1957



Események

Január 
 január 14. – Rákosi Mátyás levélben kéri az Elnöki Tanács és az Országgyűlés elnökét, hogy tegyék lehetővé részvételét a testületek munkájában.
 január 15. – A néphadsereget és a belügyi erőket is irányító fegyveres erők minisztere, Münnich Ferenc jóváhagyja a Magyar Néphadsereg újjászervezését, amely a miniszter alárendeltségébe tartozó – hadosztály-struktúrájú – 62 ezer fős haderő megtartását irányozza elő.
 január 20. – A lengyel nemzetgyűlési választásokon – a szavazásra jogosultak 94,19%-a vesz részt és – a szavazatok 94,4%-át a Nemzeti Egységfront jelöltjei kapják. (A Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR) a mandátumok 91%-át szerzi meg.)
 január 29. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Ideiglenes Intéző Bizottsága (MSZMP IIB) ülésén párthatározat születik a Munkásőrség felállításáról.

Február 
 február 2. – Kádár János salgótarjáni beszédében Nagy Imrét ellenforradalmi felkelés szításával vádolja és árulónak nevezi.
 február 7. – A munkás-paraszt kormány elfogadja a Munkásőrség felállításáról szóló törvényerejű rendeletet, és az ezt szabályozó kormányhatározatot.
 február 9. – Horthy Miklós halála a portugáliai Estorilban.
 február 19. – Halas Lajost nevezik ki a Munkásőrség Országos Parancsnokságának élére.
 február 26. – Az MSZMP Ideiglenes Központi Bizottsága úgy dönt, hogy Rákosi Mátyás öt évig nem térhet haza Magyarországra.

Március 

 március 6. – Ghána kikiáltja függetlenségét, az afrikai brit gyarmatok közül elsőként.
 március 15. – Megindul az Élet és Irodalom című irodalmi és politikai hetilap. Főszerkesztője Bölöni György.
 március 20–28. – A magyar párt- és kormányküldöttség Moszkvában megállapodik a szovjet vezetéssel a volt főtitkár, Rákosi Mátyásnak a  Szovjetunióban tartásáról.
 március 21. – Megalakul a KISZ. (1989. április 22-én oszlik fel.)
 március 25.
 Rómában aláírták az Európai Gazdasági Közösség létrehozásáról szóló dokumentumot.
 Rákosi Mátyás Hruscsovhoz írt levelében teljes politikai reaktivizálását követeli.
 március 27. – Csehszlovákia barátsági és együttműködési szerződést ír alá a Kínai Népköztársasággal.

Április 
 április 15. – Vörösmarty Béla alezredes parancsnoksága alatt – részben Kecskeméten, részben Taszáron – megalakul a Repülő Kiképző Központ.
 április 17. – A Német Demokratikus Köztársaság (NDK) és Lengyelország kormánya egyezményt ír alá lengyel külszíni barnaszéntelepek feltárásában való együttműködésről.
 április 18. – A Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) Központi Bizottsága határozatban erősíti meg a magyar pártvezetőkkel valómegállapodást Rákosi Mátyás kinntartásáról.

Május 
 május 2–3. – Bonnban – miniszteri szinten – ülésezik az Észak-atlanti Tanács és döntést hoz azon törekvések fokozására, amelyek a német újraegyesítést szabad választások útján szorgalmazzák.
 május 15. – Nagy–Britannia felrobbantja az első angol termonukleáris bombáját a Karácsony-szigeten.
 május 16. – A belga Paul-Henri Spaakot nevezik ki a NATO főtitkárának.

Június 
 június 9. –  A Broad Peak (tszf. 8047 m) első megmászása.
 június 25–27. – A jugoszláv munkástanácsok I. kongresszusa.

Július 
 július 29. – Berlinben nyilatkozatot ír alá a francia, az NSZK, a brit és az amerikai kormány, amelyben megerősítik, hogy azonos politikát folytatnak Németország újraegyesítése és az európai bizottság kérdésében.

