alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Eszter

Az Eszter perzsa eredetű női név, a jelentése csillag. Istár asszír-babilóniai istennő nevével azonos eredetű. Egyes vélemények szerint héber eredetű és a jelentése mirtusz, ez azonban a bibliai alaknak, Eszternek a másik nevére, a Hadassára vonatkozik.

Gyakorisága
Az Eszter név a 16–18. században nagyon gyakori volt, majd veszített a népszerűségéből. 1967-ben 143-an kapták ezt a nevet, az 1980-as években a 12. leggyakoribb női név volt.
Az 1990-es években is igen gyakori név, a 2000-es években a 8–14. leggyakoribb női név.

Becenevek 
Eszterke, Eszti, Esztus, Esztike, Szti, Peszter

Más nyelveken
Norvég: Astrid
Izlandi : Ástríður
angol: Esther, Hester
olasz: Stella
spanyol: Esther, Ester
francia: Estelle
svéd: Ester
héber: אֶסְתֵּר
japán: Esuteru
perzsa: Istar

Névnapok
 május 24.' július 8.

Híres Eszterek
 Eszter a zsidó Mordecháj unokahúga, perzsa királyné, I. Xerxész felesége
 Balás Eszter táncdalénekesnő
 Bartók Eszter énekesnő
 Csákányi Eszter színésznő
 Földes Eszter színésznő
 Horgas Eszter fuvolaművész
 Iszak Eszter műsorvezető
 Kardos Eszter színésznő
 Kardos Eszter művészettörténész
 Kiss Eszter színésznő
 Kovács Eszter Liszt Ferenc-díjas opera-énekesnő
 Laluska Eszter kézilabdázó
 Lukácsné Bíró Eszter festőművész
 Mattioni Eszter képzőművész
 Nagy-Kálózy Eszter színésznő
 Novák Eszter rendező
 Ónodi Eszter színésznő
 Perényi Eszter hegedűművész,
komikus
 Ráskó Eszter komikus
tanár
 Szabó Eszter énekesnő
 Solymosi Eszter
 Somogyi Eszter operaénekes
 Sümegi Eszter operaénekes
 Takáts Eszter pécsi dalszerző
 Tamási Eszter színésznő, bemondó
 Tóth Eszter költő, író, műfordító
 Urbán Eszter női labdarúgó-játékvezető
Vágó Eszter régész

Egyéb Eszterek
Földrajzi névként
Ezekben a nevekben nem az Eszter név rejtőzik, csupán az alakjuk azonos, valójában különböző szláv szavakhoz kapcsolódnak:

Eszteregnye, Esztergály, Esztergár, Esztergom, Eszterháza, Eszterce, Eszterény, Eszterézs
Vezetéknévként
A név korábbi, Ester alakja fordul elő családnévként, első említése 1628-ból ered.

Irodalmi alakok
 Encsy Eszter, Szabó Magda Az őz c. regényében.
Égető Eszter, Németh László azonos című regényének főhőse
 Eszti volt Kakuk Marci egyik kedvese Tersánszky Józsi Jenő művében
 Eszter hagyatéka, Márai Sándor műve
 Ábel és Eszter, Gárdonyi Géza műve

Egyéb
 Lánc, lánc, eszterlánc: körjáték, aminek a szövege a Magyar Hírmondó I. számában jelent meg 1792-ben. A kezdetét egy német dalocska szavainak a torzításából eredeztetik, így eszerint nincs köze a névhez.
 Orbán Ottó versének a címe is Eszterlánc.
 A Neoton Família együttesnek is van Eszterlánc című dala
 A KFT (együttes) dalának címe: Eszter a meztelen nő'' 
 Eszter szőlőfajta

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Perzsa eredetű magyar női keresztnevek
Kilyén

Kilyén (románul Chilieni, németül Kilön) falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Közigazgatásilag Sepsiszentgyörgyhöz tartozik.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 3 km-re délre, vele csaknem szemben, az Olt bal partján fekszik.

Története
Ősidők óta lakott hely. Az Egrestő területén bronzkori, római kori és 12. századi telepek nyomaira bukkantak. A mai falut 1334-ben említik Kylien alakban. 1910-ben 500, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 622 lakosából 617 fő magyar és 5 román volt.

2012 szeptemberében 8-an haltak meg egy vasúti balesetben a falu határában.

Látnivalók
 Unitárius temploma 13. századi eredetű, 1334-ben már plébániatemplom, 1497-ben gótikus stílusban átépítették. Falain 1427-ből származó freskók láthatók: Szent László-legenda, Utolsó vacsora, Kánai menyegző. Rovásírásos emlék is található itt. 
 Református temploma 1728-ban épült, 1914-ben tornyát javították.
 A 18. századból való Szilágyi-udvarházban középkori falképeket találtak. 
 A Vajna-udvarházból mára csak az alapfalak maradtak.
 Székely-Potsa-kúria (épült 1820-as évek). 
 Czakó-ház (1813), ma is lakóház.
 Szilágyi kúria (18. század).
 Kilyéni temető

Híres emberek
 Itt született Szilágyi Sándor alezredes, 1848-as hős.
 Itt született Kilyéni Czakó Áron (1821–1900), 1848-as honvédhadnagy
 Itt  hunyt el Halmágyi István (1719–1785), naplóíró
 Kilyéni előnevet viselte Ferencz József (1835–1928), unitárius püspök

Jegyzetek

További információk
 Szász András: Sepsikilyén
 Hereditatum - online műemlék adatbázis
 Jánó Mihály: Színek és legendák. 2008.

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Kilyénfalva

Kilyénfalva (románul Chileni) Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Gyergyóújfaluhoz tartozik.

Fekvése 
A Gyergyószentmiklóstól 7 km-re délre a Visszafolyó-patak két partján fekvő Gyergyóújfaluval összeépült település egykor Tekerőpatakból szakadt ki.

Nevének eredete 
Nevét Szent Kilián tiszteletére szentelt régi templomáról kapta.

Története 
A falu első fakápolnája 1646-ban épült, 1659-ben kőből újjáépítették. 1663-ban a faluban kolera pusztított. Mária Magdolna tiszteletére szentelt római katolikus temploma a korábbi gótikus kápolna helyett 1761-ben épült. 1831-ben megújították, tornyát pedig – mivel korábban villám sújtotta – újjáépítették. 1863. július 4-én tűzvész pusztított a faluban. Parókiája előtt egy fúrás következtében vastartalmú borvíz tört fel. 1910-ben 886, 1992-ben 860 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásához tartozott.

