alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Milan Dvornić

Milan Dvornić (Kozarac, (Lugarnica), 10. 11. 1947), slikar i etnograf.

Osnovnu školu pohađao u Markuševcu kraj Zagreba (1-7 razred) i Belom Manastiru (8 r.), a srednju ekonomsku i Višu ekonomsku školu u Novom Sadu, stekavši zvanje ekonomista. Radio kao bankarski službenik u Belom Manastiru od 1970. do 1997. Slikarstvom se bavi kao samouk. U svojim radovima prikazuje etnografske motive rodnog kraja, narodne običaje, graditeljstvo i nošnje baranjskih Srba, Šokaca i Mađara. Radi tehnikom ulja na platnu, tušem i olovkom. Za svoje crtačko umijeće, a naročito za dokumentarnu vrijednost slika, dobio veoma povoljne ocjene od likovnih kritičara (Bela Duranci, Mirko Hunjadi, Oto Švajcer). Samostalno izlagao u Adi (1991), Belom Manastiru (1980, 2003), Čepinu (1980), Dražu (1988), Mohaču (1978), Osijeku (1979, 2004, 2006), Subotici (1994) i Valpovu (1990), kao i na brojnim zajedničkim izložbama. Učesnik je i žiriranih izložbi: "Bijenale jugoslovenske naive" (Svetozarevo /Jagodina/, 1985, 1987, 1989), "Majski susreti" (Beograd, 1984), "Svibanjski salon naive" (Zagreb, 1982).

U Osijeku je 2004. godine izlagao skupa sa Sretom Balašem na izložbi Baranja u mom srcu, a 2006. samostalno na izložbi Klep, klep i šareno jaje (Etnografski motivi Baranje).

Bavi se i skupljanjem etnografske građe. Zapise narodnih običaja, priče, poslovice i vjerovanja iz Baranje objavljivao u časopisima: "Bunjevačke i šokačke novine" (Subotica, 1994-1995), "Glasnik Etnografskog instituta SANU" (Beograd), "Raskovnik" (Beograd, 1993-1996), "Srpska zora" (Knin, 1991), "Srpski glas" (Topusko, 1990-1991), "Vojska Krajine" (1993). Ilustrirao rebuse, križaljke i novinske članke te crtao slikovne zagonetke u brojnim novinama i časopisima: "Belomanastirski srpski glasnik", "Bravo-skandi" (Beograd), "Glas" (Zagreb), "Huper" (Beograd), "Marbo-megaukrštenica" (Loznica), "Minikviz" (Beograd), "Nedjeljni Glas Slavonije" (Osijek), "Neven" (Novi Sad), "Novosti sedam dana" (Zagreb), "Oglasnik" (Osijek), "Politika-ekspres" (Beograd), "Razbibriga" (Kikinda), "Skandifeniks" (Rijeka), "Skudov zvučnik" (B. Manastir), "Slova do krova" (Osijek), "Zagonetka" (Zvornik), "Zamko" (Sombor). Ilustrirao je knjige "Stihovani enigmatski bukvar" Branislava Obradovića (Beograd, 1997), "Umorne senke" Rajka Kneževića (B. Manastir, 2004) i S njive do akademije (B. Manastir, 2006). Šest njegovih slika objavljeno u bunjevačkom kalendaru za 1995. godinu u izdanju d.o.o. "Arh-veda" iz Subotice. Autor je logotipa SKUD-a "Jovan Lazić" iz Belog Manastira. Pripremio i vodio seriju emisija "Iz narodne tradicije Baranje" na Radiju Beli Manastir (Radio Banska kosa). (jn)

Izvori 
 Jovan Nedić: "Slikar baranjskih motiva", "Vojvođanska banka", V, 43, 26 - Novi Sad, IV. 1994.
 Jovan Nedić: "Baranjski slikar i etnograf - Dokumenti prohujalih vremena", "Novosti sedam dana", V, 191, 12 - Zagreb, 15. VIII. 2003.

Srpski pisci
Srpski slikari
Srpski enigmati
Jugoslavenski enigmati
Biografije, Beli Manastir
Miroslav Ilić (pjesnik)

Vidi i: Miroslav Ilić (imenjaci)
Miroslav Ilić (Benkovac, 17. VI. 1954), pjesnik, kantautor, enigmat. Od rane mladosti živi u Bilju. Osnovnu školu završio u Bilju i Dardi, a srednju građevinsku školu (GŠC) i stenodaktilografski kurs u Osijeku. Radio kao armirač u osječkoj "Gradnji", sada u mirovini.

Poezija 
Poezijom se ozbiljnije bavi od 1974. godine, kad je objavio prvu pjesmu u beogradskom listu "Čik". Pjesme objavljivao u časopisima "Revija"  (Osijek), "Traženja" (Sl. Požega), zbornicima "Mladost u pjesmi i srcu" i "Vapaj današnjeg vremena" (oba Beli Manastir), novinama "Glas Slavonije" (Osijek), "Građevinar" (Osijek) i "Baranjska reč" (Beli Manastir). U martu 1978. njegova pjesma "Između neba i zemlje" izabrana za "pesmu nedelje" u beogradskom listu "Reporter". Pjesme kazivao na radijima Osijek i Beli Manastir. Okušava se i kao kantautor pišući muziku za svoje pjesme, koje izvodi prateći se na gitari. Nastupao na radijima Beli Manastir i Teslić. Smišlja i aforizme. Dvaput osvojio prvo mjesto na konkursima u "Večernjem listu" (Zagreb; 16. X. 1988. i 1. X. 1989).

Zastupljenost u knjigama 
 Snovi i svitanja (Žitište, 2004)
Pjesma: "Baranjska ljubavna pesma br. 2" (str. 80)

Biblioteka "Branko Radičević" Žitište i Klub knjige "Branko Radičević" Žitište dodijelili su mu plaketu "Belo pero" za nagrađenu pesmu na književnom konkursu "Banatsko pero" Žitište 2004.
 Kada bih imao kuću
Pjesme: "Što je praktički ljubav (verzija iz Petefijeve 46)", "O mladosti", "Minijature", "Belom Manastiru", "(Iz rukopisa Abecedarijum)" Enigmatika 
Objavljivao i enigmatske sastave (križaljke i sitne zagonetke) u listovima "Građevinar" (Osijek), "Jelen" (Beograd), "Politikin zabavnik" (Beograd), "Zagonetka" (Zvornik), "Slova do krova" (Osijek), "Kvizorama" (Zagreb) te u "Biltenu ED dr Đorđe Natošević"'' (Sombor).

Izabrane pjesme 
 BARANJO, ŽIVOTE MOJ
Kap tvojih voda
nosim u očima; 
Moja je kosa
u tvojim šumama, 
na poljima ...
Svojim likom
podsećaš
na srce.
A moje srce
bije
tvojim imenom, 
BARANJO! 
Nosim te
celu
u sebi;
Celim bićem
pripadam tebi. 
U tebi su
moji prvi
koraci;
U tebi
sanjaju moji preci. 
Dajem ti krv
i znoj;
Ti meni mir
i hleba;
Ništa mi više
ne treba,
jer
volim te
do neba! 
U tebi su
svi moji putevi; 
U tebi sunce
najlepše sja. 
U tebi, Baranjo, 
ljubavi,
zauvek
ostaću ja. 
 BARANJSKA LJUBAVNA PESMA br. 2
Kad šapućeš 
U meni
se uznemiri
slavuj baranjskih šuma, 
Diže se strast
nad
rikom jelena,
Opijaju vinogradi
Banske kose,
Venama bujica
silnija
od Drave i Dunava -
Rodilo je žito. 
Kradem jabuke
iz tvog voćnjaka
dok
ti
mirno spavaš. 
Glas ti zaspao 
na osmehu usana. 
Uzdržavam se da te
"budim"
iz
tako lepog  
osmeha.

