alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1340


1340 (MCCCXL) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente 

 23 ianuarie: Regele Eduard al III-lea al Angliei, aflat la Gand, se proclamă rege al Franței.
 7 aprilie: După asasinarea ducelui George al II-lea de Halici-Volînia, începe disputa dintre Lituania și Polonia pentru controlul asupra ducatului: Volînia este împărțită între cei doi monarhi, iar Halici (Galiția) este ocupat de către poloni.
 24 iunie: Bătălia navală de la Sluys (L'Ecluse), în Flandra (în aval de Bruges): flota franceză, comandată de amiralul Hugues Quieret și sprijinită de galere genoveze, este distrusă aproape în totalitate de cea engleză.
 22 iulie: Sprijinit de trupe flamande, Eduard al III-lea al Angliei începe asediul orașului Tournai.
 30 octombrie: Bătălia de la Rio Salado (Tarifa, Spania). Regii Castiliei și Portugaliei înfrâng pe conducătorul nasrid al Granade, sprijinit de marinidul Abu al-Hasan din Maroc.

Nedatate 

martie: Papa Benedict al XII-lea își declară sprijinul la tronul Franței pentru Filip al VI-lea, împotriva lui Eduard al III-lea al Angliei.
august: Căsătoria de la Lisabona, dintre Pedro, infantele Portugaliei, și Constanca Manuel prințesă de Castilia.
Foamete pe teritoriul Italiei.
În Navarra, se ia măsura de a li se interzice evreilor să muncească duminica.
Prima menționare a târgului Siret (jud. Suceava), în Moldova.
Se încheie cei 8 ani de interregnum pe tronul regatului Danemarcei: Niels Ebbesen îl alungă pe contele de Holstei, pretendent la tron, și îl proclamă rege pe Valdemar al IV-lea "Restauratorul", fiul lui Christoph al II-lea.

Arte, științe, literatură și filozofie

Înscăunări 

 1 aprilie: Valdemar al IV-lea (Atterdag), ("Restauratorul"), rege al Danemarcei (până la 1375).
 Simeon (cel Mândru), mare cneaz de Moscova, dinastia Rurik (proclamat la Vladimir, cu sprijinul Hoardei de Aur), (1340-1353)

Nașteri 
 6 martie: Ioan de Gaunt, Duce de Lancaster, al treilea fiu al regelui Eduard al III-lea al Angliei (d. 1399)

Nedatate 
 august: Haakon al VI-lea, rege al Norvegiei și Suediei (d. 1380)
Hennequin de Bruges, pictor flamand (d. 1400)
Ioan de Nepomuk, sfânt în Boemia (d. 1393
 Narayana Pandit, matematician indian (d. 1400)
 Perenelle Flamel, alchimist francez (d. 1402)
Robert al III-lea, rege al Scoției (d. 1406)

Decese 

 31 martie: Ivan I (Kalita), 51 ani, mare cneaz de Moscova (n. 1288)
 6 aprilie: Vasile (Vasile Megas Comnen), împărat bizantin de Trapezunt (1332-1340), (n. ?)
 7 aprilie: Boleslav George de Halici-Volynia, 31 ani, duce de Masovia (n. 1308)
 18 august: Matteo Orsini, cardinal italian (n. ?)
 16 septembrie: Manfredo al IV-lea, 77 ani, marchiz de Saluzzo (n. 1262)
 2 noiembrie: Niels Ebbesen, om politic danez (n. ?)
 20 decembrie: Ioan I de Wittelsbach, 10 ani, duce de Bavaria (n. 1329)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1340

1340
1339


1339 (MCCCXXXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 

 24 ianuarie: Veneția obține orașul Treviso.
 19 martie: Geldre devine ducat, sub conducerea casei de Nassau.
 21 iunie: Bătălia de la Laupen. Cantonul elvețian Berna obține victoria asupra seniorilor feudali.
 28 iunie: Tratatul de la Sevilla. A fost încheiat între regii Alfonso al IV-lea al Portugaliei și Alfonso al XI-lea al Castiliei.
 1 septembrie: Regele Eduard al III-lea al Angliei își adună forțele la Malines și începe să asedieze orașul Cambrai.
 17 noiembrie: Bătălia navală de la Lipari. Flota lui Robert d'Anjou distruge pe cea a aragonezilor din Sicilia și ocupă insula.
 3 decembrie: Tratatul regelui Eduard al III-lea al Angliei cu insurgenții din Flandra, prin care aceștia îl recunosc ca rege al Franței.

Nedatate 

februarie: După moartea lui Udanayadeva, ultimul suveran hindus al Kashmirului, statul său este cucerit de către musulmani.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 12 mai: Fondarea Universității din Grenoble.
Apare prima bursă spaniolă de comerț, la Barcelona.
 Florența devine primul oraș pavat din Europa.

Înscăunări 

 17 august: Luchino Visconti, duce de Milano (1339-1349).

 23 septembrie: Simone Boccanegra, doge de Genova (1339-1344).

Go-Murakami, împărat al Japoniei (1339-1368)

Nașteri 

 23 iulie: Ludovic I de Anjou, rege al Neapolelui și Ungariei (d. 1384)
 1 noiembrie: Rudolf al IV-lea de Habsburg, duce de Austria (d. 1365)
Ali ibn Mohammed al-Jurjani, enciclopedist arab (d. 1414)
 Erik al XII-lea al Suediei (Erik Magnusson), (d. 1359)
Enguerrand al VII-lea de Coucy, condottier francez (d. 1397)
 Frederic de Wittelsbach, duce de Bavaria-Landshut (d. 1393)
 Ioan al V-lea (cel viteaz), duce de Bretagne (d. 1399)
 Silvestro dei Gherarducci, miniaturist și pictor italian (d. 1399)

Decese 

 17 februarie: Otto al IV-lea, 37 ani, duce de Austria (n. 1301)
 16 august: Azzone Visconti, 36 ani, fondator al statului milanez (n. 1302)
 1 septembrie: Henric al XIV-lea, 33 ani, duce de Bavaria (n. 1305)
 19 septembrie: Go-Daigo, 50 ani, împărat al Japoniei (n. 1288)
 29 octombrie: Alexandru I, 37 ani, mare prinț de Tver (n. 1301)
 31 octombrie: Francesco Dandolo, 80 ani, doge al Veneției (n. 1258)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1339

1339
1338


1338 (MCCCXXXVIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de sâmbată.

Evenimente 

 3 ianuarie: Jacob van Artevelde este numit căpitan al răsculaților flamanzi din Gand.
 23 aprilie: Bătălia din dreptul castelului Biervliet: Jacob van Artevelde înfrânge pe contele de Flandra, Louis de Nevers.
 29 aprilie: Se încheie o alianță între orașele flamande Bruges, Ypres și Gand.
 17 mai: Ludovic al IV-lea, împărat romano-german proclamă manifestul "Fidem catholicam", care proclamă egalitatea dintre papă și împărat și prin care alegerea împăratului revine exclusiv electorilor, fără a mai fi nevoie de aprobarea papei.
 16 iulie: Conducătorul jalairid Hasan Buzurg cedează Tabriz și Azerbaidjan ciubanizilor.
 22 iulie: Regele Eduard al III-lea al Angliei debarcă la Anvers.
 4 august: Dieta de la Frankfurt promulgă "Licet juris", privitoare la alegerea împăratului romano-german.
 3 septembrie: Ludovic al IV-lea, împărat romano-german, îl numește ca vicar general al Imperiului romano-german pe Eduard al III-lea, regele Angliei, și îi acordă sprijinul în revendicările la tronul Franței, în baza Înțelegerii de la Koblenz din 31 august.
 31 octombrie: Papa Benedict al XII-lea trimite patru legați în China, la curtea hanului mongol Chundi.

Nedatate 

 martie: Alianța încheiată la Visehrad între regele Carol Robert al Ungariei, Cazimir al III-lea al Poloniei și George al II-lea, duce de Halici-Volînia, prin care cel din urmă îl desemnează ca succesor al său pe regele polon.
Bengalul se desprinde de sub dominația sultanatului de Delhi.
 Călătoria în India a venețianului Giovanni Loredano.
 Flota franceză atacă Portsmouth, în Anglia.
 Regele Filip al VI-lea al Franței ocupă Guyenne de la englezi.

Arte, științe, literatură și filozofie

Nașteri 

 21 ianuarie: Carol al V-lea al Franței (d. 1380)
 3 februarie: Ioana de Bourbon, soția regelui Carol al V-lea al Franței (d. 1378)
 23 august: Ștefan Tvrtko I, rege al Bosniei (d. 1391)
 5 octombrie: Alexios al III-lea (Alexios III Megas Comnen), împărat bizantin de Trapezunt (d. 1390)
 Muhammed al V-lea, sultan de Granada (d. 1391)

Decese 

 Awhadi de Maraghai, poet persan (n. 1271)
Guillaume al II-lea, duce de Atena (n. 1312)
 Marino Sanudo "cel Bătrân", om de stat și geograf venețian (n.c. 1260)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1338

1338
1337


1337 (MCCCXXXVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 1 mai: Marinizii din Maroc ocupă orașul Tlemcen de la dinastia abdalwadizilor, după doi ani de asediu.
 24 mai: Regele Filip al VI-lea al Franței confiscă orașul Bordeaux și întreaga regiune Guyenne (Aquitania) de la vasalul său, regele Angliei Eduard al III-lea. Momentul marchează începutul Războiului de 100 de ani dintre Anglia și Franța (1337-1453). Motivul de ordin economic al războiului îl constituie embargoul impus lânii provenite din Anglia, care este interzisă în Flandra de către Filip al VI-lea. Rezultatul a fost victoria Casei de Valois, care devine dinastia moștenitoare a tronului francez.
 7 octombrie: Eduard al III-lea al Angliei denunță omagiul de vasalitate față de Filip al VI-lea și revendică coroana Franței.
 15 noiembrie: Împăratul german Ludovic al IV-lea conferă Ordinului teutonic privilegiul cuceririi Lituaniei și Rusiei; conducătorul lituanian Gedyminas reușește să îi respingă pe teutoni.
 28 decembrie: Țesătorii flamanzi, conduși de Jacob van Artevelde, ocupă orașul Gand și îl alungă pe contele de Nevers.

Nedatate 

Familia Scaligeri este alungată din Padova; Alberto dalla Scala se retrage la Verona.
Se încheie foametea din China (începută de la 1333), care a provocat moartea a 6 milioane de persoane.
 Asediul Nicomediei. Turcii otomani ocupă Nicomedia (astăzi, Izmit).

Arte, științe, literatură și filozofie 

 Francesco Petrarca vizitează Roma pentru prima dată, fiind atras de antichitățile de aici; gustul pentru lumea clasică începe să se extindă în Italia.
 Universitatea din Paris condamnă învățăturile filosofului englez William Ockham.

Înscăunări 

 Mansa Maghan, conducător al Imperiului Mali (1337-1341).
Petru al II-lea, ca rege al Siciliei, asociat de tatăl său, Frederic al II-lea (1337-1342)

Nașteri 

 Brancaleone Doria, nobil sard (d. 1409).
Henric al III-lea, duce de Mecklemburg-Schwerin (d. 1383)
 Jean Froissart, cronicar francez, originar din Hainaut (d. 1405).
 Ludovic al II-lea, duce de Bourbon (d. 1410)
 Ștefan al III-lea, duce de Bavaria (d. 1413)

Decese 

 8 ianuarie: Giotto di Bondone, 79 ani, pictor și arhitect italian (n.c. 1267)
 7 iunie: Willem al III-lea, 50 ani, conte de Hainaut (n. 1286)
 25 iunie: Frederic al II-lea, 64 ani, rege al Siciliei (n. 1273)

Mansa Musa I, rege malian, considerat cel mai bogat om din lume (n. 1280)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1337

1337
1336


1336 (MCCCXXXVI) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente 

 5 mai: Decret prin care evreii din Pamplona sunt grupați în cartiere delimitate.
 20 iunie: Emiterea bulei "Summi magistri", prin care se reformează ordinul benedictin.
 4 iulie: Bătălia de la Minatogawa. Shogunul Ashikaga Takauji înfrânge forțele imperiale japoneze. Începutul perioadei Muromachi, în istoria Japoniei.
 5 octombrie: Măsuri luate de regele Eduard al III-lea al Angliei împotriva negustorilor flamanzi; ca rezultat, țesătorii din Flandra se revoltă, sub conducerea lui Jacob van Artevelde.
 28 noiembrie: Bula "Redemptor noster", emisă de papa Benedict al XII-lea la adresa franciscanilor.

Nedatate 

 martie: Regele Filip al VI-lea al Franței strânge o flotă în Marsilia, în intenția de a ajunge în Ierusalim.
 Bizantinii recuperează insula Lesbos de la genovezi.
 Frații Harihara și Bukka Raya întemeiază statul hindus Vijayanagar, la sud de podișul Deccan, în India, ca urmare a alungării sultanului de Delhi.
 Orașul scoțian Aberdeen este incendiat de către englezi.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 Crearea colegiului "Ave Maria" la Paris, de către Jean de Hubant.

Înscăunări 

 Komyo, împărat al Japoniei (1336-1348)
Petru al IV-lea, rege al Aragonului (1336-1387)

Nașteri 

9 aprilie: Timur Lenk, conducător mongol, cel care l-a făcut prizonier pe Baiazid I în lupta de la Ankara (1402), (d. 1405)
25 iulie: Albert I, duce al Bavariei (d. 1404)
Baldassare Buonaiuti, scriitor italian (d. 1386)
 Bianca de Savoia (d. 1387)
 Ciprian, mitropolit al Moscovei (d. 1406)
 Gao Qi, poet chinez (d. 1374)
 Grigore XI (n. Pierre Roger de Beaufort), papă (d. 1378)
 Inocențiu VII (n. Cosimo Gentile Migliorati), papă (d. 1406)

Decese 

 27 ianuarie: Alfonso al IV-lea, 36 ani, rege al Aragonului (1327-1336), (n. 1299)
25 februarie: Margiris (Margis), prinț lituanian (n. ?)
 17 mai: Go-Fushimi, 47 ani, împărat al Japoniei (n. 1288)
 4 iulie: Elisabeta de Aragon, 64 ani, regină consort a Portugaliei (n. 1271)
Cino da Pistoia, 65 ani, poet și jurist italian (n.c. 1270)

 Guillaume Pierre Godin, filosof francez (n. 1260)
 Ramon Muntaner, 65 ani, conducător militar și memorialist catalan (n.c. 1270)
 Richard de Wallingford, matematician englez (n. 1292)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1336

1336
1335


1335 (MCCCXXXV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 5 ianuarie: Sultanul de Delhi, Muhammad bin-Tughluq, pornește o expediție la sud de podișul Deccan; o epidemie de ciumă îl silește să revină la Delhi.
 4 februarie: Revoltă a ghibelinilor la Genova, care conduce la alungarea reprezentantului regelui Robert de Neapole și a sprijinitorilor guelfi ai acestuia; sunt numiți la conducere doi "căpitani ai poporului".
 24 august: Conferința de la Trencin. Regele Ioan I al Boemiei renunță la tronul Poloniei.
 12 noiembrie-3 decembrie: Congresul de la Visehrad. Monarhii Boemiei (Ioan I), Ungariei (Carol Robert) și Poloniei (Cazimir al III-lea) formează o alianță împotriva Habsburgilor; se confirmă dominația Boemiei asupra Sileziei; se încheie un acord între Boemia și Polonia, în baza căruia se constituie un boicot economic împotriva Vienei.
 30 noiembrie: Bătălia de la Culblean. David Bruce îl înfrânge pe Edward Balliol, în cadrul luptelor interne din Scoția.
 20 decembrie: Mastino dalla Scala, conducătorul Veronei, ocupă orașul Lucca, în Toscana.

Nedatate 

mai: După moartea lui Henric de Gortz, provinciile Carintia și Carniola, de pe teritoriul actual al Sloveniei, trec sub controlul Habsburgilor.
august: Regele marinid Abu al-Hasan ben Uthman începe asediul orașului Tlemcen, în Maroc.
Expiră excomunicarea la care fusese supus Frederic al III-lea al Siciliei.
Mișcări în China împotriva autorității dinastiei mongole Yuan.
Odată cu moartea lui Abu Said, statul ilhanizilor din Iran se dezmembrează, la conducerea regiunii impunându-se dinastiile jalairizilor, ciobanizilor, muzaffarizilor și injuizilor.
Papa Benedict al XII-lea începe reorganizarea Ordinului cistercian.
Sclavia este abolită în Suedia.
Sub conducerea lui George V (cel Strălucit), georgienii reușesc să îi respingă pe mongoli.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 În Spania, este întemeiată Școala de arte din Zaragoza (din secolul al XVI-lea, în jurul său se va constitui Universitatea din Zaragoza).
Încep lucrările la Palatul papal din Avignon.

Înscăunări 

 Otto, duce de Carintia.

Nașteri 

 24 ianuarie: Guillaume de Sainte-Maure, cancelar al Franței și principalul sfătuitor al regelui Filip al VI-lea (d. ?)
 24 noiembrie: Henric al VI-lea cel Bun, duce de Breslau (Wroclaw), (d. ?)
Ibn Rajab, jurist arab (d. 1393)
 Yi Seong-gye, fondatorul dinastiei Joseon, în Coreea (d. 1408)

Decese 

 2 aprilie: Henric (Henric al III-lea de Franconia), duce de Carintia (n. ?)
 23 iulie: Prințul Morinaga, shogun japonez (n. 1308)
 30 noiembrie: Abu Sa'id, conducător mongol în Iran (n. ?)

Giacomo Alberti, cardinal și episcop italian (n. ?)
Malatestino Novello Malatesta, condottier italian (n. ?)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1335

1335
1334


1334 (MCCCXXXIV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente

Octombrie 

 28 octombrie: Cavalerii de Rodos ocupă citadela orașului Smyrna (Izmir), în Asia Mică.

Nedatate 

 Ciuma se extinde în provincia chineză Hubei.
Marile piețe de pe calea Indiei decad: Kabul și Ghasnî cad în ruină, piața din Tabriz sărăcește, iar drumurile către Trapezunt, Sivas și Lajazzo nu oferă nicio securitate.
Prima menționare a târgului Baia (jud. Suceava), în Moldova.
 Robert al III-lea de Artois, în conflict cu regele Franței, se refugiază în Anglia.
 Scindarea statului ciagathaizilor.

Arte, știință, literatură și filozofie 

 Este pusă piatra de temelie a campanilei din Florența, operă artistică realizată de Giotto di Bondone, numit arhitect șef al orașului.
 Începe edificarea Palatului papilor din Avignon, realizat de Pierre Poisson și Jean de Loubières.

Nașteri 

 4 ianuarie: Amedeo al VI-lea, conte de Savoia (d. 1383)
 13 ianuarie: Henric al II-lea, rege al Castiliei (d. 1379)
 30 august: Petru I, rege al Castiliei (d. 1369)
 Iacob I, rege al Ciprului (d. 1398)
 Ludovic al II-lea Gonzaga, senior de Mantova (d. 1382)

Decese 

 4 decembrie: Ioan al XXII-lea (n. Jacques d'Euse), papă (n. 1244)
 14 decembrie: Otto al IV-lea, duce al Bavariei Inferioare (n. 1307)
Andalò del Negro, 73 ani, astronom și geograf italian (n. 1260)

 Nicholas Trivet, 76 ani, cronicar englez (n.c. 1257)

Înscăunări 

 20 decembrie: Benedict al XII-lea (n. Jacques Fournier), papă (1334-1342)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1334

1334
1333


1333 (MCCCXXXIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 

 15 iunie: Conducătorul marinid din Maroc, Abu Malik, cucerește Gibraltarul.
 19 iulie: Bătălia de la Halidon Hill: regele Eduard al III-lea al Angliei, sprijinitorul rebelului Edward Balliol, înfrânge pe regele David al II-lea al Scoției.
 4 noiembrie: Inundație a fluviului Arno, provocând mari pagube în Florența; majoritatea podurilor sunt distruse.

Nedatate 

 1333-1337: Războaiele bizantino-otomane. Asediul Nicomediei. Asediu otoman asupra orașului bizantin Nicomedia, încheindu-se cu capturarea orașului.
China cade pradă secetei, foametei și inundațiilor, urmate de o mare epidemie de ciumă; începutul "Morții negre".
Secetă în Catalonia; piere o cincime dintre locuitorii Barcelonei.
 Sfârșitul perioadei Kamakura (1185-1333). Vezi Cronologia împăraților (Japoniei).

Arte, științe, literatură și filosofie

Nașteri 

 Carlo Zeno, amiral venețian (d. 1418)
 Ibn Zamrak, poet și om de stat arab din Granada (d. 1394)
 Kanami, actor, muzician și poet japonez (d. 1384)
Mihail al II-lea, mare cneaz de Tver (d. 1399)

Decese 

 7 februarie: Nikko, 86 ani, preot japonez, fondator al budismului Nichiren Shoshu (n. 1246)
 2 martie: Vladislav I (cel Scurt), 71 ani, rege al Poloniei (d. 1261)
 18 iunie: Henric al XV-lea, 20 ani, duce de Bavaria (n. 1312)

Nedatate 

martie: William of Alnwick, 57 ani, călugăr franciscan și teolog (n.c. 1275)
 Frederic al II-lea, markgraf de Baden (n. ?)
Momik, arhitect și sculptor armean (n. ?)

Înscăunări 

 2 martie: Cazimir al III-lea (cel Mare), rege al Poloniei (1333-1370)
 Toghan Timur, mare han al mongolilor (1333-1368)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1333

1333
1332


1332 (MCCCXXXII) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 18 februarie: Amda Seyon I, împăratul Etiopiei începe campaniile asupra statelor musulmane din sud.
 10-11 august: Bătălia de la Dupplin Moor. În cadrul unui război civil din Scoția, trupele regelui David al II-lea sunt înfrânte de cele ale rebelilor din familia Balliol, sprijinite de englezi.
 24 septembrie: Edward Balliol se încoronează la Scone ca rege al Scoției.
 7 noiembrie: Lucerna se alătură cantoanelor din Confederația Helvetică.
 16 decembrie: Bătălia de la Annal. Fidelii regelui David al II-lea al Scoției zdrobesc pe rebelul Edward Balliol.

Nedatate 

 Acordul economic de la Visegrád, prin care Ungaria, Boemia și Polonia boicotează comerțul cu Viena.
Amiralul genovez Antonio Grimaldi înfrânge pe catalani și pe aragonezi.
 Hanul Uzbek oferă negustorilor din Genova și Veneția un teritoriu la gura Donului, unde aceștia își fixează comptuare.
Johannis Plebanus de Bystricia, cel dintâi paroh din Bistrița, este atestat documentar, în registrele de evidență ale dijmelor papale pe anii 1332-1333.
 Orașul Cortona este anexat de Florența.
 Prima mențiune a orașului Târgu-Mureș din Transilvania (sub numele de Novum Forum Siculorum).

Arte, științe, literatură și filozofie 

 Conflict între Universitatea din Paris, susținută de regele Filip al VI-lea al Franței, și papa Ioan al XXII-lea.
 Papa Ioan al XXII-lea înființează Universitatea din Cahors.

Nașteri 

 27 mai: Ibn Khaldun, istoric arab (d. 1406)
 8 iunie: Cangrande al II-lea della Scala, senior de Verona (d. 1359)
 18 iunie: Ioan al V-lea Paleolog, împărat bizantin (d. 1391)
 10 octombrie: Carol al II-lea, rege al Navarrei (d. 1387)
 Andrea Vanni, pictor italian (d.c. 1414)
Franco Sacchetti, poet și scriitor italian (d. 1400)
 Frederic al II-lea, marchiz de Saluzzo (d. 1396)
 Frederic al III-lea, landgraf de Thuringia (Meissen) (d. 1381)
 Mohamed al VI-lea, sultan de Granada (d. 1362)
 Ștefan, duce de Slavonia (d. 1354)
Xu Da, conducător militar chinez (d. 1385)
William Langland, poet englez (d. 1386)

Decese 

 13 februarie: Andronic al II-lea Paleologul, împărat bizantin (n. 1259)
 13 martie: Theodor Metochites, om de stat și patron al artelor bizantin (n. 1270)
 2 august: Christopher al II-lea, rege al Danemarcei (n. 1276)

Nedatate 
 Gaddo Gaddi, 71 ani, pictor din Florența (n. 1260)
 Nuwairi, enciclopedist din Egipt (n. ?)

Înscăunări 

 Maghan, rege al Mali (1332-1336).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1332

1332
1331


1331 (MCCCXXXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 11 ianuarie: Boemia anexează ducatul de Głogów.
 2 septembrie: Pace încheiată între guelfii și ghibelinii din Genova, în urma medierii regelui Robert I al Neapolelui.
 12 septembrie: Carlo Grimaldi ocupă Monaco.
 27 septembrie: Bătălia de la Płowce. Confruntarea dintre cavalerii teutoni și regele Ladislau I (cel Scurt) al Poloniei se încheie nedecis.

Nedatate 

 Ibn Battuta vizitează statul Kilwa.
 Regatul marinid din Maroc atinge apogeul sub Abû al-Hasan ben `Uthmân, dominând regiunea maghrebiană.
Turcii otomani ocupă Niceea.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Prima mențiune a fortăreței Kremlinului, la Moscova.

Nașteri 

 16 februarie: Coluccio Salutati, om politic și teoretician din Florența (d. 1406)
Hamidüddin Aksarayî, învățător musulman (d. 1412)
 Michele Steno, doge al Veneției (d. 1413)

Decese 

 14 ianuarie: Odorico din Pordenone, explorator italian (n. 1265)
 27 octombrie: Abu al-Fida (Abulfeda), istoric și geograf arab (n. 1273)
 11 noiembrie: Ștefan al III-lea Uroș Decanski, rege al Serbiei (n.c. 1285)
 30 decembrie: Bernard Gui, inchizitor (n. 1261/1262)
 Arnaud de Pellegrue, cardinal (n. ?)
 Engelbert de Admont, abate benedictin din Stiria (n. ?)

Înscăunări 

 21 septembrie: Ștefan Dușan (Ștefan Uroș al IV-lea Dușan), rege al Serbiei (1331-1355)
 Alexandru, țar al Bulgariei, dinastia Șișman (1331-1371)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1331

1331
1330


1330 (MCCCXXX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente 

 13 ianuarie: Tratatul de la Haguenau. A fost încheiat între Ludovic al IV-lea de Bavaria și Albert "cel Înțelept" de Austria.
 28 iulie: Bătălia de la Velbužd (Bulgaria). Țarul Mihail al III-lea al Bulgariei este înfrânt de sârbi; Serbia își extinde dominația spre Macedonia.
 19 octombrie: Regele Eduard al III-lea devine rege al Angliei, după ce regentul Roger Mortimer este trimis la închisoare.
 9-12 noiembrie: Bătălia de la Posada. Valahii, conduși de voievodul Basarab I, resping invazia regelui Carol Robert de Anjou al Ungariei; Țara Românească obține astfel independența.

Nedatate 

Crearea unui cartier evreiesc la Pamplona, pentru a-i proteja de jafuri.
Franciscanul Odorico din Pordenone ajunge în Tibet.
Portughezii ocupă insulele Madeira.
 Sultanul otoman Orhan creează corpul ienicerilor.
 Umur Bey, ghazi de Aydin efectuează expediții împotriva insulelor grecești din Marea Egee.
 Voievodul Basarab I își stabilește reședința la Curtea de Argeș; prima mențiune a cetății Argeș.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 28 aprilie: Fondarea mănăstirii Ettal de către împăratul Ludovic al IV-lea.
 16 iulie: Eclipsa de Soare calculată și prezisă cu precizie de Nichifor Gregoras.

