Nyíregyháza

Nyíregyháza (, , ) megyei jogú város, Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye és a Nyíregyházi járás székhelye, közel 120 000 fős lakosságával pedig az ország hetedik és az Észak-Alföld második legnagyobb települése. 1990 óta megyei jogú város (előtte 1989-től megyei város). Dinamikusan fejlődő város, a térség gazdasági és kulturális motorja, vonzó turisztikai célpont. Az 1950-es megyerendezés előtt Szabolcs vármegyéhez tartozott és annak volt a székhelye. Ütemes fejlődésen a 18. században esett át, amely azóta is tart.

A Nyírség vidékének mezőgazdasági és ipari központja, amely gyümölcstermesztéséről, különösen a jonatán almáról ismert. Az M3-as autópálya megépülésével, valamint a földgázkészletek feltárásával és kitermelésének lehetőségével összefüggésben e régió üzleti vonzereje jelentősen megnőtt. A város turisztikai szempontból is vonzó, különösen Sóstógyógyfürdő rekreációs része mely termálfürdőkkel, modern aquaparkkal és Magyarország második legnagyobb állatkertjével rendelkezik. A több mint 500, köztük számos különleges fajt bemutató Állatparkja európai szinten is elismert.

A települést legelőszőr, 1209-ben említik meg, viszont több száz év múlva vált igen jelentős településsé, amikor is gróf Károlyi Ferenc földbirtokos 1753-ban igen kedvező kiváltságokat ígért az ide települőknek. Így nem is volt kérdéses a népességszám gyorsszerű megugrása.

Nyíregyháza 1786-ban megkaphatta mezővárosi kiváltságát, évente három-négy országos szintű vásárt is megtartott. A város annyira jómódú lett, hogy 1803-ban, majd 1824-ben örökváltsági szerződéssel kiválthatta magát a földesúri terhek alól. 1837-ben mindezt a fejlődést tovább növelte az a különleges királyi kiváltság, mellyel privilegizált mezővárossá vált. Ekkoriban épültek meg a fontos épületek, a városháza, a kórház, az iskolák és a Sóstón a fürdő és a vendéglő.

A 19. század második felében az első vasút is megépült a városba. Egy színház megépítésével pedig hozzáadtak a város kultúrájához. 1876-ban Szabolcs vármegye székhelye lett, 1911-ben pedig kiépült a város villamoshálózata.

A város 1924-ben ünnepelte az örökváltság 100. évfordulóját, mely a város életében addigi legnagyobb jelentőségű esemény volt.

A második világháború alatt sok emberi áldozatot követelt és mély sebeket ejtett a település épületeiben.

Az Észak-Alföld második legjelentősebb településének számít. 40 km-re fekszik Szlovákiától, 60 km-re Ukrajnától, 50 km-re pedig Romániától. A régió központjától, Debrecentől 50 km-re fekszik északra.

Fekvése 
Nyíregyháza Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében fekszik, az észak-alföldi régióban (Szabolcs-Szatmár-Bereg, Hajdú-Bihar, Jász-Nagykun-Szolnok vármegye). Az Észak-Alföld második legjelentősebb városa (Debrecen után).
A Nyírség központjában fekszik mint mezőváros. A város határait igen tág keretekben szokták érteni, mivel általában ide sorolják a közelben fekvő bokortanyákat.

A 4-es, 41-es, 36-os és a 38-as főutak keresztezésénél fekszik, ezáltal könnyen megközelíthető. Kárpátaljába, Románia északi részébe menet jóformán elkerülhetetlen.

Története 
Nyíregyháza vidéke már a honfoglalás idejében lakott terület volt. Nyíregyházát 1209-ben említik először, ekkor még Nyír néven. 1236-ban már temploma is volt a településnek, innen kapta nevének második felét. A 15. század közepén körülbelül 400-an lakták. A török időkben a várost sokan elhagyták, helyükre az 1600-as évek első felében hajdúkat telepítettek be, hajdúvárosi rangot szerzett. Bocskai István 1605-ben foglalta el, halála után a várost 1620-ig Erdélyhez csatolták. 1750 táján csak 500 lakosa volt.

A Rákóczi-szabadságharc után a város népessége növekedésnek indult, elsősorban azt követően, hogy 1753-ban a település felének birtokosa, gróf Károlyi Ferenc jelentős kedvezményeket ígért az ide települőknek. Az újonnan letelepedők többsége Békés vármegyéből és a Felvidékről érkező szlovák evangélikus bevándorló volt, akik megalapították első gimnáziumukat az akkori professzori iskolát, ez ma a Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium. A növekedés még jobban megindult, mikor 1786-ban a város mezővárosi rangot kapott és négy vásárt tarthatott évente. Ekkor 7500 lakosával már a vármegye legnépesebb települése volt. A 19. században Nyíregyháza pénzen megváltotta magát földesuraitól, 1803-ban a Dessewffy, 1824-ben pedig a Károlyi családtól, 1837-ben pedig különleges királyi kiváltságot kapott. A város egyre inkább virágzásnak indult, új városháza és kórház épült, iskolák alapultak, a közeli Sóstón fürdő és vendéglő üzemelt.