Pisci aforizama
Srpski pisci
Srpski enigmati
Jugoslavenski enigmati
Srbi u Hrvatskoj
Authority control
Arpad Eđed

Arpad Eđed (Bilje, 16. I. 1954), kipar i slikar. Po zanimanju je strojarski tehničar 5. stupnja. Živi u Bilju i Dvorcu Tikveš. Urednik je Galerije "Eugen Savojski" u Bilju u sklopu Hrvatsko-mađarskog kulturnog centra Općine Bilje.

Kiparstvom se intenzivno bavi od 1995. godine. Motivi koji ga zaokupljaju vrlo su različiti. Kao osnovni materijal u njegovom radu preovladava drvo (desetak vrsta), ali u posljednje vrijeme počinje raditi i s drugim vrstama materijala (željezo, bakar, razne vrste lima, plastika, guma i dr.). Imao je dvije samostalne kiparske ("Drvo koje raste, grana se...", Bilje, 14. III. 2002), jednu samostalnu slikarsku (Beli Manastir, 15. I. 2010) i desetak grupnih izložbi, a učestvovao je i na više likovnih kolonija (npr. Dalj, 1999). Kao slikar posvećuje se apstrakciji, a slike opisuje riječju konstruktivizam.

Bavio se i enigmatikom, objavljujući križaljke (npr. u bjelovarskom "Skandi-čvoru").

Izvori 
 Dr. Bogdan Mesinger: "Drvo koje raste, grana se..." (katalog izložbe), Bilje, 14. III. 2002.
 "Baranjski slikari" : izložba (katalog izložbe), Beli Manastir, 5. II. 2009.
 Mirovna grupa Oaza: Izložba "Baranjski slikari" (5. II. 2009)
 Mirovna grupa Oaza: Izložba Arpada Eđeda (15. I. 2010)

S izložbe u Belom Manastiru (10. I. 2010) 

Hrvatski kipari
Hrvatski slikari
Hrvatski enigmati
Jordan Molović

Jordan Molović (Pambukovica kod Uba, 25. X. 1924. - 6. V. 1982, sahranjen u Herceg-Novom), enigmat, dječji pjesnik i dopisnik više listova, profesor Pedagoške akademije u Užicu (tada Titovo Užice), u enigmatskim krugovima poznatiji pod svojim zagonetačkim pseudonimom Rade Zorić.

Pseudonim 
Molovićev enigmatski pseudonim bio je Rade Zorić, za koji mnogi rješavači i sastavljači nisu ni znali da je pseudonim. Pod tim imenom (R. Zorić) jedna Molovićeva premetaljka uvrštena je u knjigu Svet anagrama Zorana Radisavljevića (str. 89).

Saradnja u listovima 
Svoju prvu zagonetku (anagram) štampao je godine 1961. u 251. broju sarajevskih Malih novina, a ukupno ih je objavio blizu 1.500. Objavljivao je većinom stihovne zagonetke, čarobne likove, križaljke odn. ukrštenice, piramide i klinove, najviše u izdanjima Enigmatskog kluba Beograd, Rebusu (Osijek), Eureci, Čvorovim listovima, Razonodi (Kruševac), Testu (Banjaluka), kao i u nekim novijim listovima.

Sarađivao je i u beogradskoj Politici, u rubrikama Politika za decu i Među nama, kao i u nekim drugim listovima. Posebno je bila zapažena njegova rubrika "Poreklo reči" u velikoj "Eureci".

Karakteristike enigmatskih sastava 
Zorićeve piramide i klinove karakterizirala su uputstva za rješavanje u stihovima, a često su u njima sve riječi počinjale istim slovom. Pokušavao je uvoditi i nove zagonetačke nazive (dvopremetaljka, tropremetaljka i sl.), a svoje sastavke namjenjivao je verziranijim rješavačima, uvrštavajući u njih prezimena manje poznatih književnika, umjetnika, naučnika i sl. Svojim novitetom smatrao je dijagonale.

Članstva i spominjanja 
Bio je član EU "Čvora" od 1. II. 1969. godine.

Predstavljen je u Leksikonu zagonetača Jugoslavije (Bjelovar, 1979) i u Leksikonu srpskih enigmata (Beograd, 2007), a njegov životopis kao in memoriam objavljen je i u 276. broju Zagonetača (5. VI. 1982).

Izabrane zagonetke 
U knjigu Svet anagrama uvrštena je njegova premetaljka "VODI NAS odmah, sine, / u glavni grad Vojvodine", s rješenjem Novi Sad (str. 89), originalno objavljena u beogradskoj Enigmi (broj 1084, 1. IV. 1977).

 Rade Zorić: "Križište",
 Čvor-križaljka, X, 211, 14 - Bjelovar, 31. I. 1979.
 
     A P P R K A
     U E A E E V
 A U S T R A L I J A
 P E T R O L E J K A
 P A R O D I R A NjE
 R E A L I Z A T O R
 K E L E R A B I C A
 A V I J A T I Č A R
     J K NjO C A
     A A E R A R

Izvori 
 Stjepan Horvat: Leksikon zagonetača Jugoslavije, Bjelovar, 1979. (+ fotografija)
 Jovan Nedić: "Jordan Molović - Rade Zorić", Zagonetač (Čvor-razbibriga, 416), ..., 276, 1 - Bjelovar, 5. VI. 1982. (+ fotografija)
 Miroslav Lazarević, Jovan Vuković: Leksikon srpskih enigmata, Beograd, 2007. (+ fotografija)

Jugoslavenski enigmati
Srpski enigmati
Srpski pedagozi
Srpski pisci
Srpski novinari
Biografije, Ub
Biografije, Užice
Ličnosti poznate pod pseudonimom
Authority control
Rade Zorić

Rade Zorić (Drvar, 17. oktobar 1914  — Beograd, 8. februar 1996), učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.

Biografija 

Umro je 8. februara 1996. godine u Beogradu i sahranjen je u Aleji narodnih heroja na Novom groblju.

Literatura 

 

Biografije, Drvar

Jugoslavenski partizani

Narodni heroji Jugoslavije
Zagonetka

Zagonetka (usp. enigma) može značiti:
 Zakučasto, nejasno ili dvosmisleno, često duhovito opisano pitanje; ono što treba pogoditi na temelju nejasnog i dvosmislenog opisa. Vrsta kratke alegorijske pričice ili slike, često i sa riječima naročito za tu priliku iskovanim, koja se govori zato da bi slušalac pogodio, odgonetnuo njen smisao. Za odgovor (odgonetku treba dosjetljivosti i domišljanja. Susreće se u svim narodnim književnostima. Vidi narodne zagonetke. (HER, RSANU, Leksikon JLZ)
 (figurativno) tajna, neriješeno pitanje, problem; tajna, stvar, pojava, osoba koju je teško razumjeti. (RMS, RSANU, Leksikon JLZ, HER)
 Zagonetka (u enigmatici): problem, križaljka, rebus, anagram, šarada itd. (HER, Leksikon JLZ)
 Naziv (ili dio naziva) nekolicine enigmatskih listova koji su izlazili ili još uvijek izlaze u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji. Vidi Zagonetka (listovi).
 Riječ zagonetka nalazi se u naslovima mnogih umjetničkih i drugih djela. Vidi zagonetka (u naslovima).