Híres emberek 

 Itt született 1887-ben György Dénes szavalóművész
 Itt született 1909-ben Jakab Antal püspök
 Itt született Fodor Ferenc szemészprofesszor
 Itt született 1915. április 18-án Péter Mihály nagyváradi őrkanonok
 Itt született 1937-ben Máthé József magyar irodalomtörténész

Képgaléria 
Képek Kilyénfalváról a www.erdely-szep.hu honlapon

Hivatkozások 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Királyhágó

Királyhágó (1899-ig Bucsa, románul Bucea) falu Romániában, Kolozs megyében.

Fekvése
Bánffyhunyadtól 33 km-re északnyugatra, a Király-hágó alatt, Csucsától nyugatra, a Sebes-Körös jobb partján fekszik.

Története
Királyhágó nevét 1808-ban említették először az oklevelek Bucsa néven. 

Mivel korábban a Nagyvárad–Kolozsvári út Vársonkolyosig a Sebes-Körös völgyében haladt és a tavaszi áradások az utat veszélyeztették, 1780-tól Bucsától kezdve a hegynek felfelé Nagybáród irányába új utat építettek. II. József még trónörökös korában járt itt és az új utat az ő személyéhez kapcsolták. Más magyarázat szerint erre húzódott a királyi tulajdonban levő gyepűelve. A hágó magassága 582 m, az alatta található településen 1791-ben épült ortodox fatemplom található.

1851-ben Fényes Elek írta a településről: „...158 óhitű lakossal, anyatemplommal. Sovány kősziklás határ. Sok erdő. Birják Eördög és Bagossy családok.”
 
1910-ben 924 lakosából 78 magyar, 114 szlovák, 731 román volt. Ebből 136 római katolikus, 29 református, 725 görögkeleti ortodox volt. 

A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Élesdi járásához tartozott, ekkor Magyarország és Erdély kapujaként emlegették.

Nevezetességek

 Király-hágó
 Görögkeleti (ortodox) fatemploma 1791-ben épült.

Jegyzetek

 

Kolozs megye települései
Bihar vármegye települései
Királypataka

Királypataka (románul Craiva, németül Königsbach) falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében. Közigazgatásilag Boroskrakkó községhez tartozik.

Fekvése
Gyulafehérvártól 24 km-re északnyugatra fekszik, közigazgatásilag Boroskrakkóhoz tartozik, melytől 4 km-re északnyugatra van.

Története
A patakvölgy északi oldalán 1083 m magas csúcson áll Kecskekő várának romja. A vár 1272-ben már állott, 1515-ben királyi parancsra lerombolták, mivel főúri hatalmaskodások fészke lett. 1603-ban ide menekültek Basta elől a környék lakosai, de hiába mert lemészárolták őket. 1661-ben a török elöl menekült ide a lakosság, de ismét áldozatul estek. 1910-ben 477, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Alsó-Fehér vármegye Magyarigeni járásához tartozott.

Népesség 
A 2002-es népszámláláskor 373 lakosa közül 372 fő (99,7%) román, 1 (0,3%) magyar volt.

Jegyzetek

Fehér megye települései
Alsó-Fehér vármegye települései
Kisbacon

Kisbacon (románul Bățanii Mici) egy kis falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Nagybaconhoz tartozik.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 45 km-re észak-északnyugatra, a Barót-patak (Pârâul Baraolt) két partján fekszik.

Története
1567-ben Kis Baczon néven szerepel. A Fenyős-patak völgyében az egykori vasbánya és vasolvasztó ipartörténeti emlék, 1831 és 1849 között üzemelt. Itt öntötte ágyúit Gábor Áron. 1910-ben 760 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott. A második bécsi döntéssel ismét Magyarország része lett, ekkor viszont Háromszék vármegyéhez csatolták. 1944 végén megszűnt a magyar fennhatóság.

1992-ben 557 lakosából 1 román kivételével mind magyarok voltak.

Látnivalók

 Református temploma 1793 és 1795 között épült, 1867-ben kőkerítéssel övezték.
 Itt áll a nagy mesemondó, Benedek Elek 1896 és 1906 között épített lakóháza, amely napjainkban emlékházként működik. A nagy mesemondó sírja a református temetőben látható.
 Borvizei a Fenyős-patak mellett törnek fel. Határában található a Benedek Elek borvizes barlang, igazi természeti ritkaság.
 Működő vízimalom
Tájház (Németh Erzsébet ny. tanítónő gyűjteménye)

Itt születtek

 Benkő Sámuel (1743–1825) orvos, író
 Benedek József művelődési miniszter
 Benedek Géza (1916–2010) orvos, a kovásznai városi kórház, majd a kovásznai szívkórház alapítója.
 Benedek Elek (1859–1929) író, a „nagy mesemondó”, itt született és halt meg.
 Lengyel Dénes (Kisbacon, 1910. aug. 7. – Budapest, 1987. júl. 19.): író, irodalomtörténész, pedagógus.
 Tompa Károly (Kisbacon, 1923. júl. 1. – Sopron, 2002. okt. 8.)  mezőgazdasági (erdészet) tudomány doktora, egyetemi tanár
 Tompa Ernő (1930. december 5.) erdélyi magyar agrármérnök, újságíró, elbeszélő.

Hivatkozások

További információk
 Kisbacon honlapja
 Alpár Kelemen: Kisbacon
 Benedek Elek emlékház
 Videó Benedek Elek emlékházáról a YouTube-on
 Kisbaconi vízimalom youtubon

Kovászna megye települései
Udvarhely vármegye települései
Kisborosnyó

Kisborosnyó (románul Boroșneu Mic) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 20 km-re délkeletre a Borosnyó-patak völgyében fekszik. Valószínűleg az egykor egységes Borosnyóból vált ki.

Története
Határában a Kispatak völgyében emelkedő dombon állott egykor 
Bodzavár. Maradványait a lakosság hordta szét. A faluban több nemesi kúria is volt. Református temploma van. 1910-ben 1602 lakosából 950 román, 603 magyar és 3 német volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.

