1913



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Károlyi Mihály párbaja Tisza Istvánnal.
 január 4. – Balogh Jenő váltja Székely Ferencet az igazságügy-miniszteri tárca élén.
 január 26. – Az első balkáni háború során az oszmán hadsereg katasztrofális vereséget szenved a bolgároktól a bulairi csatában.
 február 15. – Vízre bocsátották az Osztrák-Magyar Birodalom haditengerészetének új cirkálóját, az SMS Novarát. 
 február 19. – A nők egyenjogúságáért küzdő szüfrazsett mozgalom tagjai felrobbantják a brit miniszterelnök, Lloyd George vidéki házát.
 február 22. – Kivégzik Francisco Ignacio Madero mexikói államelnököt és helyettesét, Pino Suárezt.
 február 23. – Rudolf von Montecuccolit Anton Haus váltja fel a Császári és Királyi Haditengerészet élén.
 február 26. – Zichy János grófot Jankovich Béla váltja a vallás- és közoktatásügyi miniszteri székben.
 március 4. – Hivatalba lép Thomas Woodrow Wilson, az Amerikai Egyesült Államok 28. elnöke.
 április 1. – Paolo Thaon di Revelt nevezik ki az Olasz Haditengerészet vezérkari főnökévé.
 április 13–21. – Belgiumon általános sztrájkhullám söpör végig.
 május 3. – II. Vilmos német császár javaslatára a császári haditengerészeten belül felállítanak két önálló tengeri repülő-alegységet, ez a nap a német tengeri repülés születésnapja. (A Berlin melletti Johannisthalban megalakul a haditengerészeti léghajóosztály, míg a Danzig melletti Putzigban a haditengerészeti repülőosztály.)
 május 23. – Václav Klofáč, a Cseh Nemzeti Szocialista Párt vezetője a bécsi parlamentben kijelenti, miszerint „A németek és magyarok monarchiája továbbra is lehetetlenség, és katasztrófát eredményezhet. Mi, csehek követeljük azt a helyet, amely bennünket ebben az államban megillet.”
 május 30. – A londoni békével véget ér az első balkáni háború. (Az Oszmán Birodalom szinte egész európai területét elveszti. Független új államként elismeri Albániát. Bulgária a Balkán legnagyobb államává válik.)
 június 10. – Megalakul Tisza István második kormánya.
 június 14. – Egyesülnek a függetlenségi pártok, Károlyi Mihály az új párt ügyvezető elnöke.
 június 16. – Tours-i Szent Márton ereklyéjét Mikes János püspök ünnepélyesen a szombathelyi székesegyházba hozza.
 június 29. – Macedónia felosztása miatt kirobban a második Balkán-háború. (A bolgárok megtámadják a Macedóniában lévő szerb és görög csapatokat, hogy megszerezzék Macedóniát. A háború bolgár vereséggel zárul.)
 július 21. – Egyiptomban a kormány új alkotmányt vezet be.
 július 26. – A csehországi tartományi gyűlést  ötéves  működésképtelenség után feloszlatják, helyébe tartományi közigazgatási bizottságot állítanak.
 július 29.
 Andrej Hlinka elnök vezetésével Zsolnán végérvényesen megalakul a Szlovák Néppárt, mely a katolikus szlovákság ellenzéki pártja kíván lenni.
 A londoni nagyköveti konferencia véglegesen is elismeri az önálló Albán Fejedelemséget.
 augusztus 10. – A bukaresti béke lezárja a második Balkán-háborút. (Macedóniának a továbbiakban csak kis része tartozik Bulgáriához. A Balkán-háborúk eredményeként Szerbia területe 48,3 ezer km²-ről 87,4 ezer km²-re, lakossága 3 millióról 4,5 millióra, Montenegró területe 9 ezer km²-ről 14,24 ezer km²-re, lakossága 275 ezerről 500 ezerre nő.)
 szeptember 10. – Megnyitják a Lincoln Highway-t az első szilárd burkolatú közutat az Egyesült Államok keleti és nyugati partja között.
 október 1. – A Pancho Villa vezette mexikói forradalmárok elfoglalják Torreónt.
 október 12. – Ferenc József ratifikálja a német–olasz–osztrák–magyar haditengerészeti megállapodást.
 október 17.
 Lezuhan a Ferdinand von Zeppelin által tervezett léghajó.
 Osztrák-magyar ultimátum Szerbiának Albánia kiürítésére.
 november 1. – Hatályba lép a hármas szövetség második haditengerészeti megállapodása.
 november 9. – Elsüllyed a SS Argus szénszállító gőzhajó.
 november 26. – Kompromisszum a magyar kormány és a horvát-szerb koalíció között. (A kormány megígéri az alkotmányosság visszaállítását, a vasúti szabályzat horvátokra sérelmes rendelkezésinek visszavonását. Cserébe a koalíció elfogadja a dualizmus fennálló formáját, s vállalja a pénzügyi egyezmény ideiglenes, 1915. májusáig tartó meghosszabbítását.)
 november 27. – Skerlecz Iván báró kerül a horvát báni székbe.
 december 16. – Választások Horvátországban, amelyen a horvát-szerb koalíció abszolút többséget szerez.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A magyar kormány keresztülviszi a választójogi törvényt, de még nincs szó az általános választójogról. 
 Károlyi István vezetésével egyesül a képviselőházban lévő függetlenségi frakció.
 Galíciában Wincenty Witos megalapítja a „Piast” Lengyel Parasztpártot.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1913-ban

1913 a vallásban 
 Tours-i Szent Márton ereklyéjét Mikes János püspök ünnepélyesen a szombathelyi székesegyházba hozza.

