Acsa

Acsa község Pest vármegyében, a Váci járásban.

Fekvése 
A Cserhát lábánál, a Galga patak felső szakasza mentén, Pest vármegye és Nógrád vármegye határán fekszik, Budapesttől 60 kilométerre északkeletre, Váctól 25 kilométerre keletre, Aszódtól pedig 25 kilométerre északra.

Megközelítése 
Autóval a 2106-os úton közelíthető meg Vác irányából, illetve a 2108-as úton, Aszód vagy Balassagyarmat felől.

A hazai vasútvonalak közül az  érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Acsa-Erdőkürt vasútállomás a vonal állomásainak viszonylatában Püspökhatvan és Galgaguta között található, fizikailag a belterület északi széle közelében helyezkedik el, közúti elérését pedig a 2108-as útból kiágazó 21 322-es számú mellékút teszi lehetővé.

A települést érintő helyközi autóbuszvonalak az alábbiakː .

Története 
A község mai neve a jelenlegi ismeretek szerint az Acha személynévből származik, amely valószínűleg az ótörök aca (rokon) szóból ered.

Már a honfoglalás idején is lakott hely volt, amit a határában előkerült leletek bizonyítanak. A legrégebbről, 1341-ből fennmaradt írásos dokumentum, amelyben szerepel, nevét Acha formában tartalmazza. Ekkor az Achai család birtoka volt. 1344-ben Acsai Berend fia Márton birtokolta. Egy 1347-ben kelt írásban templomát is említik.

1422-től Garai Miklós nádor tulajdonába került.

A török megszállás alatt, 1562–1563-ban, a budai szandzsákhoz tartozott. Ekkor 6768 akcse adót fizetett. 1559-ben csak 13 ház állt itt.

Az elnéptelenedett települést később szlovákokkal telepítették be. A 17. században Bosnyák Tamás és a Mocsáryak birtoka. Az 1647 évi osztozkodáskor az acsai rész Bosnyák Juditra, Balassa Imrénére esett, majd később leányágon a Koháry és Barkóczy családokra szállt. 1731-ben Barkóczy Krisztina férje, gróf Károlyi Sándor acsai birtokát elcserélte Prónay I. Gáborral. Acsa másik fele, a Mocsáry-rész M. Borbála Aszalay Ferenczné hozománya volt, mely 1744-től ugyancsak Prónay I. Gáboré lett.

Prónai I. Gábor építtette a középkori templom helyére időközben emelt fatemplom helyett a mostani evangélikus kőtemplomot, és közelébe, a hegytetőre, 1735-1740-ben a négytornyú díszes kastélyt is. I. Gábor  fiai László és II. Gábor voltak. László a kastély közelében új emeletes kastélyt építtetett magának, míg II. Gábor a régi kastélyban egy  könyvtár alapját vetette meg. Prónay Dezső később a tekintélyes könyvtár mellett családi levéltárat is létesített, és egyéb gyűjteményeket is létrehozott (Báthory István és Bethlen Gábor kardjait, Apafy Mihály fejedelem ostábláját is őrizte). A másik kastélyt, báró Prónay Sylvester Gábor részben átalakíttatta és itt helyezte el 4000 kötetes könyvtárát, melyben közel 100 régi, 1710 előtti ritka magyar nyomtatványt is őrzött.

1910-ben 1168 lakosából 929 magyar, 239 szlovák volt, közülük 237 római katolikus, 888 evangélikus és 27 izraelita.

A 20. század elején Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Váci járásához tartozott.

Nevezetességei 

 Barokk Prónay-kastély,  amely 1735–1740 körül épült Giovanni Battista Carlone tervei szerint (a 2019-es állapot szerint nem látogatható)
 Újlaki kastély (Acsaújlak)
 A településtől északra Csővár várának romjai
 Római katolikus templom (1747)
 Falumúzeum

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Czeba Pál (független)
 1994-1998: Bobós János (FKgP
 1998-2002: Czeba Pál (független)
 2002-2006: Czeba Pál (fuggetlen)
 2006-2010: Szekeres Rezső (független)
 2010-2014: Szekeres Rezső (független)
 2014-2019: Szekeres Rezső János (független)
 2019-től: Zemen Szilvia (független)

Lakossága 
A településen jelentős számú szlovák (tót) származású lakos él, akik hagyományőrző csoportokon keresztül őrzik identitásukat. Galgóczy így írt erről 1877-ben: "Tótosan Jacsa, kevés magyarral, némettel vegyül itt tót község, Nógrád megye felé eső határán.”

A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,1%-a magyarnak, 10,1% cigánynak, 0,4% németnek, 8,6% szlováknak mondta magát (16,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,5%, református 1,8%, evangélikus 47,7%, felekezeten kívüli 6,8% (21,2% nem nyilatkozott).

Intézmények

Oktatás 
Acsai Petőfi Sándor Általános Iskola
Pitypang Óvoda

Sport 
Acsai Tanuszoda

Egészségügy 
Házi felnőtt - és gyermekorvos 
Fogorvos
Aranykígyó gyógyszertár
Gyermekjóléti és családsegítő Szolgálat

Hivatal 
Posta
Önkormányzat

Híres emberek 
 Itt született 1760-ban Prónay Sándor aranysarkantyús vitéz, királyi kamarás.

A település filmekben 
 Acsán játszódik M. Kiss Csaba és Rohonyi Gábor Brazilok című filmje; a településen is forgatták.

Források 
 Borovszky Samu: Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Jegyzetek

További információk 
 Acsa község hivatalos weboldala
 Acsa, falu a Cserhát lábánál
 Acsai Evangélikus Egyházközség
 Acsaújlaki kastély

Pest megye települései
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései