alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
SS Great Eastern

SS Great Eastern je čuveni brod kojeg je projektirao slavni inženjer Isambard Kingdom Brunel. Godine 1858, kada je porinut, bio je najveći brod na svijetu i jedini koji je bio u stanju prevoziti 4000 putnika oko svijeta bez da preuzima gorivo. Po dužini ga je tek godine 1899. nadmašio SS Oceanic II) a po deplasmanu godine 1901. SS Celtic II.

Brod je bio dug 211 m, širok 25 m i s gazom od 6,1 m. Deplasman mu je bio 32.000 t.

Za pogon su služila dva ogromna kotača te vijak pokretan parnim strojem. Na brodu su bila i jedra, ali se nisu koristila, jer bi se često znala zapaliti zbog iskrenja. Maksimalna brzina je bila 13 čv.

Iako je na mnoge suvremenike ostavio snažan dojam, uključujući Julesa Vernea koji je svoje putovanje na njemu opisao u knjizi Ploveći grad, Great Eastern se drži jednim od većih komercijalnih promašaja svog doba. No, brodovlasnici su ga brzo prenamijenili u kabelopolagač i tu je ulogu uspješno obavljao sve dok 1889. godine nije prodan u staro željezo.

Reference

Vanjske veze 

 Great Eastern Salvage web site
 Brief description of the Great Eastern 
 Great Eastern timeline 
 Great Eastern, 1860–1888
 The Calamitous Titan 

Brodovi 1858.
Putnički brodovi
Parobrodi
Robert Fulton

Robert Fulton (Lancaster County, Pennsylvannia, SAD, 14. studenog 1765. - New York, 24. veljače 1815.) je američki inženjer i izumitelj koji se često pogrešno navodi kao tvorac prvog parobroda.

Godine 1786. u Engleskoj upoznaje Jamesa Watta i počinje se baviti strojarstvom. Patentirao je strojeve za pređenje kudelje, izradu konopa, piljenje i poliranje mramora. 

Godine 1800. je otišao u Francusku, gdje je eksperimentirao s podmornicama, kao i parobrodima. Često mu se pripisuje nastojanje da Francuze opskrbi novim oružjima i modelima brodova koji bi se mogli nositi s dotada neprikosnovenom britanskom Kraljevskom mornaricom. Od tih je nastojanja najspektakularniji bio parni čamac koji je na rijeci Seini godine 1803. pred Napoleonom Bonaparteom uspio dostići 6 km/h protiv struje.

Pri povratku u SAD sagradio je novi parobrod Clermont, a 1807. godine uspostavio redovitu liniju na rijeci Hudson između New Yorka i Albanya. Sagradio je i Demologos, prvi ratni brod na parni pogon.

Galerija slika

Vanjske veze 

 A history of the growth of the steam-engine
 William Symington 
 A TREATISE ON THE IMPROVEMENT OF CANAL NAVIGATION , by Robert Fulton, 1796. (searchable facsimile at the University of Georgia Libraries; DjVu & layered PDF  format) 
 CHAPTER XIII: ROBERT FULTON in Great Fortunes, and How They Were Made (1871), by James D. McCabe, Jr., Illustrated by G. F. and E. B. Bensell, a Project Gutenberg eBook.

Američki izumitelji
Charlotte Dundas

Charlotte Dundas je naziv za eksperimentalni parobrod kojim je godine 1801. prvi put dokazana praktičnost korištenja parne mašine kao brodskog pogona. Brod je projektirao William Symington i nazvao po kćeri Lorda Dundasa, glavnog sponzora projekta. Parna mašina je pokretala veliki kotač. Iako je projekt postigao uspjeh, mnogi su se bojali da će valovi oštetiti nasipe na rijeci Clyde, pa je brod ubrzo napušten. Charlotte Dundas je izrezan 1861. godine, a dugo vremena se prvim uspješnim parobrodom smatralo plovilo Roberta Fultona.

Vanjske veze 

 William Symington 
 William Symington, inventor of steam navigation
 Ships of the World: An Historical Encyclopedia-Charlotte Dundas

Brodovi 1803.
Parobrodi
William Symington

William Symington (1764 - 1831) je škotski inženjer i izumitelj, poznat kao tvorac prvog parobroda.

Symington, William
Mary Rose

"Mary Rose" je bila engleska karaka, koja je na sebi imala 78 topova (91 nakon 1536. godine), porinuta u engleskoj luci Portsmouth između 1509. i 1510. godine.

Ime 
Pretpostavlja se da je ime Mary dobila po sestri engleskog kralja Henryja VIII te po ruži (engl. rose), amblemu dinastije Tudor.

Tehnički podaci 
Smatra se da je bila jedno od prvih plovila sagrađenih kao ratni brod za englesku mornaricu, što znači da nikada nije služila kao teretni brod. Imala je deplasman od 500 tona (700 tona nakon 1536) i bila duga 38,5 m te široka 11,7 m. Njena posada se sastojala od 200 mornara, 185 vojnika i 30 topnika. Godine 1528. i 1536. je dograđivana pa joj je deplasman narastao s 500 na 700 t.

Ratna uloga 
"Mary Rose" je uglavnom služila kao admiralski brod sir Edwarda Howarda u doba Italijanskih ratova. Prilično se istakla u tada čestim okršajima s francuskom flotom. Tako je 10. VIII. 1512. teško oštetitla francusku flotu u Brestu.

Potopljena je u zasada još nerazjašnjenim okolnostima u Bici kod Solenta.

Vađenje olupine 
Nakon toga je nekoliko puta pokušano vađenje njene olupine, ali je to urađeno tek 1982. godine. Njeni ostaci, kao i niz predmeta koji daju vrijedne podatke o životu pomoraca 16. vijeka, izloženi su u portsmutskom muzeju.

Eksterni linkovi 

 from Ships of the World  
 Article about 2003 finds
 Official website
 http://www.abc.se/~m10354/publ/maryrose.htm
 Site including some history of Mary Rose 

Brodovi 16. vijeka
Karake
Engleska vojna historija
Great Michael

Michael, poznatiji pod nadimkom Great Michael, je karaka koja je godine 1512. porinuta u Škotskoj te služila kao ratni brod Kraljevske škotske mornarice.

Michael je bio dug 73 m i širok 11 m. Deplasman mu je iznosio 1000 t. Imao je četiri jarbola, te 24 topa i veći broj manjih artiljerijskih oruđa. Posada mu se sastojala od 300 mornara, 120 topnika i preko 1000 vojnika.

Michael je bio najveći ratni brod u zapadnoj Evropi svog vremena, i mnogi danas pogrešno misle da je to bio škotski odgovor na englesku Mary Rose. U stvari, brod je ime dobio po arhanđelu Mihovilu, te je bio namijenjen vođenju križarskog rata protiv Otomanskog imperija u svrhu oslobođenja Palestine.

Međutim, sklapanje saveza između Škotske i Francuske je Great Michael umjesto toga dovelo do upotrebe u ratu protiv Engleske. U augustu 1513. je bio dio škotske ekspedicije s ciljem napada na tadašnje engleske posjede u Francuskoj. No, umjesto toga Great Michael je sudjelovao u prepadu na Carrickfergus u Irskoj.