Augusztus 
 augusztus 9. – Molotovszk kikötőjében vízre bocsátják a szovjet haditengerészet első 627 Kit (azaz Bálna), NATO-kódnevén November osztályú atomhajtóműves tengeralattjáróját, a K–3-at.
 augusztus 15. – Az állami szervek a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Hejcére internálják Badalik Sándor veszprémi megyés püspököt.
 augusztus 26. – A Szovjetunió képessé válik interkontinentális ballisztikus rakéta indítására.

Szeptember 
 szeptember 8. – A marosvásárhelyi Bolyai Farkas Líceum előtti Bolyai téren  az iskola alapításának 400. évfordulóján leplezik le a Bolyaiak szobrát, Izsák Márton és Csorvássy István alkotását.
 szeptember 14. – Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) közgyűlése elítéli a magyarországi szovjet intervenciót.
 szeptember 15. – A harmadik Bundestag-választás győztese a CDU, miután 87%-os részvétel mellett az érvényes szavazatoknak több mint felét (50,2%) megszerezte. Második 31,8%-os eredménnyel az SPD, míg a FDP 7,7%-kal a harmadik.
 szeptember 25. – Működésbe lép az első csehszlovák atomreaktor, melynek teljesítménye 2000 kW.
 szeptember 29. – A szovjet Majak atomlétesítményben bekövetkezett robbanás miatt óriási mennyiségű radioaktív hulladék kerül a környezetbe.

Október 
 október 2. – A lengyel kormány javaslatot tesz egy közép-európai atomfegyvermentes övezet létrehozására. (Az indítványt Adam Rapacki, lengyel külügyminiszter terjeszti be az ENSZ közgyűlésének 12. ülésszakán (Rapacki-terv). Az Egyesült Államok és az NSZK elutasítja, az NDK támogatja a tervet.)
 október 4. – Pályára áll a szovjet Szputnyik–1, az első műhold.

November 
 november 3. – A Szputnyik–2 műhold fedélzetén eljut az világűrbe az első élőlény, Lajka kutya.
 november 7. – Megkezdődik az NDK-s Trabant gépkocsi gyártása.
 november 14–18. – 12 kommunista és munkáspárt konferenciája Moszkvában. (A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (SKJ) nem írja alá a közös politikai nyilatkozatot, mert az nem szól arról, hogy a sztálinizmus ellen is harcolni kell. A 64 „testvérpárt” november 16–19. közötti találkozójának békenyilatkozatát aláírja.)
 november 19. – Antonín Novotný-t választják a Csehszlovák Köztársaság elnökévé.
 november 24. – Megnyílnak a T-Centralenben, Stockholmban az 1. és 2. metrók állomásai.

December 
 december 4. – Jugoszlávia az új ötéves terv elfogadásával feladja a nehéz- és hadiipar-centrikus gazdaságfejlesztési politikát.
 december 16–19. – Párizsban, a NATO–országok – kormányfői szinten – üléseznek, ahol megerősítik az Atlanti Szövetség elveit és célját.
 december 18. – Az Amerikai Egyesült Államok első atomerőműve megkezdte működését Shippingportban.

Határozatlan dátumú események 
 január – Feloszlatják a Lengyel Ifjúsági Szövetséget, melynek helyébe a Szocialista Ifjúsági Szövetség és a Falusi Ifjúsági Szövetség lép.
 augusztus vége – Moszkvából – feleségével együtt – a Fekete-tenger közelében fekvő Krasznodarba költöztetik Rákosi Mátyást.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1957-ben

1957 a tudományban 
 Nemzetközi geofizikai év
 október 4. - az első műhold, a Szputnyik–1 fellövése
 december 5. – Leningrádban vízre bocsátják a világ első nukleáris meghajtású felszíni hajóját, a Lenin atomjégtörőt

1957 a légi közlekedésben

1957 a vasúti közlekedésben

1957 a filmművészetben

1957 az irodalomban 

Nagy László: Ki viszi át a szerelmet, versek
Jack Kerouac regénye: Úton
Borisz Paszternak regénye:Zsivago doktor

1957 a zenében 
 Megalakul a Kingston Trio nevű amerikai folkegyüttes.
 szeptember 20-án Helsinkiben Jean Sibelius V. szimfóniáját adták elő. A szerző ezen a napon hunyt el.
 szeptember 26., Broadway. Leonard Bernstein: West Side Story című musical bemutatója.

