Tolna (Magyarország)

Tolna (németül: Tolnau) város Tolna vármegyében, a Tolnai járás székhelye. Hozzá tartozik közigazgatásilag Mözs is, amely egészen 1989-ig önálló község volt, s csak akkor csatolták Tolnához; ez volt az elmúlt évtizedek utolsó magyarországi településegyesítése. Jelenleg közel 11 ezer fős lakosságával a megye ötödik legnépesebb városa.

Névadó településként várával és Dunai révjével a középkorban huzamosabb ideig közigazgatási, gazdasági és kulturális központja volt a vármegyének. A 16. században ideiglenesen a három részre szakadt Magyar Királyság területén az egyik legnagyobb településsé vált, jelentőségét a Tizenöt éves háborúig megőrizte. Ezt követő egy évszázadnyi hanyatlás során majdnem teljesen elpusztult, a 18. században a német telepesek virágoztatják fel újra a mezővárost. Dunai kikötője miatti jelentős kereskedelmi szerepét fenntartotta a folyó szabályozásig, ahogy jelentős malomiparát is. A fejlődés ezután is folyamatos, bár lendülete megtörik, ekkor épül ki a jelentős laktanyája is. A 19. század fordulóján a selyemgyár megépülésével a textilipar vált meghatározóvá nagyközséggé "lefokozott" településen. A 20. század során Tolnát nem kerülték el a világháborúk veszteségei, a tanácsköztársaság vagy az 1956-os forradalom véres eseményei: zsidó polgárságot szinte teljesen deportálták, a német kitelepítés is érintette a lakosságot, elsősorban Mözsön, a laktanyában pedig szovjet logisztikai csapatok állomásoztak a Kádár-korszak alatt.

A városi rangot 1989-ben nyerte el, a rendszerváltozást követően a helyi lehetőségekhez képest élhető és fejlődő kisvárossá vált. Jelenleg központi szerepet tölt be a szomszédos településeknél, jelentős helyi munkaadókkal, gimnáziumával és közigazgatási funkcióival mint járásszékhely. Ezzel párhuzamosan a közeli megyeszékhely Szekszárd agglomerációjának legnagyobb települése Tolna.

Földrajz 
Földrajzi fekvése

A terület három táj, Mezőföld, a Sárköz és a Tolnai-dombság találkozásánál található. A település az első kettőnek a határán, a történelmi Duna jobbpartján, egy árterébe benyúló magasparton alakult ki. A történelem során a dunai rév és a központi elhelyezkedés alkalmassá tette a környéket, hogy fontosabb települések jöhesenek itt létre. Tolna közigazgatási területét északnyugaton a Mezőföld homokos talaja és dombvonulatai, délkeleten pedig a Duna egykor aktív ártere uralja.

Elhelyezkedés

Az ország déli, középső részén, Tolna vármegye keleti felének közepén található. Távolság Budapesttől déli irányban 140 km, Pécstől északkeletre 60 km, Szekszárdtól északra mindössze 10 kilométer távolságra található.

A szomszédos települések: észak felől Tengelic, északkelet felől Fadd, délkelet felől Bogyiszló, délnyugat felől Szekszárd, északnyugat felől pedig Szedres és Fácánkert.

Éghajlata

Élővilága

Településrészek 

A mai Tolnát három nagyobb egység alkotja. Első a város északkeleti harmada, a 18. században kiépült mezőváros. Ezt hosszában a laktanyáktól a holt-Duna partig a Bajcsy-Zsilinszky, Festetich, Damjanich és a Kossuth utca határozza meg. Széltében pedig a város főútja (Szekszárdi utca és Deák Ferenc utca néven). Itt található a város középpontja: közintézmények, szolgáltatások, és a boltok túlnyomó része.

A második egység délnyugaton Mözs. Az egykori község településszerkezete 19. századra alakult ki a mai Szent István utca mentén, ami Mözs főutcája. Az eltérő falusias településkép, mözsi identitás tapasztalható annak ellenére, hogy Mözs önállóságával együtt sajnos elvesztette intézményeinek többségét.

Harmadik a 2,5 km hosszú Újtelep, amely az 1840-es évektől kezdve több részletben épült Mözs és Tolna irányából, a két települést összekötő utak mentén. Az 1960-as évekre végül Tolna és Mözs összenőtt. A két történelmi településmag között nagyjából félúton fekvő tolnai kálvária kápolna környéke kisebb alközpontként funkcionál a közelben lakók számára.

Megközelítése 
Közúton

A város jól megközelíthető helyen fekszik Az M6-os autópálya nyugatról kerüli a települést, az M9-es autóúttal a Mözstől délre keresztezik egymást. Közigazgatási területén áthalad a belterület északi szélét is érintve a 6-os főút, határai közt ágazik ki ebből a 63-as főút Székesfehérvár irányában. A település így kiváló észak-déli és nyugati-keleti irányú úthálózati kapcsolatokkal is rendelkezik.

A települést átszeli a Dunaszentgyörgytől Szekszárdig húzódó 5112-es út és az abból Bogyiszló felé kiágazó 5116-os út, valamint néhány alsóbbrendű út, úgymint a belvárost a 6-ossal északi irányban összekötő 51 163-as vagy a Fácánkertre vezető 51 164-es számú mellékutak.

Vasúton

Vonattal a város a Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonalon érhető el. Megállója Tolna-Mözs vasútállomás, Mözs északi részén. A várost naponta többször érintik vonatok Gemenc InterRégió néven Baja és Székesfehérvár között, melyek Sárbogárdon InterCity csatlakozást biztosítanak Pécs és Budapest felé.