 
Enigmatika
Enigma

Enigma (grč. ainigma; usp. zagonetka)
 Sinonim za zagonetku (osim kad se misli na narodne zagonetke).
 Ono što je zagonetno, što pobuđuje dvojbe, zagonetan govor, zamršen slučaj. (HER, Vujaklija)
 Naziv (ili dio naziva) nekolicine enigmatskih listova koji su izlazili ili još izlaze u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji, ali i u zemljama u kojima se ne govori srpsko-hrvatski. Vidi Enigma (listovi).
 Riječ enigma nalazi se u naslovima mnogih umjetničkih i drugih djela. Vidi Enigma (u naslovima).

Enigmatski časopisi 
 Enigma (časopis) (Beograd; 1951-2012)

Ostala značenja 
 Enigma (mašina), mašina za šifriranje;
 Enigma (grad), Džordžija, USA;
 Enigma (igra), kompjuterska igra;
 Enigma (šah), šahovska mašina;
 Enigma Browser, web-pretraživač;
 Enigma Record, izdavač nosača zvuka;
 Enigma (Wing Commander), izmišljeno područje u svijetu Wing Commandera
 Enigma (roman), roman britanskog pisca Roberta Harrisa iz 1995. godine
 Enigma (film, 2001), njegova ekranizacija
 Enigma (film, 1983), američki igrani film iz 1983. godine

U nazivima umjetničkim djela 
 "Serenijeva enigma", kompleksni roman hrvatskog književnika E. G. Deškovića

Povezano 
 
 

Enigmatika
Grecizmi
Odostražnik reči od 7 slova

Odostražnik reči od 7 slova, odostražni (a tergo) rječnik koji je sastavio, tehnički (na pisaćoj mašini) obradio i u malom tiražu (kao samizdat) izdao u Nišu jula 1976. godine Miroslav Cvetković. Rječnik ima 37 + 2 stranice dimenzija 20,5 x 14,5 cm i sadrži oko 5.700 neopisanih sedmoslovnih riječi (ili sintagmi) složenih odostražnim azbučnim redom. Autor je riječi crpio iz Male enciklopedije Prosveta (2. izdanje) i Priručnika za odgonetače Stjepana Horvata (1976).

Rječnik počinje riječju Orizaba, a završava riječju sakaluš. Na sedmom mjestu zastupljena su sva slova. Na slovo "đ" završava samo jedna sintagma Imre Nađ, na slovo "nj" samo 4 riječi, a na slovo "dž" samo 5 riječi.

Knjige 1976.
Enigmatika u Jugoslaviji
Enigmatske publikacije
Rječnici
Authority control 2
Stjepan Najman

Stjepan Najman (Valpovo, 19. VIII. 1954), hrvatski enigmat i proučavatelj zavičajne prošlosti (Valpovština).

U enigmatici je, kao odgonetač, od osnovne škole. Sastavljanjem zagonetaka bavi se od 1978. godine, kada mu je objavljan prvi rad (premetaljka) i to u bjelovarskom listu Čvor-razbibriga. Od tada je objavio oko 900 radova; najviše križaljki i osmosmjerki. Surađivao je i surađuje u pedesetak zagonetačkih i nezagonetačkih listova.

Proučava povijest zavičaja - Valpova i Valpovštine. Pokrenuo je časopis Valpovački godišnjak 1996. godine, koji uređuje i u kojem je objavio 80 članaka. Članke s tematikom povijesti Valpovštine objavljuje i u sličnim izdanjima kao npr. Hrvatska revija, Revija Đakovačkih vezova, Petrijevački ljetopis, Godišnjak njemačke narodnosne zajednice i drugima.

Autor je knjiga: 
 Matica hrvatska Valpovo 1971. - 2001., Valpovo, 2001. 
 Nogometni klub Valpovka Valpovo 1926. - 2006., Valpovo, 2006.
 Dobrovoljno vatrogasno društvo Valpovo od 19. do 21. stoljeća, Valpovo, 2007.
 Stoljeće valpovačke gimnastike, Valpovo, 2007
 ''Povijest Puhačkog orkestra DVD-a Valpovo, Valpovo, 2010.

Povodom Dana grada Valpova (8. XII.) nagrađen je nagradom Grada Valpova "Plaketa Matija Petar Katančić" za 2003. godinu za doprinos u kulturi.

Jugoslavenski enigmati
Hrvatski enigmati
Hrvatski pisci
Biografije, Valpovo
Authority control
Celia Rees

Celia Rees, engleska književnica. Živi u mjestu Lemington Spa u Engleskoj sa suprugom i kćerkom Catrin. Diplomirala je historiju i politiku na Sveučilištu Warwick. Predaje kreativno pisanje te piše za odrasle i djecu. Voli muzeje i galerije gdje često pronalazi i inspiraciju za svoja djela

Prvu knjigu, triler za tinejdžere, objavila je 1993. Svrstala se među najistaknutija imena književnosti za tinejdžere. Najpoznatija su joj djela: 
 "Istina ili izazov"
 "Nestali"
 "Ponoć"
 "Svaki korak koji učiniš"
 "Vještica"
 "Vještičje dijete"

Vanjske veze 
 Official site
 Bloomsbury biography
 Complete list of works
 British Council
 

Engleski pisci
Pisci fantasyja
Authority control
Čens

Marko Prilika zvani Čens fiktivni je viši policijski narednik zagrebačke Policijske uprave, odnosno glavni junak knjiga "Bijela jutra" (2001) i "Marševski korak" (2005) Roberta Naprte (Zagreb) te TV-serije Balkan Inc. temeljene na djelu istog pisca. U seriji je njegov lik tumačio Aleksandar Cvjetković.

Inspektor Marko Prilika (bez nadimka Čens) sporedni je junak i sapunice "Villa Maria", za koju je scenario također napisao Robert Naprta.

Izvor 
 Robert Naprta: "Bijelo jutro", Zagreb, 2001.

Književni likovi
Likovi iz TV-serija
Fiktivni policajci i inspektori
Eddie Gil

Eduardo «Eddie» Gil (1944 -) je filipinski političar, biznismen i pjevač, najpoznatiji po neuspješnom pokušaju da se 2004. godine natječe na predsjedničkim izborima. Godine 2010. je na Mauricijusu osuđen na tri godine zatvora zbog financijskih malverzacija.

Vanjske veze 
 Why I am voting for Eddie Gil , artikal Fred de la Rosa-a u The Manila Times

Filipinski muzičari
Filipinski političari
Poljica

POLJICA
 Kraj u srednjoj Dalmaciji;
 Mjesto u Crnoj Gori kod Danilovgrada;
 Mjesto u Hrvatskoj na otoku Hvaru, opština Jelsa;
 Mjesto u Hrvatskoj na otoku Krku, pošta Malinska;
 Mjesto u Hrvatskoj kod Imotskog;
 Mjesto u Hrvatskoj kod Zadra, opština Nin;
 Žensko ime naših krajeva, umanjenica od ženskog imena Polja;
 Knjiga Frane Ivaniševića, objavljena 1906. godine.

Izvor:
 Enigmatski rječnik 6, EUČ, Bjelovar, 1984-1991.

Naselja
Imena
PGP

Pretty Good Privacy
 Produkcija gramofonskih ploča (Beograd)
 P-glikoprotein, ABC protein
S. v.

s. v.
 kratica za latinski izraz sub voce, koji znači pod riječju (u nekom rječniku), tj. vidi tamo pod riječju tom i tom; (Klaić)

 u slovenskom jeziku kratica za severovzhod (sjeverozapad); (Zidar)

Vidi također : S. v.