1913 a tudományban 
 Megjelenik B. Russell és A.N.Whitehead Principa mathematica című művének harmadik kötete. 
 Niels Bohr dán fizikus megalkotja atommodelljét. 
 Albert Schweitzer Afrikában kórházat alapít.
 október 7-én a Ford Highland Parki gyárában elindítják az első futószalagot.
 Pittsburghban megnyílik az első benzinkút.

1913 a légi közlekedésben

1913 a vasúti közlekedésben

1913 a filmművészetben 
 The Squaw Man címmel elkészül az első hollywoodi játékfilm.
 Elkészül az első Charlie Chaplin-film.
 Traffic in Souls – rendező George Loane Tucker
 Les Miserables (Nyomorultak) – rendező Albert Capellani
 Der andere (A másik) – rendező Max Mack
Ali rózsáskertje – rendező Damó Oszkár
Márta – rendező ifj. Uher Ödön
A papagáj – rendező Góth Sándor
Rablélek – rendező Kertész Mihály
Sárga csikó – rendező Félix Vanyl

1913 az irodalomban 
 Marcel Proust francia író irni kezdi Az eltünt idők nyomában című regényciklusát. 
 Megjelenik Guillaume Apollinaire Szeszek című verseskötete. 
 Megjelenik Franz Kafka Az ítélet című regénye. 
 Megjelenik Ady Endre verseskötete, a Magunk szerelme.
 Babits Mihály megjelenteti Dante-fordításának első kötetét, a Pokolt, valamint A gólyakalifa regényét. 
 Megjelenik Tóth Árpád első kötete, a Hajnali szerenád.
 Színpadra viszik George Bernard Shaw Pygmalionját

1913 a festészetben 
 Max Liebermann német impresszionista festő megfesti a Tavasz a Wannsee mellett című képét. 
 Elkészül Umberto Boccioni Az izmok dinamizmusa című futurista bronzszobra.
 Kazimir Malevics orosz avantgárd festő megfesti a Fekete négyzet fehér alapon című alkotását.

1913 a zenében 
 Az USA déli államaiban, főleg New Orleansban a fehér és a fekete kultúra találkozásából megszületik a dzsessz.

1913 a sportban 
 Az FTC nyerte a labdarúgó-bajnokságot. Ez volt a klub nyolcadik bajnoki címe.

