1954



Események 
 január 12. – John Foster Dulles amerikai külügyminiszter bejelenti a tömeges megtorlás doktrínáját (bármely szovjet agresszióra atomcsapás a válasz).
 január 15. – A Katonai Felsőbíróság, mint másodfokú bíróság Péter Gábor és társai bűnügyében – zárt fellebbezési tárgyaláson – az első fokon meghozott ítéletet megerősíti.
 január 17. – Milovan Đilast – az előző év decemberében megjelent, a rendszert bíráló – cikke miatt kizárják a Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) Központi Bizottságából.
 január 21. – Az Egyesült Államokban vízre bocsátják az első atommeghajtású tengeralattjárót, a „Nautilust”.
 március 10–17. – A Lengyel Egyesült Munkáspárt (PZPR) II. kongresszusának napirendjén többek között az ipar és a mezőgazdaság közötti aránytalanság felszámolása szerepel, továbbá elfogadják a párt új szervezeti szabályzatát. (A párt első titkárává Bolesław Bierutot választják, míg az államtanács kinevezi Józef Cyrankiewiczet a minisztertanács elnökévé.)
 március 13. – Megkezdődik a Điện Biên Phủ-i csata Vietnámban.
 március 20. – Az Magyar Dolgozók Pártja (MDP) Politikai Bizottságában élesen bírálják Rákosi Mátyás kongresszusi téziseit, mert az „elkeni” a hibákat.
 április 8. – A Szlovák Kommunista Párt Központi Bizottsága deklarálja a reszlovakizáció érvénytelenségét.
 április 21–24. – Pozsonyban lefolytatják a „burzsoá nacionalizmussal” vádolt Gustáv Husák és társai perét. (Vladimír Clementist már a Slánský-perben elítélték és 1952. december 3-án kivégezték. Husákot életfogytiglani, a többieket 10-22 év közti börtönbüntetésre ítélik.)
 május 7.
 Az észak-vietnámi Điện Biên Phủ kapitulációjával véget ért Indokínában a franciák gyarmati uralma.
 Az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok visszautasítja a Szovjetunió belépési ajánlatát az Észak-atlanti Szerződés Szervezetébe.
 május 15. – Alfredo Stroessner tábornok puccsal magához ragadja a hatalmat Paraguayban.
 május 19. – Rákosi az MDP Politikai Bizottság ülésén élesen szembehelyezkedik Nagy Imrének a politikai intézményrendszer reformjára vonatkozó terveivel.
 május 23. – Magyar-angol futballmérkőzés Budapesten.
 május 24–30. – Az MDP III. kongresszusa. (A Központi Vezetőség beszámolóját Rákosi tartja, aki továbbra is első titkár marad, és beválasztják a párt vezető testületébe.)
 június 11–15. – Prágában a Csehszlovákia Kommunista Pártja X. kongresszusán jóváhagyják a párt eddigi irányvonalát, ám fokozatos stabilizációt biztosító gazdasági programot fogadnak el. a párt első titkára ismét Antonín Novotný.
 június 26. – A Szovjetúnióban, Obnyinszkban üzembehelyezik a világ első, villamosenergia-hálózatra csatlakozott atomerőművét. 
 július 15–16. – Ásványrárónál, Kisbodaknál és Dunakilitinél átszakad a Duna gátja, és 550 millió köbméter víz zúdul ki a folyóból, elöntve a Szigetköz jelentős részét.
 július 20. – Révfalut elönti a Duna vize, közel 1400 épület összedől és kétezernél több ház megrongálódik. Az árhullám július végén vonult le, ezután a károk helyreállítása 380 millió forintba kerül.
 július 31. – A K2 (tszf. 8611 m) hegycsúcs első megmászása.
 augusztus 29. – A francia nemzetgyűlés nem ratifikálja az Európai Védelmi Közösség létrehozásáról szóló szerződést.
 szeptember – Hadrendbe állították az első amerikai atom-tengeralattjárót, a Nautilust.
 szeptember 6. – Megnyitják a Manilai konferenciát, amelynek eredményeként aláírják a Délkelet-ázsiai Szerződés Szervezete létrehozására vonatkozó szerződéseket (szeptember 8.).
