alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1797



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – A rivoli csatában I. Napóleon legyőzi az Alvinczi József tábornok vezette osztrák hadakat.
 január 26. – Ausztria, Oroszország és Poroszország Szentpéterváron aláírja a Lengyelország harmadik felosztását szentesítő szerződést.
 február 2. – A Mantova erődjébe szorult osztrák csapatok leteszik a fegyvert I. Napóleon előtt.
 március 4. – John Adams az Egyesült Államok második elnöke lesz.
 május 12. – I. Napóleon elfoglalja Velencét. Az utolsó dózse - Ludovico Manin - lemond, az 1100 éves Velencei Köztársaság megszűnik.
 június 6. – I. Napóleon megalapítja a Ligur Köztársaságot Genovában.
  
 július 15. - A fenékpusztai hajóépítő műhelyben vízre bocsátják a Festetics György által építtetett, Bori Antal által készített Phoenix gályát. Ezzel megindul a sószállítás Kenese és Fenékpuszta között  
 július 24. - a brit haditengerészet sikertelenül üt rajta a spanyolokon Santa Cruz de Tenerife mellett. Az ütközetben Horatio Nelson elveszíti jobb karját.
 október 17. – A Campo Formió-i béke; a Bonaparte Napóleon első sikeres itáliai hadjáratát lezáró francia-osztrák békeszerződés.

Határozatlan dátumú események 
 Gróf Festetics György Keszthelyen megalapítja a Georgikont.
 A budai egyetemi nyomda román nyelvű iskolai tankönyvek és ismeretterjesztő művek nyomtatását kezdi meg.

Az év témái

1797 az irodalomban

Születések 
 január 31. – Franz Schubert, osztrák zeneszerző († 1828)
 július 2. – Koháry Mária Antónia, magyar zeneszerzőnő († 1862)
 augusztus 9. – Ambrózy Mátyás, evangélikus lelkész († 1869)
 augusztus 30. – Mary Shelley, angol írónő, Percy Bysshe Shelley felesége († 1851)
 október 8. – Ludwig Förster osztrák építész († 1863)
 november 1. – Mária Dorottya württembergi hercegnő, osztrák főhercegné, magyar királyi hercegné, nádorné, József nádor harmadik felesége, majd özvegye († 1855)
 november 14. – Charles Lyell, angol geológus († 1875)
 november 29. – Gaetano Donizetti, olasz zeneszerző († 1848)
 december 6. – Nagy Károly, matematikus, csillagász († 1868)
 december 13. – Heinrich Heine, német költő († 1856)

Halálozások 
 február 26. – Ivan Grigorjevics Csernisov, orosz birodalmi tábornagy és tengernagy
 március 2. – Horace Walpole, angol író (* 1717)
 március 26. – Horace Walpole, James Hutton, skót geológus, természettudós, kémikus, kísérleti gazdálkodó (* 1726)
 április 12. – Johann Georg Bach, német zeneszerző (* 1751)
 május 27. – Gracchus Babeuf, francia utópista kommunista forradalmár, teoretikus, publicista, agitátor, az Egyenlők Összeesküvésének vezetője (* 1760)
 május 29. – Id. Dorfmeister István, főként Magyarországon alkotó osztrák festő (* 1729)
 július 13. – Emmanuel de Rohan-Polduc, a Máltai lovagrend 70. nagymestere (* 1725)
 augusztus 3. – Jeffrey Amherst, brit tábornok, a hétéves háború észak-amerikai hadszínterének sikeres parancsnoka (* 1717)
 szeptember 10. – Mary Wollstonecraft, brit író, filozófus és feminista (* 1759)
 szeptember 18. – Lazare Hoche, francia hadvezér (* 1768)
 november 16. – II. Frigyes Vilmos, porosz király (* 1744)

Jegyzetek 

 
18. század
1799



Események 
 január 23. – Nápolyban kikiáltják a rövid életű Parthenopéi Köztársaságot.
 március 1. – Napóleon hadüzenetet küld I. Ferencnek azzal a hivatkozással, hogy az átengedte Szuvorov csapatait országán.
 március 3. – Korfu francia garnizonja megadja magát a Fjodor Fjodorovics Usakov vezette orosz-török flottának.
 március 6. – Napóleon elfoglalja Jaffát.
 április 27. – Szuvorov legyőzi Moreau tábornok seregét a cassanói csatában.
 május 21. – Akko két hónapos sikertelen ostroma után Napóleon csapatai visszavonulnak Egyiptomba.
 május 25. – A stockachi csatában Károly főherceg legyőzi Jean-Baptiste Jourdan hadait.
 július 15. – Pierre-François Bouchard, francia kapitány felfedezi a rosette-i követ.
 július 25. – Abukir mellett Napóleon legyőzi az ott állomásozó török hajóhadat.
 július 28. – Szuvorov beveszi Mantovát.
 november 9. – Napoleon Bonaparte államcsínyt hajt végre, megdönti a Direktórium uralmát. Másnap katonáival szétkergeti az ötszázak tanácsát, és mint első konzul ő lesz Franciaország diktátora.

Az év témái

1799 az irodalomban

Születések 
 február 2. - Finnlandi Bartha János, színész († 1852)
 február 6. – Frivaldszky Imre, természettudós, az MTA tagja († 1870)
 február 14. – Gyulai Gaál Miklós, honvéd tábornok († 1854)
 március 26. – Stanisław Worcell, lengyel politikus, politikai gondolkodó, Kossuth Lajos barátja († 1857)
 április 21. – Táncsics Mihály, író, publicista, politikus († 1884)
 május 3. – nagyajtai Kovács István, történész, jogász, az MTA tagja, az erdélyi történetírás úttörő alakja († 1872)
 június 6. – Alekszandr Szergejevics Puskin, orosz költő, író, nyelvújító († 1837)
 június 13. – Kiss Ernő, honvéd tábornok, aradi vértanú († 1849)
 november 5. – Barra Imre, magyar orvos († 1854)
 Bővebb lista az 1799-ben született személyek kategóriában

Halálozások 
 január 2. – Szily János, Szombathely első püspöke (* 1735)
 január 29. – Skerlecz Miklós, politikus, közgazdasági író (* 1729)
 február 18. – Johann Hedwig, erdélyi szász orvos és természettudós (* 1730)
 február 24. – Georg Christoph Lichtenberg, német író, aforizmaszerző, matematikus, a kísérleti fizika professzora (* 1742)
 március 13. – Weszprémi István, orvos, a hazai orvostörténet-írás úttörője (* 1732)
 május 18. – Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, francia író, drámaíró (* 1723)
 augusztus 2. – Jacques-Étienne Montgolfier, feltaláló, hőlégballon építő (* 1745)
 augusztus 15. – Barthélemy Catherine Joubert, francia tábornok a forradalmi és a napóleoni háborúk idején (* 1769)
 november 2. – Andrássy Antal, rozsnyói püspök (* 1742)
 december 14. – George Washington, politikus, az Egyesült Államok első elnöke (* 1732)
 december 31. – Jean-François Marmontel, francia történész és író, enciklopédista (* 1723)

 
18. század
1784



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. - Törökország Konstantinápolyban elfogadja a Krím félsziget oroszok által történő elfoglalását.
 április 13. - a Szent Koronát Pozsonyból Bécsbe szállítják
 május 11. - II. József a német nyelvet teszi hivatalossá Magyarországon.
 július 3. – Erdélyt 11 megyére osztják a történelmi közigazgatási határokat figyelembe nem véve.
 július 16. – II. József népszámlálást rendel el Magyarországon.
 október 31. - Erdélyben parasztfelkelés indul Horea, Cloșca és Crișan vezetésével.
 november 21. - II. József elrendeli az erdélyi parasztfelkelés katonai erővel történő leverését.
 december 7. - A császári és királyi katonaság leveri Crișan csapatait.
 december 31. - Topánfalvánál a császári és királyi katonaság leveri Horea, Cloșca seregeit.

