Akuzativ

Akuzativ (lat. accusare = optužiti) u mnogim je jezicima padež imenice koji označava izravni objekt prijelaznog glagola. U nekim se jezicima također koristi s prijedlozima, uključujući i srpskohrvatski.

Akuzativ u drugim jezicima 
Akuzativ postoji (ili je postojao) u svim indoeuropskim jezicima (uključujući latinski jezik, sanskrt, grčki, njemački, ruski), u ugro-finskim jezicima, i u semitskim jezicima (kao što je arapski). Neki jezici kao finski i estonski imaju dva padeža kojima označavaju objekte: akuzativ i partitiv.

U srpskohrvatskom jeziku 
Akuzativ je četvrti padež srpksohrvatskog jezika i odgovara na pitanje koga? i što? i ovisi o glagolu, pridjevu i prijedlogu. Pojavljuje se i većini drugih slavenskih jezika u kojima ima sličnu funkciju, a ponegdje i oblik. Akuzativ je padež koji označava da glagolska radnja potpuno obuhvaća neki predmet.

Uporaba akuzativa 

Akuzativ bez prijedloga u rečenici jest:
 izravni objekt
 Mi pjevamo pjesmu.
 neizravni objekt
 Sram vas bilo.
 priložna oznaka vremena
 Čitavu sam zimu proveo na skijanju.

Akuzativ s prijedlozima jest:
 priložna oznaka mjesta
 Šetam kroz šumu.
 priložna oznaka vremena
 Tako je to bilo u ono doba.
 priložna oznaka namjere
 Zagrlili smo se u znak dobre volje.
 priložna oznaka uzroka
 Osuđen je za provalu u stanove..
 priložna oznaka načina
 Moj je otac uvijek to radio na isti način.
 priložna oznaka pogodbe
 Uz glavno jelo treba nam i salata.
 priložna oznaka dopuštanja
 I uza sav naš trud nismo ih uspjeli pobijediti.
 prijedložni objekt
 Kuća je nalikovala na dvorac.
 atribut
 Knjige za školu stići će ubrzo u knjižare.
 pridjevna dopuna
 Ljudsko je tijelo osjetljivo na hladnoću.

 Vrste akuzativa 

 Akuzativ izravnog objekta 
Akuzativ izravnoga objekta dopunjuje prijelazne glagole, označava predmet koji je izravno uključen u neku radnju, stanje ili zbivanje:
 brati cvijeće, pjevati pjesmu, čitati knjigu, svirati gitaru Vremenski akuzativ 
Vremenski akuzativ označava vrijeme radnje; ponekad je zamjenjiv genitivom:
 Akuzativ: Svaki dan idem u školu. Genitiv: Svakoga dana idem u školu.A ponekad može doći samo genitiv:
 Bilo je to godine devetsto i treće. (Bilo je to godine devetsto i treću)

 Akuzativ mjere 
Akuzativ mjere označava količinu; nije zamjenjiv genitivom:
 Kasnio je dvije minute. (dvaju minuta)
 Šutjela je sve to vrijeme. (sveg tog vremena)

 Načinski akuzativ 
Načinski akuzativ dolazi u frazemskim konstrukcijama u kojima je najčešće riječ o elipsi:
 Hodali su ruku pod ruku. (elipsa - izostavljen je dio: Hodali su tako da su držali ruku pod ruku.)
 Razgovarali su oči u oči. Akuzativ s infinitivom 

Akuzativ s infinitivom uglavnom je zastarjela konstrukcija i stilski obilježena:
 Tada on učini obnoviti Atenu.

Česta je u latinskome jeziku:
 Scio me nihil scire. (lat.; znam da ništa ne znam.)

Akuzativ s prijedlozima 

Prijedlozi uz akuzativ:
kroz, niz, uz, na, o, po, u, mimo, među, nad, pod, pred, za

Prijedloge među, nad, pod, i pred, akuzativ dijeli s instrumentalom i oni u akuzativu označavaju gdje radnja završava, dok prijedloge u, na, o, i po dijeli s lokativom i u akuzativu su uvijek vezani za glagol kretanja:
Akuzativ: Brod je uplovio u luku. (dinamički odnos)
Lokativ: Brod je u luci. (statički odnos)
Akuzativ: Posjeo je dijete na rame.
Lokativ: Dijete je na ramenu.
Akuzativ: Išao je u školu.
Lokativ: U školi je bilo veselo.

Prijedlozi u i na mogu biti i prijedlozi vremena i načina:
 u jedan glas, na ljeto, na smrt, u ruke...

Prijedlozi o i po u akuzativu označavaju cilj:
 otimaju se o carstvo, svaki komad po kunu...

Često se javlja i skamenjeni akuzativ, uz brojeve:
 Dogodio se sudar dva vlaka. (Dogodio se sudar dvaju vlakova - genitiv)
 Bio je to bicikl dvije sestre. (Bio je to bicikl dviju sestara - genitiv)

Padeži

tr:İsmin hâlleri#-i hâli (belirtme hâli)