Híres emberek
 Itt született Baczoni Lajos jogtudor, főiskolai jogtanár (1851–1902).
 Itt született 1868-ban Nagy Károly református püspök.
 Innen származik a Tompa család, melynek leszármazottja Tompa László és Tompa Mihály költő is.
 Itt született 1939-ben Ötvös Gyula pedagógus, helytörténész, muzeológus.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Kisgalambfalva

Kisgalambfalva (románul Porumbenii Mici, korábban Golumba Mică) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 22 km-re délnyugatra a Nagy-Küküllő bal partján, a Kisgalambfalvi-szoros bejáratánál fekszik, Nagygalambfalához tartozik.

Története
Területe ősidők óta lakott. Határában számos őskori, római és népvándorláskori emlék került elő. A Küküllő jobbpartján emelkedő Várkapuszádán a hagyomány egykori erődöt tart számon. A falutól délnyugatra a Galathtető nevű magas hegycsúcson állt egykor Galath vára, népvándorláskori földvár, melynek kövei a hegyoldalon még megtalálhatók. A viszonylag nagy alapterületű vár a székelyek egyik határvára volt. A legenda szerint a tatárok elfoglalták és ide hordták össze rablott kincseiket melyet a vár beomlott pincéi őriznek. A falu a 13. században népesülhetett be. Régi református temploma a 17. században épülhetett, az 1661-es török pusztításkor megrongálódott, de kijavították. 1790-ben ez a templom leégett. Mai református temploma 1798-ban épült. A falu 1790-ben és 1830-ban teljesen leégett, de újraépült. 1910-ben 664, 1992-ben 471 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Nevezetességei

 Hímzett országzászlaja 
 Turul-szobor

Híres emberek 
 Itt született 1926. május 7-én Vékás Domokos diplomata.
 Itt született 1949. január 4-én Vékás Zoltán baptista egyházi író, szerkesztő.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Kisgalgóc

Kisgalgóc, 1910-ig Glogovéc (románul Glogoveț, németül Tuten) falu Romániában Fehér megyében.

Fekvése
Balázsfalvától 7 km-re délkeletre a Nagy-Küküllő jobb partján fekszik, Hosszúaszóhoz tartozik, melytől 3 km-re északnyugatra van.

Nevének eredete
Neve a szláv glog (= som) főnévből ered.

Története
Kisgalgóc, Egred, Egervár nevét 1295-ben említette először oklevél Egurd néven.

1313-ban és 1347-ben Egurwar, 1356-ban Egurwarpathaka néven írták.Egerd a Kán nemzetségbeli László vajda öröklött birtoka volt a Küküllő mellett, minden bizonnyal ott, ahol később Egervár vára állott, és az övé volt 1313-ban is, mikor székesi uradalmát elcserélte Szépmezőért.

1347-ben Balázsfalva és Szancsal délkeleti határán állónak mondták, 1356-ban vára már biztosan nem állt, valószínűleg Károly Róbert király romboltatta le.Egervárpataka' falut ekkor Szépmező és Küküllő között jelölték meg. A falu felett emelkedik a várhegy.

1668-ban a lerombolt vár megmaradt köveiből építtette Bethlen Miklós Bethlenszentmiklósi kastélyát.

A falunak 1910-ben 509, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Hosszúaszói járásához tartozott.

Jegyzetek

 Györffy György:Küküllővármegye

Hivatkozások

Fehér megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Kisgörgény

Kisgörgény (románul Gruișor) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése 
Marosvásárhelytől 11 km-re délre, a Csókai-patak völgyében fekszik.

Története 
1501-ben Kysgewrgen néven említik. 1562-ben itt ugrasztotta meg János Zsigmond serege a pártütő székelyek kisebb táborát. Régi református temploma 1608-ban épült, 1809-ben újat építettek helyette. 1910-ben 497-en lakták. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 296 lakosából 293 magyar volt.

Látnivalók 
 1809-ben épített református temploma a falu keleti részén áll.
 Kis létszámú katolikusa egy házból átalakított kápolnát használ 1971-óta.
 Bartók Béla 1914 áprilisában az iskola udvarán mai napig megtalálható eperfa alatt gyűjtött 12 népdalt. Ezt az eperfán elhelyezett kis emléktábla is igazolja.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Kisiratos

Kisiratos (románul Dorobanți) község Romániában, Arad megyében. Közigazgatásilag Kürtöshöz tartozott. 2004 májusa óta község.

Fekvése 
Aradtól 25 km-re északnyugatra, az országhatár mellett fekszik.

Nevének eredete 
Neve valószínűleg díszesen kifestett templomáról ered. A román dorobanți (darabont) gyalogos katonát, csendőrt jelent.

Története 
1446-ban Iratus néven említik. Helyén feküdt a középkorban Nagyiratos falu, melyet 1552-ben a török elpusztított, majd 1596-ban teljesen felégették, és lakossága elmenekült. Később már Kisiratos névvel települt újra, megkülönböztetésül a tőle 6 km-re délkeletre fekvő mai Nagyiratostól. 1910-ben 2210, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csanád vármegye Battonyai járásához tartozott. 

2004-ben vált ki Kürtösből és szervezték önálló községgé.

Híres emberek 

 Itt született 1913. szeptember 25-én Godó Mihály jezsuita szerzetes.
 Itt volt plébános 1912-től és itt hunyt el 1951. június 16-án Hodács Ágoston katolikus pap, műfordító.
 Itt született 1930. augusztus 31-én Almási Albert színész.

Testvértelepülései 
 , Dombegyház 
 , Pusztaszabolcs
 , Lőkösháza

Jegyzetek

További információk 
 Sarusi Mihály "Lönni vagy nem lönni. Kisiratos írói falurajzának" elemzése az Irodalmi Jelen honlapján 
Kovách Géza: Kisiratos. Történelmi áttekintés. Arad, 2004 
Kovács Ferenc: Iratosi kertek alatt. Bukarest, 1958 
Vajda Noémi: Öregapám mesélte. Kisiratos, 2014

Románia fürdőhelyei
Arad megye települései
Csanád vármegye települései
Kiskadács

Kiskadács (románul Cădaciu Mic) falu Romániában, Hargita megyében. 

Székelykeresztúrtól 8 km-re északkeletre fekszik. A falu Nagykadácsnak a Siménfalva felé eső részéből alakult ki. Egykori unitárius temploma 1812-ben épült a Nyikó partjára, 1926-ban bezárták, majd 1969-ben lebontották. Anyagát a Nagykadácsi templom javításánál használták fel. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 84 magyar lakosa volt.

