékezésére irányul.
 április 16.
 Általános vasutassztrájk a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban.
 A szlovén bányászvárosban, Trbovljéban kikiáltják a szovjet köztársaságot.
 április 18. – Parlamenti választások Csehszlovákiában, melyen a szavazatok több mint egynegyedét a Csehszlovák Szociáldemokrata Párt szerzi meg. (Az agrárpárt 13,6%-ot, a német szociáldemokraták 11,1%-ot kapnak.)
 április 21. – Józef Piłsudski lengyel államfő egyezményt ír alá Szimon Petljurával, a Dnyeperi Ukrán Köztársaság atamánjával. (Az egyezmény értelmében Lengyelország csatlakozik a Szovjetunió elleni intervencióhoz.)
 április 24. – Az I. világháború utáni sanremói konferencia.
 április 25. – Lengyelország megtámadja a Szovjetuniót, ezzel kezdetét veszi a szovjet-lengyel háború.

Május 
 május 7. – A lengyel csapatok benyomulnak Ukrajna területére, és elfoglalják Kijevet.
 május 27. – Tomáš Garrigue Masarykot a csehszlovák nemzetgyűlésben másodszor választják meg köztársasági elnökké.

Június 
 június 2. – A prágai parlamentben – az első kisebbségi magyar felszólalásban – Körmendy Ékes Lajos kijelenti, hogy a magyarok akaratukon kívül kerültek a csehszlovák államhoz.
 június 4. – Aláírják a versailles-i Trianon-palotában a Magyarország területének kétharmadát elcsatoló trianoni békediktátumot.
 június 12. – A Kazys Grinius vezette litván kormány békét köt a Szovjetunióval.
 június 19. – Horthy Miklós kormányzó megbízásából gróf Teleki Pál, a neves földrajztudós megalakítja első kormányát.

Július 
 július 1. – Varmiában, Mazurföldön és Powisłében népszavazást tartanak a területek hovatartozásáról. (A lengyel állam csak néhány községhez tud hozzájutni.)
 július 5. – A népbiztosok perének kezdete.
 július 24. – Lengyelországban Wincenty Witos vezetésével létrejön az új kormány, a „nemzetvédelem kormánya”.
 július 30.
 Egy Francia Kiss Mihály vezette 800 főnyi magyar alakulat kirabolja az ausztriai Fürstenfeld katonai raktárát.
 A Vörös Hadsereg által elfoglalt lengyel területen, Białystok városában Julian Marchlewski, Feliksz Dzerzsinszkij és Feliks Kon megalakítják a lengyel ideiglenes forradalmi bizottságot.

Augusztus 
 augusztus 1. – A Vörös Hadsereg elfoglalja Breszt-Litovszkot.
 augusztus 10. – A török kormány – a szultáni hatalom megmentése érdekében – elfogadja az ország felosztását szentesítő sèvres-i békeszerződést.
 augusztus 11. – A Lett köztársaság függetlenségének elismerése.
 augusztus 12. – Megérkezik Varsó alá, Skierniewicébe a magyar hadisegély, és a lengyelek ellentámadásba kezdenek a lengyel-bolsevik háborúban.
 augusztus 13–25. – A varsói csata.
 augusztus 14. – Szövetség Csehszlovákia és a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság között. (A kisantant első szerződése.)
 augusztus 22. – Az első Salzburgi Ünnepi Játékok megnyitója.

Szeptember 
 szeptember 1.
 Sipőcz Jenőt Budapest polgármesterévé választják.
 Horthy Miklós megalapítja a Vitézi rendet.
 szeptember 10. – A szlovén lakta karintiai területeken tartott népszavazás Ausztria mellett dönt.
 szeptember 12. – Olasz fasiszta szabadcsapatok megszállják Fiumét.
 szeptember 15. – Csehszlovákiában Jan Černý vezetésével hivatalnokkormány alakul a leköszönt Tusar-féle kormány helyett, amely a baloldali szociáldemokraták előretörésének megakadályozására adta be lemondását.
 szeptember 25–28. – A Csehszlovák Szociáldemokrata Párt XIII. kongresszusán önálló párttá alakul a Bohumír Šmeral vezette baloldal.
 szeptember 26. – A nemzetgyűlés elfogadja az 1920. évi XXV. törvénycikket, ismertebb nevén a numerus clausus-t, mely az egyetemi hallgatók nemzetiségi számarányát szabályozza.