Határozatlan dátumú események 
 A világon elsőként, a budai egyetemen az Institutum Geometricum-ban megindul az egyetemi szintű mérnökképzés.
 Goldberger Ferenc kékfestő üzemet alapít Óbudán.

Az év témái

1784 az irodalomban

1784 a tudományban

Születések 
 március 12. – William Buckland, angol geológus és őslénykutató, aki elsőként ismertetett egy dinoszaurusz fosszíliát († 1856)
 március 27. – Kőrösi Csoma Sándor, tudós utazó († 1842)
 május 3. – Horvát István, történész, nyelvész († 1846)
 június 22. – Kerekes Ferenc, matematikus, református főiskolai tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja († 1850)
 június 28. – Tittel Pál, csillagász, az MTA tagja († 1831)
 szeptember 19. – Keglevich Gábor, politikus, nagybirtokos, Nógrád vármegye főispánja, az MTA tagja († 1854)
 november 24. – Zachary Taylor, az Amerikai Egyesült Államok 12. elnöke, hivatalban 1849–1850-ig († 1850)
 (ismeretlen dátum) – Fjodor Vasziljevics Rüdiger, cári lovassági tábornok († 1856)

Halálozások 
 február 27. – Saint-Germain gróf, misztikus, alkimista, diplomata, kalandor, kémikus, feltaláló, költő, zeneszerző, orvos, látnok (* ?)
 május 1. – Asbóth Gottfried János, evangélikus lelkész (* 1735)
 július 1. – Wilhelm Friedemann Bach, orgonista, zeneszerző (* 1710)
 július 31. – Denis Diderot, francia filozófus, író (* 1713)
 szeptember 4. – César-François Cassini de Thury francia csillagász (* 1714)
 szeptember 5. – Ányos Pál, szerzetes, tanár, költő (* 1756)

18. század
1783



Események 
 július 8. – Izlandon kitör a Laki vulkán, kb. 130 krátere szinte egyszerre robbant fel, októberig folyamatosan aktív, az utolsó kitörése 1784 tavaszán került sor. Tíz köbkilométer láva ömlött ki, a Föld légkörébe pedig hatalmas mennyiségű mérgező hidrogén-fluoridot és kén-dioxidot tartalmazó gáz került.
 április 19. – A cári Oroszország annektálja és Tavrida néven önálló kormányzóságként a birodalomhoz csatolja a Krími Tatár Kánságot.
 április 25. – II. József magyarországi körútra indul.
 szeptember 3. – A párizsi békeszerződés és a versailles-i békeszerződés lezárja az amerikai függetlenségi háborút. Az angolok ebben az évben ismerik el az Egyesült Államok függetlenségét, annak ellenére, hogy a háborút az amerikai erők már hat évvel korábban megnyerték.
 november 1. – II. József Pesten, Pozsonyban és Zágrábban állami papnevelő intézet létrehozását rendeli el.
 november 21. – 12 kilométeres légi utazást hajt végre a Montgolfier testvérek hőlégballonjával Jean-François Pilâtre de Rozier francia fizikus és François Laurent d’Arlandes márki. 
 december 9. – II. József elrendeli a budai egyetem Pestre való áthelyezését, valamint a Helytartótanács átköltöztetését Pozsonyból Budára.
 december 22. – II. József Rómában meglátogatja VI. Piusz pápát.

Az év témái

1783 az irodalomban

1783 a tudományban

Születések 
 január 23. – Stendhal, (Marie-Henri Beyle) francia író († 1842)
 március 12. – Kőszeghi-Mártony Károly, építőmérnök, hadmérnök, a sűrített levegős légzőkészülék és a gulyáságyú feltalálója († 1848)
 március 22. – Balassa Gábor, szombathelyi püspök († 1851)
 szeptember 27. – I. Ágoston, mexikói császár († 1824)
 szeptember 30. – Habsburg–Lotaringiai Rainer József, német-római császári herceg, osztrák főherceg, magyar és cseh királyi herceg, 1848-ig a Lombard–Velencei Királyság alkirálya († 1853)
 október 11. – Heinrich Julius Klaproth, német nyelvész, orientalista, az MTA tagja († 1835)
 október 14. – Palóczy László, liberális reformpolitikus, Borsod vármegye országgyűlési követe († 1861)
 november 18. – Perényi Zsigmond, a főrendiház másodelnöke, az 1848–49-es szabadságharc vértanúja († 1849)
 december 20. – Boros Ferenc, a Helytartótanács titkára, költő († 1810)
 december 23. – Giovanni Berchet olasz költő († 1851)

Halálozások 
 március 22. – Nádasdy Ferenc, magyar főnemes, császári tábornagy, horvát bán (* 1708)
 április 29. – Bernardo Tanucci, itáliai államférfi (* 1698)
 július 15. – Kollár Ádám Ferenc, jogtudós, császári és királyi tanácsos, a bécsi királyi könyvtár igazgatója (* 1718)
 július 19. – Johann Jakob Bodmer, svájci filológus (* 1698)
 szeptember 18. – Leonhard Euler, svájci matematikus (* 1707)
 október 29. – Jean le Rond d’Alembert, francia matematikus, filozófus, mérnök, enciklopédista (* 1717)
 december 6. – Jelky András, utazó, kalandor (* 1730)
 december 16. – Johann Adolph Hasse, német barokk zeneszerző (* 1699)
Bizonytalan dátum
 Pedro Messía de la Cerda, spanyol tengerésztiszt és gyarmati tisztviselő, az Új-Granada alkirálya (* 1700)

Jegyzetek 

18. század
1781



Események 
 március 1. – Életbe lép az Egyesült Államok megalakulásáról szóló törvény. 
 április 6. – A spanyolok megsemmisítő vereséget mértek a perui indián felkelőkre.
 május 13. – II. József rendeletben engedélyezi a magyarországi zsidóknak az iskolaállítást, a szabad ipari foglalkozást, bérelt földeken történő gazdálkodást, szabad királyi városokban való letelepedést, az anyanyelven történő istentiszteletet.
 június 11. – II. József leegyszerűsíti és lazítja a cenzúra rendszerét, azt egységesen a bécsi Könyvvizsgáló Bizottságnak rendelve alá.
 július 18. – II. Tupac Amarut, az indián szabadságharc vezérét és családját a perui Cuzco főterén kivégezték.
 október 19. – George Washington győzelme Yorktownnál.
 október 25. – II. József kiadja a türelmi rendeletet.
 november 8. – A Nemzetközi Meteorológiai Hálózat megalakulásakor kerül a gyűjteménybe a Magyarországon feljegyzett első hőmérsékleti adat, melyet a budavári Csillagászati Obszervatórium rögzít.