Jegyzetek

Hargita megye települései
Kiskászon

Kiskászon (románul Cașinu Mic) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 7 km-re északra a Perkő nyugati lábánál a Kászon-patak völgyében fekszik.

Története
Területe ősidők óta lakott. A Vár-patakának jobb oldalán emelkedő magas hegyorron, melyet Várélinek neveznek a Cecevárnak nevezett bronzkori ősvár nyomai vannak. A vár valószínűleg a középkorban is használatban volt, sorsa ismeretlen. A falu 1567-ben Kyskazon néven szerepel. 1910-ben 1217 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 319 lakosából 318 magyar és 1 román volt.

Látnivalók
 Római katolikus temploma Árpád-házi Szent Margit tiszteletére épült.
A falu borvízforrásairól híres.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Kiskoh

Kiskoh (románul Chișcău) falu Romániában, Bihar megyében. Közigazgatásilag a tőle 4 km-re északra fekvő Vasaskőfalvához tartozik. 1914-ben Biharmagurát és Felsőfeketevölgyet csatolták hozzá.

Fekvése
A Bihar-hegységben, Vaskohtól északkeletre,  Vaskohsziklástól 7 km-re északkeletre fekszik. Van itt egy barlang, melyből a kis-kohi patak ered.

Története
Kiskoh nevét 1588-ban Alsokoch néven említette először oklevél. 1600-ban Kis Koch, 1808-ban Kóh (Kis-), 1913-ban Kiskoh néven írták.

1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Kis-Koh, Bihar vármegyében, 313 óhitü lakossal, anyatemplommal. Itt a híres Válja-Szákó, vagy
Reichenstein ezüstbánya. Birja a váradi görög püspök”

1910-ben 1002, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Vaskohi járásához tartozott. A település egykori földesura a nagyváradi görögkatolikus püspök volt. 

Határában egykor ezüstbányát műveltek.

Nevezetességek
 Itt van Európa egyik leglátványosabb cseppkőbarlangja, a Medve-barlang. Nevét onnan kapta, hogy  barlangi medve teljesen ép csontvázát találták meg benne. Az  hosszú barlangot 1975-ben egy márványbányában fedezték fel az ott dolgozó bányászok, és 1980-ban nyitották meg a látogatók előtt.
 Flutur Helytörténeti múzeum: a múzeum egy falusi parasztgazdaság keretei között működik, mely lakóházból, fészerből és egyéb gazdasági épületekből áll. Az 1969-ben felújított régi gazdaságba 1981-ben telepítettek  egy faházat a Nyugati Érchegységből. Ez a faház ad otthont az állandó történelmi és néprajzi kiállításnak. A házat egy kb. 200 m²-es fészerrel bővítették. Az udvarokat is raktár- és kiállító helységekre osztották fel. A gyűjtemény 1968-tól kezdődően létezik.

Képek

Jegyzetek

Források

További információk
 A Medve-barlang honlapja 

Bihar megye települései
Bihar vármegye települései
Kispatak (Románia)

Kispatak (románul Valea Mică) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 19 km-re délkeletre, Nagyborosnyótól 5 km-re délre a Kispatak völgyében fekszik.

Története
A Megyeárka és Kőhídárka-patakok közti magaslaton találhatók Borzvára romjai. A vár újkőkorszaki és vaskori telepekre épült a kora középkorban, köveit a lakosság hordta el. 1992-ben is csak 27 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Valea Mică (egyértelműsítő lap)

Több település neve Romániában

 Pokolpatak, Bákó megyében, Klézsa községben
 Valea Mică (Bákó megye), Bákó megyében, Roșiori községben
 Valea Mică (Fehér megye) Fehér megyében
 Kispatak Kovászna megyében
 Valea Mică (Gorj megye) Gorj megyében
 Valea Mică (Vrancea megye) Vrancea megyében
Damak

Damak község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.

Fekvése 
Edelény keleti szomszédságában fekszik, a megyeszékhely Miskolctól közúton kb. 30 kilométerre északra.

A környező, közvetlenül határos települések: északkelet felől Lak (kb. 7 km), kelet felől Hegymeg (5 km), dél felől Hangács, nyugat felől Edelény (7 km), északnyugat felől pedig Balajt.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Edelény felől, vagy Lak-Hegymeg érintésével – mindkét irányból a 2616-os úton –, Hangács felől pedig egy szilárd burkolatú, de számozatlan önkormányzati úton. Ötödik szomszédjával, Balajttal csak földutak kötik össze.

Története 
Damak Árpád-kori település. Nevét az oklevelek 1279-ben említették először Domok néven.

A falu az Örsúr nemzetség (Wruswr) birtoka volt.

1966 és 1983 között a település Edelény társközsége volt, majd 1984-től a városhoz csatolták; 1992 óta önálló ismét.

Közélete

Polgármesterei 
 1992–1994: 
 1994–1998: Sándor János (független)
 1998–2002: Baranyai Barnabás Sándor (független)
 2002–2006: Baranyay Barnabás (független)
 2006–2010: Baranyay Barnabás (független)
 2010–2014: Baranyay Barnabás Sándor (független)
 2014–2019: Baranyay Barnabás Sándor (független)
 2019-től: Tóth Szabolcs Balázs (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,5%-a magyarnak mondta magát (13,5% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 8,6%, református 49,6%, görögkatolikus 5,7%, felekezeten kívüli 5,7% (30,3% nem válaszolt).

Hivatkozások 
 Damak honlapja

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Dámóc

Dámóc község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Cigándi járásban.

Fekvése 
A Bodrogköz magyarországi részének északkeleti csücskében helyezkedik el, közvetlenül a szlovák határ mellett, a megyeszékhely Miskolctól közúton mintegy 110, Sárospataktól 50 kilométerre keletre.

A közvetlenül szomszédos települések közül Zemplénagárd és Lácacséke egyaránt nagyjából 4-4 kilométerre fekszik, a legközelebbi város a határ magyar oldalán a körülbelül 17 kilométerre lévő (ám a Tisza túlpartján fekvő, s csak komppal megközelíthető) Záhony.

A határon túl a legközelebbi települések a szlovákiai Perbenyik (Pribeník), Kisdobra (Dobrá) és Bély (Biel); a legközelebbi város pedig Tiszacsernyő (Čierna nad Tisou).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el: Lácacséke és Zemplénagárd felől a 3807-es, Révleányvár felől pedig a 3809-es úton; ez utóbbin érhető el Őrhegy nevű, különálló településrésze is.