Kratice
KUD

KUD
 Kratica za kulturno-um(j)etničko društvo.

Vidi i SZPD, AKUD, GKUD, HKUD, KUDŽ, OKUD, RKUD, SKUD, ZAKUD, ŽKUD te Popis KUD-ova (Hrvatska).
 Nekadašnja kratica za: Komisija za uštedu drva'. (Zidar)''

Folklor
HKUD

HKUD - kratica za hrvatsko kulturno-umjetničko društvo

Takvu kraticu i naziv nose npr.:
 HKUD "Beli Manastir", Beli Manastir
 HKUD "Brotnjo", Čitluk
 HKUD "Dr. Ante Starčević", Zagreb
 HKUD "Frankopan", Ferdinandovac
 HKUD "Fra Mijo Čuić", Tomislavgrad
 HKUD "Goričan", Goričan
 HKUD "Harkanovci", Harkanovci
 HKUD "Hercegovac", Županija zapadnohercegovačka, BiH
 HKUD "Kramarif", Nova Gradiška
 HKUD "Mošćenica", Mošćenica
 HKUD "Osijek 1862.", Osijek
 HKUD "Perušić", Perušić
 HKUD "Petar Zrinski", Vrbovec
 HKUD "Podunavlje", Erdut
 HKUD "Prigorec", Zagreb
 HKUD "Radost", Sela  (kod Siska)
 HKUD "Ružin venec", Preseka
 HKUD "Seljačka sloga", Trebižat
 HKUD "Stoviš", Ston
 HKUD "Trenk", Nova Gradiška
 HKUD "Valpovo 1905" Valpovo, Valpovo
 HKUD "Vijenac", Požega
 HKUD "Vladimir Nazor", Sombor
 HKUD "Željezničar", Osijek
 HKUD "Željezničar", Zagreb
 HKUD "Župa Morančani-Ljubače", kod Tuzle

Srodan naziv (i kraticu) ima i:
 HKUPD "Matija Gubec", Tavankut

Članovi nekog HKUD-a u novinama se katkad nazivaju h(a)kudovcima ili HKUD-ovcima.

Vidi i KUD, AKUD, GKUD, KUDŽ, OKUD, RKUD, SKUD, ZAKUD, ŽKUD te Popis KUD-ova (Hrvatska).

Folklor
HKUPD

HKUPD - kratica za hrvatsko kulturno-umjetničko i prosvjetno društvo

Takvu kraticu i naziv nosi:
 HKUPD "Matija Gubec", Tavankut 

Vidi i KUD, AKUD, GKUD, HKUD, KUDŽ, OKUD, RKUD, SKUD, ZAKUD, ŽKUD.

Folklor
Alat

Alat je pomagalo s kojim ručno ili na stroju obrađujemo materijal. S njim se radi lakše, brže i točnije.Omogućuje izradu vrlo složenih proizvoda. Alati su mnogobrojni i raznovrsni. Mogu biti jednostavni, ali i vrlo složeni i s vlastitim pogonom. Alati u izravnom dodiru obrađuju materijal, bilo odvajanjem čestica (nož, sjekira, turpija, glodalo, svrdlo, ručna pila, ručna blanja) ili bez odvajanja čestica (čekić, kliješta, odvijač).

Podjela alata
Primjena i razvoj alata usporedno su vezani uz razvoj ljudskog društva i civilizacije. Osnovni cilj je bio olakšati i ubrzati rad. Poseban zamah u razvoju alata uzrokovan je masovnom proizvodnjom različitih uređaja i opreme (npr: automobila), gdje se zahtjeva što kraće vrijeme pripreme i proizvodnje, kako bi se smanjili troškovi poslovanja. Današnje alate nazivamo pomoćnim priborom ili mehanizmima u procesu izrade proizvoda i njegove kontrole. Mogu se podijeliti, odnosno razvrstati po različitim kriterijima.

Podjela alata prema djelatnosti
Prema djelatnosti se alati mogu podijeliti na alate:
 za obradu metala
 za obradu drva
 za obradu polimera
 građevinski alati
 poljoprivredni alati
 ostali alati u obrtništvu i domaćinstvu (urarski, postolarski, zlatarski, frizerski, krojački)

Podjela alata u strojarstvu
Opća podjela alata strojarske struke:
 rezni alat u izravnom dodiru obrađuje materijal i oblikuje proizvod (glodalo, nož).
 stezni alat posreduje između reznog alata, obratka i stroja, te na taj način utječe na oblikovanje proizvoda (stega, stezne glava).
 mjerni alat služi za mjerenje i kontrolu tijekom obrade (libela, metar, mikrometarski vijak, pomično mjerilo, mjerne rašlje, mjerne pločice, mjerni listići, mjerna ura, sinusno ravnalo, koordinatni mjerni uređaj, profilni projektor, kontrolni češalj za navoj)
 ručni alat služi za ručno obavljanje radova (kliješta, ključ).
 ručni alat s vlastitim pogonom je mali stroj s ručnim vođenjem (električna ručna bušilica, brusilica, polirka).

Podjela alata prema načinu korištenja i nabave
Prema načinu korištenja i nabave alat se može podijeliti na:
 standardni alat: kupuje se gotov na tržištu i takav upotrebljava, za opću upotrebu i različite proizvode, standardiziran po kvaliteti i dimenzijama (primjeri: nož, glodalo, svrdlo, ključ).
 tipizirani alat: tipiziran i izrađen do visokog stupnja gotovosti, ali se ne može izravno upotrijebiti bez prethodne dorade ili dogradnje, ima određen oblik, ali mjere treba doraditi (primjeri: kućište štance, žigovi i izbacivači, štapići za profilne noževe).
 specijalni alat: ne može se kupiti gotov na tržištu, potrebno ga je napraviti ili naručiti,služi za izradu konkretnog proizvoda (primjeri: naprave za bušenje ili montažu, štance za rezanje i preoblikovanje, kalupi za prešanje polimera i tlačni lijev metala).

Izvori 

Tehnologija
Mašinstvo
Alat
Pravoslavno arhijerejsko namesništvo tamnavsko

Pravoslavno arhijerejsko namesništvo Tamnavsko

Crkvena opština Ub 
14210 Ub, Srbija, Radnička 2, e-mail: crkvaub@gmail.com; 04ubmilan@gmail.com 

 Hram Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan
 Crkva Sv. Makarija Velikog (brvnara)
 Crkva (krstionica-hagijazma) Presvete Bogorodice Trojeručice
 Parohija I Ubska Protojerej-stavrofor Dragan Alimpijević
 Parohija II Ubska Protojerej-stavrofor Mitar Milovanović
 Parohija III Ubska Protojerej Stanisa Djokić
 Parohija IV Ubska Protojerej Milan Ristivojcević

Crkvena opština Bajevac 
14223 Stepanje, Srbija* Crkva prenosa moštiju Sv. oca Nikolaja - Nikolaji (22/9 maj)
 Parohija Bajevačka

Crkvena opština Banjani 
14214 Banjani, Srbija
 Crkva Sv. velikomučenika Dimitrija - Mitrovdan (8. novembar / 26. oktobar), sagrađena 1959. godine
 Parohija Banjanska

Crkvena opština Jabučje 
s. Jabučje, 14224 Lajkovac, Srbija
 Crkva Sv. Arhangela Mihaila - Aranđelovdan (21/8 novembar), sagrađena 1844. godine
 Parohija Jabučka

Crkvena opština Lajkovac 
14224 Lajkovac, Srbija
 Crkva Sv. velikomučenika Dimitrija - Mitrovdan (8. novembar / 26. oktobar), sagrađena 1937. godne.
 Parohija Lajkovačka I
 Parohija Lajkovačka II
 Parohija Lajkovačka III