Vrlo brzo se pokazalo da je održavanje tako velikog broda iznad škotskih financijskih mogućnosti. U augustu 1513. je prodan Francuskoj gdje je postao dijelom francuske flote u Brestu. Škotski kroničari tvrde da su Francuzi dozvolili da taj brod "istrune", iako postoje indicije da je bio korišten u čuvenoj bitci kod Solenta tri desetlječa kasnije.

Gradnja Great Michaela je engleskog kralja Henryja VIII natjerala da naruči izgradnju još veće karake poznate kao Great Harry.

Brodovi 16. vijeka
Karake
Škotska vojna historija
Great Harry

Henri Grâce à Dieu, poznatiji pod nadimkom Great Harry je naziv za englesku karaku koja je godine 1514. sagrađena po zapovijedi kralja Henryja VIII kako bi Engleska imala veći i moćniji ratni brod od škotskog Great Michaela.

Great Harry je bio 50 m dug, i imao 1000-1500 t deplasmana. Bio je u svoje doba ne samo najveći, nego i najmoderniji ratni brod zapadne Evrope.

Predstavljao je prvi ratni brod s dvije palube, kao i prvi koji je imao posebne otvore za brodsku artiljeriju.

Usprkos toga, gotovo da i nije sudjelovao u pomorskim bitkama. Godine 1545. bio je prisutan u bitci kod Solenta, ali nije jasno da li je sudjelovao u borbi.

Henryjev sin Edward VI ga je nakon dolaska na prijestolje preimenovao po sebi, ali se vrlo brzo gube historijski tragovi o njemu. Neki izvori spominju da je izgorio godine 1553, a drugi da je jednostavno napušten na obalama Temze.

Brodovi 16. vijeka
Karake
Engleska vojna historija
PS Comet

PS Comet je parobrod koji je 1812. sagrađen po narudžbi škotskog hotelijera Henryja Bella, poznat po tome što je kao prvi u historiji uspostavio uspješnu putničku liniju. Brod je imao 28 t ististine, parni stroj od 3-4 KS, te po dva bočna kotača sa svake strane. Vrlo brzo nakon porinuća je uspostavljena redovna linija na rijeci Clyde između Glasgowa i Grenocka. PS Comet se nasukao godine 1820. a jedan od njegovih strojeva je kasnije služio u obližnjoj pivari.

Brodovi 1811.
Parobrodi
Henry Bell

Henry Bell (7.4. 1767. - 14.11. 1830.) je škotski poduzetnik, poznat po tome što je 1812. godine naručio izgradnju parobroda PS Comet te s njime na rijeci Clyde uspostavio prvu redovnu parobrodsku liniju u Evropi.

Škotski poslovni ljudi
Santa Maria

Santa Maria je naziv za karaku koja je služila kao admiralski brod Kristoforu Kolumbu na njegovoj prvoj ekspediciji 1492.

Uz Santa Mariju su bila još dva manja broda – karavele Santa Clara poznatija pod nadimkom Niña (španski curica, pošalica na račun vlasnika Juana Niña) te Pinta (španski obojena).

Santa Maria se ispočetka zvala La Gallega (Galicijanka), jer je sagrađena u Galiciji. Imala je oko 18 m dužine i tri jarbola. 

Svjedočanstva govore da se prilično dobro držala za vrijeme prvog prijelaza Atlantskog oceana. Dana 25. 12. 1492. se nasukala na obalu Haitija, te te je morala biti napuštena.

Izvori 

Brodovi 15. vijeka
Karake
Historija Španije
Pinta

Pinta je bio jedan od tri broda Kristifora Kolumba kojima je doplovio do Novog sveta - Amerike 1492. godine. Pinta je bio najbrži od tri broda. Tip broda je karavela, koji je bio tada vrlo popularan kod moreplovaca.

Sa ovog broda je Rodrigo de Trijana () prvi ugledao kopno Amerike 12. oktobra 1492. godine, verovatno ostrvo Gvanahani na Bahamskim ostrvima.

Pinta je bila manja od drugog broda, Santa Marije. Imala je oko 60-70 tona, dugačka 17 metara i široka 5,36 metara. Posada je činila 26 ljudi. Kapetan broda je bio Martin Alonzo Pinzon ().

Druga dva broda Kolumbove ekspedicije u Novi svet su Santa Marija () i Ninja ().

Zbog proslave 500-godišnjice otkrića Amerike, su 1992. godine napravljene replike tih brodova, koje se nalaze u pomorskom muzeju (-{Muelle de la Carabelas}-), u gradu Palos de la Frontera u Andaluziji.

Brodovi 15. vijeka
Jedrenjaci
Historija Španije
Donji kambrij

Rani kambrij (isto tako poznat kao donji kambrij, Caerfai, Waucoban, ili Georgij) je prvi od tri geološke epohe kambrijskog perioda. Označava razdoblje od prije 542 ± 0.3 Ma do prije 513 ± 2 Ma (miliona godina). Kambrijska eksplozija složenih organizama se dogodila za vrijeme ranog kambrija. Rani kambrij je podijeljen u dvije neimenovane ICS faze.

Literatura 
 GeoWhen Database - Early Cambrian

Kambrij
Kambrijska eksplozija

Kambrijska eksplozija je naziv koji opisuje naglu pojavu složenih višestanačnih maskroskopskih organizama u periodu od prije 542 do 530 miliona godina (mya). Ovaj period označava naglu transformaciju fosilnih tragova s pojavom najranijih primjeraka mnogih phyla metazoa (višestanične životinje). "Eksplozivna" pojava ove adaptivne radijacije se tumači i kao nagla evolucijska promjena i kao posljedica napretka tehnologije, koja, za razliku od ranijih perioda, nije znala uočiti mikrofosile.

Eksterni linkovi 
 The Cambrian "explosion" of metazoans and molecular biology: would Darwin be satisfied? 
 On embryos and ancestors  by Stephen Jay Gould
 The Cambrian "explosion": Slow-fuse or megatonnage? 

Paleontologija
Srednji kambrij

Srednji kambrij (isto tako poznat kao albertij, akadij ili Sentdavidij) je drugi od tri geološke epohe kambrijskog perioda. On porkiva vrijeme od prije 513 ± 2 Ma i 501 ± 2 Ma (miliona godina). Čudnovati organizmi s fosilnog nalazišta Burgess Shale su živjeli u to doba. Srednji kambrij je podijeljen u dvije neimenovane ICS faze.

Literatura 
 GeoWhen Database - Middle Cambrian

Kambrij
Furongij

Furongij (isto tako poznat kao Kasni kambrij, Gornji kambrij, Merioneth, Croixij ili Potsdamij) je treća i završna geološka epoha kambrijskog perioda. On pokriva razdoblje od prije 501 ± 2 Ma i 488.3 ± 1.7 Ma (miliona godina). Podijeljen je u dvije ICS faze, od kojih je prva (Paibij) imenovana. U to doba su se prvi put pojavili trilobiti, koji služe kao korisni indeksni fosili.

Literatura 
 GeoWhen Database - Late Cambrian

Kambrij
Geološki period

Geološki period je jedinica geološke kronologije koja dijeli ere u manje dijelove. Periodi se smatraju neformalnima, ali se još uvijek koriste kako bi označili zasebne naslage stijena i fosilne tragove. Dok paleontolozi više vole govoriti o faunalnim fazama nego geološkim periodima, oni se još uvijek rado koriste u popularnim prezentacijama paleontologije. Primjeri takvih referenci su knjiga i film Jurski park. 

Period
Utorak

Utorak je treći dan u sedmici, koji se nalazi između ponedeljka i srede.

Utorak je obično dan za izbore u Sjedinjenim Državama. Federalni izbori se odigravaju na utorak posle prvog ponedeljka u novembru; ovaj datum je uspostavio zakon iz 1845. za predsedničke izbore (posebno za odabir Izbornog kolegijuma), a proširen je na izbore za Dom zastupnika 1875. godine i na Senat 1914. godine. Utorak je najraniji dan sedmice koji je bio praktičan za anketiranja u ranom 19. veku: građani su možda morali da putuju na ceo dan da bi glasali, a nisu želeli da idu u nedelju, koja je bila dan odmora za veliku većinu njih. Mnoge američke države održavaju predsedničke i druge primarne izbore utorcima.

Crni utorak, u Sjedinjenim Državama, odnosi se na 29. oktobar 1929, početak velike panike oko berze. Ovo je bio utorak posle Crnog četvrtka, koji je označio početak Velike depresije.

U grčkom svetu, utorak (dan sedmice kada je bio Pad Konstantinopolja) se smatra za nesrećan dan. Isto važi i za zemlje koje pričaju španskim jezikom, gde postoji poslovica En martes, ni te cases ni te embarques (Utorkom se ne ženi, ni ne počinji putovanja).

Vanjske veze 

 Gde je utorak dobio svoje ime
 Danas je utorak 

Sedmice
Sreda

Sreda (ek.) ili srijeda (ijek.), četvrti dan sedmice, koji se nalazi između utorka i četvrtka.

Kada se nedelja uzme za prvi dan sedmice, dan u sredini te sedmice je sreda. Odgovarajuće, nemačko ime za sredu je Mittwoch (bukvalno "sredina-nedelje") od 10. veka, koje je zamenilo originalno ime: Wodanstag.

Prema Bibliji, sreda je dan kada su Sunce i Mesec napravljeni.

Sreda je takođe sredina obične radne nedelje od ponedeljka do petka. Engleski idiom za sredu je "grbav dan", što se odnosi na "prelaženje preko grbe" (prelaženje preko sredine radne nedelje).

Značajni dani 
 Pepeljasta sreda ili pepelnica, prvi dan posta, četrdeset dana pre Vaskrsa ne računajući nedelje.
 Špijunska sreda je staro ime dato sredi koja odmah prethodi Vaskrsu, u aluziji izdaje Isusa od strane Jude.

Spoljašnje poveznice 
 Gde je sreda dobila svoje ime

Sedmice
Četvrtak

Četvrtak je četvrti dan sedmice, koji se nalazi između srede i petka.

Po nekim konvencijama, četvrtci u godini određuju brojanje sedmica: prva sedmica se definiše kao sedmica koja sadrži prvi četvrtak u godini, itd.

U Ujedinjenom Kraljevstvu, svi opšti izbori od 1935. godine su održani na četvrtak i ovo je postala tradicija, mada ne zakonska obaveza - što znači da se izbori mogu održati bilo kog dana "sem na subote, nedelje, Badnji dan, Badnje veče, Veliki četvrtak, Veliki petak, javne praznike u bilo kom delu Ujedinjenog Kraljevstva i bilo koji dan predviđen za javnu zahvalnost i tugovanje". Objašnjenje koje se ponekad daje za činjenicu da je četvrtak dan za izbore je to da je on bio, u većini gradova, tradicionalni pijačni dan, mada se takođe zna da izbor ima praktične prednosti - rezultati izbora se znaju u petak, tako da nova ili postojeća administracija ima vikend da se organizuje u pripremi za vladu za ponedeljak, prvi dan nove sedmice posle izbora.

U romanu Autostoperski vodič kroz galaksiju Daglasa Adamsa, lik Artur Dent kaže: "Mora da je četvrtak. Nikada nisam voleo taj dan". Nekoliko minuta kasnije planeta Zemlja biva uništena. Tor, po kome je dan dobio ime u germanskim jezicima, pojavljuje se kasnije u Autostoperskoj seriji knjiga i ostalim Adamsovim knjigama.

U Hindu religiji, četvrtak je dan Gurua ili guruvar.

Imenovani dani 
 Veliki četvrtak, je četvrtak pre Vaskrsa, tradicionalno dan čišćenja.
 Crni četvrtak se odnosi na 24. oktobar 1929. godine kada su cene deonica u Njujorškoj berzi (NYSE) znatno pale, sa rekordnom količinom od skoro 13 miliona deonica - veličinom koja se neće preći još 39 godina. Ovaj krah je obeležio početak Velike depresije. (NYSE )

 Klasičan četrvtak, je Klasičan četrvtak u sednici na discord grupi.

Spoljašnje poveznice 

 Gde je četvrtak dobio svoje ime

Četvrtak
Petak

Petak je peti dan sedmice, koji se nalazi između četvrtka i subote.

U većini zemalja sa petodnevnom radnom nedeljom, petak je poslednji radni dan pre vikenda i samim tim se gleda kao razlog za proslavu i rasterećenje, što je u SAD-u dovelo do izraza TGIF (skraćenice za Thank God It's Friday) - Hvala Bogu, petak je. Petak je i inspiracija za istoimeni lanac restorana.
U nekim kancelarijama, radnicima je dopušteno da nose manje formalnu odeću petkom, što je poznato kao Casual Friday ("Opušteni petak").

 U romanu Robinson Kruso, Petko je ime američkog urođenika kanibala koga je spasao protagonista na petak i koji je njemu postao sluga.
 Petak je knjiga od Roberta A. Hajnlajna.
 Petak je takođe film sa reperom Ajs Kjubom kao glavnim glumcem.

U Islamu, petak je dan javnog obožavanja u džamijama. U nekim islamskim zemljama, sedmica počinje nedeljom, a završava se subotom, baš kao i jevrejska i hrišćanska nedelja. U ostalim zemljama, kao što su Iran i Avganistan, sedmica počinje subotom a završava se petkom.

Jevrejski sabat počinje zalaskom sunca u petak i traje do zalaska sunca u subotu.

U Hrišćanstvu, petak pre Vaskrsa se slavi kao Veliki petak da označi Isusovo raspeće. Neki Hrišćani se uzdržavaju da jedu meso petkom, i često jedu ribu.

U nekim kulturama, petak se smatra nesrećnim, pogotovo ako je petak trinaesti, gde je 13 nesrećni broj. Nekoliko istorijskih nepogoda koje su se dogodile na petak su poznate kao Crni petak.

Spoljašnje poveznice 
 Gde je petak dobio svoje ime

Sedmice
Ordovicij

Ordovicijski period je drugi od šest velikih (sedam u Sjevernoj Americi) perioda paleozojske ere. On slijedi kambrijski period i prethodi silurskom periodu. Ordovicij, nazvan prema velškom plemenu Ordovičana, je godine 1879. definirao Charles Lapworth u nastojanju da riješi spor između sljedbenika Adama Sedgwicka i Rodericka Murchisona, koji su iste naslage stijena u sjevernom Walesu stavljali u kambrij i silur. Lapworth, shvativši da je fosilizirana fauna u spornoj strati različita i od one u kambriju i od one u siluru, odlučio da se ona mora smjestiti u vlastiti period.