 szeptember 15. – Békéscsabán megalakul a Békés Megyei Jókai Színház (2012-től ismételten Békéscsabai Jókai Színház).
 szeptember 28–október 3. – Belgium, Kanada, Franciaország, NSZK, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Egyesült Királyság és az USA részvételével Londonban megtartják a Kilencek Konferenciáját, melyen az Európai Védelmi Közösség (EDC) alternatív megoldását keresi.
 október 1.–3. – Rákosi a Központi Vezetőség előtt lelkes hangnemben áll ki a gazdaságirányítás átalakításának programjáért.
 szeptember 29. – Nyikita Hruscsov, a Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) első titkára népes delegáció élén Kínába látogat, ami hozzájárul a gazdasági és katonai kapcsolatok kiszélesítéséhez. (Az október 12-éig tartó látogatás eredményeként kezdetét vette a kétoldalú viszony aranykora, benne a szovjet nukleáris technológia átadásáról született 1955-ös megállapodással.)
 október 5. – A londoni egyezményben rendezik a Trieszti Szabad Terület kérdését; az A–zóna nagy része – a város is – Olaszországhoz kerül, a többi és a B–zóna Jugoszláviához.
 október 10. – Koholt vádak alapján – a bukaresti katonai bíróság – halálra ítéli Luka László korábbi román pénzügyminisztert. (Az ítéletet később életfogytiglani börtönbüntetésre változtatták.)
 október 19. – A Cso-Oju (tszf. 8201 m) első megmászása.
 október 19–23. – Kilenc NATO–ország külügyminiszterének párizsi értekezlete.
 október 23. – Aláírják a Párizsi megállapodást.
 október 23–24. – A Hazafias Népfront alakuló kongresszusán Rákosi Mátyást a szervezet alelnökévé választják.
 november 1. – Ismeretlen tettesek 70 összehangolt merénylet-sorozatot hajtanak végre Algériában, ezzel kezdetét veszi az algériai függetlenségi háború.
 november 5. – Csehszlovákiában a szabotázzsal vádolt Eduard Outrata perével lezárul a koncepciós perek időszaka. (1949 és 1954 között a politikai perek mintegy százezer – más források szerint 83 ezer – személyt érintettek. 40 ezer embert ítélnek 10 évnél hosszabb börtönbüntetésre, 233 halálos ítéletet hoznak, 178 esetben ezeket végre is hajtják. Valamennyi halálos ítéletről a CSKP vezetősége dönt.)
 november 20. – Varsóban megnyílik a Katolikus Teológiai Akadémia.
 december 1. – Rákosi Mátyás a Politikai Bizottság ülésén – a szovjet vezetés támogatásának tudtával – ismét támadást indít Nagy Imre ellen. (A belpolitikai bizonytalanságért a miniszterelnököt teszi felelőssé.)
 december 2. – Az amerikai szenátus megfeddi Joseph R. McCarthy szenátort, ezzel lassan véget ér a McCarthy korszak.
 december 5. – Lengyelországban megtartják a népitanácsi választásokat.
 december 7. – Lengyelországban megszüntetik az állambiztonsági minisztériumot. (Az államtanács rendelettel létrehozza a belügyminisztériumot és a közbiztonsági bizottságot.)
 december 23. – India és Jugoszlávia államfője közös közleményben hangsúlyozza egy katonai szövetségi rendszerektől független politikai mozgalom szükségességét.
Határozatlan dátumú események
 június – Az Szovjetunió Kommunista Pártja Központi Bizottsága (SZKP KB) levelet intéz a JKSZ KB-hoz viszonyuk rendezésének szükségességéről.
 az év folyamán – Bostonban Joseph Murray és David Hume – egy ikerpár tagjai között – elsőként hajtanak végre vesetranszplantációt. (A donor 2010-ben halt meg 79 évesen, testvére nyolc évvel élte túl a műtétet.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1954-ben