Nașteri 

 12 mai: Wilhelm I, duce de Bavaria (d. 1389)
 15 iunie: Eduard Prințul Negru (d. 1376)
25 octombrie: Ludovic al II-lea de Flandra (d. 1384)
Altichiero, pictor italian (d. 1390)
Antonio Venier, doge de Veneția (d. 1400)
Bartolo di Fredi, pictor italian (d. 1410)
Giacopo din Casentino, pictor italian (d. 1380)
Giovanni Dondi dall'Orologio, medic și astronom italian (d. 1388)
Grigore al XI-lea, papă (d. 1378)
John Gower, poet englez (d. 1408)
Konrad von Wallenrode, mare maestru al Ordinului teutonic (d. 1393)
Nicolas Bataille, tapițer francez (d. 1405)
Nicolas Flamel, alchimist (d. 1417)
Peter Parler, arhitect german (d. 1399)
 Pietro Campofregoso, doge de Genova (d. 1404)
 Simone dei Crocifissi, pictor din Bologna (d. 1399)

Decese 

 13 ianuarie: Frederic I, duce de Austria (n. 1286)
 28 iulie: Mihail al IV-lea Șișman, țar al Bulgariei (n. ?)
 29 noiembrie: Roger Mortimer, regent al Angliei (n. 1287)

Alexios al II-lea (Alexios II Megas Comnen), 47 ani, împărat bizantin de Trapezunt (1297-1230), (n. 1282)
Guillaume Durand, cleric francez (n. ?)
Lorenzo Maitani, 74 ani, arhitect și sculptor italian (n. 1255)
Maximus Planudes, 69 ani, gramatician și teolog bizantin (n.c. 1260)
Pietro Cavallini, 70 ani, artist italian (n. 1259)
Ubertino din Casale, 70 ani, predicator și teolog italian (n. 1259)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1330

1330
1329


1329 (MCCCXXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 15 ianuarie: Seniorul Azzone Visconti de Milano obține de la împăratul Ludovic al IV-lea titlul de vicar imperial, extinzându-și influența în toată Lombardia.
 18 februarie: Regele Amda Seyon I al Etiopiei începe campaniile împotriva statelor musulmane de la sud de Etiopia.
 27 martie: Papa Ioan al XXII-lea condamnă postum unele opere ale filosofului Meister Eckhart.
 6 iunie: Regele Eduard al III-lea al Angliei prestează omagiu lui Filip al VI-lea al Franței pentru Aquitania.
 11 iunie: Războaiele bizantino-otomane. Bătălia de la Pelekanon. Bizantinii conduși de Andronic III Paleologul sunt înfrânți de turcii otomani conduși de sultanul Orhan Gazi. Niceea este amenințată de aceștia din urmă.
 4 august: Pactul de la Pavia. Palatinatul se separă de Bavaria.
 9 septembrie: Ultimul rug consemnat împotriva catharilor, la Carcassonne.

Nedatate 

aprilie: Antipapa Nicolae al V-lea este excomunicat de către papa Ioan al XXII-lea.
Andronic al III-lea alungă pe genovezi din insula Chios, care devine domeniu imperial.
Împăratul Andronic al III-lea al Bizanțului intervine în Asia Mică, în teritoriul statului otoman.
 Orașul Amberg din Germania intră în stăpânirea familiei Wittelsbach.
 Orașul Wiesbaden obține din partea împăratului Ludovic al IV-lea dreptul de a bate monedă proprie.
 Regele Ștefan Dușan al Serbiei îl înfrânge pe banul Bosniei, Ștefan al II-lea Kotromanić.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

 Apare un tratat al lui William Ockham, îndreptat împotriva puterii temporale a papilor.
 Încep construcțiile la catedrala din Frombork, în Polonia.

Nașteri 

 29 noiembrie: Ioan I, duce de Bavaria (d. 1340)
 Benedict al XIII-lea, antipapă (d. 1423)
 Fairuzabadi, lexicograf arab (d. 1414)
Lazăr, prinț al Serbiei (d. 1389)

Decese 

 21 aprilie: Frederic IV, duce de Lorena (n. 1282)
 31 mai: Albertino Mussatto, om politic, poet și cronicar din Padova (n. 1261)
 7 iunie: Robert I Bruce (Raibeart a Briuis), rege al Scoției (n. 1274)
 22 iulie: Cangrande I dalla Scala, senior de Verona (n. 1291)
 4 noiembrie: Eduard, conte de Savoia (n. 1284)
Guillaume Adam, misionar și scriitor francez (n. ?)

Henric al II-lea de Mecklenburg, 61 ani (n. 1267)
Sciarra Colonna, 58 ani, cardinal (n. 1270)

Înscăunări 

 7 iunie: David al II-lea (Dàibhidh Bruis), rege al Scoției (1329-1371)
 4 noiembrie: Aimon, conte de Savoia (1329-1343)
Christopher al II-lea, rege al Danemarcei (1329-1332)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1329

1329
1327


1327 (MCCCXXVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente 

 13 ianuarie: Regele Eduard al II-lea al Angliei este depus de către Parlament.
 20 ianuarie: Eduard al II-lea este întemnițat.
 6 aprilie: Ducii din Silezia Superioară devin vasali al Boemiei.
 25 aprilie: Tratat de pace între Pisa și Regatul Aragonului.
 31 mai: Regele Ludovic al IV-lea de Bavaria se încoronează la Milano ca rege al Lombardiei; în continuare, pornește marșul asupra Romei, în vederea încoronării imperiale.
 5 iulie: Seniorul Galeazzo I Visconti de Milano este luat prizonier de către Ludovic al IV-lea.
 15 august: Populația din cnezatul Tver masacrează soldații tătari din oraș.
 6 septembrie: Ludovic al IV-lea pune stăpânire pe Pisa, cu ajutorul lui Castruccio Castracani.
 4 noiembrie: Castruccio Castracani primește de la Ludovic al IV-lea titlul de duce de Lucca și de Pistoia.
 27 decembrie: Provincia Bourbonnais din Franța devine ducat, sub Ludovic de Bourbon.

Nedatate 

 Hanul ciagathaid Tarmachirin invadează provincia Punjab din India, fără succes.
Orașul München este lovit de un incendiu.
 Sayyid Ahsan Shâh fondează Sultanatul de Madurai, în India.
 Sultanul Muhammad bin-Tughlûq de Delhi își mută reședința la Daulatabad, în Dekkan.
Tver este distrus de tătari, sprijiniți de moscoviți; cneazul Alexandru de Tver fuge la Pskov, apoi în Lituania.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

 3 aprilie: Teologul Marsilio din Padova este excomunicat de către papa Ioan al XXII-lea.
 Este creat colegiul Ave Maria la Paris, de către consilierul regal Jean de Hubant.
 Începe construirea mănăstirii Dečani din Serbia (finalizate la 1335).

Nașteri 

 2 octombrie: Baldus de Ubaldis, jurist italian (d. 1400)
 30 octombrie: Andrei, viitor duce de Calabria (d. 1345)
 Frederic al III-lea de Baden (d. 1353)

Decese 

 29 ianuarie: Adolf, conte de Renania-Palatinat (n. 1300)
 1 septembrie: Foulques de Vilaret, maestru al Ordinului ospitalierilor (n. ?)
 16 septembrie: Cecco din Ascoli, poet și medic italian (n. 1269)
 21 septembrie: Eduard al II-lea, rege al Angliei (n. 1284)
 2 noiembrie: Iacob al II-lea, rege al Aragonului (n. 1267)
Bartolomeo din Lucca, istoric italian (n. ?)
 Meister Eckhart, teolog german (n. 1260)
Vital du Four, teolog francez (n. 1260)

Înscăunări 

 25 ianuarie: Eduard al III-lea, rege al Angliei (1327-1377)
 5 noiembrie: Alfons al IV-lea, rege al Aragonului (1327-1336)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1327

1327
1326


1326 (MCCCXXVI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de vineri.

Evenimente 

 13 ianuarie: Carol de Calabria, fiul lui Robert de Anjou, este ales senior al Florenței.
 6 aprilie: Asediul Bursei. Profitând de războiul civil din Imperiul bizantin, Orhan I ocupă Bursa și o transformă în capitală a statului otoman.
 3 iunie: Tratatul de la Novgorod. Pune capăt deceniilor de dispute de la frontiera dintre Norvegia și Novgorod (Rusia).
 30 iulie: Carol de Calabria intră în Florența, instituind o dictatură.
 30 august: Seniorul Castruccio Castracani de Lucca este excomunicat.
 16 noiembrie: Regele Eduard al II-lea al Angliei este luat prizonier de către regina Isabela a Franței și de amantul acesteia, Roger Mortimer.

Nedatate 

aprilie: Tratatul de la Corbeil. Se reînnoiesc prevederile din Auld Alliance (Vechea Alianță) dintre Franța și Scoția.
octombrie: Ibn Battuta ajunge la Mecca.
Arhiepiscopul de Köln intentează un proces împotriva lui Johann Eckhart, teolog dominican.
 Este menționată prima armă de foc în Europa, la Florența.
 Se desfășoară o mare răscoală țărănească în Flandra.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

 Începe răspândirea neoconfucianismului în Japonia.

Nașteri 

 5 martie: Ludovic I de Anjou, rege al Ungariei și Poloniei (d. 1382)
 30 martie: Ivan al II-lea, mare duce de Moscova și de Vladimir (d. 1359)
Imagawa Sadayo, poet și soldat japonez (d. 1420)
Manuel Cantacuzino, despot de Moreea (d. 1380)
 Murad I, sultan otoman (d. 1389)
 Robert de Durazzo, nobil napolitan (d. 1356)

Decese 

28 februarie: Leopold I (n. Leopold Ignaz Joseph Balthasar Felician), duce de Austria (n. 1290)
26 martie: Alessandra Giliani,  anatomist (n. c. 1307)
1 august: Varcislav al IV-lea, duce de Pomerania (n. 1290)
17 octombrie: Walter Stapledon, episcop englez (n. 1261)
20 decembrie: Petru, mitropolit al Moscovei (n. ?)
David, duce de Moravia (n. ?)
Kebek, han mongol al ciagataizilor (n. ?)
Mondino de Liuzzi, anatomist italian (n. 1275)
Osman I, sultan otoman (n. 1258)

Înscăunări 

 28 februarie: Albert I (cel Înțelept), duce de Austria și de Stiria

 Orhan I, sultan otoman (1326-1359).

 Valdemar al III-lea (cel Tânăr), rege al Danemarcei (1326-1330)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1326

1326
1325


1325 (MCCCXXV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 3 martie: A fost întemeiat orașul Tenochtitlan, capitala Imperiului aztec, pe o mică insulă de pe lacul Texcoco.
 26 mai: Flota angevină a lui Carol de Calabria începe asedierea orașului Palermo din Sicilia; orașul rezistă.
 21 iulie: Răscoală a comunei din Sassari, în Sardinia, împotriva aragonezilor.
 21 septembrie: După asasinarea marelui cneaz Gheorghe, Alexandru de Tver devine mare cneaz de Vladimir, iar Ivan I Danilovici (numit "Kalita") cneaz de Moscova.
 22-23 septembrie: Bătălia de la Altopascio. Trupele florentine sunt înfrânte de condottierul Castruccio Castracani.
 15 noiembrie: Bătălia de la Zappolino. Modena înfrânge trupele bologneze.

Nedatate 

 Franciscanul Oderico din Pordenone ajunge în China.
Încep călătoriile lui Ibn Battuta, pornind din Spania.
Mitropolitul Petru al Rusiei își mută reședința de la Vladimir la Moscova.
 Răscoale populare în China, datorate foametei.
 Sultanul Ghiyath al-Din Tughlûq de Delhi zdrobește răscoalele din Gujarat și din Bengal și respinge o nouă invazie a mongolilor.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

 14 februarie: Universitatea din Paris ridică interdicția asupra învățăturilor tomiste.
 Este construit mausoleul lui Ghiyâs ud-Dîn Tughlûq, la Delhi.

Nașteri 

 12 mai: Rupert al II-lea, elector de Palatinat (d. 1398)
Bonino da Campione, sculptor italian (d. 1397)
Dalmasio Scannabecchi, pictor italian (d. 1421)
Francesco I da Carrara, senior de Padova (d. 1393)
Francesco Landini, organist și compozitor italian (d. 1397)
 Grigore al XII-lea, papă (d. 1415)
 Hafiz al-Iraqi, savant arab (d. 1403)
 Niccolò Spinelli, om politic și jurist italian (d. ?)
 Pandolfo al II-lea Malatesta, condottier italian, viitor senior de Rimini (d. 1373)

Decese 

 13 ianuarie: Denis I, rege al Portugaliei (1279-1325), (n. 1261)
 6 iulie: Ismail I, sultan de Granada (n. 1279)
 21 septembrie: Iuri I, cneaz de Moscova și Vladimir (n. 1281)
 6 noiembrie: Amir Khusro, poet musulman indian (n. 1253)
 16 decembrie: Charles de Valois, conte de Valois, d'Alençon, de Perche, de Chartres, d'Anjou și de Maine, frate al regelui Filip al IV-lea "cel Frumos" (n. 1270)
François de Mayrone, 44 ani, filosof francez (n.c. 1280)
Ghiyath al-Din Tughlûq, sultan de Delhi (n. ?)
Rolando din Piazzola, jurist și umanist italian (n. ?)

Înscăunări 

 7 ianuarie: Alfonso al IV-lea, rege al Portugaliei (1325-1357)

 13 iulie: Muhammad bin Tughluq, sultan de Delhi (1325-1351)
21 septembrie: Ivan I "Kalita", mare cneaz de Moscova (1325-1340)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1325

1325
1324


1324 (MCCCXXIV) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de marți.

Evenimente 

 28 februarie: Bătălia de la Vaprio (de pe Adda). Seniorul Galeazzo I Visconti de Milano înfrânge trupele pontificale.
 23 martie: Papa Ioan al XXII-lea excomunică pe împăratul Ludovic al IV-lea de Bavaria.
 11 iulie: Papa Ioan al XXII-lea pronunță depunerea lui Ludovic al IV-lea.
 20 iulie: Aragonezii ocupă castelul din Cagliari, încheind cucerirea Sardiniei și a Corsicii, în ciuda unei puternice rezistențe a genovezilor.

Nedatate 

iulie: În drum spre Mecca, împăratul Kankan Musa I din statul Mali întreprinde o vizită la Cairo.
iulie-august: Sub pretextul că regele Eduard al II-lea al Angliei nu a prestat omagiu pentru provincia Guyenne, regele Carol al IV-lea al Franței decide ocuparea provinciei; aceasta este ocupată fără nicio rezistență de către trupele franceze, conduse de Carol de Valois.
august: Roger Mortimer evadează din Turnul Londrei și se refugiază în Franța.
octombrie: Tratat încheiat între Imperiul bizantin și Republica Veneția.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 

3 mai: Primul concurs de poezie organizat la Toulouse de către Collège de la gaie science.
Acuzat de erezie de către papă, William Ockham intră în domiciliu forțat la Avignon.
Marsilio din Padova publică Defensor pacis.