Dok je prihvaćanje posebnog ordovicijskog perioda teklo sporo u Velikoj Britaniji, u ostatku svijeta se on brzo proširio. Međunarodno priznanje je steakao godine 1906, kada je prihvaćen kao službeni period paleozoika od strane Međunarodnog geološkog kongresa.

Galerija 

 
Paleozoik
Donji ordovicij

Rani ordovicij, isto tako znan i kao donji ordovicij od strane geologa, je prva pod-jedinica ordovicijskog perioda, te se odlikuje velikom diversifukacijom morskog života, koja su slijedila izumiranja na kraju kambrija.

Trilobitima su pridružili mnogi drugi organizmi, uključujući tabulate koralje, strophomenid, rhynchonellid, i mnoge nove orthid brahiopode, bryozoa, planktonske graptolite i conodonte, i mnoge druge tipove mekušaca i bodljikaša. Svi oni su se širili, zajedno uz organizme iz kasnog kambrija, te im se pridružila nova grupa zvana Phacopida.

Vanjski linkovi 

 Early Ordovician Climate
 GeoWhen Database - Early Ordovician

Ordovicij
Agim Çeku

Agim Čeku (albanski: Agim Çeku) je kosovski političar koji je služio kao premijer Kosova od 2006. do 2008. godine, odnosno bivši komandant Kosovskog zaštitnog korpusa i Oslobodilačke vojske Kosova.

Čeku je rođen 29. oktobra 1960. godine u selu Čuška kod Peći na. Karijeru je započeo u JNA, pa je nakon dvije godine na Vojnoj akademiji u Beogradu i dvije godine u vojnoj školi u Zadru postao nastavnik u Školi rezervnih oficira. JNA je napustio 1990. godine, a godinu dana kasnije se priključio Zboru narodne garde, koji će kasnije postati Hrvatska vojska.

Početkom 1990-ih je sudjelovao u ratu na prostoru Hrvatske, i godine 1993. je ranjen za vrijeme Operacije Medački džep. U HV je napredovao do čina brigadira.

Početkom izbijanja oružanih sukoba na Kosovu, napušta Hrvatsku i priključuje se redovima OVK. U maju 1999. postaje komandant OVK, a nakon dolaska snaga NATO na Kosovo postaje komandantom Kosovskog zaštitnog korpusa. 

Srpske vlasti su Cekua optužile za niz teških zločina počinjenih za vrijeme sukoba na Kosovu, te za njim raspisale međunarodnu tjeralicu. Na temelju tjeralice je dva puta kraće bio uhapšen - prvi put u Ljubljani, drugi put u Budimpešti.

1.3. 2006. je od strane kosovskog predsjednika Fatmir Sejdiu imenovan za kosovskog premijera.

Kosovski političari
Oslobodilačka vojska Kosova
Olimpijada 1916

Međunarodni olimpijski komitet je odredio da se Olimpijske igre 1916. godine imaju održati u Berlinu. Njemačka prijestolnica je određena za domaćina, pobijedivši kandidature Aleksandrije i Budimpešte.

Za igre je planiran tjedan zimskih sportova, koji je trebao sadržavati brzo klizanje, umjetničko klizanje, hokej na ledu i nordijsko skijanje.

Berlinski organizatori su ozbiljno shvatili kandidaturu te je 1912. i 1913. sagrađen velebni olimpijski stadion. 

Pripreme za održavanje igara nije omelo ni izbijanje prvog svjetskog rata godine 1914. Mnogi su tada držali da će do 1916, kada su se Igre trebale održati, rat biti završen. Kada se ispostavilo da to nije slučaj, bilo je kasno da se Igre organiziraju na neutralnom terenu ili pokuša ishoditi olimpijsko primirje.

Neodržavanje Olimpijskih igara je teško pogodilo olimpijski pokret, koji je odlučio da se u spomen na taj događaj slijedeće Olimpijske igre službeno zovu VII. Olimpijskim igrama, te tako ustanove presedan koji će biti korišten za Olimpijade 1940. i 1944. godine.

Godine 1931. MOK je odlučio da Berlin dobije domaćinstvo Olimpijade koja je konačno održana 1936. godine.

Ljetne olimpijske igre
Sport u Njemačkoj
Sport u Berlinu
1916
Olimpijada 1940

XII. Olimpijske igre su bile zakazane za period između 21.9. i 6.10. 1940. u japanskom glavnom gradu Tokiju. Tokyo je pravo na igre dobio pobijedivši kandidaturu Helsinkija.

Međutim, izbijanje drugog japansko-kineskog rata godine 1937. je MOK natjeralo da Igre umjesto toga zakaže za period između 20.7. i 4.8. 1940. u Helsinkiju.

Olimpijada u Helsinkiju je trajno otkazana nakon izbijanja drugog svjetskog rata.

MOK je, smatrajući to svojom moralnom obvezom, odlučio da oba dva grada budu domaćini budućih Igara. Helsinki je Igre dobio 1952, a Tokyo 1964. godine. 

Olimpijske igre
Olimpijada 1944

XIII. Olimpijske igre su trebale biti održane u Londonu godine 1944. Odluku je Međunarodni olimpijski komitet donio u junu 1939.

Samo nekoliko mjeseci kasnije izbio je drugi svjetski rat, učinivši sve priprema za Olimpijadu bespredmetnim. 

London je ipak postao domaćinom Olimpijskih igara, ali tek kada je završio rat. Igre su održane 1948. godine.

Olimpijske igre
Olimpijada 2008

XXIX. Olimpijske igre - Peking 2008

XXIX. Olimpijske igre održane su od 8. kolovoza do 24. kolovoza 2008. u Pekingu.

Ceremonije otvaranje i zatvaranja Olimpijskih igara, kao i mnoga natjecanja, održana su na Nacionalnom stadionu u Pekingu (također poznatom i kao "Ptičje gnijezdo").

Odabir domaćina 

Peking je za domaćina igara izabran 13. srpnja 2001. tijekom 112. zasjedanja MOO-a u Moskvi, pobijedivši Toronto, Pariz, Istanbul i Osaku. Prije tog zasjedanja pet drugih gradova (Bangkok, Kairo, Havana, Kuala Lumpur i Sevilla) su podnijeli kandidature, ali nisu uspjeli ući u uži izbor 2000. Poslije prvog kruga glasovanja, Peking je imao značajno vodstvo ispred 4 preostala kandidata. U drugom krugu, Peking je skupio više glasova nego svi ostali kandidati zajedno.

Zastupljeni športovi 
Program je bio sličan kao i u Ateni 2004. Natjecatelji se natječu u 28 športova, a ukupno se održava 302 natjecanja (165 muških, 127 ženskih i 10 mješovitih).

Programu se dodalo 9 novih disciplina, dvije u biciklizmu (BMX u obe konkurencije). Žene su se prvi put natjecale u 3000 m s preponama. Plivački maraton (10 km) se dodalo i u muškoj i ženskoj konkurenciji. Parove u stolnom tenisu (muškarci i žene) zamijenilo je ekipno natjecanje.