A határon túli szomszédaival nincs közvetlen közúti kapcsolata, a legközelebbi határátkelőhely Zemplénagárd-Nagytárkány közt található.

Története 
Az Alsó-Bodrogköz legészakibb településének neve szláv eredetű, 1934-ben Láca határjárásában szerepel először Villa Dámócz néven. A települést a 15. században az Agárdyak, a Tárkányiak és a Szécsiek birtokolják, 1510-ben pedig a Vékeyeké. Az 1514-es rovásadó jegyzék lakatlannak írja. 1873-tól a királyhelmeci-, 1882-től a bodrogközi-, 1920-tól a ricsei-, 1956-tól - a járások megszűnéséig - a sátoraljaújhelyi járáshoz tartozott. Közigazgatásilag 1919-ig Zemplénagárdhoz, 1920 és 1949 között Lácához tartozott. Régebben külterületi települései voltak: Mokcsa, Mulas, Őrhegy, Szélföld és Vadaskert.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kereszti József (KDNP)
 1994–1998: Kereszti József (KDNP)
 1998–2002: Dr. Salamonné dr. Angyal Angéla (független)
 2002–2006: Dr. Salamonné dr. Angyal Angéla Ilona (független)
 2006–2008: Szajkó János (független)
 2008–2010: Tömös Béla Gyuláné (független)
 2010–2014: Tömös Béla Gyuláné (független)
 2014–2019: Tömös Béla Gyuláné (független)
 2019-től: Brekk Lászlóné (független)

A településen 2008. december 14-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, de szoros küzdelemben, a győzteshez képest 5 szavazatnyi különbséggel csak a második helyet tudta elérni három jelölt közül.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 86%-a magyar, 14%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,8%-a magyarnak, 18,8% cigánynak, 0,3% ruszinnak, 0,3% ukránnak mondta magát (5,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 26%, református 30,1%, görögkatolikus 29,6%, felekezeten kívüli 3% (10,5% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Őrhegyi Pihenőpark
 Szahajdó-érmaradvány
 Görög-katolikus templom
 Görögkatolikus szerzetesek

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Debréte

Debréte törpefalu Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban. Földrajzilag az Észak- magyarországi középhegységben, az Aggtelek- Rudabányai hegység középtájban, azon belül a Tornai- dombság szívében található. Miskolctól közúton kb. 60 kilométerre északra, a szlovák határtól 6 kilométerre fekszik.
Neve az ószláv debri (völgy) vagy dub (tölgyfa) szóból magyarosodott el. Északi határában ered a Debréte- patak, amely keresztül szeli a települést.

Története és jellemzése 
1262-ben már létezett a település, ebben az évben adta két másik faluval együtt IV. Béla király az egyháznak cserébe a dunántúli Szigligeti várért.
Árpád-kori település, a hajdani Torna és Borsod vármegyék történelmi határán. Királyi birtok, a Tornai várispánság tartozéka. Később Bebek birtok, majd Szapolyai Jánosé, aki 1527-ben Werbőczy Istvánnak adta.

Debréte zsáktelepülés, csak a 2614-es útból Viszló és Tornaszentjakab között kiágazó 26 122-es úton érhető el északkeleti irányból. A település (köszönhetően földrajzi elszigeteltségének és lakóinak) Magyarország egyik legcsendesebb, legnyugalmasabb települése, úgy mondják erre itt: „a csend még hallható”. „Debréte Vendégházak” néven a falusi turizmus fellendült. Közterületei rendkívül ápoltak és rendezettek, hosszában keresztülnyúló, a polgármesteri hivataltól a patak déli hídjáig húzódó főtere parkosított. Szerkezetére jellemző, a tornavidéki és felvidéki falvak szerkezetének sajátosságai, így a patakmeder mentén párhuzamosan futó két főutca, amelyre merőlegesen kerültek kialakításra az egyes telkek. A település központjában szintén jellegzetességként a görög katolikus Szent Kereszt felmagasztalása-templom áll, melyet a közelmúltban teljesen felújítottak. A település boltja bezárt, csak mozgóbolt elérhető. Debréte kiemelkedő természeti értéke többek közt a környező erdők igen gazdag vadállománya, így gyakran emberközelben figyelhetőek meg vaddisznók, szarvasok, rókák és más nagyobb emlősök. A legnagyobb problémát Debrétében, ahogy Magyarország valamennyi apró- és törpefalujában, az elnéptelenedés okozza.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Ifj. Jakab László (független)
 1994–1998: Ifj. Jakab László (független)
 1998–2002: Jakab László (független)
 2002–2006: Jakab László (független)
 2006–2010: Jakab László (független)
 2010–2014: Kelemen József Gyula (független)
 2014–2019: Csigó Tibor (független)
 2019-től: Csigó Tibor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak mondta magát. A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64,3%, református 28,6%, görögkatolikus 7,1%.

2021.01.01.-én már csak 8 fő állandó lakosa volt.

Környező települések 
Rakaca (8 km), Tornaszentjakab (4 km), Viszló (4 km), a legközelebbi város: Szendrő (32 km).

Jegyzetek

További információk

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Domaháza

Domaháza község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése

A falu a 2306-os út mentén Miskolctól kb. 70, Ózdtól kb. 17 kilométerre nyugatra fekszik. A vármegye legnyugatibb települése.

Története 

A település a 13. században jött létre, templomát 1332-ben említik először. Eredeti neve a Hangony-patak közeli forrása után Hangony-fő volt, mai nevét Domahidi János földbirtokosról kapta. A tatárjárás során és a török időkben a községet többször feldúlják. A falu nem hódolt be a töröknek, részt vettek Eger várának védelmében, ezért 1517-ben több domaházi család nemesi címet kapott.

A település lakói mezőgazdasággal foglalkoztak, a 20. században az ózdi kohászat is munkát adott nekik.

1976 és 1979 között a községben élt és alkotott Feszty Árpád lánya, Feszty Masa festő.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Németh József (független)
 1994–1998: Németh József (független)
 1998–2002: Elek István (független)
 2002–2006: Elek István (független)
 2006–2010: Elek István (független)
 2010–2014: Elek István (független)
 2014–2019: Elek István (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Elek István (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 78%-a magyar, 22%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96%-a magyarnak, 14% cigánynak mondta magát (4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 67,9%, református 0,8%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 19,7% (11,1% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Római katolikus templom. Árpád-házi Szent Erzsébet tiszteletére felszentelt.