Nyíregyháza polgárai részt vettek az 1848–49-es forradalomban és szabadságharcban, amelynek bukása után több polgár börtönbe került, köztük a polgármester, Hatzel Márton is.

A 19. század második felében Nyíregyháza tovább urbanizálódott: 1858-ban az épülő vasútvonal elérte a várost, rengeteg új épület épült – színház, távírda, posta- és pénzügyi palota –, majd elindult a villamosközlekedés is a Nyírvidéki Kisvasút a város és Sóstó közti szakaszán. Nyíregyháza 1876-ban Szabolcs vármegye székhelye lett.

A Nyíregyházi Királyi Törvényszéki Fogházat 1891-ben létesítették.
A Tanácsköztársaság ideje alatt a városban munkás- és katonatanács alakult, majd áprilistól Nyíregyháza tíz hónapig román megszállás alatt állt.

A két világháború között a lakók nagyszabású ünnepséggel ünnepelték az Örökváltság 100. évfordulóját. Ekkor Nyíregyháza Szabolcs és Ung k.e.e. vármegye székhelye volt.

A második világháború alatt több mint 6000 nyíregyházi zsidó vallású lakost deportáltak, további kétezer embert pedig orosz munkatáborokba küldtek. Sok épület is elpusztult. A háború után több száz családot telepítettek át a csehszlovák–magyar lakosságcsere keretében.

1952-ben Nyírpazonytól Sóstóhegyet, 1954-ben pedig Orostól Borbányát átcsatolják Nyíregyházához, majd 1978. december 31-től maga Oros is Nyíregyháza részévé vált.

Az 1960-as évektől a város folyamatosan fejlődik. Napjainkban Nyíregyháza fontos kulturális és oktatási központ, és Debrecen után az Észak-Alföldi régió második legfontosabb városa.

Ma a 120 ezres lélekszámot meghaladó megyei jogú város gazdag programokat kínáló közművelődési és sportintézményekkel, közgyűjteményekkel, Múzeumfaluval, Állatparkkal, festői szépségű Sóstóval, magas színvonalú művészeti élettel büszkélkedhet.

Címere 
Nyíregyháza címere:

Közélete

Polgármesterei

Népesség 

Nyíregyháza lakónépessége 2022. október 1-jén  fő volt, ami Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye össznépességének 22%-át tette ki. A 2011-es népszámlálás óta 3464 fővel csökkent a város lakosság száma. Ebben az évben az egy km²-re jutó lakók száma, átlagosan 424 ember volt. Nyíregyháza népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. 2022-ben a város lakónépességének a 14%-a 14 évnél fiatalabb, míg a 65 éven felülieké 20% volt. 2022-ben a férfiaknál 71, a nőknél 77,5 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők élnek a legtöbben a városban  fő, utánuk a következő nagy csoport a diplomával rendelkezők  fővel. 2022-ben a 6 évnél idősebb népesség 86%-nál volt internet elérési lehetősége. A népszámlálás adatai alapján a város lakónépességének 6,1%-a, mintegy 7040 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül cigány, ukrán és német nemzetiségűnek vallották magukat a legtöbben.

A trianoni határváltozások miatt Nyíregyháza sokáig a megye egyetlen városa volt, mivel a megyehatár közelében levő központok a határon kívülre rekedtek (Ungvár, Beregszász, Szatmárnémeti, Nagykároly). Mindezek miatt a város hosszú évtizedeken át magához vonzotta a népesség költözésre kész rétegét. A beköltözések mind a mai napig fontos szerepet játszanak a népesség alakulásában. Nyíregyháza népességnövekedése – a legtöbb megyeszékhelyhez hasonlóan – az 1960-as években felgyorsult, a népességszám megduplázódott a szocializmus évei alatt. A kilencvenes évektől azonban új jelenség tanúi vagyunk, mivel Nyíregyházát is elérte a szuburbanizáció, azaz sokan költöznek ki a környező településekre, az agglomerációt adó falvakba (Nyírpazony, Nyírtura, Napkor, Kótaj, Kemecse, Nyírtelek). Ezzel egyidejűleg a megye távolabbi területeiről (főként az értelmiségiek körében) továbbra is erősnek mondható beköltözéseket regisztrálnak. A város lakossága a  főt 1978-ban lépte át. A város történetében csak a II. Világháború idején akadt meg a fejlődés. A legtöbben 2011-ben éltek a városban, 119 746-an. 2011-es népszámlálás alapján, soha nem éltek még ennyien Nyíregyházán, mint 2011-ben. Nyíregyháza gyermekvállalási adata rendkívül produktív, hiszen azon megyeszékhelyek közé tartozik ahol továbbra is magas a születések száma. Kecskemét után Nyíregyháza gyermekszületési számai a legjobbak. Napjainkban említésre méltó népességnövekedési tényező, az ukrajnai emigránsok városba való letelepedésük, ez a jelenség nem csak Nyíregyházára jellemző, hanem szinte az egész vármegyére.

A 2022-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló nyíregyháziak túlnyomó többsége reformátusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a városban még a római katolikusok.