Crkvena opština Novaci 
s. Novaci, 14213 Pambukovica, Srbija
 Crkva Rođenja Presvete Bogorodice - Mala Gospojina (21/8. septembar), sagrađena 1848. godine
 Parohija Novačka

Crkvena opština Pambukovica 
14213 Pambukovica, Srbija
 Crkva Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan (40. dan od Vaskrsa, četvrtak), sagrađena 1792. godine
 Crkva Vaskrsenja Hristovog - treći dan Vaskrsa, sagrađena 1995. godine, nalazi se u Goloj Glavi
 Parohija Pambukovačka

Crkvena opština Radljevo 
14211 Radljevo, Srbija 
 Crkva Pokrova Presvete Bogorodice (14/1. oktobar), sagrađena 1872. godine
 Crkva Sv. Arhangela Mihaila - Aranđelovdan (21/8 novembar), nalazi se u Skobalju
 Parohija Brgulska
 Parohija Radljevska

Crkvena opština Stubleničkopaljuvska 
s. Stublenica, 14210 Ub, Srbija
 Crkva Sv. Proroka Ilije - Ilindan (2. avgust / 20. juli), sagrađena 1936. godine, nalazi se u Stublenici
 Crkva Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan (40. dan od Vaskrsa, četvrtak), sagrađena 1935. godine, nalazi se u Paljuvima
 Parohija Stubleničkopaljuvska

Crkvena opština Vrelo 
s. Vrelo, 14214 Banjani, Srbija
 Crkva prenosa moštiju Sv. oca Nikolaja - Nikolaji (22/9 maj), sagrađena 1848. godine
 Parohija Vreljanska protojerej Nebojsa Milivojevic
 Parohija Takovska protojerej Aleksandar Cosic

Crkvena opština Vukona 
s. Vukona, 14214 Banjani, Srbija
 Crkva Uspenja Presvete Bogorodice - Velika Gospojina (28/15. avgust), sagrađena 1907. godine
 Parohija Vukonska

Manastir Dokmir (ženski) 
s. Dokmir, 14213 Pambukovica
 Crkva Vavedenja Presvete Bogorodice (4. decembra / 21. novembar), iz XV. veka
 Igumanija m. Evpraksija (Stanojević)<(UPOKOJENA)

Izvor:
Crkve i manastiri Pravoslavnog arhijerejskog namesništva Tamnavskog 

SPC-organizacija
Plitvica

PLITVICA
 Rijeka u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, desna pritoka Drave, dugačka 63 km (odn. 65 km, Atlas Hrvatske), satelitski tok rijeke Drave. (EGLJ)
 Rijeka u Hrvatskoj, lijeva pritoka Korane, dugačka 9 km; izvire zapadno od Plitvice Sela kod Rodić-Poljane na Maloj Kapeli; na njenom ušću nalazi se 78 m visoki vodopad u Sastavcima. (EGLJ, Atlas Hrvatske)
 (i Plitvica Selo) selo u Hrvatskoj na području NP Plitvička jezera, pošta 'Plitvička Jezera', opština Plitvička jezera sa sjedištem u Korenici, Ličko-senjska županija. Po popisu iz 1981. godine imalo oko 800 stanovnika. Sad u selu ima dvadesetak stalnih stanovnika. Ostali žive u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Kanadi,Njemačkoj i u drugim djelovima Hrvatske. Neki dolaze povremeno i borave u selu ljeti; mnogi su prodali kuće vikendašima.(IMJ, EGLJ + internet) Selo u Sloveniji kod Gornje Radgone, pošta Apače. (IMJ) Prvi dio naziva (Plitvica Voćanska) sela u Hrvatskoj kod Ivanca, pošta i opština Donja Voća, Varaždinska županija. (IMJ + internet)''

Vidi i Plitvice.

Naselja
Rijeke u Hrvatskoj
Glavni grad

Glavni grad (koji se ponekad naziva i metropola) određuje se na sledeće načine:
 Obično je glavni grad države ili političkog subjekta onaj grad u kojem je vlada. 
 Obično se glavni grad navodi u zakonu. 
 Obično je glavni grad središte važnih delatnosti. 
 U kraljevini, glavni grad je obično mesto kraljevskog dvora (koji se može premeštati).

Država može imati više od jednog službenog glavnog grada. Glavni grad ne mora biti sedište vlade. Može se čak seliti zavisno od doba godine. 

Na primer, Južna Afrika ima izvršni glavni grad (Pretorija), zakonodavni glavni grad (Kejp Taun) i sudski glavni grad (Blumfontejn). Do toga je došlo zbog kompromisa između različitih pokrajina koje su se ujedinile u Južnu Afriku 1910. godine.

U Čileu, državni Kongres se preselio iz glavnog grada Santijaga u grad Valparaiso.

 
Gradovi
Gradovi po tipu
Arhijerejsko namesništvo benkovačko

Arhijerejsko namesništvo benkovačko - Eparhija dalmatinska

Benkovac 
Benkovac
 Hram Sv. Jovana Krstitelja (1590)

Bilišani 
Bilišani
 Hram Sv. Jovana Krstitelja (1860)
 Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1734)

Biljani 
Biljani
 Hram Sv. Georgija (1537)
 Hram Sv. Arhangela Mihaila (1937-1939)

Brgud 
Brgud
 Hram Sv. pravednog Lazara (1689)

Kolarina
 Hram Prep. Majke Paraskeve (1682)

Kožlovac
 Hram Sv. Nedelje (1961)

Ceranje 
Ceranje
 Hram Sv. proroka Ilije (1712)

Islam Grčki 
Islam Grčki
 Hram Sv. proroka Ilije (1872)
 Hram Sv. Georgija (Janković-crkva; 1675)

Jagodnja 
Jagodnja
 Hram Sv. Simeona monaha (1968)

Miranje
 Hram Sv. Arhangela Mihaila (1497)

Lišane
 Hram Sv. Trojice (1854)

Karin 
Karin 
 Hram Sv. Kirika i Julite (1537)

Kula Atlagića 
 Hram Sv. Nikole (1440)

Obrovac 
Obrovac
 Hram Sv. Trojice (1860)

Zelengrad 
 Hram Sv. apostola Petra i Pavla (1856)

Smoković 
Smoković
 Hram Sv. Georgija (1567)

Poljice 
Poljice
 Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1868)

Zemunik 
 Hram Sv. Save u Zemuniku i Crnom

Tribanj 
Tribanj
 Hram Sv. Arhangela Mihaila (1865)
 Hram Sv. Trojice (1830)

Zadar 
Zadar
 Hram Sv. proroka Ilije (1563)
 Kapela Sv. Arhang. Mihaila na groblju (1886)

Žegar 
Žegar
 Hram Sv. Georgija (1681)
 Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1856)

Izvor:
 Eparhija dalmatinska 

SPC-organizacija
Noel Streatfeild

Mary Noel Streatfeild (čitaj: Meri Noel Stretfild; Lewes, 24. XII. 1895. - 11. IX. 1986), poznata kao Noel Streatfeild, engleska je glumica i književnica.

Životopis 
Rođena je na Badnju večer 1895. kao druga kći svećenika u Lewesu. Bile je svojeglavo i tvrdoglavo dijete (o čemu piše u knjizi "Svećenikova obitelj"), a već u ranom djetinjstvu odlučila se baviti glumom te je pohađala Akademiju dramskih umjetnosti, a zatim devet godina nastupala na West Endu i u inozemstvu.