Nașteri 

 5 martie: David al II-lea, rege al Scoției (d. 1371)
 Dimitri, cneaz de Suzdal (d. 1383)
Demetrios Cydones, cronicar bizantin (d. 1397)
Giottino (n. Tommaso di Stefano), pictor italian (d. 1357)
 John Wycliff, teolog reformator englez (d. 1384)
 Manuel al II-lea, împărat bizantin de Trapezunt (d. 1333)
 Vittorio Pisani, amiral venețian (d. 1380)

Decese 

 8 ianuarie: Marco Polo, explorator venețian (n. 1254)
 11 februarie: Karl von Trier, mare maestru al Ordinului teutonic (n. 1265)
 31 august: Henric al II-lea, rege titular al Ierusalimului (1285-1291), (n. 1271)
 4 septembrie: Sancho, rege de Mallorca (1311-1324), (n. 1274)
 Dino Compagni, istoric italian (n.c. 1255)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1324

1324
1323


1323 (MCCCXXIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de luni.

Evenimente 

 25 ianuarie: Vilnius este pentru prima dată menționat ca reședință a lui Gedymin al Lituaniei.
 6 martie: Tratatul de la Paris: Comitatul Zeelanda este definitiv trecută sub stăpânirea Olandei.
 11 aprilie: Populația originară din Pisa este masacrată în Sardinia; evenimentul grăbește trecerea insulei sub dominația Regatului Aragonului.
 30 mai: Armistițiu între regii Robert Bruce al Scoției și Eduard al II-lea al Angliei, care va dura vreme de 13 ani.
 18 iulie: Sfântul Tommaso de Aquino este canonizat de către papa Ioan al XXII-lea.
 12 august: Tratatul de la Nöteborg. Suedia și Novgorodul își delimitează frontierele; Finlanda este recunoscută ca provincie suedeză, în vreme ce Carelia de nord trece sub stăpânirea rușilor.

Nedatate 

aprilie: Tratatul de la Nürnberg. Ducele Ludovic al IV-lea de Bavaria oferă Brandenburgul fiului său; provincia trece astfel sub conducerea familiei bavareze Wittelsbach, până la 1373.
Farul din Alexandria este distrus de o serie de cutremure de pământ.
 Regele Carol Robert al Ungariei își strămută reședința de la Timișoara la Vișegrad, pe unul dintre brațele Dunării.
Tratatul de la Alep. Adord între mongolii hulagizi din Persia și mameluci.
 Trupele Sultanatului din Delhi invadează statul Orissa din India.

Arte, Știință, Literatură și Filozofie 

 Compozitorul Guillaume de Machaut devine capelan al secretarului regelui Ioan I al Boemiei.
 Giovanni Boccaccio se instalează la curtea regelui Robert al Neapolelui.
Jourdain de Séverac scrie Mirabilia: legendarul preot Ioan este identificat în Etiopia.
 La Toulouse, este fondată Compagnie du Gai Sçavoir, în scopul menținerii lirismului de curte al trubadurilor și de apărare a poeziei scrise în dialectul langue d'oc.
 William Ockham face diferența dintre mișcarea dinamică și mișcarea cinetică.

Nașteri 

 Carol, duce de Durazzo (d. 1348)

Decese 

 16 octombrie: Amedeo al V-lea, conte de Savoia (n. 1249)
 16 noiembrie: Frederic I, markgraf de Meissen (n. 1257)
Andrei de Halici, rege de Galiția (1308-1323), (n. ?)
Gegeen-han, 19 ani, împărat al Chinei din dinastia Yuan (n. 1303)
 Lamba Doria, 77 ani, amiral genovez (n. 1245)
Lev al II-lea de Halici, rege de Galiția (1308-1323), (n. ?)
Teodor Svetoslav, 52 ani, țar al Bulgariei (n. 1270)

Înscăunări 

 Mihail al IV-lea, țar al Bulgariei, dinastia Șișman (1323-1330)
Tadingdi, împărat al Chinei din dinastia Yuan (1323-1328)
 Volodymyr I, cneaz de Halici-Volînia (1323-1325)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1323

1323
1322


1322 (MCCCXXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de duminică.

Evenimente 

 16 martie: Bătălia de la Boroughbridge (în Yorkshire). Regele Eduard al II-lea al Angliei reprimă ultima rezistență a baronilor revoltați, condusă de Thomas de Lancaster, care este luat prizonier.
 24 iunie: A doua expulzare a evreilor din Franța.
 28 septembrie: Bătălia de la Mühldorf. Ducele Ludovic al IV-lea de Bavaria înfrânge pe austrieci și îl capturează pe Frederic "cel Frumos".
 12 octombrie: Bătălia de la Old Byland. Scoțienii lui Robert Bruce înfrâng din nou trupele lui Eduard al II-lea al Angliei.

Nedatate 

 ianuarie: Bătălia de la Shrewsbury. Baronii revoltați împotriva lui Eduard al II-lea al Angliei, conduși de Roger Mortimer, sunt înfrânți de trupele regale.
 Hanul Hoardei de Aur acordă titlul de mare cneaz lui Dimitri Mihailovici de Tver.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 27 septembrie: Este consacrată catedrala din Köln (finalizată în 1473).

Nașteri 

 12 februarie: Ioan Henric de Luxemburg de Luxemburg, duce de Mazovia (d. 1375).
 Mihail Asan, țar al Bulgariei (d. 1355).

Decese 

 3 ianuarie: Filip al V-lea "cel Lung", rege al Franței (n. 1293)
 10 ianuarie: Petrus Aureolus, filosof scolastic (n. 1280)
 20 aprilie: Simon Rinalducci, călugăr din Ordinul augustinienilor (n. ?)
 24 iunie: Matteo Visconti, senior de Milano (n. 1250)
 10 august: Giovanni din Fermo, ascet italian (n. 1259)
 17 septembrie: Robert al III-lea din Béthune, conte de Flandra (n. 1249)
Ma Duanlin, 76 ani, istoric chinez (n. 1245)
Nasr, 34 ani, sultan de Granada (n. 1287)
Ștefan Konstantin, rege al Serbiei (n. ?)

Teodor Sviatoslav, țar al Bulgariei din dinastia Terter (n. ?)
 Zhao Mengfu, 67 ani, savant, pictor și caligraf chinez (n. 1254)

Înscăunări 

 6 ianuarie: Ștefan Uroš al III-lea Dečanski, rege al Serbiei (1322-1331)
 21 februarie: Carol al IV-lea (cel Frumos), consacrat la Reims ca rege al Franței și rege al Navarrei (1322-1328)
 Galeazzo I Visconti, senior de Milano (până la 1328)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1322

1322
1321


1321 (MCCCXXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de sâmbătă.

Evenimente 

 19 aprilie: Papa Ioan al XXII-lea amenință cu excomunicarea pe regele Frederic al II-lea al Siciliei.
 21 iunie: Edictul de la Poitiers: regele Filip al V-lea al Franței ordonă uciderea leproșilor.