Az év témái

1781 az irodalomban

1781 a tudományban

Születések 
 január 30. – Adelbert von Chamisso, francia származású német író és természettudós († 1831)
 május 9. – Alexandre Henri Gabriel de Cassini francia botanikus († 1832)
 június 5. – Arnold György, zeneszerző, karmester, egyházi karnagy († 1848)
 június 9. – George Stephenson, angol mérnök († 1848)
 július 18. – Benke József, színész, színigazgató, Laborfalvi Róza apja († 1855)
 szeptember 3. – Eugène de Beauharnais, francia katonatiszt († 1824)
 december 11. – David Brewster skót fizikus, matematikus († 1868)
 december 17. – Aranyosy János, piarista pap, költő († 1810)

Halálozások 
 február 4. – Josef Mysliveček, cseh zeneszerző (* 1737)
 február 15. – Gotthold Ephraim Lessing, német drámaíró, kritikus, esztéta, dramaturg (* 1729)
 március 18. – Anne Robert Jacques Turgot, L’Aulne bárója, francia államférfi és közgazdász, XVI. Lajos francia király minisztere (* 1727)
 november 4. – Johann Nikolaus Götz, német költő (* 1721)

Jegyzetek 

18. század
1706



Események

Határozott dátumú események 
 február 10. – A kurucok megostromolják az előző évben ostromzár alá vont Esztergomot, de a császáriak visszaverik őket.
 március 8. – A huszti országgyűlés kimondja Erdély csatlakozását a magyarországi konföderációhoz.
 május 10. – II. Rákóczi Ferenc pátensben elrendeli, hogy a török kereskedők csak Debrecenig és Kecskemétig közlekedhetnek az országban.
 június 15. – Nagyszombati békeértekezlet.
 június 30.
 Erdélyért cserébe I. József német birodalmi fejedelemséget ajánl  föl Rákóczinak, aki ezt visszautasítja.
 Rákóczi Érsekújvárról kiáltványban értesítette a nemzetet a békealku eredménytelenségéről.
 augusztus 5. – Megkezdődik Rákóczi őszi hadjárata.
 szeptember 7. – A Savoyai Jenő vezette seregek győzelmet aratnak a franciák fölött az észak-itáliai fronton, Turinnál.
 szeptember 15. – I. József megerősíti a szerbek valamennyi korábbi kiváltságlevelét.
 szeptember 16. – Rákóczi beveszi Esztergomot, ami október 9-től ismét a császáriaké.
 szeptember 23. – Savoyai Jenő seregei visszafoglalják a franciáktól Milánót.
 szeptember 29.–október 11. – Esze Tamás megvédi Kassát.
 október 9. – Rákóczi Pekry Lőrinc tábornokot utasítja, hogy erdélyben készítse elő a nemességre is kiterjedő közadózás bevezetését.
 november 5. – Az egervári ütközet.
 december 9. – Apja, II. Péter halálával V. János kerül a portugál trónra.

Határozatlan dátumú események 
 március–április – Rákóczi közvetlen utasítására Károlyi Sándor leromboltatja Belényes várát.
 az év folyamán – 
 Savoyai Jenő legyőzi a franciákat, akik kivonulnak Piemontból.
 I. József megerősíti a horvát rendek kiváltságát.
 Nagyszombatban eredménytelen béketárgyalások folynak a király és Rákóczi fejedelem megbízottai között.
 A kurucoké a Dunántúl, az őszi hadjárattal Erdélyből is kiszorítják a császáriakat.
 I. József császár Bécsben a város kezelésében álló bankot állít fel.
 Rákóczi fejedelem Munkácson posztógyártó manufaktúrát hoz létre.

Az év témái

1706 az irodalomban

1706 a tudományban

Születések 
 január 17. – Benjamin Franklin, amerikai politikus, természettudós († 1790)
 január 28. – John Baskerville, brit betűöntő és nyomdász († 1775)
 február 14. – Bahil Mátyás, evangélikus lelkész († 1761)
 május 17. – Andreas Felix von Oefele német történész, teológus és könyvtáros († 1780)
 október 18. – Baldassare Galuppi, itáliai karmester, zeneszerző († 1785)

Halálozások 
 március 3. – Johann Pachelbel, német zeneszerző, orgonista (* 1653)
 december 9. – II. Péter portugál király (* 1648)
 december 28. – Pierre Bayle, francia író, filozófus (* 1647)

Jegyzetek 

18. század
1401



Események 
 január 6. – Pfalzi Rupert német királlyá koronázása (1410-ig uralkodik).
 április 12. előtt – Húsvét előtt Zsigmond magyar király elküldi Briegbe hű lengyelét, Stiborici Stibort, hogy hozza el Magyarországra az esküvőjükre a menyasszonyát, Piast Margit briegi hercegnőt, akit az első felesége, Mária magyar királynő halála (1395) és Durazzói Johanna nápolyi királyi hercegnő (a későbbi II. Johanna nápolyi királynő) leánykérésének a meghiúsulása után a boroszlói érsek közreműködésével titokban jegyzett el 1396. május 11-én. (Az eljegyzés 1401. április 28-a, Zsigmond fogságba vetése után felbomlik, mivel Zsigmond a szabadulása érdekében eljegyzi a későbbi második feleségét, Cillei Hermann leányát, Cillei Borbálát.)
 április 28. – A Kanizsai-liga Budán elfogja Luxemburgi Zsigmondot, és Visegrádon tartja fogva. A hatalmat a királyi tanácsra ruházzák. A széthúzás miatt azonban nem jutnak egységre a király személyét illetően. Erre a Garai-liga a király mellett lép fel, saját várába Siklósra szállítják, ahol szövetséget kötnek vele. Zsigmond eljegyzi Cillei Borbálát.
 május 25. – I. Mária királynő halálával férje, I. Márton egyeduralkodó lesz Szicílában (még 1409-ig uralkodik). 
 október 28. – Zsigmond Pápán ünnepélyesen megígéri, hogy nem áll bosszút elrablóin. A Garai-liga a békekötés után magához ragadja a hatalmat.
 Pfalzi Rupert német király Brescia mellett súlyos vereséget szenved Gian Galeazzo Viscontitól, Milánó hercegétől.
 Timur Lenk elfoglalja Damaszkuszt.
 Angliában új vallási reformmozgalom tűnik fel John Wycliffe vezetésével. Canterbury érseke nyomására IV. Henrik angol király a mozgalmat eretnekké nyilvánítja. Az új eszméket Londonban hirdető William Sawtre-t nyilvánosan megégetik. Később ezen tanokból születik meg Csehországban a husziták mozgalma.