Iskolai végzettség 

A 2001-es népszámlálási adatok alapján, Nyíregyházán a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők éltek a legtöbben  fővel. Második legnagyobb csoport az általános iskolai végzettséggel rendelkezőek voltak  fővel, utánuk következett az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezők  fővel, a szakmunkás végzettségűek  fővel, végül a diplomások  fővel.

A 2011-es népszámlálási adatok alapján, Nyíregyházán a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők éltek a legtöbben  fővel. Második legnagyobb csoport a diplomás végzettséggel rendelkezők voltak  fővel, utánuk következett az általános iskolai végzettséggel rendelkezők  fővel, a szakmunkások  fővel, végül az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezőek  fővel.

A 2022-es népszámlálási adatok alapján, Nyíregyházán a legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők éltek a legtöbben  fővel. Második legnagyobb csoport a diplomai végzettséggel rendelkezők voltak  fővel, utánuk következett a szakmunkás végzettséggel rendelkezők  fővel, az általános iskolai végzettségűek  fővel, végül az általános iskolai végzettséggel nem rendelkezőek  fővel.

Etnikai összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok szerint a város lakossága 118 795 fő volt, ebből a válaszadók 114 539 fő volt, 114 314 fő magyarnak, míg 1133 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 252 fő német, 208 fő ukrán és 134 fő szlovák etnikumúnak vallotta magát.

A 2011-es népszámlálási adatok szerint a város lakossága 119 746 fő volt, ebből a válaszadók 103 417 fő volt, 103 126 fő magyarnak vallotta magát, az adatokból az derül ki, hogy a magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, ennek egyik fő oka, hogy többen nem válaszoltak. Az elmúlt tíz év alatt a cigányok (2208 fő), németek (613 fő), és az ukránok (465 fő) száma megkétszereződött. A magukat románnak vallók száma (305 fő) szinte megötszöröződött, az elmúlt tíz év alatt. A megyén belül, Nyíregyházán él a legtöbb magát orosznak (337 fő), ukránnak, cigánynak, németnek és románnak valló nemzetiségi.

A 2022-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága  fő volt, ebből a válaszadók  fő volt,  fő magyarnak vallotta magát. Az elmúlt tizenegy év alatt, a nemzetiségiek közül a legjelentősebben a ukránok (757 fő) és a ruszinok (155 fő) száma nőtt, miközben jelentősen csökkent a cigányok (1122 fő) és a németek (494 fő) száma. A népszámlálás adatai nem részletezi az el nem ismert nemzetiségeket, de a számuk jelentősen nőtt, 2011 óta 1323 főről 3967 főre.

Vallási összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok alapján, Nyíregyházán a lakosság több mint háromnegyede (77,3%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (44,2%). A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 33 497 fő, míg a görögkatolikusok 19 045 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (25 618 fő) és evangélikusok (12 361 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (138 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 54 fő. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (9,7%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 12,6%-a vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatai alapján, Nyíregyházán a lakosság több mint a fele (56,8%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. Az elmúlt tíz év alatt a városi lakosság vallási felekezethez tartozása jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (21%). Az elmúlt tíz év alatt, a katolikus valláshoz tartozók száma felére esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 25 132 fő, míg a görögkatolikusok 12 742 fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok (19 662 fő) és evangélikusok (8391 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző az egész városi lakosságához képest (127 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működik. A zsidó vallási közösséghez tartozók száma 68 fő. Összességében elmondható, hogy az elmúlt tíz, zsidó valláson kívül, minden más egyházi felekezetekhez tartozók száma jelentősen csökkent. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (28,6%), tíz év alatt a triplájára nőtt a számuk. Felekezeten kívülinek a város lakosságának 14,6%-a vallotta magát.

2022-es népszámlálás adatai alapján, Nyíregyházán a lakosság fele (49,4%) kötődik valamelyik vallási felekezethez. Az elmúlt tíz év alatt a városi lakosság vallási felekezethez tartozása jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás a városban a református ( fő). A második legnagyobb vallási közösség a katolicizmus (26,1%). Az elmúlt tíz év alatt, a katolikus valláshoz tartozók száma negyedével esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma  fő, míg a görögkatolikusok  fő. A városban népes protestáns közösségek is élnek, főleg reformátusok ( fő) és evangélikusok (6372 fő). Ma már többen vannak reformátusok, mint római katolikusok a városban. Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (ukránok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk az elmúlt 11 év alatt jelentősen nőtt (209 fő). A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 55 fő. Jelentős a száma azoknak a városban, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (41,1%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 9,4%-a vallotta magát.

Gazdaság 
Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye székhelye a térség legellátottabb települése, hiszen a rendszerváltást követően több külföldi érdekeltségű cég jelent meg a városban. A 2000-es évek elején Nyíregyháza legnagyobb munkáltatói a Hübner, a Flextronics és a Hirsch Kft.-k voltak, azonban a gazdasági recesszió időszaka alatt több cég is megszűnt, elbocsátva több ezer dolgozót. Ma a megyeszékhely két legnagyobb dolgozói létszámmal rendelkező cége a Lego manufacturing Kft. és a Michelin Hungária Abroncsgyártó Kft, amelyek mintegy 3000 embernek biztosítanak állást.

