1861



Események 

 január 9. – Mississippi kilép az Unióból.
 január 10. – Florida kilép az Unióból.
 január 11. – Alabama állam kilép az Unióból.
 január 19. – Georgia állam kilép az Unióból.
 január 26. – Louisiana kilép az Unióból.
 február 1. – Texas kilép az Unióból.
 február 18. – Beiktatják Jefferson Davist az Amerikai Konföderációs Államok ideiglenes elnökévé, Alexander H. Stephenst ideiglenes alelnökévé.
 február 26. – Ferenc József kibocsájtja császári rendeletét, az úgynevezett februári pátenst, mely korlátozza a birodalmi tanács jogkörét, kiterjeszti az uralkodó abszolutisztikus hatalmát, és erősíti Ausztria politikai helyzetét. (Ez a rendelet teljesen soha nem lépett hatályba.)
 március 3. – II. Sándor orosz cár rendelettel eltörli a jobbágyrendszert Oroszországban.
 március 4. – Abraham Lincoln lesz az Amerikai Egyesült Államok elnöke.
 március 18. – Kikiáltják az egységes Olasz Királyságot. Uralkodója II. Viktor Emánuel király lett.
 április 6. – Budán kezdetét veszi az első országgyűlés az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverése óta.
 április 12. – Az új konföderációs hatóságok – hogy bizonyítsák elszántságukat – tüzet nyitnak a Charleston közelében fekvő – és még az Unió ellenőrzése alatt álló – Sumter-erődre.
 április 12–14. – A Sumter-erőd ostroma.
 április 17. – Virginia kilép az Unióból, és csatlakozik a Konföderációhoz.
 május 6. – Arkansas kilép az Unióból, és csatlakozik a Konföderációhoz.
 május 18. – Sewell’s Point-i ütközet
 május 19. – Aquia-pataki ütközet
 május 20. – Észak-Karolina kilép az Unióból, és csatlakozik a Konföderációhoz.
 június 8. – Tennessee kilép az Unióból, és csatlakozik a Konföderációhoz.
 június 10. – Big Bethel-i ütközet
 július 21. – Az első Bull Run-i (manassasi) csata.
 augusztus 10. – A Wilson’s Creek-i csatát követően az északi sereg megszállja fél Missourit.
 augusztus 16. – I. Ranavalona madagaszkári királynő halála után fiát, Radama herceget kiáltják ki Madagaszkár királyává II. Radama néven (uralkodik haláláig, 1863-ig).
 december 21. – Proklamálják a két román fejedelemség, Moldva és Havasalföld egyesülését.

Az év témái

1861 az irodalomban

1861 a vasúti közlekedésben

1861 a tudományban 
 Jedlik Ányos feltalálja a dinamót, de nem szabadalmaztatja.

1861 a művészetben 
 Erkel Ferenc: Bánk bán (opera)

Születések 
 január 6. – Zsupánek János magyarországi szlovén költő († 1951)
 január 14. – VI. Mehmed, az Oszmán Birodalom 37. szultánja († 1926)
 február 22. – Ambrus Zoltán, kritikus, publicista, író († 1932)
 február 27. – Rudolf Steiner osztrák filozófus, író, dramaturg, tanár, az antropozófia megalkotója († 1925)
 március 6. – Négyesy László irodalomtörténész, esztéta, az MTA tagja († 1933)
 március 27. – Koszta József festőművész († 1949)
 április 2. – Persa Iván katolikus pap és író († 1935)
 április 22. – Tisza István, miniszterelnök († 1918)
 április 26. – Rudolf Stöger-Steiner von Steinstätten, osztrák–magyar vezérezredes, a Monarchia utolsó hadügyminisztere († 1921)
 április 30. – Marian Zdziechowski lengyel filozófus, nyelvész és művészettörténész († 1938)
 május 4. – Csanády Frigyes magyar honvédtiszt, gyalogsági tábornok († 1937)
 május 7. – Rabindranáth Tagore, indiai költő, író († 1941)
 május 23. – Rippl-Rónai József, festőművész († 1927)
 június 19. – Douglas Haig angol tábornok, az első világháború alatt a brit erők főparancsnoka a nyugati fronton († 1928)
 július 29. – Gyomlay Gyula klasszika-filológus, bizantinológus, az MTA tagja († 1942)
 augusztus 8. – William Bateson, brit genetikus († 1926)
 augusztus 9. – John William Godward angol festő († 1922)
 szeptember 30. – Szabolcska Mihály, költő († 1930)
 október 10. – Fridtjof Nansen, sarkkutató († 1930)
 október 21. – Klupathy Jenő fizikus, az MTA tagja, a gyakorlati fizika kiemelkedő alakja († 1931)
 november 6. – James Naismith, kanadai feltaláló, a kosárlabda játék feltalálója († 1939)
 november 7. – Lesser Ury, német festő († 1931)
 november 11. – Erich von Falkenhayn, német tábornok és katonapolitikus az első világháború idején, 1914–16 között a császári német hadsereg főparancsnoka († 1922)
 november 18. – Komáromy András történész, levéltáros, az MTA tagja († 1931)
 december 5. – Armando Diaz, olasz tábornok és olasz főparancsnok az I. világháború idején († 1928)
 december 8. – Georges Méliès, francia filmrendező († 1938)
 december 15. – Pehr Evind Svinhufvud finn köztársasági elnök († 1944)
 december 20. – Pápai Károly néprajzkutató, az obi-ugor népek kutatója († 1893)
 december 29. – Stevanecz Antal magyarországi szlovén író, költő, elemi iskolai tanító († 1921)

Halálozások 
 január 1. – Kállay Ferenc művelődés- és nyelvtörténész, jogász, az MTA tagja (* 1790)
 március 14. – Szemere Pál, író, költő, akadémikus (* 1785)
 április 8. – Vid Rižner, szlovén író, római katolikus pap és szerzetes (* 1793)
 április 21. – Balogh Melanie, magyar költő (* 1837)
 április 27. – Palóczy László, liberális reformpolitikus, Borsod vármegye országgyűlési követe (* 1783)
 május 7. – Teleki László, magyar politikus, író, a Határozati Párt vezetője (* 1810/1811)
 május 30. – Mihail Dmitrijevics Gorcsakov tüzérségi tábornok, az 1848–49-es szabadságharcot letörő hadsereg vezérkari főnöke (* 1793)
 június 25. – I. Abdul-Medzsid, az Oszmán Birodalom 32. szultánja (* 1823)
 július 9. – Balthasar Simunich császári és királyi altábornagy, az 1848–49-es szabadságharcban a császári hadsereg egyik katonai vezetője (* 1785)
 augusztus 16. – I. Ranavalona madagaszkári királynő (* 1782 körül)
 szeptember 1. – Detrich Miklós jogász, költő (* 1790)
 szeptember 23. – Brunszvik Teréz, Az első magyarországi óvodák megalapítója (* 1775)
 november 5. – Hertelendy Károly zalai alispán (* 1784)
 november 10. – Móga János, császári és királyi altábornagy, az 1848–49 évi szabadságharc első szakaszában a magyar hadsereg fővezére (* 1785)
 november 16. – Sárosi Gyula, magyar költő (* 1816)
 december 5. – Domaniczky Antal esküdt, költő (* 1795)
 december 14. – Albert szász–coburg–gothai herceg, Viktória brit királynő férje (* 1819)

Jegyzetek 

 
19. század