Születések 
 december 21. – Masaccio, olasz korai reneszánsz festő († 1428).

Halálozások 
 május 25. – I. Mária szicíliai királynő (* 1363)

15. század
1403



Események 
 március 9. – IX. Bonifác pápa György boszniai püspököt áthelyezi a veszprémi egyházmegye élére.
 július 21. – IV. Henrik angol király serege a shrewsbury-i csatában megveri a Henry Percy vezette lázadók seregét. A csatában Percy is elesik, de a „fehér rózsa” felkelői északon folytatják a harcot.
 Husz János elkezdi tanai hirdetését Csehországban.
 augusztus 5. – Zárában magyar királlyá koronázzák László nápolyi királyt. Válaszul Luxemburgi Zsigmond megtagadja az engedelmességet a riválisát támogató pápának, és lefoglalja a megüresedett egyházi javakat. Zsigmond serege Stibor vajda vezetésével Pápoc mellett megveri a Lászlót támogatók seregét. Később a Lászlót támogató mozgalmat visszaszorítja Horvátországba, Dalmáciába és Boszniába.
 október 8. – Zsigmond bocsánatot hirdet a hűségére visszatérőknek. A dalmát városok többsége (Zára kivételével) ismét meghódolnak a királynak, mire László visszatér Nápolyba, és Dalmácia székhelyén, Zárában helytartónak kinevezi felesége, Lusignan Mária unokatestvérét, Lusignan Jánost, Lusignan János ciprusi régens természetes fiát.

Az év témái

1403 a tudományban 
 Jung-lö kínai császár hatalmas lexikont állít össze (mindössze 3 példány készül), mely 22 937 (más források szerint 11 092) címet tartalmaz.

Születések 
 február 22. – VII. Károly francia király († 1461)
 szeptember 25. – III. Lajos címzetes nápolyi király († 1434).

Halálozások 
 március 8. – I. Bajazid oszmán szultán (* 1354).

15. század
1406



Események 
 november 30. – XII. Gergely követi a pápai trónon VII. Incét (1409-ben megfosztják méltóságától).
 december 25. – II. János lesz Kasztília királya (1454-ig uralkodik).
 A Tiltott Város építésének kezdete Pekingben.
 VII. Erik dán király feleségül veszi Filippát, IV. Henrik angol király lányát.
 I. Jakab lesz Skócia királya (1437-ig uralkodik).
 A firenzeiek elfoglalják Pisát.
 Luxemburgi Zsigmond Cillei Hermannt nevezi ki horvát-szlavón-dalmát bánná.

Születések 
 Cillei Ulrik, később Magyarország kormányzója.
 Laurentius Valla itáliai humanista. 
 december 17. – Aragóniai Márton szicíliai trónörökös és aragón infáns, I. (Ifjú) Márton szicíliai király és Évreux-i Blanka navarrai infánsnő (1425-től navarrai királynő) fia (†1407)
 Edmund Beaufort, Somerset hercege (†1455)

Halálozások 
 március 19. – Ibn Khaldún, arab történész (* 1332).
 április 4. – III. Róbert skót király  (* 1337).
 július 15. – Vilmos osztrák herceg, Stájerország, Karintia, Krajna és Friaul uralkodója (* 1370).
 szeptember 3. – Robert Stewart Albany hercege, III. Róbert skót király testvére.
 november 6. – VII. Ince pápa (* 1336)
 december 25. – III. Henrik kasztíliai király (* 1379).
 december 29. – Luna Mária aragóniai királyné (* 1353)

15. század
1407



Események 
 március 20. – I. Gianfrancesco Gonzaga mantovai gróf uralkodásának kezdete (1433-tól őrgróf, 1444-ig uralkodik).
 április 26. – Zsigmond király városi kiváltságlevelet adományoz Pásztónak, melyben a város lakóit a budai polgárokkal egyenlő jogokkal ruházta fel.
 november 20. – Kihirdetik a fegyverszünetet Rettenthetetlen János burgundi herceg és Valois Lajos orléans-i herceg között.
 november 24. – Orléans hercegének meggyilkolása után újra kitör a polgárháború a burgundiak és a franciák között.
 Az első pénzintézet létrejötte Itáliában.

Születések 
szeptember 13. – Aragóniai Johanna foix-i grófné (* 1375)
dátum ismeretlen – Hunyadi János kormányzó

Halálozások 
 március 8. – I. Francesco Gonzaga, Mantova grófja (* 1363)
 augusztus – Aragóniai Márton szicíliai trónörökös és aragón infáns, I. (Ifjú) Márton szicíliai király és Évreux-i Blanka navarrai infánsnő (1425-től navarrai királynő) fia (* 1406)
 november 23. – Valois Lajos, Orléans hercege, Mária magyar királynő első férje. Párizs utcáján gyilkolják meg I. János burgundi herceg utasítására. (* 1372)

15. század
1408

A filmért lásd: 1408 (film).

Események 
 május – Luxemburgi Zsigmond magyar király hadjárata Bosznia ellen. Dobor vára mellett megveri II. Tvrtko István bosnyák seregét, 126 bosnyák nemest kivégeztet, majd fogadja Lazarevics István szerb fejedelem hódolatát.
 az ősz folyamán – Luxemburgi Zsigmond Boszniából hazatérőben a 16. életévébe lépő Cillei Borbála grófnőt, akit 1405-ben már magyar királynévá koronáztak, a szülői házból véglegesen a magyar udvarba hozza.
 december 13. – Luxemburgi Zsigmond megalapítja a Sárkány Lovagrendet.
 A Jung-lö enciklopédia elkészülte.

Születések 
 Karl Knutsson Bonde, később VIII. Károly néven svéd és norvég király.
 Leonardo di Piero Dati olasz humanista, egyházi író († 1472)

Halálozások 
 szeptember 22. – VII. Ióannész bizánci császár (* 1370)
 I. Matheosz alexandriai kopt pátriárka.

15. század
1409



Események 
 Az év elején Dalmácia és Dél-Horvátország visszatér a magyar korona hűségére.
január 13. – I. (Narbonne-i) Vilmos arboreai királyt a szardíniai Oristanóban királlyá koronázták. 
június 30. – a Sanluri csatában I. (Ifjú) Márton szicíliai király az apja I. (Idős) Márton aragón és szárd király nevében mint a még aragón kézen maradt Szardínia kormányzója legyőzte Szardínia szinte egészét birtokló I. (Narbonne-i) Vilmos arboreai királyt. A győzelmet viszont a győztes nem tudta kiaknázni, mert Ifjú Márton király pár héttel később, július 25-én Cagliariban törvényes utódok hátrahagyása nélkül maláriában meghalt. 
 július 25. – I. Márton aragón király Szicília királya lesz II. Márton néven a fia, I. (Ifjú) Márton halála után (1410-ig uralkodik), a Szicíliai Királyság ettől kezdve 1713-ig perszonálunióban áll az Aragóniai Királysággal.
 szeptember 30. – Luxemburgi Zsigmond örökösödési szerződést köt a Habsburgokkal.
 Ulug bég Szamarkand kormányzója lesz.
 A Velencei Köztársaság megvásárolja Zára kikötőjét Magyarországtól.
Nápolyi László százezer aranydukátért eladta Szibenik városát Velencének.