Legnagyobb munkáltatók 
1000–1999 fő közötti létszámot foglalkoztató egységek:
 LEGO Manufacturing Kft.
 Michelin Hungária Abroncsgyártó Kft.
500-999 fő közötti létszámot foglalkoztató egységek:
 Hübner Gumi és Műanyagipari Kft.
 Nyírvv Városüzemeltető Kft.
 Nyírerdő Erdészeti Zrt.
300-499 fő közötti létszámot foglalkoztató egységek:
 Nyírségvíz Csatornamű Zrt.
200-299 fő közötti létszámot foglalkoztató egységek:
 Eissmann Automotive Autóipari Kft.
 Ricosta Cipőgyár Kft.
 Vibracoustic Légrugógyártó Kft.
 Fémszerkezetgyártó Kft.
 Alfi-ker Kereskedelmi Kft.
 Szabolcs-Coop Kereskedelmi Kft.

Munkanélküliség 
Nyíregyháza sokáig az ország egyik legrosszabb helyzetben lévő megyeszékhelye volt a munkanélküliek rendkívül magas arányát tekintve. A következő táblázat szemlélteti, miként változott a város munkanélküli személyeinek létszáma és aránya 2000-től napjainkig.

Látnivalók

Belváros 

 Városháza (Kossuth tér)
 Korona Szálló és Casino (Dózsa György u): a város egyik patinás épülete.
 Megyeháza (Hősök tere): a magyar eklektika nagymestere, Alpár Ignác tervezte.
 Jósa András Múzeum (Benczúr tér): jelentős őskori és népvándorlás-kori leletekkel.
 Nyírvíz-Palota (Széchenyi u. 1.): emeletén a Kállay-gyűjtemény gazdag rendjel-, és kitüntetés-kollekciója.
 Városi Galéria (Selyem utca)
 Magyarok Nagyasszonya-társszékesegyház (Kossuth tér)
 Evangélikus templom (Luther tér): barokk stílusban épült, homlokzatán harangjátékkal.
 Református templom (Kálvin tér)
 Görög katolikus templom (Bethlen Gábor utca)
 Görög katolikus Egyházművészeti Gyűjtemény
 Szent Atanáz Görög katolikus Hittudományi Főiskola (Bethlen Gábor utca)
 Bizánci Kápolna és Egyházművészeti Gyűjtemény.
 Felső-Tiszavidéki Vízügyi Történeti Gyűjtemény
 Tuzson János Botanikus Kert (a Nyíregyházi Főiskola területén – Sóstói út)

Sóstó 
Sóstógyógyfürdő évszázadok óta kedvelt üdülőhely. 2000 m² területű park veszi körül a meleg, kb. 26 °C hőmérsékletű tavat. Az érintetlen természet hangulatát idéző Sóstófürdő, az üdülni és gyógyulni vágyók kedvelt pihenőhelye. Erdei környezetben található itt strand, csónakázótó, gyógyító hatású termálvíz, tavon kialakított szabadfürdő, parkok, gyönyörű épületek.
A Sóstói Állatpark (Nyíregyházi Állatpark), ahol az állatok többsége szabadon, ketrecek nélkül él, a világ minden kontinensének állatvilágát bemutatja. Akvárium és lepkeházzal, valamint a trópusi állatokat bemutató házzal is rendelkezik. Magyar parasztudvar is található a parkban, ez a régi gazdálkodók életét és háziállatait mutatja be. A panoptikum az emberiség fejlődéstörténetét mutatja be. A Zöld Piramisban megtekinthető többek között a komodói varánusz az (indonéziai sárkánygyík) és sok más trópusi állat (krokodil, különböző kígyó, illetve rovarfajok stb.). Ugyanitt nyitották meg az Óceánáriumot is, ahol hal illetve cápa fajok láthatók egy üvegalagúton keresztül.

A Sóstói Múzeumfalu a vármegye tájegységeinek népi építészetét, illetve életviszonyait mutatja be; 12 holdas területével az ország egyik legnagyobb szabadtéri néprajzi múzeuma.

Nyíregyháza-Sóstón áll a Lengyel Menekülttábor Emlékműve, amely Bíró Lajos szobrászművész alkotása, és amelyet 2002. októberében avattak.

Igrice mocsár: Az egykori nyírvíz lápok utolsó hírmondója a 70 hektáros védett területté nyilvánított Igrice mocsár.

Sóstói erdő: Zömében a Nyírerdő Zrt. által kezelt parkerdő, mely az itt őshonos homoki kocsányos tölgyesek maradványa. É-D irányban a Sóstói út és a Budapest-Záhony vasútvonal szeli ketté. Az így kialakult keleti erdőtömb a kirándulók kedvenc úti célja, itt található a Nyírerdő Zrt. által létrehozott szabadtéri színpad, játszótér, körszín, konditerem. A nyugati tömböt természeti kincsekben gazdagabb erdőállományok alkotják, számos védett élőlény otthona: magyar nőszirom, fekete gólya stb. Az erdő része a Natura 2000 hálózatnak. További információ: nyirerdo.hu oldalon.