Sljedeći su športovi bili zastupljeni na igrama. Športovi u vodi su podijeljeni na 4 pojedinačna športa: skokovi u vodu, plivanje, sinkronizirano plivanje i vaterpolo. Broj natjecanja je prikazan u zagradi.

Raspored natjecanja 
Tijekom Ljetnih olimpijskih igrara u Pekingu održavaju se 302 natjecanja u 28 športova (165 za muškarce, 127 za žene i 10 mješovito). To je jedno natjecanje više nego na prethodnim OI u Ateni 2004. godine. Devet je novih natjecanja na programu, od čega su dva u biciklizmu (BMX). Atletičarke se prvi puta natječu u utrci na 3000 m sa zaprekama, plivači u plivanju na duge pruge. U stolnom tenisu su dosadašnja natjecanja u parovima zamijenjena momčadskim natjecanjima.

Legenda tablice:
 zelenom bojom su označene  ceremonije otvaranja i zatvaranja OI,
 plavom bojom su označeni dani  kvalifikacija u pojedinim športovima,
 žutom bojom su označeni dani kada se održavaju  finalna natjecanja (broj u polju je broj finalnih natjecanja tog dana),
 u posljednjem stupcu je ukupan broj natjecanja u pojedinim športovima,
 športovi su poredani abecedno.

¹ = MOK natjecanja u plivanju, sinkroniziranom plivanju, vaterpolu i skokovima u vodu vodi pod zajedničkim nazivom "vodeni športovi".

² = Sadrži i natjecanja u ritmičkoj gimnastici i trampolinu.

Hrvatska na OI 2008.

Eksterni linkovi 

 Službena stranica OI u Pekingu 2008 
 XXIX. Olimpijske igre - Peking 2008 

 
Ljetne olimpijske igre
2008
Peking
Njemačke pokrajine

Njemačka je federacija 16 država, pokrajina, odnosno zemalja (Länder). Svaka država je na federalnom nivou zastupljena u Bundesratu.

 
Pokrajine
Prvi nivo državnih administrativnih podjela
Porajnje-Falačka

Porajnje-Falačka (Rheinland-Pfalz) je savezna pokrajina u zapadnom dijelu Njemačke. Glavni grad je Mainz. Površina iznosi 19.846 km², a pokrajina ima oko četiri milijuna stanovnika.

 
Njemačke pokrajine
Mainz

Majnc (, ) je najveći i glavni grad nemačke savezne države Rajna-Palatinat. U Majncu se nalazi Univerzitet Johana Gutenberga.

Geografski i demografski podaci 

Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 82-245 metara. NJegova površina iznosi 97,7 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 197.623 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 2.022 stanovnika/km². Poseduje regionalnu šifru (AGS) 7315000.

Majnc sa Visbadenom čini jedinstveno gradsko područje sa dva centra. Broj stanovnika je još početkom 20-og veka veka bio preko 100.000 stanovnika. Nalazi se na ušću Majne u Rajnu Veći gradovi u okolini su Visbaden, Ludvigshafen, Manhajm, Darmštat i Frankfurt na Majni. Majnc leži na levoj obali Rajne, koja čini istočnu granicu grada. Grad je podeljen na 15 četvrti.

Do 1945, Bišofshajm, Ginshajm-Gustavsburg su bili deo Majnca, a danas su posebni gradovi. Naselja na severu, sa druge strane Rajne (takozvani AKK), sada su deo grada Visbadena. Do razdvajanja je došlo kada je Rajna postala granica između francuske i američke okupacione zone (kasinije država Rajna-Palatinat i Hesen).

Poznata turistička atrakcija je tradicionalni karneval, koji ima tradiciju od ranog 19-og veka.

Klima

Istorija 
 Rimsko utvrđenje Mogontiacum, prestonica rimske provincije Germania Superior
 343. – osnivanje biskupije
 od 745. sedište nadbiskupije
 1631—1635 – Švedska okupacija za vreme Tridesetogodišnjega rata
 krajem XVIII veka postaje deo Francuske – za vreme Napoleona bio je sedište departmana
 1815 – mesto pripada kraljevstvu Hesen-Darmštat
 1866 – postaje deo Pruske
 1918—1930 – Francuska okupacija
 razoren u Drugom svetskom ratu
 do 1949. u francuskoj okupacionoj zoni

Spomenici 
 Ostaci iz rimskog doba: Jupiterov stub, pozorište, 5 brodova itd.
 Romanička katolička katedrala sv. Martina i Stefana (Dom Sankt Martin und Stephan) iz 11. veka, preuređena u XIII i XVIII veku.
 Muzej Johana Gutenberga, gde je izložen primerak njegove originalne Biblije
 Stari grad (Altstadt)
 Crkva svetog Stefana (Sankt Stephankirche) sa vitražima Marka Šagala
 Palata princa-elektora (Kurfürstlisches Schloß) iz XV veka, kasnije više puta preuređivana. U njoj se nalazi Muzej rimsko-nemačke istorije (Römisch-Germanisches Zentralmuseum).
 Istorijska tvrđava-citadela (Zitadelle Mainz) iz XVII veka

Mediji 
U Majncu je centrala televizijskih stanica ZDF (Zweites Deutches Fernsehen) i 3SAT.

Sport 

 Fudbalski klub FSV Mainz 05 je od 2004. u prvoj ligi Nemačke

Međunarodna saradnja

Galerija

Reference

Literatura

Vidi još 

 Njemačka
 Njemačke pokrajine
 Popis gradova u Njemačkoj
 Nemački jezik
 Nemci
 Institucije Savezne Republike Nemačke

Vanjske veze 

 Gradska veb stranica 
 Istorija grada Majnca  
 Univerzitet Johana Gutenberga 
 Televizija ZDF 
 Televizija 3sat  
 Plan grada na mapi (Mapquest)

 
Gradovi u Rajni-Palatinatu
Saarland

Saarland je jedna od 16 njemačkih saveznih država. Glavni grad je Saarbrücken. Ima površinu od 2570 km² i 1,08 miliona stanovnika. I po površini i po broju stanovnika je jedna od najmanjih Flächenländer ("područnih država"), tj. država koje nisu gradovi-države.

Vanjski linkovi 
 Službena vladina stranica
 Statistički biro
 WorldStatesmen - Germany

Njemačke pokrajine
Hessen

Hessen je jedna od njemačkih šesnaest federalnih država (Bundesländer) i ima površinu od 21.110 km² te preko šest miliona stanovnika. Glavni grad je Wiesbaden dok je ekonomski centar Frankfurt na Main.

Eksterni linkovi 

 službeni vladin portal
 Šezdeset godina modernog Hessena  (također službeni sajt)
 portal o istočnom dijelu Hessena 
 Virtualni izlet kroz Rhön - dio istočnog Hessena

 
Njemačke pokrajine
Sjeverna Rajna-Vestfalija

Sjeverna Rajna-Vestfalija (njemački: Nordrhein-Westfalen, često skraćeno na: NRW) je - po stanovništvu i ekonomskoj snazi - najveća federalna država Njemačke. Sjeverna Rajna-Vestaflija ima preko 18 miliona stanovnika, daje otprilike 22 % njemačkog bruto-društvenog proizvoda te se prostire na površini od 34.080 km². Sjeverna Rajna-Vestfalija se nalazi u zapadnom dijelu Njemačke i graniči s Belgijom i Holandijom. 