Nedatate 

 mai-iunie: Răscoale ale păstorilor în Navara, ținuturile bascilor, sudul Aquitaniei și Languedoc.
Bătălia de la râul Irpen: ducele Gediminas înfrânge pe prințul Stanislav al Kievului, de la care cucerește Brest și Volînia.
 Ducele Gediminas al Lituaniei primește botezul.
Începe o nouă perioadă de foamete și epidemii în Anglia.
 Începe revolta lui Roger Mortimer, conte de La Marche, împotriva regelui Angliei.
 Începe un război civil în Imperiul bizantin (până la 1328), în care Andronic (viitorul Andronic al III-lea), sprijinit de aristocrația rurală luptă împotriva tatălui său, împăratul Andronic al II-lea Paleolog.
Regele Eduard al II-lea al Angliei este din nou înfrânt în Scoția de regele Robert Bruce.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Apare Ars nova, tratat de muzică aparținând lui Philippe de Vitry.
Regele Ștefan Milutin al Serbiei fondează mănăstirea Gračanica.

Nașteri 

 5 februarie: Ioan al II-lea, marchiz de Montferrat (d. 1372)
Ioan I de Mecklenburg-Stargard (d. ?)
 Ioan al III-lea, împărat bizantin de Trapezunt (d. 1362)

Decese 

 27 aprilie: Nicolò Albertini, om de stat italian (n. 1250)
 31 mai: Birger (Birger Magnusson), rege al Suediei (n. 1280)
 14 septembrie: Dante Alighieri (n. Durante di Alighiero degli Alighieri), poet italian, în exil la Ravenna.(n. 1265)
 29 octombrie: Ștefan Uroš II Milutin, rege al Serbiei (n. 1253)
Ibn al-Banna, matematician arab (n. 1256)

 Mubarak-han, sultan de Delhi (n. ?)

Înscăunări 

5 iulie: Ghiyath al-Din Tughlûq, sultan de Delhi (1321-1325)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1321

1321
1320


1320 (MCCCXX) a fost un an bisect al calendarului iulian, care a început într-o zi de joi.

Evenimente 

 20 ianuarie: Vladislav Lokietek devine rege al Poloniei prin reunificarea teritoriilor principalelor ducate polone, cu excepția Sileziei, Pomeraniei și Mazoviei și încoronarea sa la Cracovia de către arhiepiscopul de Gniezno.
 6 aprilie: Declarația de la Arbroath. Scoțienii își reafirmă independența față de regele Angliei.
 5 mai: Contele Robert de Flandra, aflat la Paris, jură fidelitate regelui Franței.

Nedatate 
 Dinastia Tughlaq începe să conducă Sultanatul din Delhi.
Dispută între Polonia și Ordinul teutonic pentru posesia asupra Pomeraniei.
Prințul Gedymin al Lituaniei obține o victorie asupra cavalerilor teutoni.

Arte, științe, literatură și filosofie 

 Dante Alighieri publică Quaestio de Aqua et Terra.
Este reconstruit Arsenalul din Veneția.
Începe redactarea Erikskrönika, în Danemarca.
 Pietri Visconti realizează o hartă a lumii, potrivit căreia Oceanul Indian este deschis, iar Africa circumnavigabilă.
 Pietro Lorenzetti pictează "Fecioara cu pruncul și îngerul Gabriel".

Nașteri 

 8 aprilie: Petru I, rege al Portugaliei (d. 1367)
Bertrand Du Guesclin, cavaler breton (d. 1380)
 Gabriele Adorno, doge al Genovei (d. 1398)
 Giovanni din Legnano, jurist și diplomat italian (d. 1383)
Iolo Goch, poet galez (d. 1398)
 John Hawkwood, mercenar englez (d. 1394)
 Lalleshwari, poet hindus (d. 1392)
 Mihail Panaretos, cronicar bizantin din Trapezunt (d. 1390)
 Otto al IV-lea, duce de Braunschweig-Grubenhagen (d. 1398)
 Raoul, duce de Lorena (d. 1346)
 Shams al-Dīn Abū Abd Allāh al-Khalīlī, astronom arab (d. 1380)
 Siemowit al III-lea, duce de Mazovia (d. ?)
Valdemar al IV-lea, rege al Danemarcei (d. 1375)

Decese 

 20 iulie: Oshin, rege al Armeniei (n. 1282)
Filippo Tesauro, pictor italian (n. 1260)
Geoffroi de Paris, cronicar francez (n. ?)
Pietro de' Crescenzi, scriitor și agronom italian (n. 1233)
Radulphus Brito, gramatician francez (n. ?)

Înscăunări 

 20 ianuarie: Vladislav I (Władysław I Łokietek), rege al Poloniei (1320-1333)
 25 ianuarie: Christopher al II-lea, rege al Danemarcei (1320-1326)
 aprilie: Khusrau Khan, sultan de Delhi (1320-1321)

Note

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1320

1320
1319


1319 (MCCCXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de miercuri.

Evenimente 

 28 ianuarie: Regele Robert al Neapolelui este învestit cu senioria orașului Brescia, oraș amenințat de Cangrande della Scala, senior al Veronei și de Matteo Visconti, seniorul Milanului.
 5 februarie: Lovitură de stat a ghibelinilor la Genova.
 8 iulie: Se realizează unificarea Norvegia și Suediei, sub regele Magnus al VI-lea, minor.
 27 iulie: Republica Genova este asediată de ghibelini pe mare și pe uscat.
 14 august: La moartea lui Valdemar, ultimul reprezentant al dinastiei Ascaniene în Brandenburg, Ioan I de Luxemburg intră în posesia provinciei Lusacia Superioară.

Nedatate 

 noiembrie: Trupele guelfilor conduse de Giberto da Coreggio, trimise de regele Robert de Neapole, cuceresc Cremona.

Arte, științe, literatură și filosofie

Nașteri 

 16 aprilie: Ioan al II-lea, rege al Franței (d. 1364)
 5 septembrie: Petru al V-lea, rege al Aragonului (d. 1387)
Bernabò Visconti, senior de Milano (d. 1385)
 Carol, duce de Bretania (d. 1364)
Murad I, sultan otoman (d. 1389)
 Stefan al II-lea, duce de Bavaria (d. 1375)

Decese 

 8 mai: Haakon al V-lea, rege al Norvegiei (n. 1270)
 12 august: Rudolf I, duce de Bavaria (n. 1276)
 14 august: Valdemar, markgraf de Brandenburg-Stendal (n. 1280?)
 1 noiembrie: Uguccione della Faggiuola, condotier italian (n. 1250?)
 13 noiembrie: Eric al VI-lea, rege al Danemarcei (n. 1274)

 Guan Daosheng, pictor și poet chinez (n. 1262)
 Kamāl al-Dīn al-Fārisī, om de știință persan (n. 1267)
Marchetto din Padova, compozitor italian (n. 1274)
 Remigio dei Girolami, teolog italian (n. 1235?)

Înscăunări 

 28 iunie: Magnus al VII-lea, ca rege al Norvegiei (1319-1343)
 8 iulie: Magnus al VII-lea, ca rege al Suediei (1319-1365)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1319

1319