Književno djelo 
Pisanjem se odlučila baviti iznenada te je najprije pisala za odrasle. Godine 1936. napisala je "Baletne papučice" (engl. "Ballet Shoes"), svoje najpoznatije djelo, a dvije godine kasnije, knjiga "Cirkus dolazi" osvojila je prestižnu nagradu Carnegie Medal. Njezina namjera bila je pisati naizmjence za djecu i odrasle, ali uspjeh koji je postigla odredio ju je kao dječju autoricu.

Premda nije imala djece, pisala je upravo onakve knjige kakve su djeca htjela čitati, a to zahvaljuje svom znatiželjnom umu koji upija sve oko sebe te sjećanju na vrijeme kad je i sama bila dijete.

Izvor 
 Anonim: "O autorici", u Noel Streatfeild: "Baletne papučice za Annu", Algoritam, Zagreb, 2003.

Streatfeild, Noel
Authority control
Arhijerejsko namesništvo kninsko

Srpska pravoslavna crkva - Eparhija dalmatinska

Arhijerejsko namesništvo kninsko

Parohije:

Biskupija 
=> Biskupija => Бискупија 
 Hram Sv. Trojice (1460)

Dalmatinsko Kosovo 
=> Dalmatinsko Kosovo
=> Далматинско Косово 
 Hram Sv. cara Lazara (1889)

Ervenik 
=> Ervenik
=> Ервеник 
 Hram Sv. Nikole (1669)

Golubić 
=> Golubić
=> Голубић 
 Hram Sv. arhiđakona Stefana (1462)

Knin 
=> Knin 
=> Книн 
 Hram Sv. Georgija (1468)
 Hram Pokrova Presv. Bogorodice (1972)

Markovac 
=> Markovac
=> Марковац 
 Hram Sv. proroka Ilije (1790)

Mokro Polje 
=> Mokro Polje
=> Мокро Поље

 Hram Sv. apostola Luke (1557)
Radučić => Radučić
=> Радучић
 Hram Sv. Georgija (1618)

Oćestovo 
=> Oćestovo
=> Оћестово 
 Hram Sv. Nedelje (zavetni hram, 1920-1960)

Oton 
=> Oton
=> Отон 
 Hram Sv. proroka Ilije (1702)

Pađani 
=> Pađani
=> Пађани 
 Hram Sv. Georgija (1456)

Plavno 
=> Plavno
=> Плавно 
 Hram Sv. Georgija (1618)
Radljevac => Radljevac
=> Радљевац 
 Hram Sv. Joakima i Ane (1905)

Polača 
=> Polača
=> Полача 
 Hram Sv. apostola Petra i Pavla (1458)

Strmica 
=> Strmica
=> Strmica 
 Hram Sv. Jovana Krstitelja (1618)
 Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1913)

Vrbnik 
=> Vrbnik
=> Врбник 
 Hram Sv. Nikole (1619)

Žagrović 
=> Žagrović
=> Жагровић 
 Hram Sv. Nikole (1537)

Izvor:
 Eparhija dalmatinska
 Епархија далматинска 

SPC-organizacija
Ram It Down

Ram It Down je jedanaesti studijski album britanskog heavy metal sastava Judas Priest. Izdan je 1988. godine.

Pjesme 

 Ram It Down - 04:48	
 Heavy Metal - 05:59	
 Love Zone - 03:58	
 Come And Get It - 04:08	
 Hard As Iron - 04:09	
 Blood Red Skies - 07:51	
 I'm A Rocker - 03:59	
 Johnny B. Goode (Chuck Berry Cover)- 04:39	
 Love You To Death - 04:37	
 Monsters Of Rock - 05:31

 2001 remaster: bonus pjesme
 Night Comes Down (live, snimljen 1984.)
 Bloodstone (live, snimljen 1982.)

Sastav 

 Rob Halford, glavni vokal (1973.- 1991., 2003.- )
 Glenn Tipton na gitari (1974.- )
 K.K.Downing na gitari (1969.- )
 Ian Hill na bas-gitari (1969.- )
 Dave Holland na bubnjevima (1979.- 1989.)

Heavy metal
Osama bin Laden

Usama ibn Muhamed bin Avad bin Ladin (10. mart 1957 - 2. maj 2011; ), poznatiji kao Osama bin Laden (أسامة بن لاد), bio je saudijski građevinski preduzetnik i multimilioner (član veoma bogate porodice Bin Laden) i vođa Al kaide, militantne islamističke organizacije koja je izvela više terorističkih napada širom sveta. FBI ga je 1999. postavio među deset najtraženijih osumnjičenih zbog njegove umešanosti u napade na američke ambasade u Keniji i Tanzaniji 1998. godine. Bin Ladena su likvidirale američke snage u maju 2011. godine.

Biografija 
Malo toga se zna na Zapadu o njegovom životu. Nasledio je životni uspeh od svoga oca, koji je posedovao graditeljsku kompaniju, koja je prosperisala kroz bliske veze sa saudijskom kraljevskom porodicom.

Bin Laden je došao u međunarodnu pažnju 1980-tih u Avganistanu zbog svoje uloge u avganskom otporu protiv sovjetske okupacije. Sovjetski Savez je izvršio invaziju na Avganistan 1979. Tokom mladosti Bin Laden je prolazio kroz islamska fundamentalistička učenja, i gledao je na sovjetsku invaziju kao na neoprostivu agresiju na muslimane. Da pomogne otpor, Bin Laden je osiguravao novac i pomoć, gradio kampove za obuku, i dovodio veliki broj dobrovoljaca iz arapskih zemalja. 1988., pri kraju rata Bin Laden, zajedno sa Egipćaninom Ajmanom al-Zavahrijem osniva Al Kaidu (arapski - baza), organizaciju koja, prema američkim zvaničnicima, povezuje i koordinira islamske fundamentalističke grupe širom sveta.

Nakon Zalivskog rata činjenica da se američke snage nalaze na islamskom tlu i potpora Izraelu potiču ga na organizovanje teških napada protiv Zapada. Nakon napada 11. septembra 2001. američke su snage pokrenule Rat protiv terorizma koji je izbacio teroriste iz Avganistana i srušio talibansku vladu koja je podržavala Bin Ladena. Nakon toga al Kaida se reorganizuje i sprema za nove napade.

Njegova porodica ga se javno odrekla 1994. godine, neposredno pre nego što je Saudijska Arabija poništila njegovo državljanstvo i nekoliko godina pre napada na Njujork 2001. godine.

Smrt 
Osama bin Laden ubijen je 2. maja po pakistanskom, odnosno 1. po severnoameričkom vremenu u Abotabadu, Pakistan.

Povezano 
 Teorije zavjere oko smrti Osame bin Ladena

Vanjske veze 

 Hunting Bin Laden – PBS Frontline (Nov. 2002)
 FBIS Report, Compilation of Usama Bin Laden Statements 1994 – January 2004
 FBI's 10 Most Wanted Fugitives poster
 New Yorker article on Osama's youth, December 12, 2005
 Full text: bin Laden's 'letter to America', 24 November 2002
 Who is Osama bin Laden, BBC News, 6 December 2009

Saudijski kriminalci
Teroristi
Al-Kaida
Biografije, Rijad
Terorizam

Terorizam je smišljena upotreba nezakonitog nasilja ili prijetnje nezakonitim nasiljem radi usađivanja straha, s namjerom prisiljavanja ili zastrašivanja vlasti ili društva kako bi se postigli ciljevi koji su općenito politički, vjerski ili ideološki. U današnjem svijetu ne postoji definicija terorizma oko koje postoji međunarodnopravno relevantni konsenzus. Uobičajene definicije terorizma se uglavnom svode na nasilna djela kojima je glavna svrha izazvati opći strah, poduzeta iz ideoloških razloga, odnosno akcije u oružanim sukobima čija su namjerna meta neborci, odnosno civili.