Testvértelepülés 
  Gesztete, Szlovákia
  Bátka, Szlovákia

Környező települések 
Kissikátor 3 km-re, Zabar 10 km-re. A legközelebbi város: Ózd kb. 17 km-re.

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Dövény

Dövény község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
Aggtelektől 17 kilométerre délre, Kazincbarcikától 15 kilométerre északra, a vármegyeszékhely Miskolctól 35 kilométerre északnyugatra fekszik, a Szuha-patak völgyében.

A környező települések: észak felől Zubogy, északkelet felől Felsőkelecsény, délkelet felől Jákfalva (2 km), dél felől Sajókaza és Sajógalgóc, délnyugat felől Putnok, északnyugat felől pedig Alsószuha (5 km). A legközelebbi városok: Rudabánya (kb. 15 km) és Kazincbarcika (kb. 20 km).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Jákfalva vagy Alsószuha érintésével, a 2605-ös úton.

Története 
Dövény (Devény) nevét a 14. században említik először, 1325-ben Dewen, Dyuin alakban. 1325 előtt részben Kemen ispán birtoka volt. Annak utód nélküli halála után a Rátót nemzetségből való Purch István fia László, az egykori bán kezére került, aki a birtokot domonyai és abaúji birtokrészeivel együtt unokatestvérének, Kokos fia János mesternek adta el 60 ezüst márkáért.

A lakosság szőlőtermesztéssel foglalkozott. A török kifosztotta, 1580-tól évekig lakatlanul állt.

2000-ben a millennium tiszteletére emlékparkot hoztak létre a falu központjában.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Szarka Miklós (független)
 1994–1998: Szarka Miklós (független)
 1998–2002: Huhák Imre (független)
 2002–2006: Huhák Imre (független)
 2006–2010: Huhák Imre (független)
 2010–2013: Huhák Imre (független)
 2013–2014: Szentgyörgyi Veronika (független)
 2014–2019: Szentgyörgyi Veronika (független)
 2019-től: Szentgyörgyi Veronika (független)

A településen 2013. április 21-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 87%-a magyar, 13%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,8%-a magyarnak, 13,5% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 40,3%, református 23,8%, evangélikus 1,3%, görögkatolikus 1%, felekezeten kívüli 6,6% (24,4% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Református templom
 Jézus Szíve iskolakápolna
 Millenniumi emlékpark

Források 
 Györffy György: Borsodvármegye

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Dubicsány

Dubicsány (szlovákul - Dubičany) község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
Kazincbarcika és Putnok között helyezkedik el, Miskolctól 26 kilométerre északnyugatra, Ózdtól 25 kilométerre északkeletre.  Felszínét nagyobbrészt folyóvízi homok és kavics fedi.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 26-os főút, mely végighúzódik a központján is. Határszélét délen érinti még a 2527-es út is. Jól megközelíthető vasúton is (a Miskolc–Bánréve–Ózd-vasútvonalon), melynek egy megállási pontja van itt; Dubicsány megállóhely a belterületének keleti szélén helyezkedik el, közvetlenül a 26-os főút vasúti keresztezése mellett.

Története 

A település a 13. vagy a 14. században jött létre. A Rátót nemzetség birtoka volt. Neve Dubichan, Dybichan, Dabachanyw alakokban is előfordult. Jelenlegi írásmódja a 15. században alakult ki. A törökök 1555-ben felégették, sokáig lakatlan maradt. A reformáció korán elterjedt a községben, de a lakosság csekély létszáma miatt Sajókaza, majd később Putnok leányegyháza volt.

A 18. században birtokosai, a Vay család kastélyt építtetett a faluban. A kastélyt a 20. század elején új tulajdonosa alakította át mai formájára.

1849-ben Görgei Artúr csapatai a község határában csaptak össze az orosz sereggel.

A 20. század elején elérte a vasútvonal, és általános iskola is épült.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dr. Csíkász Zoltán (független)
 1994–1998: Dr. Csikász Zoltán (független)
 1998–2002: Susányi Gábor (független)
 2002–2006: Susányi Gábor (független)
 2006–2010: Susányi Gábor (független)
 2010–2014: Susányi Gábor (független)
 2014–2019: Radnai Zsolt (független)
 2019-től: Radnai Zsolt (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,1%-a magyarnak, 0,4% németnek, 0,4% szlováknak mondta magát (8,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 27%, református 35,6%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 18,5% (17,8% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Református templom. 1839-ben épült. 15 méter magas tornyát 1852-ben építették hozzá. 1930-ban átalakították.
 Vay János-kastélya – A 18. század közepén épült. Manzárdtetős, bástyákkal körbevett, emeletes kastély. A 20. század elején átépítették. Ma üdülő.
 Kripta. Egy vulkáni brecsa kitüremkedésébe mélyítve van kialakítva a kastély közelében a hegyoldalban.
 Az erdő vadállománya

Környező települések 
Sajógalgóc 5 km-re, Sajóvelezd. A legközelebbi városok: Putnok 5 km-re, Kazincbarcika 10 km-re.

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007 )

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Điện Biên Phủ

Điện Biên Phủ (ejtsd: zien bien fu) egy 125 000 lakosú város Északnyugat-Vietnámban, 35 km-re a laoszi határtól. Điện Biên tartomány fővárosa.

Leginkább az első indokínai háborút lezáró, 1954-es Điện Biên Phủ-i csata helyszíneként lett ismert, melyet a Việt Minh-erők vívtak francia csapatok ellen.
A vietnámi győzelemmel végződött csata véget vetett a franciák indokínai szerepvállalásának és az azt követő genfi békeszerződés nyomán darabolták fel az országot Észak- és Dél-Vietnámra.

A város lakossága, mely a csata idején a maitól még jóval kisebb volt, elsősorban thai nemzetiségi csoportokból áll, nem pedig vietnámiakból. Ez utóbbiak csupán a lakosság egyharmadát teszik ki.

Fekvése 

Điện Biên Phủ a Mường Thanh nevű 20 km hosszú és 6 km széles völgyben fekszik.