Fürdők 
 Sóstói Parkfürdő: Sóstógyógyfürdőn.
 Júlia Fürdő: Nagy része fedett. A hűvösebb nyári napokon kiváló.
 Aquarius Élményfürdő: Nyíregyháza aquaparkja.
 Tófürdő: Sóstógyógyfürdőn.
 Sóstói Fürdőház: Sóstógyógyfürdőn

Tavak 
Horgászati lehetőségek Nyíregyházán:
 Császárszállás-oláhréti víztározó: Jellemző halak: ponty, amur, csuka, harcsa, süllő, kárász, keszegfélék
 Bujtosi-tó: Jellemző halak: ponty, amur, kárász, csuka, busa, compó, keszeg, fogassüllő, sügér, bodorka, razbora
 Orosi-tó: Jellemző halak: kárász, keszeg, ponty, busa, csuka, folyami harcsa, afrikai harcsa és compó (védett)
 Sóstói-tó
 Szatmári-tó: Jellemző halak: ponty, amur, süllő, csuka, harcsa, kárász, compó, más keszegfélék, afrikai harcsa
 Tüskevár Horgásztó
 Verba Tanya Horgásztó: Jellemző halak: tükör és pikkelyes ponty, amur, csuka, busa, balin, közötti dévér és kárász
 Erdélyi-tó (Oros)

Városrészek 

 Alsópázsit
 Belváros
 Borbánya
 Bujtos
 Butyka
 Császárszállás
 Érkert
 Felsőpázsit

 Felsősima
 Hímes
 Huszártelep
 Jósaváros
 Kertváros
 Kőlapos
 Korányi-kertváros
 Malomkert
 Nagyszállás

 Nyírjes
 Nyírszőlős
 Ókistelekiszőlő
 Oros
 Örökösföld
 Rozsrétszőlő
 Sóstógyógyfürdő
 Sóstóhegy
 Újkistelekiszőlő

Az újranépesített Nyíregyháza területét 1759-ben négy részre, úgynevezett palétákra osztották: az északnyugati rész lett az Orosz, az északkeleti a Pazonyi, a délkeleti a Debreceni, a délnyugati a Szarvas paléta. Később ezeket kerületekké alakították, I-től IV-ig sorszámozva, az óramutató járása szerint. Bár közigazgatási funkciójuk ma már nincs, a belső városrészek utcanévtáblái továbbra is őrzik ezt a területi beosztást.

Ipari területek 

 Déli Ipartelep
 Nyugati Ipartelep
 Ipari Park
 Nyugati Ipari Park

Külterületi lakotthelyek, tanyák

Oktatás

Felsőfokú intézmények 
 Nyíregyházi Egyetem
 Debreceni Egyetem Egészségügyi Kar
 Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola
 Görögkatolikus Papnevelő Intézet
 Gábor Dénes Főiskola

Középfokú intézmények

Alapfokú intézmények

Kultúra

Intézmények 
 Móricz Zsigmond Színház: Épült Alpár Ignác tervei szerint 1894-ben, társulata van 1981 óta
 Jósa András Múzeum; alapítva 1868-ban, alapítója nevét 1918-tól viseli
 Váci Mihály Kulturális Központ: épült 1981-ben (Váci Mihály Városi Művelődési Központ néven), jogelődje 1974-től működött
 Móricz Zsigmond Megyei és Városi Könyvtár: alapítva 1952. november 22-én a Nyíregyházi Körzeti és a Városi Könyvtár egyesítésével, jogelődje az 1898-ban alapított Szabolcs Vármegyei Törvényhatósági Könyvtár
 Magyar Nemzeti Levéltár – Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Levéltár: alapítva 1950-ben Nyíregyházi Állami Levéltár néven, a korábbi vármegyei levéltárak egyesítésével. 1968-ban Szabolcs-Szatmár megye, 1989-ben Szabolcs-Szatmár-Bereg megye levéltára lett.
 VOKE Vasutas Művelődési Ház és Könyvtár – alapítva 1916-ban. Olyan közösségi tér, ahol az oktatás, a művészeti nevelés együttesen segíti az egész életen át tartó tanulást, kiemelt figyelemmel a hátrányos helyzetű csoportokra. Akadálymentesített és Baba-barát Terület.

Rendezvények 
 Vidor Fesztivál, vagyis a Vidámság és Derű Országos Seregszemléje, amely az ország egyik legnagyobb színházi és szabadtéri fesztiválja – minden év augusztus-szeptemberében
 Nyírségi ősz 2003-ig minden év szeptember 2. hetében megrendezésre került gyümölcsfesztivál
 Gyümölcskarnevál 2003-ig minden szeptember 1. szombatján megrendezésre került karnevál, melyen gyümölcskocsik vonulnak végig a városon.
 Kóstoljuk meg Magyarországot a nyíregyházi múzeumfaluban minden szeptember 3. szombatján és vasárnapján megrendezésre kerülő fesztivál, amelyen ételeket lehet kóstolni Magyarországról, és a környező országokból.
 Cantemus Fesztivál, a kétévente megrendezésre kerülő fesztiválra számos országból érkeznek kórusok, hogy népszerűsítsék a kórusmuzsikát. A fesztivál során rengeteg hangverseny és egyéb rendezvény szórakoztatja az ide látogatókat. Központja a Kodály Zoltán Általános Iskola.
 Helló Nyíregyháza!
 Szelektív Szombat
 Tirpák Fesztivál

Vallások, egyházak 

római katolikus – A 2011-es népszámlálás során 25 132 fő, a lakosság 20,1%-a vallotta magát a felekezethez tartozónak (2001-hez képest 8365 fős csökkenés). A város a Debrecen-Nyíregyházi egyházmegye társszékhelye. Templomok a városban: Magyarok Nagyasszonya-társszékesegyház, Szent Antal-templom, Kertvárosi Fatimai Szűz templom, Örökösföld lakótelepi Isteni irgalmasság templom, Kamilliánus rendházi Szent László-templom (Borbánya), Szent István király templom (Nyírszőlős), Sóstói Szent József-templom (Sóstóhegy), Szent Kereszt templom (Oros), Jósa András Kórház Szent Lázár-kórházkápolnája és Sóstói úti misézőhelye. Az egyház által fenntartott iskola a Szent Imre Katolikus Gimnázium, Általános Iskola és Kollégium, amelynek tagóvodája is van.

görögkatolikus – A 2011-es népszámlálás során 12 742 fő, a lakosság 10,6%-a vallotta magát a felekezethez tartozónak (2001-hez képest 6303 fős csökkenés). A város a 2015-ig egyetlen magyarországi görögkatolikus püspökség, a Hajdúdorogi főegyházmegye tényleges székhelye volt, 2015 óta az újonnan létrejött Nyíregyházi egyházmegye székhelye. A székesegyház a Szent Miklós görögkatolikus székesegyház, további templomok a városban: Jósavárosi görögkatolikus templom, Nyíregyháza-Örökösföldi Szentháromság görögkatolikus templom, Nyíregyháza-Borbányai Istenszülő templomba vezetése, Rókahegyi Szent István-kápolna (Sóstóhegy), Nyírszőlősi Istenszülő születése görögkatolikus templom, Nyíregyháza-Orosi Istenszülő oltalma görögkatolikus templom, rozsrétszőlősi görögkatolikus imaház. Itt található az ország egyetlen görögkatolikus felsőoktatási intézménye, a Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola. További egyházi oktatási intézmények: Szent Miklós Görögkatolikus Óvoda, Általános Iskola és Gimnázium, Sója Miklós Görögkatolikus Óvoda és Általános Iskola (Huszártelep).

református – A 2011-es népszámlálás során 19 662 fő, a lakosság 16,4%-a vallotta magát a felekezethez tartozónak (2001-hez képest 5956 fős csökkenés). A város a Tiszántúli református egyházkerülethez tartozik. Templomok a városban: Nyíregyháza-Városi Református Egyházközség temploma, Nyíregyháza-Kertvárosi Református Egyházközség temploma, Nyíregyháza-Sóstói Református Egyházközség temploma, Orosi Református Egyházközség temploma. Az egyház által fenntartott intézmények: Jókai Mór Református Általános Iskola, Magdaléneum – Fogyatékosok Református Ápoló, Gondozó Otthona, Mustármag Bölcsőde, Kálvineum Idősek Otthona.
evangélikus – A 2011-es népszámlálás során 8391 fő, a lakosság 7%-a vallotta magát a felekezethez tartozónak (2001-hez képest 3970 fős csökkenés). A város a Hajdú-Szabolcsi egyházmegye székhelye, elsősorban a Nyíregyházát a 18. században újranépesítő tirpákok miatt vannak itt jelentős hagyományai az egyháznak. Az 1947-es magyar–szlovák lakosságcsere nagymértékben hozzájárult a hívek számának csökkenéséhez. A felekezet legrégibb és legnagyobb itteni temploma a Nyíregyházi Evangélikus Egyházközség Nagytemplom, további templomok: Evangélikus Kistemplom, Nyíregyháza-Kertvárosi Ágostai Hitvallási Evangélikus Egyházközség gyülekezeti háza, Nyíregyházi Evangélikus Egyházközség III. körzet borbányai temploma, Rozsrétszőlősi Betlehem Evangélikus gyülekezeti háza, Nyírszőlősi Evangélikus Egyházközség temploma. A Nyíregyházi Főiskolán a budapesti Evangélikus Hittudományi Egyetemmel együttműködve hittanárképzés is folyik. Az egyház által fenntartott oktatási intézmények: Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium, Túróczy Zoltán Evangélikus Angol Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola és Óvoda. Az egyház intézménye az EMMAUS Evangélikus Szeretetotthon és Egyházközség is.
 ortodox – A 2011-es népszámlálás során 127 fő vallotta magát a felekezethez tartozónak, ez a mennyiség százalékban kimutathatatlan. Templomként a Szent György nagyvértanú ortodox kápolna szolgál. A Magyar Ortodox Egyházmegye alá tartozik.
 izraelita – A hívek száma a holokauszt miatt nagy mértékben lecsökkent: 1944 nyarán a magyar hatóságok – pontos feljegyzések alapján – 4753 zsidót deportáltak Nyíregyházáról (csecsemőket, gyerekeket, nőket, férfiakat, időseket), akiknek többségét a nácik Auschwitzban gyilkolták meg. A 2011-es népszámlálás során 68 fő vallotta magát a felekezethez tartozónak, százalékban kimutathatatlan (a 2001-es adatokhoz képest 14 fővel több). A Nyíregyházi Zsidó Hitközség zsinagógával rendelkezik.
Egyéb felekezethez tartozónak a 2011-es népszámláláson 2021 fő, a lakosság 1,7%-a vallotta magát (2001-hez képest 788 fővel többen).
 baptista
 metodista
 Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség
 Hit Gyülekezete – létesítményei a Nyír Hit Ház és a Hepicentrum.
 A 2011-es népszámláláson a magát vallási közösséghez nem tartozónak vallók száma 16 143 fő (13,5%), ateistának 1297 fő (1,1%) vallotta magát, a nem válaszolók száma 34 115 fő (28,5%) volt (2001-ben 14 866 fő vallotta, hogy nem tartozik egyházhoz, 11 523 fő nem kívánt válaszolni, tehát mindkét szám növekedett, főleg utóbbi).

Temetők  
 Borbányai Temető – Béke utca
 Izraelita Temető – Kótaji út 5
 Orosi Temető – Magyar utca
 Északi Temető – Pazonyi tér 5
 Sóstóhegyi Temető – Temető utca

Helytörténeti kiadványok 

A Nyíregyházi Városvédő Egyesület rendszeresen ad ki helytörténeti kiadványokat. Mesélő Nyíregyháza címmel városvédő füzeteket jelentet meg.

Média

Tévéstúdiók 
 Nyíregyházi TV – városi televíziócsatorna
 Kölcsey TV – megyei televíziócsatorna

Rádióállomások 
 103.9 Best FM – kereskedelmi rádióadó
 Sunshine FM 99,4 MHz – kereskedelmi rádióadó
 Rádió 1 – Nyíregyháza – FM 91,1 MHz  – kereskedelmi rádióadó
 Európa Rádió 100,5 MHz – közösségi rádióadó
 Mustár FM 89,6 MHz – kisközösségi rádióadó
 Karc FM 102,6 MHz – közösségi rádióadó

Korábbi rádióállomás 
 Retro Rádió (2006-2018) – 103,9 MHz

Hírportálok, és újságok 

 Kelet-Magyarország – független megyei napilap
 Nyíregyházi Napló – ingyenes önkormányzati hetilap
 Szabolcs Online – megyei hírportál
 Nyíregyháza Online – hírportál
 Műsorkalauz – ingyenes kulturális programmagazin havilap
 NyírHír – hírportál
 Nyírséghír – hírportál
 Nyirpress.hu – hírportál

Sportélete

Sportegyesületek 
 Nyíregyháza Spartacus FC (labdarúgás)
 Blue Sharks Nyíregyháza (férfi kosárlabda)
 Nyíregyházi Sportcentrum (férfi kézilabda)
 FATUM-Nyíregyháza (női röplabda)
 Aqua SE (vízilabda)
 NYVSC (atlétika, ökölvívás, súlyemelés, tájfutás, tollaslabda, úszás, vívás)
 NYVTC (tenisz)
 Nyíregyháza Tigers AFC (amerikaifutball)
 Nyíregyházi Teke Klub (teke)
 Szabolcsi Sólymok (jégkorong)
 Nyíregyházi Polgári Lövész Egyesület (sportlövészet)
 Spartacus Torna Club (torna)
 Nyíregyházi Főiskola SE (atlétika, férfi és női kézilabda, férfi és női kosárlabda, női röplabda, lovassport, természetjárás, torna, úszás)
 Nyírsuli (utánpótlás)
 Spirit SE (a Spirit Sport Egyesület egy harcművészet (Északi Hét Csillag Imádkozó Sáska Kung-fu, I Chuan, Tai Chi) és MediBall oktatásával foglalkozó egyesület)
 Nyíregyházi Eskrima és Chikung Egyesület (Eskrima, Zhineng Chikung)
 ALBATROSZ Vitorlázórepülő Egyesület (vitorlázórepülés)

Létesítmények 
 Városi Stadion
 Continental Aréna (korábban Bujtosi Szabadidő Csarnok)
 Nyíregyházi Egyetem – Testnevelési és Sporttudományi Intézet létesítményei: tornacsarnok, atlétikai csarnok és szabadtéri pálya, fedett uszoda (25 m, 5 sáv), aerobikterem, fitneszterem, lovarda, kézilabdapályák, streetballpálya, teniszpálya
 NYVSC-sporttelep
 Volán-sporttelep
 a volt Mezőgazdasági Főiskola labdarúgópályája
 örökösföldi labdarúgópálya
 orosi labdarúgópálya
 Polgári Lőtér (Stadion u. 7.)

Közlekedés

Közúti közlekedés 

Az országos közúti forgalmat az ország fővárosa, Budapest felé az M3-as autópálya és továbbá 4 országos főút (4-es, a 36-os, a 38-as, a 41-es számú főútvonalak) és az alsóbbrendű állami utak, pedig az ország más városai, valamint Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye települései felé biztosítanak összeköttetést. A régió jelentős városai és az ország nagyobb települései felé a Volánbusz indít távolsági járatokat.