Glavni grad je Düsseldorf, a ostali važni gradovi su Köln, Essen, Dortmund, Duisburg, Bielefeld, Bonn i Münster.

Vanjske veze 

 Službeni vladin portal
 Turizam

‏‎ 
Njemačke pokrajine
Tremadok

Tremadocij je prva međunarodno priznata faza ordovicijskog periodaa paleozojske ere. Trajao je otprilike 9,7 miliona godina, od prije 488,3 do prije 478,6 Ma (miliona godina).

Tremadocij se dogodio na početku velikog uzdizanja morske razine (trangresije). Tada se razina mora povećala i ravnice su bile popljavljene. Dokazi prikupljeni u područjima oko Baltičkog mora i Skandinavije ukazuju da su bilo tri ili četiri takva događaja u tremadociju, s razinom mora koja se u međuvremenu spuštala na različite razine. U svakom slučaju, plitka mora su činila daleko veći dio površine planeta nego danas. 

Međa odabrana za označavanja ordovicijskog perioda i tremadocijskog stadija je prilično korisna. S obzirom na korelaciju s naglim širenjem graptolita, konodonta i raznih vrsta trilobita, temelj tremadocija omogućava naučnicima da određuju srodnost ne samo između tih vrsta, nego i vrsta u drugim područjima. To čini lakšim određivanje nastanka mnogih drugih vrsta u odnosu na ordovicijski period.

Ordovicij
Skandinavija

Skandinavija označava područje sjeverne Evrope, koje sačinjavaju Danska, Norveška i Švedska. 

Ove zemlje djele vrlo srodne skandinavske jezike i njihovo zajedničko kulturno i historijsko nasljeđe.

Internacionalno gledajući, »Skandinavija« može također značiti Skandinavsko poluostrvo, koje sačinjavaju Norveška i Švedska, bez Danske, ali se ovaj izraz koristi samo u strogo geografskom značenju. Ponekad se pogrešno koristi izraz nordijske zemlje o Skandinaviji i obrnuto.

Etimologija 
Riječ Skandinavija se prvi put koristi kod Plinija (23-79) u formi Scadinauia i vjerovatno se sastavljena od starogermanske riječi 'skadin' (stijena, brazda) i 'auio' (ostrvo). Ovaj prvobitni izraz je preživio u imenu dijela južne Švedske Skåne.

Jordanes (ca. 485-552) spominje da je Ptolomej pisao o ostrvu Scandza, i da na sjevernom dijelu ostrva živi jedno uporno pleme, koje sredinom ljeta četrdeset dana uzastopce ima dnevno svijetlo, a sredinom zimi isto tako ne vidi svijetla. Ptolomej je najvjerovatnije ova saznjanja dobio od Grka Pytheasa od Massalije (Marsej).

Vanjske veze 

 northvegr.org: Jordanes o 'Scandzi' 

 
Regije Evrope
Geolog

Geolog je osoba koja doprinosi naučnoj geologiji, proučavajući strukturu u fizičke procese na Zemlji.

Obuka i obrazovanje 
Obrazovanje geologa u pravilu sadrži sadržava stjecanje znanja iz kemije, fizike, matematike, a ponekad i biologije, a uz to se na geološkim katedrama proučavaju posebni predmeti kao što su; vulkanologija, hidrologija i stijene te mineralologija. Većini geologa su također važne vještine vezane uz GIS i druge kartografske tehnike. Studenti geologije ponekad znaju provesti ljetne raspuste živeći i radeći u terenskim uvjetima zajedno sa svojim nastavncima. Tečajevi iz geologije znaju biti prilično korisni studentima geografije, inženjerstva, kemije, urbanizma, argeologije, ekologije i drugih disciplina.

Karijere u geologiji 
Profesionalni geolozi su obično zapolseni u širokom dijapazonu vladinih službi, privatnih tvrtki, te neprofitnih i akademskih institucija. Lokalne, regionalne i nacionalne vlasti upošljavaju geologe kako bi uz njihovu pomoć planirali i procjenjivali iskopavanja, građevinske lokacije, ekološke aspekte gradnje, pripremljenost za prirodne katastrofe te istraživali prirodne resurse.

Povezano 
 Popis geologa

 
Geologija
Zanimanja
Preston Cloud

Preston Ercelle Cloud, Jr. (26. 9. 1912. – 1991) je američki paleontolog, geograf i profesor. Najpoznatiji je po svom radu na polju geološke kronologije i porijeklu života na Zemlji.

Knjige 
 
 
 
 
 
 
 
 

Američki geolozi
Paleontolozi
Priroda

Priroda (također poznata po nazivima materijalni svijet, materijalni univerzum, prirodni svijet i prirodni univerzum) je naziv za svu materiju i energiju, pogotovo u njihovim esencijalnim oblicima. Priroda je predmet naučnog proučavanja, a historija koncepta prirode je historija nauke. 

"Priroda" sadrži sve što postoji, od univerzalnog do subatomskog. Ona sadrži sve životinje, biljke i minerale; sve prirodne resurse i događaje (uragane, tornadoe, potrese). Također sadrži ponašanje živih bića, kao i procese koji se vezuju uz nežive predmete - "način" na koji se stvari mijenjaju.

Zemlja 

Zemlja je jedina poznata planeta na kojoj postoji život. Zemlja je evoluirala kroz geološke i biološke procese, čiji su tragovi još uvijek prisutni. Starost Zemlje se procjenjuje na 4,55 milijardi godina.

Život 

Iako ne postoji univerzalna definicija života, generalno se podrazumijeva da je biološka manifestacija života karakterisana organizacijom, metabolizmom, rastom, adaptacijom, odgovorom na stimulanse i reprodukcijom. Za život se jednostavno može reći da je karakteristično stanje organizama.

Materija i energija 

Neke nauke posmatraju prirodu kao materiju u kretanju, za koju važe određeni zakoni. Iz tog razloga, jedna od fundamentalnih nauka je fizika. Danas se smatra da vidljivi dio materije svemira čini svega 4% od ukupne mase. Za ostatak se vjeruje da 23% čini tamna materija, a 73% tamna energija. Egzaktna priroda ovih fenomena još nije poznata i predmet je istraživanja.

Ovako izgleda priroda:

Vanjski linkovi 
 The Nature Conservancy - a charitable organization devoted to preserving natural diversity worldwide
 English Nature UK government organization devoted to preserving natural diversity in the UK
 Nature Detectives  An online research and education project for under 18s in the UK
 A Guide to Nature and Wildlife Conservation 
 Nature (1869-1875) This collection of Nature provides insight into the developments and achievements of science at the end of the nineteenth century.

Priroda
Idealizam

Idealizam je filozofski smjer koji ideju smatra osnovom svega. Riječ je grčkog porijekla. Suprotno idealizmu je materijalizam. Postoji nekoliko formi idealizma: subjektivni idealizam, transcendentalni idealizam i apsolutni idealizam.

Relevantni članci 
 Filozofija
 Materijalizam
 Subjektivni idealizam
 Transcendentalni idealizam
 Apsolutni idealizam

Filozofske škole i tradicije
Materijalizam

Materijalizam je filozofski pravac koji materiju (stvar) smatra osnovom svega. Riječ je grčkog podrijetla. Suprotno materijalizmu je idealizam. 