Népessége 

A város lakossága kb. 125 ezer fő. A város gyorsan növekszik, évente átlagosan 5 000 fővel (4%), így az előrejelzések szerint 2020-ra 150 ezer ember fog élni a településen. A lakosság többsége etnikailag nem vietnámi, hanem főképp thai, de rengeteg kisebb népcsoport is él a városban.

Fordítás

Források

További információk 
  A CNN.com összeállítása a hidegháború csatáiról - Dien Bien Phu
  CNN.com cikke a csatáról
  A csata hivatalos oldala 
  Stephen Kirchhoff cikke a csatáról
  Cikk a csatáról
  Videó Így néz ki a helyszín ötven évvel a csata után

Vietnám települései
Zorán

A  Zorán szláv eredetű férfinév, a Zorislav rövidülése, e név elemeinek jelentése: hajnal + dicsőség. Női párja: Zóra.


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 4.

Híres Zoránok
 Zoran Đinđić, meggyilkolt szerb miniszterelnök
 Zoran Kuntić, bunyevác labdarúgó
 Petrovity Zorán, az Egészséges Fejbőr együttes énekese, gitárosa
 Sztevanovity Zorán, énekes
 Zoran Tošić, szerb labdarúgó
 Zoran Živković, szerb miniszterelnök
 Zoran Živković, jugoszláv kézilabdázó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Férfikeresztnevek (Z)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Zóra

A  Zóra a Zorán férfinév női párja.


Rokon nevek
 Zorinka: a Zóra önállósult beceneve.
 Zorka: a Zóra önállósult beceneve.
 Zora: a Zóra alakváltozata.
 Zorina: a Zóra önállósult beceneve.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Zóra, Zorinka, Zorka szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Zóra, Zorinka, Zorka
 június 19.
 október 4.

Híres Zórák, Zorinkák, Zorkák
 Tomasevics Zorka szinkronrendező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Női keresztnevek (Z)
Szláv eredetű magyar női keresztnevek
Zoltána

A Zoltána női név a Zoltán férfinév latinos képzésű párja. Megfelelője a szultána köznévnek és a Szultána keresztnévnek.


Rokon nevek
 Szultána: szintén a Zoltán férfinév női párja.
 Szulikó: valószínűleg a Szultána alakváltozata.
 Szulita: valószínűleg a Szultána alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Zoltána, a Szultána, a Szulikó és a Szulita szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Zoltána, Szultána
 június 23.
Szultána
 január 19.
Szulikó, Szulita
 nincs hivatalos

Híres Zoltánák, Szultánák, Szuliták és Szulikók

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Női keresztnevek (Z)
Török eredetű magyar női keresztnevek
Zsolt

A Zsolt a régi Solt személynév alakváltozata.

Czuczor Gergely és Fogarasi János a következő magyarázatot fűzi a szóban forgó névhez.

„… a névtelen jegyzőnél Zolta, a Budai kronikában Zoltan, Árpád fia, és Taksony atyja (Arpad genuit Zoltan, Zoltan genuit Taxun. Chronicon Budense). Mongol nyelven zoltai v. dzoltai v. Bálinti szerént az ai ikerhang a kiejtésben á-vá olvadván össze, zoltá am. szerencsés, zol v. dzol szótól, mely am. szerencse s jakut nyelven is eléjön.”

Ilyenformán a Zoltánok, Zsoltok – nemkülönben Solt város – neve Szerencsés jelentésű.


Rokon nevek
 Solt: régi magyar személynév, azonos eredetű a Zoltán, Zsolt és esetleg a Csolt névvel, az ótörök sultan szóból származik. "Az arameus eredetű arab sultan (uralkodó, császár) esetleg perzsa közvetítéssel került a törökbe."
 Csolt: régi magyar személynév, esetleg a Solt alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Zsolt igen gyakori, a Solt és a Csolt szórványos név volt, a 2000-es években a Zsolt a 24-33. leggyakoribb férfinév, a Solt és a Csolt nincs az első százban.

Névnapok
 április 10.
 október 21.
 november 20.

Híres Zsoltok, Soltok, Csoltok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Zs)
Férfikeresztnevek (Zs)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Solt (egyértelműsítő lap)

Solt, város Bács-Kiskun vármegyében
Solt, keresztnév
Solt, más néven Zolta fejedelem
Solt szék
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
Erdőhorváti

Erdőhorváti község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sárospataki járásban.

Fekvése 
A Zempléni-hegységben, ezen belül is a Tokaji borvidéken, a Tolcsva-patak völgyében helyezkedik el, a megyeszékhely Miskolctól körülbelül 70 kilométerre északkeletre, a legközelebbi várostól, Sárospataktól 20 kilométerre nyugatra.

A szomszédos települések: észak felől Háromhuta, kelet felől Komlóska, dél felől Tolcsva, délnyugat felől Olaszliszka és Erdőbénye, nyugat felől Baskó, északnyugat felől pedig Mogyoróska.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Tolcsva vagy Háromhuta (Óhuta) érintésével, a Zempléni-hegységet keresztülszelő 3716-os úton. Utóbbiból a központjában ágazik ki a 37 134-es számú mellékút, mely a zsákfalunak tekinthető Komlóskára vezet.

Története 
A települést a tatárjárás után említik először, de már korábban is állt.

Az első írott adat 1353-ból való a településről, a pálosok ekkor építettek itt zárdát a Canonica Visitatio 1814. évi adatai szerint. E zárda romjai még a 15. században is láthatók voltak.

1398-ban Horváthyként említették, ekkor Debreő István és fiai voltak birtokosai.

1647-ben I. Rákóczi György nejének, Lorántffy Zsuzsannának birtoka volt, ő kapott rá királyi adományt. A Rákóczi birtok elkobzása után a királyi kamaráé lett.

Később több birtokos váltotta itt egymást: herceg Bretzenheim, herceg Trautson, báró Beust, majd báró Beust Hedviga révén báró Waldbot Frigyes birtoka lett.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Orosz László (független)
 1994–1998: Soltész Árpád (független)
 1998–2002: Soltész Árpád (Zempléni Településszövetség)
 2002–2006: Soltész Árpád (független)
 2006–2010: Soltész Árpád (független)
 2010–2014: Takács Gábor (független)
 2014–2019: Takács Gábor (független)
 2019-től: Takács Gábor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 75,2%-a magyarnak, 12,7% cigánynak, 1,1% németnek, 0,2% románnak, 6,2% ruszinnak, 0,5% szlováknak mondta magát (22,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 27,9%, református 20,9%, görögkatolikus 15%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 2,3% (33% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Római katolikus temploma - 1787-ben épült, a régi fatemploma helyére.
 Református temploma - 1789-ben készült el.
 Erdőhorváti perec,

 Északkeleti határszéle közelében (Komlóskához jóval közelebb, de nagyobbrészt Erdőhorvátihoz tartozó területen) találhatók a 14. századi Solymos várának romjai.