Október 
 október 9. – Az előrenyomuló lengyel sereg – a litván ellenállás ellenére – elfoglalja Vilnót és környékét.
 október 14. – A csehszlovák kormány felszólítására Károlyi Mihály elhagyja Prágát, családjával Firenzébe utazik.

November 
 november 4. – Németországban megalakul az NSDAP paramilitáris harci szervezete, a rohamosztag (Sturmabteilung – SA).
 november 10 – A Soltra-gyilkosság
 november 11–15. – Súlyos összecsapások a nyugat-csehországi német városokban a katonaság és a helyi német lakosság között. (Ezek visszhangjaként november 16-án a cseh színészbizottság lefoglalja a prágai német színházat.)
 november 12. – Az olasz–délszláv rapallói szerződéssel kialakulnak a délszláv állam végleges területi határai és kikiáltják a Fiumei Szabadállamot.
 november 28. – Alkotmányozó nemzetgyűlési választások a SZHSZ Királyságban a nagyszerb-centralista pártok győzelmével, de a horvát voksok zömét a konföderalista Horvát Köztársasági Parasztpárt (HRSS) szerzi meg.

December 
 december 10–15. – A Baloldali Szociáldemokraták általános sztrájkfelhívása nyomán kiterjedt sztrájkmozgalom bontakozik ki, s nyomában súlyos összeütközések történnek Prágában, az észak-csehországi Most városában és a szlovákiai Verebélyben.
 december 28. – Az ítélethirdetésekkel véget ér a népbiztosok pere. (A vádlottak közül négy főt – Ágoston Pétert, Bokányi Dezsőt, Haubrich Józsefet és Vántus Károlyt halálra, a többieket életfogytiglani fegyházbüntetésre ítélték. Az ítéleteket azonban nem hajtották végre, 1921 és 1922 között a volt népbiztosokat a Szovjetunióba engedték magyar hadifoglyokért cserébe.)
 december 30. – Koalíciós kormány alakul a Szerb–Horvát–Szlovén Királyságban a legtöbb mandátumot szerzett Demokrata és a Radikális párt részvételével. (Az ún. Obznana-rendelettel felfüggesztik a választásokon 58 mandátumot szerzett Kommunista Párt működését, majd 1921. augusztus 21-én végleg betiltják.)

Határozatlan dátumú események 
 június–augusztus – A Vörös Hadsereg visszaveti a lengyel előrenyomulást és ellenoffenzívába kezd.
 június – Lengyelországban lemond a Skulski-kormány. (Władysław Grabski kap megbízást kormányalakításra, javaslatára felállítják a széles hatáskörrel rendelkező államvédelmi tanácsot.)
 július – Lengyelországban megalakul a Grabski-kormány, azonban rövid kormányzás után – mivel képtelen megbirkózni a kül- és belpolitikai válságokkal – lemondani kényszerül.
 augusztus – A lengyel csapatok Maxime Weygand francia tábornok vezetésével Varsó előtt megállítják és visszaszorítják a Vörös Hadsereget („csoda a Visztulán”).
 október –  Megjelenik Agatha Christie krimiírónő legelső könyve, a Titokzatos stylesi eset.
 az év folyamán – Józef Piłsudski lengyel marsall rendelettel újraalapítja – az 1805 és 1831 között működő – Kremenyeci Líceumot, a 123 év után függetlenné vált Lengyelországban.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1920-ban

1920 a tudományban

1920 a légi közlekedésben

1920 a vasúti közlekedésben

1920 a filmművészetben

1920 az irodalomban 
 Hercule Poirot első megjelenése Agatha Christie A titokzatos stylesi eset című könyvében.
 Február 21-én a Petőfi Társaság kizárja tagjai közül Babits Mihályt és Móricz Zsigmondot a forradalmak idején vállalt közéleti szerepük miatt.

1920 a zenében

1920 a jogalkotásban

1920 a sportban

Születések 
 január 2. 
Isaac Asimov, orosz származású amerikai író († 1992)
Nádasdi Péter író, újságíró, Veres Péter író, politikus fia († 1976)
 január 3. – Majer Antal magyar erdőmérnök, egyetemi tanár († 1995)
 január 5. – Arturo Benedetti Michelangeli olasz zongoraművész († 1995)
 január 8. – Posch Gyula, Magyar Optikai Művek vezérigazgatója († 1998)
 január 10. – Csanádi Imre, költő, író, műfordító († 1991)
 január 19. – Javier Pérez de Cuéllar, perui politikus († 2020)
 január 20.
 DeForest Kelley, amerikai színész († 1999)
 Federico Fellini, olasz filmrendező, forgatókönyvíró († 1993)
 Galgóczy Imre, magyar színész, szinkronszínész († 2005)
 Gyenes Tamás magyar szobrászművész († 1963)
 január 22. – Chiara Lubich, olasz katolikus aktivista, a Fokoláre mozgalom alapítója († 2008)
 január 30. – Michael Anderson, angol filmrendező († 2018)
 február 5. – Dombi József, kísérleti fizikus, a Szegedi Tudományegyetem címzetes egyetemi tanára († 2019)
 február 7.
 Giovanni Corrieri, olasz kerékpárversenyző († 2017)
 Béres József, tudományos kutató († 2006)
 február 13. – Luzsicza Lajos, magyar festőművész, grafikus († 2005)
 február 15. – Babos Zoltán magyar vegyészmérnök, élelmezésügyi miniszterhelyettes († 1984)
 március 3. – James Doohan, kanadai színész, Scotty a Star Trek-ből († 2005)
 március 5. – Luis Induni, olasz-spanyol színész († 1979)
 március 17. – Mudzsibur Rahmán, bangladesi függetlenségi harcos, államfő, miniszterelnök († 1975)
 március 25. – Barabás Jenő, magyar néprajzkutató († 1994)
 április 1. – Mifune Tosiró, japán színész († 1997)
 április 6. – Edmond H. Fischer, svájci-amerikai biokémikus († 2021)
 április 8. – Fónagy Iván, nyelvész, az MTA tagja († 2005)
 április 9. – Bakó Márta, magyar színésznő († 2013)
 április 15. – Richard von Weizsäcker, német politikus, 1984 és 1994 között a Német Szövetségi Köztársaság elnöke († 2015)
 április 18. – Ács Ilona, úszó († 1976)
 április 24.
 Zenthe Ferenc, színművész († 2006)
 Győrffy György, magyar színész, szinkronszínész († 1984)
 április 29. – Bizse János, festő, rajzpedagógus († 1981)
 május 4. – Margaret Durrell brit írónő († 2007)
 május 6. – Richard Adams, angol író, kinek legismertebb műve a Watership Down című állatregény († 2016)
 május 14. – Hegedűs Frigyes, öttusázó, edző, sportvezető († 2008)
 május 18. – Karol Józef Wojtyła, lengyel származású, későbbi (II. János Pál pápa) († 2005)
 május 26. – Tóth Eszter, költő, író († 2001)
 május 29. – Harsányi János, (John C. Harsanyi), magyar származású Nobel-díjas amerikai közgazdász († 2000)
 június 14. – Nizsinszkij-Márkus Tamara, magyar színésznő, Márkus Emília színésznő unokája († 2017)
 július 11. 
 Kozma Pál, kertészmérnök, szőlőnemesítő, az MTA tagja († 2004)
 Király Tibor, Széchenyi-díjas magyar jogtudós, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja († 2021)
 július 11. – Yul Brynner, Oscar-díjas amerikai színész († 1985)
 július 17. – Juan Antonio Samaranch, spanyol sportdiplomata, világviszonylatban a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) 7. elnökeként lett közismert († 2010)
 augusztus 1. – Sammy Lee, kétszeres olimpiai bajnok amerikai műugró († 2016)
 augusztus 1. – Egri Lajos, magyar agrármérnök, mezőgazdasági szakíró, Egri László apja
 augusztus 22. – Ray Bradbury, amerikai író, költő († 2012)
 szeptember 1. – Richard Farnsworth, amerikai színész († 2000)
 szeptember 4. – Csergő János, postafőigazgató, kohó- és gépipari miniszter († 1980)
 szeptember 6. – Berényi József, magyar közgazdász
 szeptember 14. – Simonyi Imre, költő († 1994)
 szeptember 17. – Kéry László, irodalomtörténész, színikritikus, műfordító, az MTA tagja († 1992)
 szeptember 25. – Szergej Fjodorovics Bondarcsuk, ukrán származású orosz és szovjet filmszínész, filmrendező, forgatókönyvíró († 1994)
 október 1. – Walter Matthau,  Oscar-díjas amerikai színész († 2000)
 október 4. – Pesti Barnabás, magyar vegyészmérnök, az illegális magyar kommunista mozgalom tagja († 1944)
 október 8. – Frank Herbert, amerikai sci-fi-író, A Dűne-ciklus szerzője († 1986)
 október 17. – Montgomery Clift, amerikai színész († 1966)
 november 9. – Aloysio de Andrade Faria, brazil bankár († 2020)
 november 11. – Walter Krupinski, német pilóta a második világháborúban, utána a nyugatnémet légierő tisztje († 2000)
 november 13. – Asztalos Lajos magyar politikus († 1983)
 november 18. – Mustafa Khalil, egyiptomi politikus, kormányfő († 2008)
 november 26. – Daniel Petrie, kanadai filmrendező († 2004)
 november 28. – Somlyó György, magyar író († 2006)
 november 30. – Virginia Mayo, amerikai színésznő († 2005)
 december 3. – Baranyó Sándor, festőművész († 2001)
 december 6.
 Dave Brubeck, amerikai zeneszerző, zongorista († 2012)
 George Porter, Nobel-díjas angol kémikus († 2002)
 december 14. 
 Dankanits László, magyar vegyészmérnök, természettudományi író
 Saly Németh László, festőművész († 2001)
 december 21. – Tollas Tibor, magyar költő († 1997)