Születések 
 január 19. – I. (Jó) Renátusz nápolyi király († 1480)
 október 7. – Luxemburgi Erzsébet magyar királyné, Zsigmond magyar király és Cillei Borbála leánya († 1442)

Halálozások 
 július 25. – I. (Ifjú) Márton szicíliai király (* 1374/75/76)
 I. Beatrix portugál királynő, Kasztília királynéja (* 1372)

15. század
1542



Események

Határozott dátumú események 

 február 13. – VIII. Henrik angol király lefejezteti feleségét, Howard Katalint, miután bevallotta, hogy kapcsolata volt két udvaronccal, Francis Derehammel és Thomas Culpeper (utóbbival már a királlyal kötött házassága alatt).
 augusztus 26. – Francisco de Orellana spanyol kalandor eléri az Amazonas torkolatát.
 szeptember 26. – Egy nemzetközi keresztény sereg Buda visszafoglalását próbálja meg a törököktől.
 október 9. – A keresztények csúfos kudarccal térnek vissza Buda alól.
 november 24. – V. Jakab skót király a skót–angol határ közelében, Solway Mossnál vereséget szenved VIII. Henrik angol király seregétől.
 december 14. – Egy héttel leánya – Stuart Mária, a későbbi skót királynő – születése után az idegösszeomlásban szenvedő V. Jakab meghal.

Határozatlan dátumú események 
 január – Fráter György megnyitja a marosváráshelyi országgyűlést.
 az év folyamán –
 III. Pál pápa – a protestantizmus elleni harc jegyében – létrehozza az inkvizíció harmadik változatát, a rómait. (Miután a protestantizmust felszámolták Itáliában, a római inkvizíció egyre inkább a pápai kormányzat megszokott szerve lett, melyet több újjászervezés után 1965-ben VI. Pál pápa a Hittani Kongregációnak nevezte el.)
 A székelyudvarhelyi országgyűlés Fráter Györgyöt János Zsigmond gyámjának és Erdély helytartójának ismeri el.
 János Zsigmond udvarát Gyulafehérváron rendezik be.
 A lakosság tömegesen menekül el Szeged–Temesvár vidékéről.
 Török kézre kerül a szlavóniai Raholca és Darnóc.

Az év témái

1542 a tudományban

1542 az irodalomban

Születések 
december 8. – I. (Stuart) Mária, Skócia királynője († 1587)

Halálozások 
 február 13. – Howard Katalin angol királyné, VIII. Henrik angol király 5. felesége (* 1521 körül)

Jegyzetek 

16. század
Óverbász

Óverbász  település a Bácskában, Szerbiában, Kúla környékén.

Mai hivatalos neve: Stari Vrbas. Neve németül Alt-Werbass; egyéb változatok: Werbas, Weidenheim, Alt-Werbas, Werwas, Verbatz, Verbász.

Története 
A legkorábbi említése 1665-ből való.

1784 után a lakosok egy része német volt. Görögkatolikus, illetve evangélikus templomok.

1910-ben 4853 lakosából 615 magyar, 1837 német, 1813 szerb volt. Ebből 563 római katolikus, 563 görögkatolikus, 1497 evangélikus, 1783 görögkeleti ortodox volt.

A 20. század elején Bács-Bodrog vármegye Kulai járásához tartozott.

A második világháború alatt a nácik tábort rendeztek be a településen partizánok fogvatartására.

Óverbász ma Verbászhoz tartozó településrész.

Nevezetesség 
 görögkatolikus templom
 Evangélikus templom

Itt születtek 
 Zabik László Gyula (Óverbász, 1896. december 5. – Budapest, 1967. október 8.) újságíró.
 Schenk Jakab ornitológus
 Molter Károly magyar író, kritikus, irodalomtörténész. Marosi Péter, Pál és Barna apja. (Óverbász, 1890. december 2. – Marosvásárhely, 1981. november 30.)
 Scherer Lajos (Óverbász, 1874. szeptember 16. – Szeged, 1957. február 16.) lapszerkesztő, tankönyvíró.

Hivatkozások 

A Vajdaság települései
Bács-Bodrog vármegye települései
1637



Események

Határozott dátumú események 
 február 15. – Trónra lép III. Ferdinánd magyar király.
 április 24. – Pázmány Péter prímás halálát követően Lósy Imre – korábbi egri megyés püspök – tölti be az esztergomi érseki tisztet.
 május 2. – III. Ferdinánd magyar király veszprémi püspökké és főispánná nevezi ki Jakusics Györgyöt.
 szeptember 21. – Pozsonyban országgyűlés, hol a protestáns rendek panaszolták, hogy a vallási szabadságot biztosító törvények nem érvényesek.
 november 16. – VIII. Orbán pápa megerősíti Lósy Imrét az esztergomi érseki székben.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Befejeződik a nagyszombati egyetemi templom építése.
 IV. Murád szultán megerősíti I. Rákóczi György fejedelemségét.
 A magyar kamarát a bécsi udvari kamara alá rendelik.

Az év témái

1637 az irodalomban

1637 a tudományban

Születések 
 december 7. – Bernardo Pasquini olasz barokk zeneszerző, csembalista és orgonista († 1710)

Bizonytalan dátum
 Dietrich Buxtehude dán zeneszerző, orgonista († 1707)

Halálozások 
 február 15. – II. Ferdinánd német-római császár, magyar és cseh király, Bécsben hunyt el (* 1578)
 március 19. – Pázmány Péter esztergomi érsek, író (* 1570)
 április 13. – Ergelics Ferenc magyar katolikus főpap (* 1554)

Jegyzetek 

 
17. század
1638



Események

Határozott dátumú események 
 február 14. – Jakusics György veszprémi püspök Pozsonyban megkoronázza III. Ferdinánd király feleségét, Mária Anna spanyol infánsnőt (1606–1646) magyar királynévá.
 június 13. – Tartományi zsinat Nagyszombatban Lósy Imre esztergomi érsek elnöklete alatt.
 július 8. – Désen elkezdődik az erdélyi szombatosok ellen indított koncepciós per.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Csáky László földesúr megalapítja a mai Türr István Gimnázium és Kollégium elődjét Pápán.
 IV. Ulászló lengyel király és a szejm urainak jelenlétében Jakub Zadzik krakkói püspök kihirdeti az ariánusok kiűzésére hozott ítéletet.

Az év témái

1638 az irodalomban

1638 a tudományban

Születések
 szeptember 16. – XIV. Lajos francia  király († 1715)
 november 18. – Despotovich János jezsuita pap, tanár, költő († 1711)
 november 22. – Cristophorus Cellarius német filológus és tanár († 1707)

Halálozások
 november 8. – Johann Heinrich Alsted magyar tanár (* 1558)
 november 11. – Cornelis van Haarlem holland festőművész (* 1562)

Jegyzetek 

 
17. század
1651



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – II. Károlyt Skócia királyává koronázzák Scone-ban.
 június 26. – Rákóczi Zsigmond feleségül veszi Sárospatakon Henrietta Mária pfalzi hercegnőt, ezzel Erdély a Poroszország körül alakuló szövetségi rendszerhez csatlakozik.
 június 28–30. – A beresztecskói csata; a lengyel-litván hadsereg Bohdan Hmelnickij ellen vívott ütközete.
 július 20. – Az angol parlamentáris hadsereg az inverkeithingi csatában legyőzi a skótok royalista csapatait.
szeptember 2.-Köszem Szultána meggyilkolása
 szeptember 3. – II. Károly csapatai vereséget szenvednek a köztársaságpártiaktól a worcesteri csatában.
 október 9. – A Cromwell-féle parlament elfogadja az angol hajózási törvényt („Navigation Act”), amely kimondja, hogy Ázsiából, Afrikából és Amerikából Angliába csak angol hajók – melynek legénységének legalább fele angol polgár – fedélzetén lehet árukat behozni, európai árukat pedig szintén angol vagy a küldő állam hajóin.

Határozatlan dátumú események 
 május – Bohdan Hmelnickij felkelésük győzelme esetére II. Rákóczi Györgynek ajánlja fel a lengyel koronát.
 az év folyamán – Zrínyi Péter megveri a törököt Szlavóniában.

Az év témái

1651 az irodalomban 
 Bécsben megjelenik Zrínyi Miklós elbeszélő költeménye, a „Szigeti veszedelem”.

1651 a tudományban

1651 a jogalkotásban 
 Az angol hajózási törvény kiadása.

Születések 
 augusztus 6. – François Fénelon, francia katolikus érsek, teológus, költő és író, a kvietizmus támogatója († 1715)
 október 4. – Csákányi Imre, jezsuita rendi tanár, költő († 1703)
 november 12. – Juana Inés de la Cruz nővér, mexikói költő († 1695)

Halálozások 
 június 30. – Tuhaj-bej tatár hadvezér (* ?)

Jegyzetek 

17. század
1652



Események 
 február 24. – II. Rákóczi György a gyulafehérvári országgyűlésen fejedelemmé választatja a gyermek Rákóczi Ferencet.
 március 11. – X. Ince pápa megerősíti nyitrai megyés püspöki tisztségében Szelepcsényi Györgyöt.
 augusztus 25. – A bars vármegyei Vezekénynél a királyi csapatok fényes győzelmet aratnak a törökök felett.
III. Ferdinánd az ekkor már romos Zádor-várat Zichy Istvánnak adományozza, így egészen 1945-ig a Zichy birtok részét képezi.

Az év témái

1652 az irodalomban

1652 a tudományban

Születések 
 április 21. – Michel Rolle francia matematikus († 1719)
 november 1. – Berzeviczy Henrik magyar jezsuita rendi szerzetes, bölcselet- és teológiadoktor († 1713)

Halálozások 
 január 19. – Vilém Slavata gróf, cseh államférfi, történész (* 1572)
 február 4. – Rákóczi Zsigmond, I. Rákóczi György erdélyi fejedelem fia (* 1622)
 február 7. – Gregorio Allegri olasz zeneszerző (* 1582)

Jegyzetek 

17. század
1653



Események

Határozott dátumú események 
 december 16. – Oliver Cromwell Anglia, Skócia és Írország Lord protectora lesz.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Nádasdy Ferenc magyar történeti tárgyú freskókkal díszítteti Sárvári várát.
 Nagyarányú Duna-szabályozás kezdődik Győr és Pozsony között.
 Nagyváradon megjelenik az erdélyi törvények gyűjteménye, az Approbatae Constitutiones Regni Transylvaniae.
 X. Ince pápa – kiadott bullájában – elítéli Cornelius Jansen püspöknek a kegyelem természetéről szóló öt tételét.
 Kara Murád budai pasát nevezik ki kapudán pasává.

Az év témái

1653 az irodalomban 
 Utrechtben megírja Apáczai Csere János a Magyar encyclopaedia című művét.

1653 a tudományban

Születések 
 február 17. – Arcangelo Corelli itáliai zeneszerző, hegedűművész († 1713)
 szeptember 1. – Johann Pachelbel, német zeneszerző, orgonista († 1706)

Halálozások 
 január 16. – John Digby, angol diplomata, mérsékelt rojalista politikus (* 1580)
 május 26. – Robert Filmer, angol író, politikai teoretikus (* 1588)
 július 10. – Gabriel Naudé, francia tudós, Mazarin bíboros könyvtárosa (* 1600)
 augusztus 10. – Maarten Tromp, a holland tengerészet admirálisa (* 1598)
 október 3. – Marcus Zuerius van Boxhorn, holland nyelvész, az indoeurópai nyelvek hasonlóságának felfedezője (* 1612)

Jegyzetek 

17. század
1654



Események

Határozott dátumú események 
 január 8. – A lengyel korona ellen fellázadt Ukrajna Oroszországhoz csatlakozik.
 április 5. – A westminsteri szerződés lezárja az első angol-holland háborút.
 április 14. – Oliver Cromwell – mint az új lordprotektor – családjával beköltözik a Whitehall-palota lakosztályaiba.
 június 2. – Comenius búcsúbeszédet mond a Sárospataki Református Kollégiumban.
 június 3. – XIV. Lajost Franciaország királyává koronázzák Reimsben.
 június 6. – X. Károly Gusztáv követi Krisztinát a svéd trónon.
 július 10. – Peter Vowellt kivégzik az Oliver Cromwell elleni merényletért.
 augusztus 25. – A horvát országgyűlés békéltető bizottságot küld ki a parasztfelkelés felszámolására.
 szeptember 12. – Cromwell utasítást ad a vele szemben ellenséges képviselők kizárására.
 október 10. – Delftben hatalmas lőporrobbanás több mint száz embert megöl és lerombolja a város egy részét.
 december 24. – Krisztina korábbi svéd királynő Brüsszelben áttér a katolikus hitre.

Határozatlan dátumú események 
 július – Az orosz csapatok beveszik Szmolenszket. 
 az év folyamán –
 Oliver Cromwell feloszlatja az angol parlamentet.
 A westminsteri békeegyezmény aláírása.
 Elkészül a Tádzs Mahal.
 Az első európai kávéház megnyitása Velencében.

Az év témái

1654 a tudományban

1654 az irodalomban 
 Megjelenik Apáczai Csere János Magyar logicatska című műve.
 Az angol Sir Johnston használja dokumentáltan először a wellness szót.

Születések 
 július 9. – Reigen japán császár († 1732) 
 december 27. – Jakob Bernoulli svájci matematikus és fizikus († 1705)

Halálozások 
 április 1. – Nyéki Vörös Mátyás kanonok, az első magyar barokk költő (* 1575)

Jegyzetek 

17. század
1659



Események

Határozott dátumú események 
 november 7. – A pireneusi békeszerződés lezárja az 1635 óta tartó francia-spanyol háborút.

Határozatlan dátumú események 
 március – Szejdi Ahmedet nevezik ki budai pasává.
 az évfolyamán – Fővárossá válik Bukarest.

Az év témái

1659 a tudományban

1659 az irodalomban 
 november 18. – Molière darabja, a Kényeskedők bemutatkozik a Petit-Bourbon-ban.

Születések 
 augusztus 1. – Sebastiano Ricci itáliai festő († 1734)
 szeptember 10. – Henry Purcell angol zeneszerző († 1695)

Halálozások 
 december 31. – Apáczai Csere János, szakíró, tanár (* 1625)

Jegyzetek 

 
17. század
1665



Események

Határozott dátumú események 
 január 5. – Wesselényi Ferenc nádor ünnepélyesen tiltakozik a vasvári békeszerződés ellen.

Határozatlan dátumú események 
Május - A nádor megbízásából Nagy Ferenc felkeresi Nádasdy Ferenc országbírót, hogy kipuhatolja a szándékát, hogy csatlakozna -e a Habsburg-ellenes felkeléshez

Június - Vitnyédy István (a néhai Zrínyi Miklós titkára) egy kidolgozott szövetségi tervezetet nyújt át Grémonville-nek (Vitnyédy javaslata egy magyar-francia támadó és védőszövetség, mely nem a törökök, hanem a Habsburgok ellen irányul - a felkelők szerint a császár nem tartotta meg a magyar nemzetet szabadságában, ezért élnek az ellenállás jogával)
 augusztus – Zrínyi Pétert nevezik ki új horvát bánná.
 az évfolyamán – Az 1665–66-os, az ún. utolsó nagy londoni pestisjárvány elpusztítja a város lakóinak a negyedét.

Az év témái

1665 az irodalomban

1665 a tudományban 
 II. Károly angol király megépítteti a greenwichi csillagvizsgálót.
 Isaac Newton ekkor írja le és bizonyítja be elsőként a binomiális tételt.

Születések 
 március 17. – Élisabeth Jacquet de La Guerre francia zenész, csembalóművész és zeneszerző († 1729)
 december 6. – Bercsényi Miklós gróf, kuruc főgenerális, II. Rákóczi Ferenc közeli harcostársa, a szabadságharc egyik irányítója († 1725)

Halálozások 
 január 12. – Pierre de Fermat francia matematikus (* 1601)
 november 19. – Nicolas Poussin francia festőművész (* 1594)

Jegyzetek 

 
17. század
1669

Uopiuzte h h z 
T
Karácsony előtt gcaer topkh 
] [|~éé#ww^é|5()

35 34 33 32 31 30 29 2827262524232221 20 19
16141210876

Az év témái

1669 az irodalomban

1669 a tudományban

Születések 
 július 2. – Károlyi Sándor előbb kuruc, majd császári-királyi tábornagy, a szatmári béke létrehozója († 1743)
 július 8. – Forgách Simon császári és királyi tábornok, kuruc tábornagy († 1729)
 december 16. – Joseph-Anne-Marie de Moyriac de Mailla francia jezsuita hittérítő, sinológus († 1748)

Halálozások 
 október 4. – Rembrandt Harmenszoon van Rijn (* 1606)
 december 9. – IX. Kelemen pápa (* 1600)

Jegyzetek 

 
17. század
1679



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 29. – Gubasóczy János – korábbi váci püspök – személyében új főpásztor kerül a Nyitrai egyházmegye élére.

Határozatlan dátumú események 
 július vége – I. Apafi Mihály erdélyi fejedelem gróf Thököly Imrét nevezi ki a bujdosók egy éve harcban álló seregei főparancsnokának.

Az év témái

1679 az irodalomban

1679 a tudományban

Születések 
 szeptember 23. – Baconi Incze Máté református lelkész († 1742)
 október 16. – Jan Dismas Zelenka cseh zeneszerző és zenész († 1745)
 december 9. – Bezerédj Imre kuruc brigadéros († 1708)

Halálozások 
 december 4. – Thomas Hobbes angol filozófus (* 1588)
 december 30. – Bethlen Farkas történetíró, erdélyi kancellár (* 1639)

Jegyzetek 

17. század
1587



Események 
 Ismeretlen alkotó Agenda Vandalica címen készít egy szlovén szertartáskönyvet Alsólendván.
 január 2. – Fejérkövy István veszprémi püspök kerül a pozsonyi magyar kamara élére.
 augusztus 13. – Fejérkövy István a veszprémi egyházmegye éléről átkerül a nyitraiéra.
 október 19. – I. Ferdinánd nagyherceg irányítja Toszkánát.
 október 21. – Magyarország áttért a Gergely-naptárra, ezért ebben az évben október 21-ét (szombat) november 1-je (vasárnap) követte.

Az év témái

1587 a tudományban

1587 az irodalomban

Születések 
 november 17. – Joost van den Vondel németalföldi költő és drámaíró († 1679)

Halálozások 
 február 8. – Stuart Mária, Skócia királynője, lefejezték (* 1542)
 október 19. – Francesco de’ Medici, Toszkána nagyhercege (* 1541)

16. század
1589



Események 
 az év nyarán –
 Balassi Bálint megírja a „Végek dicsérete” című versét.

Az év témái

1589 a tudományban

1589 az irodalomban

Születések 
 április 17. – Martin Zeiller protestáns német topográfus, polihisztor († 1661)
 augusztus 15. – Báthory Gábor erdélyi fejedelem († 1613)

Halálozások 
 január 5. – Medici Katalin francia királyné (* 1519)
 január 7. – Ghiczy János erdélyi kormányzó
 február 22. – Dudith András a humanizmus fénykorának polihisztor tudósa, reneszánsz magyar irodalom alkotója, pécsi püspök és császári-királyi tanácsos (* 1533)
 augusztus 2. – III. Henrik francia király (* 1551)
 augusztus 31. – Jurij Dalmatin szlovén író, a Biblia fordítója (* 1547)

16. század
1597



Események

Határozott dátumú események 
 január 29. – Kutassy János kalocsai érseket esztergomi érseknek, majd június folyamán királyi helytartónak nevezi ki Rudolf magyar király.
 december 23. – Titkos egyezmény Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem és Rudolf magyar király között. A fejedelem átadja Erdélyt a Habsburg uralkodónak, cserébe Oppeln (lengyelül Opole, magyarul Opoly) és Ratibor sziléziai hercegségeket kapja meg.

Határozatlan dátumú események 
 március – Pálffy Miklós báró visszafoglalja Tatát a töröktől. (Mehmed hadvezér szeptemberben ismét török uralom alá hajtja a várost, illetve a várat.)
 szeptember és október között – A királyi sereg eredménytelenül ostromolja a török kézen lévő Győrt.
 október – 
 Pálffy Miklós báró megfutamítja Mehmed török hadait a Duna mentén fekvő Verőcénél.
 Az erdélyi csapatok eredménytelenül ostromolják Temesvárt.

Az év témái

1597 a tudományban

1597 az irodalomban

Születések 
 január 31. – Jean-François Régis, francia jezsuita szerzetes, prédikátor, katolikus szent († 1640)
 február 24. – Vincent Voiture, francia költő († 1648)
 március 1. – Jean-Charles de la Faille, flamand jezsuita szerzetes, matematikus († 1652)
 április 13. – Giovanni Battista Hodierna, szicíliai csillagász († 1660)
 szeptember – Willem Kieft, holland kereskedő, a Új-Amszterdam-ot is magába foglaló Új-Hollandia kormányzója († 1647)
 december 23. – Martin Opitz, német barokk költő († 1639)
Bizonytalan dátum
 Cristóbal Diatristán de Acuña, spanyol misszionárius és felfedező († 1676 körül)
 Cornelis Jol, holland kalóz, a Holland Nyugat-indiai Társaság admirálisa († 1641)

Halálozások 
 június 20. – Willem Barents holland hajós és felfedező (* 1550 körül)
 november 24. – Enyedi György magyar unitárius püspök (* 1555)

Jegyzetek 

16. század
1598



Események

Határozott dátumú események 
 január 17. (január 7.) – I. Fjodor orosz cár halálával, akinek nem volt fia, és az egyetlen gyermeke, Feodoszija nagyhercegnő 1594-ben elhunyt, kihal a Rurik-dinasztia moszkvai ága. Az uralkodóház feje ezáltal a sujszkiji ágból származó (IV.) Vaszilij, Sujszkij hercege herceg lett, de mivel I. Fjodor nem jelölte ki az utódját, így a trónöröklést rendezetlenül hagyta. A férje halála után az özvegye, Irina Godunova cárné rögtön átvette az uralkodói jogok gyakorlását. (Uralkodik a bátyja cárrá választásáig, február 21-éig.)
 február 21. – Új cár megválasztása céljából első alkalommal összehívott országos gyűlés, a zemszkij szobor a Rurik-dinasztia mellékágainak mellőzésével az elhunyt I. Fjodor cár sógorát és az uralkodói jogok gyakorlójának, az özvegy cárnénak, Irina Godunovának a bátyját, Borisz Godunovot választotta cárrá. (Uralkodik a haláláig, 1605-ig.)
 március 23. – A gyulafehérvári országgyűlés tudomásul veszi Báthory Zsigmond lemondását és Erdély Habsburg-kézre adását.
 március 28. – Pálffy Miklós csellel visszafoglalja Győrt a törököktől.
 április 8. – A gyulafehérvári országgyűlés felesküszik Rudolf magyar király hűségére.
 április 13. – IV. Henrik francia király kibocsátja a nantes-i ediktumot.
 április 18. – Báthory Zsigmond lemondása után az erdélyi rendek felszólítására felesége, Habsburg Mária Krisztierna erdélyi fejedelemasszony átveszi az uralmat a fejedelemségben.
 május 2. – IV. Henrik francia és II. Fülöp spanyol király megkötik a vervins-i békeszerződést, lezárulnak a francia vallásháborúk.
 augusztus 14. – A Hugh O’Neill, Tyrone-i gróf vezette ír felkelő csapatok Yellow Fordnál tönkreverik I. Erzsébet angol expedíciós hadseregét. (A csatamezőn lelte halálát a sereg parancsnoka is, Sir Henry Bagenal. Ez volt a legsúlyosabb kudarc, amit az angolok Írországban elszenvedtek.)
 augusztus 22.  – A szászsebesi országgyűlés visszafogadja Báthory Zsigmondot fejedelemnek.

Határozatlan dátumú események 
 július és augusztus között – A keresztény csapatok visszaveszik Gesztest, Veszprémet, Palotát és Nagyvázsonyt.
 szeptember – Visszafoglalják a törököktől Csanádot, Nagylakot és Aradot. (Csanád még ugyanebben a hónapban ismét török kézre jut.)
 október és november között – 
 A keresztény sereg eredménytelenül ostromolja Budát.
 Nagyvárad ostroma.

Az év témái

1598 a tudományban

1598 az irodalomban

Születések 
 november 7. – Francisco de Zurbarán spanyol festő († 1664)
 december 7. – Giovanni Lorenzo Bernini itáliai építész, festő és szobrászművész († 1680)
 Bonaventura Cavalieri – olasz matematikus és csillagász († 1647)

Halálozások 
 január 17. (január 7.) – I. Fjodor orosz cár (* 1557)
 március 2. – Alessandro Farnese bíboros, pápai legátus (* 1520)
 szeptember 13. – II. Fülöp spanyol király (* 1527)
 az év folyamán - Abraham Ortelius flamand térképész (* 1527)

Jegyzetek 

 
16. század
1594



Események

Határozott dátumú események 
 február 27. – A Chartres-i székesegyházban IV. Henrik néven francia királlyá koronázzák III. Henrik navarrai királyt.
 május 11. – Kolozsváron kezdetét veszi az országgyűlés.
 augusztus 17. – A kolozsvári országgyűlés megszavazza, de nem iktatja törvénybe a Portától való elszakadást.
 szeptember 29. – A törökök – Hardegg Ferdinánd gróf városparancsnok árulása révén – elfoglalják Győr várát.

Határozatlan dátumú események 
 Báthory Zsigmond csatlakozik a törökellenes szövetséghez.
 John Napier skót matematikus nyilvánosságra hozza természetes logaritmusrendszerét.
 A tizenöt éves háború során áprilisban a magyarok Esztergomot, októberben a törökök Komáromot ostromolják meg. A magyar végvári vitézek Esztergomnál vereséget szenvednek, Komárom alól viszont egy hónapos elkeseredett küzdelem után megfutamítják a túlerőben levő török sereget.

Az év témái

1594 a tudományban

1594 az irodalomban

Születések 
 január 29. – Frigyes Henrik orániai herceg, a Holland Köztársaság kormányzója († 1647)
 február 19. – Henrik Frigyes walesi herceg, I. Jakab angol király elsőszülött fiaként trónörökös († 1612)
 március 25. – Maria Tesselschade Visscher, holland költő és rézmetsző († 1649)
 május 29. – Gottfried Heinrich zu Pappenheim, német katonatiszt, császári tábornok a harmincéves háborúban († 1632)
 június 15. – Nicolas Poussin, francia barokk festő († 1665)
 december 9. – II. Gusztáv Adolf, svéd király, hadvezér († 1632)
Bizonytalan dátum
 Peter Oliver, angol miniatúrakészítő († 1648)

Halálozások 
 február 4. (január 25.) - Feodoszija Fjodorovna orosz nagyhercegnő, I. Fjodor orosz cár és Irina Fjodorovna Godunova egyetlen gyermeke (* 1592)
 május 30. – Balassi Bálint magyar költő, katona (* 1554)
 május 31. – Jacopo Tintoretto olasz festő (* 1518)
 augusztus 30. – Kendi Sándor erdélyi főnemes (*?)
 szeptember 11. – Báthory Boldizsár erdélyi politikus (* 1555)
 december 2. – Gerardus Mercator belga térképész, a Mercator-vetület megalkotója (* 1512)

Jegyzetek 

16. század