Jegyzetek

További információk 
Erdőhorváti karácsonyfát ajándékozott a Parlamentnek

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Kissármás

Kissármás (románul Sărmășel) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Nagysármáshoz tartozik.

Fekvése
Marosvásárhelytől 51 km-re északnyugatra a Mezőségi-patak völgyében fekszik községközpontjával Nagysármással északkeletről szorosan összenőve.

Nevének eredete
Neve a magyar sárma (= kígyóvirág) növénynévből való.

Története
1329-ben említik először.1907 és 1909 között salétromot keresve a Bolygó-réten végzett fúrásoknál fedezték fel Erdélyben először a földgázt. A gázmező szomszédságában sósforrások törnek fel, melyekre sósfürdő is települt. 1910-ben 890, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Nagysármási járásához tartozott. 1992-ben 724 lakosából 708 román, 12 magyar, 4 cigány volt.

Híres emberek
 Itt született 1893. február 13-án Szász Ferenc, szövérdi mezőgazdasági szakíró és amatőr csillagász.

Hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 
 Papp Károly

Maros megye települései
Kisselyk

Kisselyk (románul Șeica Mică, németül Klein-Schelken) falu  Romániában Szeben megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Medgyestől 30 km-re délnyugatra fekszik.

Története 
1856-ban egy gepida sírt tártak fel; az itt talált aranyozott fibula és arany fülbevaló a Kárpát-medence legrégibb ismert lelőhelyű gepida lelete.

1333-ban Monte Fornacis néven említik először. Egy 1414-ből származó dokumentum szerint ekkor már iskolája volt, 1494-ben vásártartó hellyé nevezték ki. Szász erődtemploma a 15. században épült. 1530-ban a török háborúk idején a falut feldúlták. 1553-ban ért ide a reformáció. 1576-ban Bátori Kristóf fejedelem beleegyezett, hogy Kisselyk évente saját bírót válasszon. 1605-ben portyázó hajdúk dúlták fel. 1661-ben Ali pasa erdélyi országgyűlést hívott össze ide, amelyen Apafi Mihály letette a fejedelmi esküt. 1705-ben az osztrák császári csapatok dúlták fel, 1838-ban és 1865-ben nagy tűzvészt jegyeztek fel.

1910-ben 1966, többségben német lakosa volt, jelentős román
kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Medgyesi járásához tartozott. A település népessége a második világháború utáni évtizedben 4000 fő körül tetőzött. Az 1970-es évtizedet követően a település német nyelvű lakosságának majdnem 90%-a kivándorolt Németországba. 1992-ben társközségével együtt 1867 lakosából 1640 román, 155 német, 57 cigány és 15 magyar volt. A fogyatkozás nem csak a németeket, hanem a románságot is érintette, 2002-ben az 1950-es években mért lakosság alig harmada élt a településen.

Látnivalók 
 15. századi erődített gótikus evangélikus temploma van, erődfalát két torony erősíti, a templomnak 1477-ből való bronz keresztelőmedencéje van.

Források

Külső hivatkozások 
 Szász András: Kisselyk

Szeben megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Kissolymos

Kissolymos (románul Șoimușu Mic) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 7 km-re északnyugatra fekszik a Kissolymosi-(vagy Mogyorós) patak mentén.

Nevének eredete
Neve arra utal, hogy egykori lakói fejedelmi solymászok voltak.

Története

1318-ban említik először. A Várhegy tetején egykor várszerű erődítmény állott, melyet a helyiek Törökvárként emlegetnek és Domán pasa várának tekintik. Az egykori földvár nyomai ma is láthatók. Régi református templomának maradványai a Homló nevű temető helyén ma is  megvannak. A templomot 1638-ban említik, majd valószínűleg 1642-ben lebontották. Ekkor fatemplomot építettek, majd 1784-ben kőből újjáépítették. Unitárius temploma 1797 és 1811 között épült klasszicizáló késő barokk stílusban.

1910-ben 1089 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 518 lakosából 487 magyar, 30 cigány és 1 román volt.

 Kissolymosi Unitárius Egyházközség

Híres emberek 

Itt született 1924. január 1-jén Lőrinczi Ferenc biológus, botanikus, tudományos kutató.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Kisszentlőrinc

Kisszentlőrinc (románul Lăureni, németül Sankt Lörinz) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Nyárádszeredához tartozik.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 12 km-re keletre Marosszék geometriai közepén helyezkedik el a Kebelei-hágó közelében.

Története
1332-ben említik először Sancto Laurentio alakban. A falu a tatárjárás során annyira elpusztult, hogy csak egyetlen lakosa
élte túl  a mészárlást. 1661-ben Ali basa pusztította el.
Elpusztult lakossága helyébe később románokat telepítettek.
1910-ben 283, többségében román lakosa volt, jelentős magyar 
kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 271 lakosából 166 román, 64 cigány és 41 magyar volt.

Látnivalók
 Ortodox temploma a falu északi részén emelkedik.

Hivatkozások

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Kobátfalva

Kobátfalva (románul Cobătești) falu Romániában Hargita megyében. A Középső-Nyikómente központi települése. 1874-ben Kobátfalva és Demeterfalva egyesüléséből keletkezett.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 11 km-re északkeletre a Nyikó és a Konyha-patak összefolyásánál fekszik.

Története
1462-ben már mai nevén említik. A hagyomány szerint a régi templom a falutól délkeletre fekvő temetődomb Kápolna nevű részén állt. 1910-ben 530 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 401 lakosából 398 magyar és 3 román volt.

Látnivalók
 Unitárius temploma 1834-ben épült az 1806-ban épített templom helyére.
 Kobátfalvi Unitárius Egyházközség

Híres emberek
 Itt született Pálffi Ferenc, Bocskai István fejedelem vezére
 Itt született Gálfi Sándor székely népballadagyűjtő
 Itt született Gálffy Mihály székely vértanú

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései