Voivodina

Provincia Autonomă Voivodina (în ) este o provincie din Serbia. Capitala Voivodinei și, totodată, cel mai populat oraș, este Novi Sad, al doilea oraș ca mărime fiind Subotica.

Alte denumiri

în română Provincia autonomă Voivodina

în sârbă Аутономна Покрајина Војводина/Autonomna Pokrajna Vojvodina

în maghiară Vajdaság Autonóm Tartomány

în slovacă Autonómna pokrajina Vojvodina

în croată Autonomna Pokrajina Vojvodina

în ruteană Автономна Покраїна Войводина

Istorie 

Teritoriul Voivodinei de astăzi a fost locuit încă din Paleolitic. La sfârșitul secolului I î.Hr. romanii ocupă și încorporează Voivodina în provincia Panonia. Sirmium, oraș roman situat în apropiere Sremska Mitrovica de astăzi, devine centrul administrativ al Panoniei Inferioare.  Provincia este abandonată de romani în 395 d.Hr. 

Slavii se stabilesc în număr mare în Voievodina începând cu secolele V-VI, asimilând populațiile autohtone (traco-daci, iliri, celți). În secolul IX, maghiarii veniți în Panonia împing slavii și românii în Banat și Voivodina, ocupă regiunea și o controlează până în secolul XVI, când teritoriul este ocupat de turci.

Voivodina este ocupată de otomani ca urmare a înfrângerii suferite de maghiari la Mohács (1526) și a căderii Banatului (1552). Ocupația otomană este însoțită de o depopulare masivă a zonei. Prin tratatele de pace de la Karlowitz (1699) și Passarowitz (1718), provincia intră sub dominația Imperiului Habsburgic și, ulterior, a Austro-Ungariei. Totuși, teritoriul Voivodinei a fost afectat de războaiele dintre Austria și Turcia și după aceea, și în decursul timpului unele localități au fost complet distruse, cum este cazul satului Chevereșu Mic care a ars complet în timpul războiului austriaco - turc din 1788 - 1789.  În noiembrie 1918 Adunarea de la Novi Sad proclamă unirea regiunilor Bačka, Banat, Srem și Baranja cu Regatul Serbiei. Din 1918 și până în prezent, regiunea a primit diferite grade de autonomie în cadrul Serbiei.

Politică 

Coaliția aflată la guvernare în Voivodina este compusă din fracțiunile politice Partidul Democrat, Uniți pentru Voivodina (coaliție constituită din mai multe partide regionaliste sub conducerea Ligii Social Democraților din Voivodina), Alianța Maghiarilor din Voivodina și Mișcarea politică „Forța Serbiei”.

Funcția de președinte al guvernului voivodinean este deținută de Boian Paitici (Partidul Democrat), în timp ce președintele parlamentului voivodinean este Egeresi Sándor (Liga Social Democraților din Voivodina).

Districte 

 Bačka de Nord
 Banatul Central
 Banatul de Nord
 Banatul de Sud
 Bačka de Vest
 Bačka de Sud
 Srem 

Principalele orașe sunt Novi Sad, Subotica, Panciova, Becicherecul Mare, Sombor, Chichinda Mare, Sremska Mitrovica și Vârșeț.

Geografie 

Voivodina se învecinează cu Ungaria la nord, România la est, Croația și Bosnia și Herțegovina la vest. Administrativ, se învecinează la sud cu Serbia Centrală pe râurile Sava și Dunăre. Provincia este împărțită în trei regiuni, Banat (regiune care se continuă în România), Bačka și Srem (regiune care se continuă în Croația).

Demografie 

În urma recensământului din 2011 au fost numărați 1,931,809 de locuitori.

Populația după grupuri etnice:

Statutul Provinciei Autonome Voivodina stipulează faptul că limbile oficiale, egale în drepturi, sunt sârba, maghiara, croata, slovaca, româna și ruteana.

Economie 

Voievodina este cea mai bine dezvoltată parte a Serbiei, în special în termeni de agricultură și industria procesării alimentelor, industria metalelor și chimică, industriile materialelor de construcție, a textilelor și altele. Agricultura reprezintă 30% din PIB, iar industria 36 %.

Cultură

Români în Voivodina 

În Voivodina, locuiesc 34 576 de români, concentrați în 42 de localități. Odată cu garantarea autonomiei în Voivodina, limba română a primit statut oficial împreună cu grafia latină, după cum se precizează în Statutul Provinciei Autonome Voivodina, Dispoziții Fundamentale, articolul 6:

Pe lângă limba sârbă și grafia chirilică, în organele P.A. Voivodina în uz oficial în mod egal sunt și limbile maghiară, slovacă, croată, română și ruteană și grafiile lor, în conformitate cu legea.

Astfel, în majoritatea segmentelor societății, poate fi utilizată limba română. 

Româna este oficială pe teritoriul PAV în localitățile Alibunar, Biserica Albă, Jitiște, Becicherecul Mare, Kovăcița, Cuvin, Plandiște, Sărcia și Sečanj. În comuna Vârșeț româna este oficială în localitățile Voivodinț, Marcovăț, Straja, Jamu Mic, Srediștea Mică, Mesici, Jablanka, Sălcița, Râtișor, Oreșaț și Coștei.

Harta iozefină a Banatului(senzitivă), 1769-72

Vezi și 
 Distribuția geografică a limbii române
 Euroregiunea DKMT

Note

Bibliografie 
 Dobrescu, Ioan Florentin și Nicoleta Laura - Românii din Serbia , în Geopolitica, nr. 1 (5) / 2005, an IV, vezi pag.11
 Ioan, Gabriel Andrei - Românii din Banatul sârbesc în perioada interbelică , Magazin istoric, Anul XL Nr. 12 (477) December 2006 
 Popi, Gligor - Românii din Banatul sârbesc , în Magazin istoric, No. 8, August 2003

Legături externe

Administrație 
   Administrația din Voivodina 
  Adunarea Provinciei Autonome Voivodina 
  Informatori, concursuri întreprinse de P. A. Voivodina 
  Secretariatul Provincial pentru Reglementări, Administrație și Minoritățile Naționale 
  Secretariatul Provincial pentru Autonomia Locală și Cooperarea Intercomunală 
  Cancelaria Ombudsmanului provincial 
  Ambasada României în Serbia

Documente oficiale 
  Buletinul oficial al Provinciei Autonome Voivodina  
  Statutul Provinciei Autonome Voivodina 
  Legea Fundamentală a Provinciei Autonome Voivodina  (Versiunea de lucru a anteproiectului legii fundamentale a Provinciei Autonome Voivodina)
  Legea privind stabilirea anumitor competențe ale provinciei autonome 
  Hotărârea privind folosirea simbolurilor istorice ale Provinciei Autonome Voivodina 
  Hotărârea privind drapelul Provinciei Autonome Voivodina 
  Hotărârea privind Ombudsmanul Provincial 
  Regulamentul Adunării Provinciei Autonome Voivodina 
  Legea privind liberul acces la informațiile de importanță publică 
  Legea privind protecția drepturilor și libertăților minorităților naționale

Cultură 
  Asociația de Afaceri a Editorilor și Librarilor din Voivodina 
  Centrul multicultural 
  Institutul pentru manuale și îndrumătoare, Belgrad - Manuale în limbile minorităților

Mass Media 
Radioteleviziunea Voivodinei  
  Săptămânalul Libertatea 
  Radio Novi Sad 
  Radio România Internațional 
  South East European Times
  BBCRomanian.com
  Radio Victoria  (sub auspiciile Uniunii de muzică și cultură românească „Victoria” din Serbia — în direct pe Internet )

Minoritatea românească 
  Campania pentru uzul public al limbii române ca limbă oficială 
  Societatea Română de Etnografie și Folclor din Voivodina 
  Românii din Banatul Sârbesc
  Sit despre Biserica Ortodoxă Română din Serbia (neoficial, neactualizat)

 
Banate