Halálozások 
 január 24. – Amedeo Modigliani olasz festő és szobrász (* 1884)
 február 2. – Szinyei Merse Pál festőművész (* 1845)
 február 9. – Friedrich von Beck-Rzikowsky német származású katonatiszt, katonai térképész, cs (* 1830)
 március 7. – Fabinyi Rudolf magyar vegyész, tudományszervező (* 1849)
 május 12. – Kozma Ferenc pedagógus, művelődésszervező, publicista, az MTA tagja (* 1844)
 május 20. – Ábrányi Emil, ifj. költő, műfordító, újságíró (* 1850)
 május 21. – Venustiano Carranza, a mexikói forradalom jelentős alakja, Mexikó elnöke (* 1860)
 május 23. – Svetozar Borojević, az Osztrák–Magyar Monarchia hadseregében szolgáló katonai parancsnok (* 1856)
 június 14. – Max Weber német szociológus és gazdaságtörténész (* 1864)
 június 16. – Körösfői-Kriesch Aladár festő, szobrász, iparművész, a szecesszió kiváló képviselője (* 1863)
 július 11. – Eugénia francia császárné, III. Napóleon felesége (* 1826)
 július 16. – Benczúr Gyula festőművész (* 1844)
 szeptember 15. – Mosshammer Román, osztrák-magyar hárfaművész és hárfatanár (* 1868)
 október 17. – Gérard Leman belga tábornok, a liège-i erődítményrendszer védőinek parancsnoka az első világháborúban (* 1851)
 november 18. – Matthías Jochumsson izlandi költő, író, műfordító (* 1835)
 december 29. – Kégl Sándor orientalista, irodalomtörténész, a magyar iranisztika kiemelkedő alakja, az MTA tagja (* 1862)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század