Terorizam u današnjem svijetu ima pežorativno značenje, pa je prilična rijetkost da pojedinci i grupe - čak i kada preuzimaju odgovornost za djela koja se općenito smatraju terorističkim - sebe nazivaju teroristima.

Povezano 
 Teror
 Borci za slobodu
 Organizirani kriminal
 Asimetrično ratovanje
 Sukob niskog intenziteta
 Paravojska

Izvori 

 Terorizam u 21. stoljeću 

 
Politika
Kriminal
Jichak Rabin

Yitzhak Rabin (čitaj: Jicak Rabin, 1922. - 1995.), izraelski vojnik i političar, rođen je u Jeruzalemu, gdje je završio poljoprivrednu školu. Rabin se borio u židovskom Palmachu protiv britanskih vlasti te je sudjelovao u oružanim akcijama protiv vichyjevske Francuske u Siriji i Libanonu. Tijekom Prvog izraelsko-arapskog rata 1948. vodio je obranu Jeruzalema, a u završnoj fazi rata vodio je operacije protiv Egipćana u pustinji Negev. Rabin je brzo napredovao u redovima izraelske vojske te je 1964. postao načelnik glavnog stožera. Njegove zamisli o brzoj mobilizaciji pričuve i uništenju neprijateljskog zrakoplovstva na zemlji pokazale su se odlučujućima u ratu 1967.(više na Bliskoistočni sukob). Godinu dana nakon rata okončao je vojnu karijeru i preuzeo mjesto veleposlanika u Sjedinjenim Američkim Državama. Godine 1973. ušao je u politiku te nakon ostavke Golde Meir 1974. postao peti izraelski premijer i prvi rođen na izraelskom tlu. U travnju 1977., nakon serije skandala, prisiljen je predati vodstvo stranke Shimonu Peresu. Od 1984. do 1990. Rabin je bio ministar obrane te je djelomično odgovoran za politiku čvrste ruke prema Palestincima u početku Intifade. Godine 1992. vratio se na čelo Laburista i nakon izbora postao premijer. Nakon tajnih pregovora, 1993. potpisao je sporazum s dugogodišnjim neprijateljem Yasserom Arafatom, a 1994. zajedno s izraelskim ministrom vanjskih poslova Shimonom Peresom i Yasserom Arafatom podijelio je Nobelovu nagradu za mir. Na mirovnom skupu 1995. ubio ga izraelski ekstremist a njegova će smrt biti nenadoknadiv gubitak bliskoistočnom mirovnom procesu.

Premijeri Izraela
Žrtve atentata
Jevreji
Izraelski ateisti
Nobelovci za mir
Angel of Retribution

Angel Of Retribution je petnaesti studijski album britanskog heavy metal sastava Judas Priest. Izdan je 2005. godine.

Pjesme 
 Judas Rising - 3:52
 Deal With The Devil - 3:54
 Revolution - 4:42
 Worth Fighting For - 4:17
 Demonizer - 4:35
 Wheels Of Fire - 3:41
 Angel - 4:23
 Hellrider - 6:06
 Eulogy - 2:54
 Lochness - 13:22

Sastav 
 Rob Halford, glavni vokal (1973.- 1991., 2003.- )
 Glenn Tipton na gitari (1974.- )
 K.K.Downing na gitari (1969.- )
 Ian Hill na bas-gitari (1969.- )
 Scott Travis na bubnjevima (1989.- )

Albumi
Talačka kriza u Beslanu

Talačka kriza u Beslanu jedan od najtežih terorističkih napada koji je pogodio Rusiju u njezinoj povijesti.

Kronologija događaja 
1. rujna 2004. - tridesetak terorista zauzelo školu u Beslanu, u ruskoj republici Sjevernoj Osetiji. U trenutku napada odvijale su se svečanosti za prvi dan školske godine pa se u zgradi nalazilo oko 1300 djece, roditelja i nastavnika. Nekoliko ljudi uspijeva pobjeći no teroristi, čečenske i arapske provenijencije, zatvaraju većinu u sportskoj dvorani te miniraju zgradu. Teroristi traže nezavisnost Čečenije ili će bombaši-samoubojice aktivirati eksploziv. Slijedeći dan nekoliko je taoca pušteno, a otkriveno je kako se u blizini škole nalaze tijela ubijenih u prvim trenucima prepada. Tokom dana mogu se čuti sporadični pucnjevi i eksplozije.

3. rujna - dogovoreno je odnošenje tijela poginulih koja već par dana leže u predvorju škole. U trenutku dolaska ambulantnih kola, u školi se začula eksplozija nepoznatih razloga, nakon čega je nekoliko taoca pokušalo bijeg. Teroristi otvaraju vatru na biježeće i nekoliko bombaša samoubojica eksplodira. Specijalne snage potpuno nepripremljene ulaze u vatreni okršaj jer nikakav napad nije bio planiran. Ubrzo specijalci ulaze u školu i vatreni okršaji se nastavljaju. Eksplozije u sportskoj dvorani uzrokovale su urušavanje krova i požar, te je kasnije mnogo tijela poginulih nađeno tamo. Nekoliko sati nakon napada još uvijek se mogu čuti pucnji i eksplozije. Krajem dana teroristi su likvidirani i većina ranjenih zbrinuta je u bolnicama. Tragična bilansa samo je mogla potkrijepiti ogorčenje u Rusiji i svijetu koji su uzrokovale slike mrtve i ranjene djece: na kraju je izbrojano 331 mrtvih (od čega 160 djece) i 700 ranjenih. Gubici sigurnosnih snaga brojali su 10 poginulih specijalaca, a ubijena su 32 terorista dok je jedan uhićen.

Izvori 

2004
Beslan
Beslan
Drugi čečenski rat
Metro stanica

Metro stanica je podzemna železnička stanica. Postoje i metro stanice sa više nivoa, kada se radi o stanici sa dve ili više metro linija koje prolaze kroz nju.

Na ulazu u stanicu, na ulici, logo metro-kompanije čija je stanica označava ulaz u stanicu – najčešće veliko slovo „M“. (u Londonskom metrou, logo za podzemnu železnicu je krug sa natpisom Undergound na sredini). 

Najčešće postoji nekoliko ulaza u metro stanicu, koje i ujedno lišavaju rizični prelazak ulice s jedne na drugu stranu.

U nekim slučajevima, metro stanice mogu biti povezane za važnijim zgradama (robne kuće, važne institucije itd.).

Neki sistemi podzemne železnice, kao što su oni u Montrealu, Štokholmu i Moskvi, poznati su po njihovoj prelepoj arhitekuturi i javnim umetničkim slikama i mozaicima.

Vidi još 
 Lista metro sistema
 Autobuska stanica
 Tramvajska stanica

Željezničke stanice
Metro
Lista metro sistema

Napomena:
Ovde nisu nabrojani svi svetski metro-sistemi. Za potpunu listu metro-sistema u svetu, preporučujemo Vam da pogledate odgovarajući članak na engleskoj Vikipediji.