Nyíregyháza közúthálózatára – a város csomópont jellege miatt – nagyon nagy terhelés hárul. A belvárost egy 2X2 sávos „nagykörút” veszi körül. A szűk városközpontot pedig a „kiskörút” határolja, aminek az északi, a keleti és a déli része már elkészült. A várost nemrégiben elérő M3-as autópálya remélhetőleg csökkenteni fogja a belvároson átmenő utak forgalmát, terhelését. Az autópálya átadásával egy időben átadták a keleti elkerülő utat (403-as főút) ami lehetőséget ad, hogy Budapest felől, Záhony felé közlekedők elkerülhessék a várost, illetve a Záhonytól Budapest ill. Debrecen felé érkezőknek sem kell áthaladniuk a városon.
Nyíregyháza-körgyűrűnek része a már kész 403-as főút és a várostól délre fekvő M3-as autópálya. A körgyűrű még hiányzó nyugati része a 338-as főút (már engedélyezve, de az építkezés kezdete még nem ismert) és az északi szektor.

Néhány alsóbbrendű út is érinti a város területét. Ilyen például a 3317-es út, amely Hajdúdoroggal, a 3822-es út, amely Kótajjal, a 3834-es út, amely Nagyhalásszal, a 4101-es út, mely Nyírpazonnyal, a 4911-es út, mely Nyírbátorral teremt összeköttetést, vagy a 4925-ös út, mely Butyka és a déli ipari park elérését szolgálja. Nyírszőlős városrész elérését segíti, a városközpont elkerülésével a 3813-as út. Épp csak érinti nyugati határszélét a Nyírtelek-Nagycserkesz közti 3636-os út.

Vasúti közlekedés 

Vasúti kapcsolatai közül a legfontosabb a 100-as, Szolnok – Záhony közötti kétvágányú, villamosított fővonal, amelyből itt ágazik ki a Tokaj felé vezető , a Mátészalka felé vezető  és a Vásárosnaménybe vezető  vasútvonal. Nyíregyháza a végállomása a  vonatainak, melyen Tiszalökig van személyforgalom. Az állomás mellől indultak a Nyírvidéki Kisvasút vonatai Dombrádra és Balsára. A kisvasúti vonalakon 2009 decemberében szűnt meg a közlekedés. A nyíregyházi egyike az ország legforgalmasabb vasútállomásainak. Budapestre óránként indulnak InterCity járatok, Debrecen illetve Miskolc felé. Nyíregyháza a városba érkezőket új és korszerű állomásépületben fogadja. A város központi vasútállomása közvetlenül az autóbusz-pályaudvar mellett helyezkedik el.

Légi közlekedés 
 Információ
 Városnéző repülők és "légitaxi" is van.

Közösségi közlekedés 

Nyíregyháza rendkívül fejlett tömegközlekedéssel rendelkezik, amit a Volánbusz által üzemeltetett buszhálózat lát el. A buszok útvonala főleg a vasútállomás, a Vay Ádám körút, Örökösföld és a Sóstói úti kórház köré koncentrálódott. A belterületi buszjáratok száma huszonkilenc, emellett működik a városban hét, zöld számmal jelölt, H kezdőbetűvel ellátott járat is, ami a legkülső területeket köti össze a belvárossal.
Távolsági buszok indulnak innen minden irányba. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye szinte összes fontosabb vagy nagyobb települését érinti egy távolsági járat, illetve a város irányít buszokat a régió nagyobb településeire, valamint Borsod-Abaúj-Zemplén és Heves vármegyébe is.

Testvérvárosai 
  St Albans, Anglia
  Eperjes, Szlovákia
  Iserlohn, Németország
  Kajaani, Finnország
  Kirjat-Mockín, Izrael
  Massy (Essonne), Franciaország
  Rzeszów, Lengyelország
  Sankt Pölten, Ausztria
  Szatmárnémeti, Románia
  Ungvár, Ukrajna

Neves emberek

Itt születtek

Itt éltek 
 Itt élt Jósa András (Nagyvárad, 1834. november 30. – Nyíregyháza, 1918. szeptember 6.) régész, orvos és antropológus.
  Itt élt Cserhát József (1915–1969) Batsányi-díjas és József Attila-pályadíjas költő, újságíró. Az ő nevét viseli a Batsányi-Cserhát Művész Kör Budapesten.
 Itt tanult Zenthe Ferenc (1920–2006) színművész (a Magyar Királyi Katolikus Gimnázium − a mai Szent Imre Gimnázium elődje − tanulója volt 1931-től 1938-ig). 
 Itt élt és tanított Sára Jenő (Brassó, 1939. április 11. – Nyíregyháza, 2009) zongoraművész, zenepedagógus.
 Itt nőtt fel Balczó András (1938–) olimpiai bajnok öttusázó.
 Itt él Bodnár István (1943–) költő, újságíró.

Díszpolgárok

Jegyzetek

Források

További információk 

 Nyíregyháza honlapja
 Sóstói Múzeumfalu
 Nyírség táncegyüttes
 Nyíregyháza a funiq.hu-n
 A nyíregyházi dohánybeváltó és fermentáló

A Nyírség települései
Magyarország fürdőhelyei
Magyarország megyei jogú városai

 
Szabolcs vármegye települései