1913 a jogalkotásban

Születések 
 január 5. – Molnár István, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1983)
 január 6. – Edward Gierek, lengyel kommunista politikus († 2001)
 január 9. – Richard Milhous Nixon, az Amerikai Egyesült Államok 37. elnöke († 1994)
 január 10. – Gustáv Husák, szlovák kommunista politikus, 1975 és 1989 között Csehszlovákia államfője († 1991)
 január 10. – Mehmet Shehu, albán politikus († 1981)
 január 15. – Lloyd Bridges, amerikai színész († 1998)
 január 25. – Witold Lutosławski, zeneszerző († 1994)
 január 31. – Walter Winterbottom angol labdarúgó, edző († 2002)
 február 27. – Irwin Shaw, amerikai író († 1984)
 március 10. – Kovács Imre, politikus, író († 1980)
 március 14. – Osvaldo Moles, brazil újságíró († 1967)
 március 18. – Werner Mölders német vadászrepülő pilóta († 1941)
 március 22. – Sabiha Gökçen Törökország első női pilótája, a világ első női harci pilótája, Mustafa Kemal Atatürk  örökbe fogadott gyermeke († 2001)
 március 26. – Erdős Pál, matematikus († 1996)
 április 8. – Kővágó József katonatiszt, mérnök, politikus, polgármester († 1996)
 április 24. – Jékely Zoltán, költő, író, műfordító († 1982)
 május 23. – Brandi Jenő, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1980)
 május 27. – Wols, eredeti nevén Alfred Otto Wolfgang Schulze, német festő, grafikus és fotográfus († 1951)
 június 1. – Sőtér István, író, irodalomtörténész († 1988)
 június 6. – Gobbi Hilda, Kossuth-díjas magyar színésznő († 1988)
 június 18. – Oswald Teichmüller, matematikus († 1943)
 június 19. – Gyurkovics Mária, Kossuth-díjas magyar operaénekes († 1973)
 június 22. – Weöres Sándor, Kossuth-díjas magyar író, költő († 1989)
 június 30. – Vayer Lajos, művészettörténész († 2001)
 július 14. – Gerald Ford, az Amerikai Egyesült Államok 38. elnöke († 2006)
 július 17. – Hazai Kálmán, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1996)
 július 29. – Szőkefalvi-Nagy Béla, matematikus († 1998)
 július 31. – Kosáry Domokos, Széchenyi-díjas magyar történész, az MTA volt elnöke († 2007)
 augusztus 12. – Tarján Róbert, orvos, az orvostományok doktora († 1979)
 augusztus 13. – III. Makariosz érsek, Ciprus első elnöke († 1977)
 augusztus 14. – Gáti Ödön sütőmunkás († 1978)
 augusztus 16. – Menáhém Begín, izraeli miniszterelnök († 1992)
 augusztus 17. – Kurnik Ernő agrármérnök, növénynemesítő, az MTA tagja († 2008)
 augusztus 20. – Varsányi István, a lengyel nyelv nyelvtanára, műfordító, embermentő a II. világháború idején († 1981)
 augusztus 26. – Bulla Elma, Kossuth-díjas magyar színésznő († 1980)
 szeptember 5. – Donáth Ferenc politikus, történész, agrárközgaszdász († 1986)
 szeptember 7. – Papp Bertalan, kétszeres olimpiai bajnok kardvívó († 1992)
 szeptember 12. – Jesse Owens, amerikai atléta, négyszeres olimpiai bajnok († 1980)
 szeptember 23. – Tarics Sándor, olimpiai bajnok vízilabdázó, építészmérnök († 2016)
 október 8. – Rónay György, író, költő († 1978)
 október 10. – Joe Simon amerikai képregényíró, rajzoló és szerkesztő († 2011)
 október 15. – Wolfgang Lüth német tengeralattjáró kapitány († 1945)
 október 16. – Harangi Imre, olimpiai bajnok ökölvívó († 1979)
 október 19. – Forrai Miklós, karmester, énektanár († 1998)
 október 22. – Robert Capa, (Friedmann Endre) magyar származású fotóművész († 1954)
 október 23. – Geisler Eta hímzőnő, illegális kommunista agitátor († 1931)
 október 25. – Klaus Barbie egy SS-Hauptsturmführer, katona és Gestapo-tag volt († 1991)
 november 3. – Rökk Marika, színész-táncosnő, operett primadonna († 2004)
 november 4. – Ságvári Endre, jogász, ellenálló († 1944)
 november 7. – Albert Camus, francia író († 1960)
 november 14. – Faragó György magyar zongoraművész († 1944)
 november 15. – Mijagucsi Szeidzsi, japán színész († 1985)
 november 18. – Rozsda Endre, magyar-francia szürrealista festő († 1999)
 november 22. – Benjamin Britten, angol zeneszerző († 1976)
 november 27. – Benda Kálmán, történész († 1994)
 december 7. – Szántó Piroska festőművész († 1998)
 december 11. – Jean Marais francia színész († 1998)
 december 16. – Kovács István atomfizikus, az MTA tagja, a molekulaspektroszkópia kiemelkedő tudósa († 1996)
 december 18. – Gyóni Mátyás történész, bizantinológus († 1955)
 december 18. – Willy Brandt Nobel-békedíjas német szociáldemokrata politikus, a Német Szövetségi Köztársaság kancellárja († 1992)
 december 23. – Anna Margit magyar festőművésznő († 1991)

Halálozások 
 január 2. – Léon Teisserenc de Bort francia meteorológus (* 1855)
 február 8. – John George Brown angol-amerikai festő (* 1831)
 február 22. – Ferdinand de Saussure svájci nyelvész (* 1857)
 március 11. – Lengyel Béla vegyész, akadémikus, egyetemi tanár (* 1844)
 március 11. – Ábrányi Kornél író, újságíró (* 1849)
 április 8. – Kőnig Gyula magyar matematikus, az MTA tagja (* 1849)
 május 2. – Láng Adolf építész, a magyar historizmus képviselője (* 1848)
 július 4. – Klösz György fényképész (* 1844)
 augusztus 2. – Pfaff Ferenc építész (* 1851)
 augusztus 9. – Szinnyei József bibliográfus, könyvtáros, irodalomtörténész (* 1830)
 augusztus 29. – Ivanóczy Ferenc író, szlovén politikai vezető, Muraszombat esperese (* 1857)
 szeptember 15. – Vámbéry Ármin orientalista, egyetemi tanár (* 1832)
 szeptember 30. – Rudolf Diesel német mérnök (* 1858)
 augusztus 19. – Allaga Géza cselló- és cimbalomművész, zeneszerző (* 1841)
 november 22. – Tokugava Josinobu, az utolsó japán sógun (* 1837)
 december 8. – Rudnyánszky Gyula magyar költő és hírlapíró. (* 1858)

Jegyzetek

Források