Története

Etimológia 
A név bizonytalan eredetű. Valószínűsíthető, hogy a létező ősi magyar Tolna esetleg Tolma személynévből származik. Azonban a korábban széles körben elfogadott középkori latin telonum ’vám’ főnév többes számú telona alakja sem vethető el névadás alapjaként. Ez azzal kapcsolatos, hogy a település fontos dunai átkelő, vámszedőhely volt a történelem folyamán.

Első megtelepedéstől a népvándorláskor végéig

Őskor

Ókor

Népvándorláskor

Középkor 
Török hódoltság alatt

Újkor 
A település újratelepítése

20. század

Napjainkban

Területe már a római korban is lakott volt, majd a honfoglalás után a fejedelmek fiainak és unokáinak szálláshelye, Szent Istváné is; később is a trónörökösök birtoka, egészen a 12. századig. A települést 1055-ben, a tihanyi apátság alapítólevelében említik először. Neve valószínűleg a telona, azaz „vámok” szóból ered.

A vár – valószínűleg földvár – Szent István uralkodása alatt épült. A települést a 15. század végéig Tolnavár néven említik. A tatárjárás után a Kőszegiek birtoka volt, tőlük foglalta vissza Károly Róbert. 1279-ben jelenik meg először egy oklevélben külön a vár és a falu.

A 15. század második felében Tolnavár település már mezőváros, megyegyűléseket is tartottak itt. Valószínűleg a pálos rend is megtelepedett benne, színvonalas iskolája is lehetett, de erről kevés az adat. A század közepén a város címerhasználati jogot kapott V. Lászlótól.
Mátyás király országjáró útjai idején gyakran megszállt Tolnaváron, 1463-ban országgyűlést is tartott itt, a török elleni hadjáratra készülve. 1466-ban újra országgyűlés volt a városban.

A 16. századtól Tolnavár helyett már Tolna néven említik a települést, amely ebben az időben gyorsan fejlődő, virágzó helység volt, színvonalas iskolával, . A török hódoltság idején fejlődése megtorpant. II. Lajos király innen indult a mohácsi csatába. A győztes törökök hamar megszállták a várost. A következő évtizedekből kevés adat maradt fenn, de több utazó is nagy városként említi, 8000 lakossal, ami kiemelkedően nagynak számított. A 16. század végi és 17. század eleji török elleni harcok során azonban Tolnát többször is feldúlták, lakosai elmenekültek, a város elnéptelenedett. 1696-ban már csak mintegy harminc család élt a városban.

A 18. század első felében III. Károly király a Wallis  grófoknak adományozta a területet. Az új urak német telepeseket hívtak a mezővárosba, amelynek újra volt vásártartási joga is. Tolna hamarosan újra gazdát cserélt, az Apponyiaké, majd a Festeticseké lett. 1745-ben tűzvész pusztított a városban, de ez csak rövid időre akasztotta meg a fejlődést.

A 19. században szabályozták a Duna déli szakaszát, a tolnai ág eliszaposodott, így a város megmenekült az állandó árvízveszélytől, de kikötőjét elveszítette, a halászatot jelentősen sújtotta az intézkedés, és a vízimalmokat is át kellett telepíteni.

A selyemfonó 1900 és 1971 között működött, ma kis múzeum állít neki emléket. A ma legnagyobbnak számító foglalkoztató, a Fastron 1993-ban települt le a városban.

1989-ben Tolnához csatolták Mözs községet, ezzel egy időben városi rangot kapott.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Keszthelyi Márton (nem ismert)
 1994–1998: Keszthelyi Márton (független)
 1998–2002: Dr. Szilák Mihály (független)
 2002–2006: Dr. Szilák Mihály (MSZP)
 2006–2010: Dr. Sümegi Zoltán (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Dr. Sümegi Zoltán (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Appelshoffer Ágnes (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Appelshoffer Ágnes (Fidesz–KDNP)

Népessége 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 4,3% németnek, 2,8% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (16% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 45,2%, református 6,7%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 17,5% (28,6% nem nyilatkozott).

Gazdaság

Intézmények

Látnivalók 

 Tolnai Kékfestő Műhely és Múzeum
 Festetics-kastély
 Szentháromság-szobor (1790)
 Katolikus templom (1773)
 Kálvária-kápolna (1779)
 Mözsi templom (1822)
 Selyemfonó-emlékszoba
 Textil-emlékszoba
 Garay-kastély
 MAG-Ház Turisztikai Látogatóközpont
 Holt-Duna

Itt született 
 1130-ban II. Géza magyar király
 1801-ben Müller Adolf zeneszerző, a Theater an der Wien karmestere
 1835-ben Emmerth Antal zeneszerző, tanár
 1839-ben Festetics Mária csillagkeresztes hölgy, Erzsébet királyné udvarhölgye
 1851-ben Grünwald Mór szülész-nőgyógyász, balneológus, királyi tanácsos, szanatórium-tulajdonos.
 1854-ben Wosinsky Mór múzeumalapító
 1930-ban Tóth János Kossuth-díjas filmoperatőr, filmrendező; a modern magyar filmművészet kiemelkedő alakja
 1949-ben Gottvald Károly, fotóriporter
1960-ban Szalók Csilla, közgazdász; a BGE tanszékvezetője, a magyarországi önálló felsőfokú idegenforgalmi képzés egyik elindítója

Testvérvárosok 
 Palics, Szerbia
  Stutensee, Németország
  Uzon, Románia

Jegyzetek

További információk 

 
 
 
 A tolnai dohánybeváltó

Magyarország volt megyeszékhelyei
Tolna vármegye települései
Magyarország városai
Tolna megye települései