1954 a tudományban

1954 a légi közlekedésben

1954 a vasúti közlekedésben

1954 a filmművészetben

1954 az irodalomban 
 Juhász Ferenc A Tékozló ország, eposz
 J. R. R. Tolkien: A Gyűrűk Ura
 William Golding: A Legyek Ura
 Charles Lindbergh az Atlanti-óceán átrepüléséről írott, Spirit of St. Louis című könyvéért Pulitzer-díjat kap.

1954 a zenében 

 Megjelenik minden idők legsikeresebb elektromos gitárja, a Fender Stratocaster
 Elvis Presley a Sun stúdióban, Memphisben lemezre veszi először a That's all right mama című számot
 május 20. Megjelenik a rockzene történelmének egyik leghíresebb és legfontosabb dala, Bill Haley Rock Around the Clockja. A dalnak már a címe is szállóige lesz.

1954 a sportban 
 augusztus 28. – Rozsnyói Sándor akadályfutásban nyolc perc 49,6 másodperces idővel aranyérmet nyer a berni atlétikai Európa-bajnokságon. Ezzel ő a versenyszám első hivatalos világcsúcstartója.
 Öttusa-világbajnokság, Budapest
 Juan Manuel Fangio második elsősége az autóversenyzés királykategóriájában, a Formula–1-ben.
 június 16.–július 4. Az 5. labdarúgó-világbajnokság Svájcban. A favorit magyar válogatott meglepő vereséget szenved (3:2) a döntőben, az NSZK csapatától. A futballmeccs a berni csoda néven megy át a német köztudatba.
 A Bp. Honvéd SE nyeri az NB 1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.

1954 a televízióban

1954 a jogalkotásban

Születések 

 január 5. – Krasznahorkai László Kossuth-díjas magyar író
 január 15. – Balázs F. Attila költő, prózaíró, műfordító, szerkesztő, lap- és könyvkiadó
 február 7. – Dieter Bohlen német zenész, producer
 február 17.
 Eperjes Károly Kossuth-díjas magyar színművész
 Rene Russo amerikai színésznő
 február 18. – John Travolta amerikai színész
 február 23.
Gerendás György olimpiai bajnok magyar vízilabdázó
Viktor Andrijovics Juscsenko, Ukrajna elnöke
 március 10. – Tina Charles brit popénekesnő
 március 16. – Csemiczky Miklós magyar zeneszerző
 március 18. – Józsa Imre Jászai Mari-díjas magyar színművész († 2016)
 április 3. – Serei Zsolt magyar zeneszerző, karmester
 április 7. – Jackie Chan amerikai-hongkongi színész
 április 9. – Dennis Quaid amerikai színész
 április 23. – Michael Moore Oscar-díjas amerikai rendező
 április 30. – Bánfalvy Ágnes magyar színésznő
 május 4. – Géczi János magyar író, költő
 május 9. – Nagy Géza magyar festőművész és grafikus
 május 13. – Johnny Logan ír énekes
 május 15. – Gyarmati Andrea magyar úszó, orvos
 május 19. – Phil Rudd, az AC/DC együttes dobosa
 május 21. – Füredi Zoltán magyar matematikus
 június 7. – Balázs Kovács Sándor néprajzkutató muzeológus, történész
 június 13. – Ngozi Okonjo-Iweala nigériai közgazdász, politikus, a Kereskedelmi Világszervezet főigazgatója
 június 14.
Kemény Dénes vízilabdázó, edző
Will Patton amerikai színész
 június 26. – Bokros Lajos közgazdász, politikus, a Horn-kormány második pénzügyminisztere
 június 28. – Schwimmer János operaénekes (Győri Nemzeti Színház)
 július 1. – Horkai György olimpiai bajnok vízilabdázó
 július 8. – Zele Gábor labdarúgó († 2021)
 július 10. – Neil Francis Tennant énekes, a Pet Shop Boys frontembere
 július 15. – Dee D. Jackson brit popénekesnő
 július 17. – Angela Merkel német kancellárnő
 július 18. – Hollós Máté magyar zeneszerző
 július 30. – Novák Emil magyar operatőr, rendező
 augusztus 4. – Udvaros Dorottya Kossuth-díjas magyar színésznő, a nemzet színésze
 augusztus 10. – L. Menyhért László magyar művészettörténész
 augusztus 12. – Dávid Ibolya ügyvéd, politikus, az MDF elnöke
 augusztus 16. – James Cameron amerikai filmrendező
 augusztus 27. – Török János magyar ökológus, ornitológus, Petényi Salamon János-emlékérmes egyetemi tanár
 szeptember 19. – Nagy Attila költő, orvos, szakíró
 szeptember 21. – Abe Sinzó volt japán miniszterelnök († 2022)
 szeptember 25. – Pesthy Mónika egyetemi tanár, vallástudós, az ókeresztény és az apokrif iratok kutatója, az ógörög, a szír és az etióp nyelv szakértője
 október 2. – Lorraine Bracco amerikai színésznő
 október 3. – Soós András, zeneszerző, karnagy, karmester
 október 6. – Engler Péter magyar geodéta és építőmérnök
 október 8. – Michael Dudikoff, amerikai színész
 október 11. – Vojislav Šešelj szerb szélsőségesen nacionalista politikus
 november 14. – Condoleezza Rice amerikai politikus
 november 19. – Vantara Gyula magyar mérnök, politikus, 2006 óta Békéscsaba polgármestere
 november 20. – Aneka skót popénekesnő, Mary Sandeman néven folkénekesnő
 november 24.
 Emir Kusturica boszniai szerb filmrendező, forgatókönyvíró
 Eörsi Mátyás magyar politikus, ügyvéd, az SZDSZ egyik alapító tagja
 november 27. - Bácskai János magyar színművész
 december 12. – Izbéki Gábor magyar újságíró
 december 14. – Závada Pál író, szerkesztő, szociológus
 december 18. – Ray Liotta, amerikai színész († 2022)
 december 21. – Demeter Ervin magyar politikus, országgyűlési képviselő
 december 28. – Denzel Washington amerikai színész, rendező, producer