Popularna definicija materijalizma se tumači kao pohlepa ka materijalnim stvarima (objektima od velike materijalne vrijednosti) te se obično koristi kao suprotnost razumjevanju da su duhovne i nematerijalne vrijednosti značajnije od materijalnih.

Relevantni članci 
 Idealizam
 Subjektivni idealizam
 Transcendentalni idealizam
 Apsolutni idealizam

 
Filozofske škole i tradicije
Marksizam
Ontologija
Apsolutni idealizam

Apsolutni idealizam je jedna forma idealizma. Jedan od najpoznatijih predstavnika apsolutnog idealizma je George Wilhelm Friedrich Hegel (pripadnik njemačkog klasičnog idealizma, zajedno sa Kantom, Fichtheom i Schelingom). Pripadnici apsolutnog idealizma smatraju da je cjelokupna stvarnost jedna jedinstvena apsolutna ideja. Ona predstavlja jedinstvo subjekta i objekta i ona se neprestano razvija, kreće, unutar sebe. Hegel je tu pokretačku snagu apsolutne ideje nazvao "dijalektika", i stvorio je tri zakona dijalektike.

Relevantni članci 
 Metafizika
 Idealizam

Filozofske škole i tradicije
Subjektivni idealizam

Subjektivni idealizam je jedna od formi idealizma, odnosno mogao bi se prikladnije nazvati imaterijalizam i stav koje se vezuje za George Berkeleya, prema kojem postojati znači biti opažen (esse est percipi).

Relevantni članci 

 Idealizam
 Novovjekovna filozofija
 Materijalizam
 George Berkeley

Filozofske škole i tradicije
Maglica

Maglica ili nebula je međuzvjezdani oblak, sačinjen od prašine i plinova. U početku je nebula bila ime za sve oblike magličastih nebeskih tijela, uključujući i galaksije. Danas se kao zajednički naziv za sve ove magličaste objekte koristi termin objekti dubokog svemira.

Nebule (maglice) mogu biti podijeljene na planetarne maglice, difuzne maglice i tamne maglice.

Difuzne maglice se dijele na emisijske maglice (koje zrače same) i refleksijske maglice (koje reflektiraju svjetlost obližnjih zvijezda).

Povezani članci 
 Difuzna maglica
 Emisijska maglica
 Područje H II
 Planetna maglica
 Odrazna maglica
 Tamna maglica
 Ostatak supernove
 Protoplanetna maglica
 Otvoreni skup
 Supernova
 Područje H I

Vanjske poveznice 

Nebeska tijela
Kristal

U hemiji i mineralogiji, kristal predstavlja čvrstu materiju čiji su konstruktivni elementi atomi, molekuli, ili joni a koji grade pravilnu unutrašnju (prostornu) strukturu. Reč kristal potiče od grčke reči "κρύσταλλος" koja znači čisti led, i nekada se odnosio samo na kristal kvarca.

U mineralogiji kristal je telo ograničeno geometrijskim površinama (pljosnima) a u svim delovima ima jednaka hemijska svojstva.

Većina metala predstavljaju polikristale. Kod kristala je česta pojava bližnjenja, odnosno simetričnog urastanja kristala.

Kristalna struktura 

Kakvu će kristalnu strukturu fluid formirati zavisi od hemijskog sastava fluida, uslova pri kojim dolazi do očvršćavanja i od pritiska. Proces formiranja kristalne strukture, odnosno nastanka kristala, naziva se kristalizacija.

Granični elementi kristala 
Spoljašnja poliedarska forma kristala predstavljena je graničnim elementima kristala. Granični elementi kristala su:
 pljosni
 rogljevi
 ivice

Pljosni su uglavnom glatke ravne površine koje sa svih strana omeđuju kristal. Rogljevi predstavljaju tačkaste granične elemente koji se nalaze na mestu preseka tri ili više pljosni ili na mestu susreta tri ili više ivica. Ivice su lineamenti koji se javljaju na kontaktu dve pljosni. Ispitivanjem ovih elemenata i utvrđivanjem postojanja elemenata simetrije određuje se po kojoj kristalnoj sistemi se odvijala kristalizacija.

Literatura 

 
 Dr Dimitrije Tjapkin:Fizička elektronika i elektronska fizika čvrstog tela, Naučna knjiga, Beograd, 1988.

Spoljašnje veze 

 Hemija kristala
 Uvod u kristalografiju i mineralne kristalne sisteme
 Kristalografski pamfleti za učenje
 Kristalne strukturne rešetke 
 Virtualni muzej kristala
 Gigantski kristalni projekat - dokumentovani najveći kristali i kristalni agregati ikada pronađeni 

Kristali
Kristalografija
Fundamentalni koncepti fizike
Had

Had (grč. ᾍδης, Haidēs; Ἀΐδης, Aïdēs = "neviđen") je u grčkoj mitologiji bog podzemnog svijeta (Hada). Ime mu znači "nevidljiv", što i jest. Zato su ga Grci zvali i Pluton, što znači "bogat", jer je gospodar klica i metala. I Rimljani su ga zvali Pluton.

Opis 
Had nije zao, već neutralan, iako je pravedan. Otac mu je Kron, majka Reja, braća su mu Zeus i Posejdon, a sestre Demetra, Hestija i Hera. Had je dobio vlast nad podzemljem pri podjeli svijeta, a Kiklopi su mu dali kacigu od koje je postao nevidljiv koju ju je katkad posuđivao bogovima i ljudima. Prijestolje mu je u podzemnoj palači, napravljeno od ebanovine. Ima vile kojim uništava, a na svom štapu drži pticu. Kočiju mu vuku crni konji, njegove su biljke čempres i narcis, a Kerber, višeglavi pas, koji može imati jednu, dvije, tri ili pedeset glava, čuva vrata podzemlja.

Vladanje podzemljem 

Budući da je Had gospodar podzemlja, ima zloglasne epitete: Clymenus ("zloglasni"), Eubules ("koji dobro pogađa") i Polydegmon ("koji mnogo prima", jer Hadu ljudi daju srebrnjake). Had obiluje dušama, metalima i jaucima, a pomažu mu demoni. Nitko nije smio izići iz podzemlja osim Hadovog nećaka Hermesa, dok su u podzemlje išli samo junaci. Had nije bog smrti te zato ne vlada paklom, Tartarom. Bog je smrti Tanatos u crnom plaštu, s crnim krilima. Grci su Hadu prinosili crne životinje i ljudske žrtve, dok bi krv skupili u jamu i bunare kako bi došla u podzemlje, a bilo je i igara u Hadovu čast. Had je vladao iz svoje palače, nikada nije izlazio na Zemlju, osim jednom, kada se išao izliječiti.