1957 a sportban 
 Juan Manuel Fangio nyeri a Formula–1 világbajnokságot, ez az ötödik bajnoki címe.
 A Budapesti Vasas SC nyeri az egyfordulós NB1-et. Ez a klub első bajnoki címe.

1957 a televízióban 
 május 1. – Hivatalosan megkezdi működését a Magyar Televízió.
 július 2. – Hetente tíz percben jelentkezik a Képes Híradó, melyet 17 munkatárs készít 35mm–es mozifilmre.

1957 a jogalkotásban

Születések 
 január 1.
 Cselenyák Imre, elbeszélő regényíró, zenész, dalszövegíró
 Ramaz Sengelija, U21-es Európa-bajnok szovjet-grúz labdarúgó († 2012)
 január 7. – Julian Solis, ökölvívó-világbajnok
 január 17. – Balla D. Károly, József Attila-díjas kárpátaljai magyar író, szerkesztő, blogger
 január 21. – Csongrádi Pál Sándor, tű. alezredes
 február 3. – Békés Csaba, magyar történész
 február 5. – Veres János, közgazdász, politikus, az MSZP alapító tagja, volt pénzügyminiszter
 február 19. – Falco (szül. Johann Hölzel), osztrák popzenész († 1998)
 február 20. – Mario Grech, máltai egyházjogász, Gozo katolikus püspöke
 február 22. – Rohonczi István, festőművész
 március 9. – Bajor Imre, színész († 2014)
 március 10. – Oszáma bin Láden, militáns iszlamista, terrorista († 2011)
 március 11. – Kászem Szolejmáni iráni tábornok († 2020)
 március 13. – Artus de Penguern, francia színész, rendező († 2013)
 március 25. – Bächer Iván, író, újságíró, publicista († 2013)
 március 31. – Janisch Attila, magyar filmrendező, forgatókönyvíró
 április 5. – Lázár Imre magyar orvos
 április 17. – Nick Hornby, angol író, publicista
 április 22. – Donald Tusk, lengyel kormányfő
 április 28. – Christopher Young, amerikai filmrendező
 május 5. – Małgorzata Kidawa-Błońska lengyel politikus, filmproducer, a Szejm elnöke (2015)
 május 10. – Lang Györgyi, magyar énekesnő, színésznő a Pa-dö-dő együttes tagja († 2023)
 május 20. – Lucélia Santos brazil színésznő, rendező, producer
 május 23. – Jimmy McShane, északír énekes, a Baltimora együttes tagja († 1995)
 június 2. – Dióssy László, politikus, környezetvédő, üzletember
 június 13. – Rinat Daszajev, korábbi szovjet labdarúgó
 június 19. – Anna Lindh, svéd politikus († 2003)
 június 20. – Takáts Tamás Máté Péter-díjas magyar rock- és bluesénekes, Karthago együttes tagja
 június 27. – Geir Ivarsøy, az Opera Software egyik alapítója († 2006)
 július 5. – Egyed Emese, erdélyi költő, irodalomtörténész, egyetemi tanár, Egyed Ákos akadémikus, történész lánya, Egyed Péter költő testvére.
 július 19. – Patkó Béla Kiki Máté Péter-díjas magyar énekes, az Első Emelet frontembere
 augusztus 9. – Melanie Griffith, amerikai színésznő
 augusztus 10. – Básti Juli, Kossuth-díjas magyar színésznő
 augusztus 17. – Sas Tamás, magyar filmrendező, operatőr
 augusztus 19. – Sebestyén Márta, Kossuth-díjas magyar népdalénekes, előadóművész
 augusztus 26. – Szentandrássy István, Kossuth-díjas magyar-roma festőművész († 2020)
 szeptember 1. – Gloria Estefan, kubai származású amerikai énekesnő
 szeptember 3. – Steve Schirripa, amerikai színész
 szeptember 4. – Farkas Flórián, roma politikus
 szeptember 9. – Mucsi Zoltán, Jászai Mari-díjas magyar színész
 szeptember 14. – Steven Jay Russell, hírhedt texasi csaló
 szeptember 15. – Paweł Pawlikowski lengyel filmrendező, forgatókönyvíró
 szeptember 15. – Tölgyessy Péter, politikus, az SZDSZ egykori elnöke
 szeptember 16. – Tari János, dokumentumfilm-rendező
 szeptember 18. – Tasnádi Márton, magyar színházi és filmrendező, műsorvezető († 2017)
 október 12. 
Csillag Endre, gitáros
 Rémi Laurent, francia színész († 1989)
 október 18.
 Precious Wilson, jamaicai énekesnő
 Tömböl László, vezérezredes vezérkari főnök
 október 23. – Charles Betty, az Earthlink, egy nagy amerikai internetszolgáltató elnök-vezérigazgatója volt († 2007)
 október 23. – Paul Kagame, Ruanda elnöke
 november 5. – Jon-Erik Hexum, amerikai színész, modell († 1984)
 november 12. – Zsiborás Gábor, magyar válogatott labdarúgó († 1993)
 november 15. – Kevin Eubanks, amerikai jazz gitáros
 november 17. – Ifj. Tóth László, magyar festő- és grafikusművész
 november 19. – Ofra Haza, izraeli popénekes († 2000)
 december 1.
 Geréby György, magyar filozófus, egyetemi tanár, docens az ELTE Antik és Középkori Filozófiatörténeti Tanszékén
 Kovács Zoltán, FIDESZ-es politikus, Pápa polgármestere
 december 6. – Andrew Cuomo amerikai politikus, lakásügyi és városfejlesztési miniszter, New York állam kormányzója
 december 13. – Steve Buscemi, amerikai színész, rendező, producer, író
 december 19. – Cyril Collard, César-díjas francia zeneszerző, író, rendező és színész  († 1993)