Halálozások 
 január 4. – Torma Imre festőművész (* 1893)
 február 8. – Jendrassik György, gépészmérnök (* 1898)
 február 12. – Dziga Vertov, szovjet filmrendező (* 1896)
 február 24. – Herczeg Ferenc, író, színműíró (* 1863)
 április 7. – Zachár Imre olimpiai ezüstérmes úszó, vízilabdázó (* 1890)
 április 10. – Auguste Lumière francia kémikus, a filmművészet és a filmgyártás úttörője (* 1862)
 május 14. – Heinz Guderian, a Blitzkrieg taktika fő teoretikusa a II. világháborúban (* 1888)
 május 18. – Lénárt János magyar ügyvéd, hódmezővásárhelyi városi politikus, országgyűlési képviselő (* 1883)
 május 19. – B. Ványi Gábor magyar gazdálkodó, országgyűlési képviselő (* 1883)
 május 25. – Robert Capa magyar származású fotográfus (* 1913)
 június 21. – Gideon Sundbäck svéd-amerikai mérnök, a cipzár fejlesztője (* 1880)
 július 13. – Frida Kahlo, egyéni hangú mexikói festőművész, közéleti szereplő, a 20. századi Mexikó emblematikus alakja (* 1907)
 július 27. – Sebestény Gyula, Kossuth-díjas tüdősebész (* 1887)
 augusztus 28. – Kolosváry Bálint, jogász, egyetemi tanár (* 1875)
 augusztus 31. – Bárczay Ferenc magyar földbirtokos, huszárhadnagy, országgyűlési képviselő (* 1874)
 október 25. – Rápolthy Lajos, szobrász és éremművész (* 1880)
 október 26. – Joachim József, festőművész, szobrász (* 1897)
 október 28. – Nagy Lajos, író, publicista (* 1883)
 november 3. – Henri Matisse, francia festő (* 1869)
 november 4. – Pacha Ágoston, temesvári püspök (* 1870)
 november 7. – Haller Frigyes, fotóművész (* 1898)
 november 22. – Andrej Januarjevics Visinszkij, szovjet jogász, politikus (* 1883)
 november 28. – Enrico Fermi, olasz fizikus, aki a béta-bomlással kapcsolatos munkája, az első nukleáris reaktor kifejlesztése, és a kvantumelmélet fejlesztése kapcsán ismert (* 1901)
 november 30. – Wilhelm Furtwängler, német karmester (* 1886)
 december 23. – Ferenczy Valér, festő, grafikus (* 1885)
 december 30. – Habsburg–Tescheni Jenő főherceg (* 1863)

Jegyzetek

Források