Hadova žena 
Hadova je žena Nadja, Hadova nećakinja (jer je Zeusova i Demetrina kćer). Jednog je dana brala cvijeće, s nimfama ili s Atenom i Artemidom, kada joj je had nezno prisao sa ledja i ususkao joj plod iz dubine pakla. Had je došao u svojoj kočiji van i oteo ju, te ju odnio u podzemlje, uzrokujući tugu Demetre, koja je plakala i tugovala. Iz njezinih suza je nastao led, a odbila se vratiti na Olimp, sve dok joj se ne vrati kćer. Zeus je poslao Hermesa, glasnika, da prenese poruku Demetri i Perzefoni. Ušao je u podzemlje i naredio Hadu da pusti svoju ženu, ali je ona pojela zrnje šipka, pa je morala ostati. Had je ipak bio razuman pa je pustio Perzefonu na Zemlju, ali se ona morala vraćati. Jedini bog koji je vidio otmicu bio je Helije, a također sve su vidjeli i pastiri na polju. Had je bolji od svoje braće u vjernosti; imao je samo jednu ljubavnicu, Minto.

Eksterni linkovi 

 Had u klasičnoj literaturi i umjetnosti
 Had u grčkoj mitologiji

Grčka mitologija
Had (podzemni svijet)

Had (grč. ᾍδης, Haidēs; Ἀΐδης, Aïdēs = neviđen) naziv je za podzemni svijet, a isti naziv nosi i njegov vladar.

Podjela Hada, podzemlja 
Had se dijeli na tri glavna dijela: Asfodel, Elizij i Tartar. Svim tim krajevima raste cvijeće smrti ili asfodel. U podzemlju ima i rijeka. To su:
 Aheront - rijeka boli.
 Kokit - rijeka jadikovanja.
 Flegeton - rijeka vatre.
 Leta - rijeka zaborava.
 Stiks - rijeka mržnje.
 Mnemozina - rijeka sjećanja.
 Eridan - rijeka hladnoće, spominje je Vergilije u svojoj Eneidi.

Stiks je granica između gornjega i donjega svijeta. Prva regija podzemlja jest Asfodel. Homer je u Odiseji opisao da tamo lutaju junaci među manjim duhovima koji se vrzmaju naokolo poput šišmiša. Ovdje lutaju bez radosti, tuge i osjećaja. Prema Homeru, tu je najviše ljudi, a među ostalima i Ahilej. Ahilej reče Odiseju da bi radio bio nadničar seoski nego vladar ljudima u carstvu sjena. Opisivao mu je s tugom nemilu sudbinu umrlih duša u Hadu. Samo prolijevanje krvi u njihovu čast može im vratiti ljudske osjećaje.

Nakon toga dolazi Ereb koji se sastojao od Lete, rijeke zaborava, gdje su se duše skupljale da bi im se izbrisalo pamćenje te da se ne sjećaju prošloga života pri reinkarnaciji, i od Mnemozine, rijeke sjećanja, gdje su također pili pripravnici. U Erebu živi Had sa svojom ženom Perzefonom, u palači, a tako su prikazani i na jednom vrču iz Italije. U predvorju palače sjedi trojica braće, suci: Minos, Eak i Radamant. Tamo je i Trivij (raskršće tri ceste) posvećen Hekati, na kome se sudilo dušama umrlih. Oni koji nisu činili ni velika djela niti velike grijehe bili su upućivani u Asfodel. Tko je činio loša djela i bio zao za svoga života bio je slan u Tartar. Za herojska djela završavalo se na Elizejskim poljanama. Nakon Ereba potrebno je prijeći, preko koje mrtve prevozi Haron u svome čamcu, a mrtvi mu plaćaju srebrnjacima. Kerber, troglavi pas, čuva vrata pravog podzemlja - Tartara.

Podzemna božanstva 
Bogovi i božice u podzemlju utjeruju ljudima strah u kosti. Tu je naravno Tanatos, bog smrti crnih krila, koji reže kosu umirućima. Neke strašne božice su Kere koje sišu krv, Empuza ubija ljude na raskršćima, Lamija ubija djecu u snu, Hekata vlada čudovištima, dok se bogu sna Hipnou ne može odolijeti, on svladava i samog Zeusa. Poznate su osvetnice Uranove kćeri Erinije, Srde ili Furije.

Smrtnici u podzemlju 
Ljudi nisu znali mnogo o Hadu jer se nitko nikad nije vratio iz njega. Jedino su ga razgledali Eneja i Heraklo koji je odavde odnio Kerbera zbog ispunjavanja svojih zadataka kralju Euristeju. Tu je bio Orfej koji je išao po Euridiku. Također je tu bio i Sizif koji je na vrijeme uspio pobjeći i Tezej kojeg je oslobodio Heraklo.

Eksterni linkovi 

Karte podzemnog svijeta u grčkoj mitologiji
 Color map
 Ancient map
 Map of the Underworld

Grčka mitologija
Podzemni svjetovi

el:Άδης
ja:ハデス
sk:Hádes
Eon (geologija)

Eon je naziv za vrlo dugo vremensko razdoblje. Geolozi izraz eon koriste kao najveću jedinicu geološke kronologije. Na primjer, fanerozojski eon je dug 550 miliona godina i pokriva vremenski period u kome žive životinje koje su u stanju ostaviti fosile s tvrdom ljušturom.

Eon se sastoji od nekoliko era, koje se sastoje od manjih perioda, koje su, pak sastavljene od epoha. Mi trenutno živimo fanerozojskom eonu, kenozojskoj eri, neogenskom periodu i holocenskoj epohi.

Jedna definicija eon smatra "jedinicom geološkog vremena koja iznosi milijardu godina" , ali se ona rijetko upotrebljava.

Samo jedan eon postoji prije fanerozoika: Prakambrij. Međutim, taj izraz se ne koristi uvijek, jer se prakambrij tradicionalno klasificirao kao era. Ukoliko netko prihvati klasifikaciju prakambrija kao eona, geološka tablica je podijeljena na slijedeći način:

Prakambrijski eon pokriva četiri milijarde godina u historiji Zemlje prije nastanka tvrdoljušturnih životinja, dok fanerozoik pokriva sve ostalo. Prvi je skooro osam puta duži od potonjeg, ali, uz pretpostavku da neće biti novih podjela, ovakvo stanje se može promijeniti u budućnosti. Sve te podjlee su određene od strane ljudi te arbitrarne, te je moguće da fanerozoik bude duži od prakambrija, ukoliko se u slijedeće tri i pol milijarde godina ne dogodi geološki događaj zbog kojeg bi trebalo odrediti novi eon.

Literatura 
 USA National Park Service 
 Washington State University 

Prema podacima sa stranice UCMP (http://www.ucmp.berkeley.edu/help/timeform.html), postoje samo 2 vremenska perioda klasificirana kao "EON": 1) prakambrij, i 2) fanerozoik. Had, arhej i proterozoik su klasificirani kao "Ere."

Geološka doba
Era (geologija)

Geološka era je jedinica geološkog vremena na temelju koje se fanerozojski Eon dijeli na tri manja perioda. Paleozoik, mezozoik i kenozoik predstavljaju tri glavna stadija u razvoju fosilnih tragova. Te ere su razdvojenje međama katastrofalnog izumiranja - P-T međom između paleozoika i mezozoika te K-T međom između mezozoika i kenozoika. Postoje dokazi da je katastrofalni udar meteora igrao ulogu u određivanju granica između era.

Had, arhej i proterozoik čine neformalne prakambrijske ere. One pokrivaju četiri milijarde godina u historiji Zemlje prije nastanka tvrdoljušturnih životinja.

Geološka doba