Halálozások 
 január 4. – Rudnay Gyula festőművész (* 1878)
 január 14. – Humphrey Bogart amerikai színész (* 1899)
 január 16. – Arturo Toscanini olasz karmester (* 1867)
 február 1. – Friedrich Paulus német tábornok, egyetemi oktató (* 1890)
 február 8. – Neumann János matematikus (* 1903)
 február 9. – Horthy Miklós, Magyarország kormányzója (* 1868)
 február 13. – Jászi Oszkár társadalomtudós, szerkesztő, politikus (* 1875)
 február 18. – Henry Norris Russell amerikai csillagász (* 1877)
 március 8. – Esterházy János felvidéki magyar politikus (* 1901)
 április 15. – Alexandra Viktória schleswig-holstein-sonderburg-glücksburgi hercegnő (* 1887)
 május 16. – Eliot Ness amerikai szövetségi ügynök, az Al Capone elleni küzdelemről ismert (* 1903)
 június 20. – Soós Imre színész (* 1930)
 június 27. – Malcolm Lowry angol író (* 1909)
 június 27. – Sass Árpád festő (* 1896)
 június 28. – Poldini Ede zeneszerző, zongoraművész (* 1869)
 augusztus 4. – Laziczius Gyula nyelvész, irodalomtörténész, az MTA tagja (* 1896)
 augusztus 29. – Ágoston Ernő festő, grafikus (* 1889)
 szeptember 3. – Heltai Jenő költő, író (* 1871)
 szeptember 15. – Mosshammer Ottó osztrák-magyar hárfaművész és hárfatanár (* 1872)
 szeptember 20. – Jean Sibelius finn zeneszerző (* 1865)
 október 3. – Szabó Lőrinc költő, műfordító (* 1900)
 október 11. – Rády József olimpiai bajnok vívó (* 1884)
 november 16. – Palotás József olimpiai bronzérmes birkózó (* 1911)
 november 24. – Diego Rivera mexikói festőművész (* 1886)
 november 29. – Erich Wolfgang Korngold osztrák zeneszerző (* 1897)
 november 29. – Bán Róbert 1956-os felkelő (* 1934)
 november 30. – Beniamino Gigli, olasz operaénekes (tenor) (* 1890)
 december 15. – Brenner János római katolikus pap, gyilkosság áldozata lett (* 1931)
 december 16. – Gellért Oszkár költő, újságíró (* 1882)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század