Lista deset-metro sistema po broju prevezenih putnika na godišnjem nivou 
 Moskovski metro 3,2 milijarde 
 Tokijski metro 2,7 milijarde 
 Seulski metro 1,6 milijarde 
 Metro Meksiko Sitija 1,3 milijarde 
 Njujorški metro 1,3 milijarde 
 Pariški metro 1,2 milijarde 
 Osaka Municipal Subway 957 miliona 
 Londonski metro 886 miliona (4.6 milijardi milja)
 Hongkonški metro 798 miliona 
 Sanktpeterburški metro 784 miliona

Lista deset metro-sistema po broju stanica 
 Njujorški metro 468
 Pariški metro 369
 Londonski metro 275
 Tokijski metro 274 
 Seulski metro 263
 Berlinski metro 254
 Minhenski metro 229
 Madridski metro 190
 Metro Meksiko Sitija 175
 Moskovski metro 165

Lista deset metro-sistema po dužini 
 Minhenski metro 527 km (U-voz 85 km, S-voz 442 km)
 Berlinski metro 473 km (U-voz 146 km, S-voz 327 km)
 Milanski metro 419,4 km (Metropolitana 88 Km, "S" RailLink 338 km)
 Londonski metro 415 km
 Njujorški metro 368 km
 Tokijski metro 292,3 km 
 Seulski metro 287 km
 Moskovski metro 265,2 km
 Madridski metro 226,5 km
 Pariški metro 212,5 km

Metroi poredani kronološki 
 1863. Londonski metro
 1875. Istanbulsko staro metro
 1892. Čikaški metro
 1896. Budimpeštanski metro; Glazgovski metro
 1897. Boston
 1900. Pariški metor
 1902. Berlinski U-voz
 1904. Njujorški metro
 1935. Moskovski metro
 1955. Petrogradski metro
 1973. Pjongjanški metro
 1974. Pragaski metro
 1976. Washingtonski metro
 1976. Harkovski metro
 1986. Nižno-Novgorodski metro
 1987. Samarski metro
 1991. Jekatjerinburski metro
 1991. Istanbulsko novo metro
 1995. Varšavski metro
 2005. Kazanjski metro

Eksterni linkovi 
 urbanrail.net Vodič kroz svetske metro-sisteme
  Metro-Subway-Train-List.com International List of Metros Devices 

Metro
Željeznica
Metro Sistem
Njujorški metro

Njujorška podzemna železnica slika je čovečanstva u orahovoj ljusci. Nigde na svetu ne možete videti toliko ljudskih raznolikosti kao tamo. Jer, Njujorška Podzemna svet je za sebe. To je Njujork pod zemljom. Pojedinci pod zemljom provode čitav život, ne viđajući spoljni svet. I kao sto na površini možete videti najsjajnija dostignuća civilizacije koja se u Njujorku ogledaju kao u ogledalu, tako pod zemljom možete videti najprimitivnije i najdivljije prizore u Njujorškoj Podzemnoj. Jer, Njujork nudi najbolje od najboljeg i najgore od najgoreg.

Željeznički saobraćaj u SAD
Metro
Metro
Metro
Pobednik (spomenik)

Spomenik Pobednik je jedan od najpoznatijih spomenika u Beogradu nalazi se na Kalemegdanu

Godine 1912. Ivan Meštrović je projektovao monumentalnu fontanu koja je trebalo da se postavi na Terazijama, sa temom oslobođenje Srbije od Turaka. U centru bazena sa vodom zamislio je petostepeni stub, simbol petovekovnog ropstva pod Turcima, na čijem bi vrhu stajao "Pobednik". Posle završetka Prvog svetskog rata odustalo se od izvođenja ovog projekta, pa je 1928. posle brojnih i žučnih rasprava oko toga da li naga muška skulptura treba biti u centru grada, "Pobednik" postavljen na Kalemegdanu, povodom proslave desetogodišnjice proboja Solunskog fronta. Često se koristi kao simbol Beograda.

Zanimljivosti 
 Vrlo je diskutabilno pitanje da li je skulptura nagog muškarca postavljena namerno u pravcu Austrije...
 Kada se stane ispod spomenika, može se uočiti da je kriv. Nije, ucinilo Vam se.

Spoljne poveznice 
 Upečatljive slike krivog spomenika
 Znameniti spomenici Beograda 

Spomenici
EUO

EUO može značiti:
 Enigmatska udruga Orahovica
 Opservatorij Univerziteta Ege, izvorno Ege Üniversitesi Gözlemevi
 Europijum(II)-oksid, EuO
 Union de l'Europe Occidentale, Zapadnoeuropska unija (UEO ili WEU)
 Eggs Ultima Online, internetska igra
Dopredsjednik

Dopredsjednik, "onaj koji je ili jedan od onih koji su po rangu do predsjednika"; žena dopredsjednica. U hrvatskoj administrativnoj terminologiji naziv za potpredsjednika ili za zamjenika predsjednika. 

Riječ je novijeg postanja jer je nema ni u historijskom Rječniku JAZU, ni u drugim rječnicima (RMS, RSANU, Bujas, Jurančič), osim najnovijih (HER, Anić).

Administracija
Orahovica

Orahovica (prethodno Slavonska Orahovica), grad u Hrvatskoj, koji administrativno pripada Virovitičko-podravskoj županiji.

Gradska naselja 
Grad Orahovica sastoji se od 13 naselja (stanje 2006), to su: Bijeljevina Orahovička, Crkvari, Dolci, Donja Pištana, Duzluk, Gornja Pištana, Karlovac Feričanački, Kokočak, Magadinovac, Nova Jošava, Orahovica, Stara Jošava i Šumeđe.

Zemljopis 
Svojim je sjevernim dijelom otvorena prema ravničarskim predjelima , a jugozapadnim dijelom graniči s obroncima Papuka i Krndije, odnosno Parkom prirode Papuk

Stanovništvo 
Orahovica ima 5 792 stanovnika

Velika prijeratna (bivša) općina Orahovica prostirala se na površini od 436 km2, a broj stanovnika po popisima je bio sljedeći:
 1991. - 15.631
 1981. - 16.280
 1971. - 17.641
 1961. - 19.965
 1953. - 21.202
 1948. - 19.697
 1931. - 20.956
 1921. - 17.216
 1910. - 16.539
 1900. - 12.755
 1890. - 11.621
 1880. - 10.028
 1869. - 10.369
 1857. - 8.999

Uprava 
Nakon izbora 2005.g. za gradonačelnika ja izabran Josip Nemec (HDZ).

Povijest 
U povijesti se prvi puta spominje u ispravi kralja Andrije II. iz 1228. godine kojom se određuju međe između posjeda porodice Teten iz Ozyaga (Osuvak) i posjeda plemenite porodice orahovičke iz Orahovice. U ispravi se navodi da su posjedi povezani veoma dobrim tvrdim cestama.

Gospodarstvo 
U Orahovici se nalazi KIO Keramika - poznata tvornica pločica

Zaslužni ljudi 
 Stjepan Mesić, hrvatski političar i bivši predsjednik
 Stjepan Ivšić, jedan od najvećih hrvatskih filologa
 Stjepan Varaždinac, enigmat
 Branko Jaklić, hrvatski branitelj

Spomenici i znamenitosti 
 Ružica grad - najočuvaniji i naljepši stari utvrđeni grad ne samo u Slavoniji, nego u i cijeloj Hrvatskoj. Prvi put spominje se kao kraljevski posjed 1357. godine. Do turske invazije mijenjao je više puta vlasnike, a 1687. godine zauzimaju ga Turci. Ta utvrda, koja je istodobno grad, dvor i tvrđava stoljećima je nadograđivana, a imala je više tornjeva, kula i bastiona, djelomično oplemenjena umjetničkim elementima stare arhitekture. 
 Orahovačko jezero
 kompleks manastira Sv. Nikole iznad mjesta Duzluk

Obrazovanje 
 Srednja škola "Stjepan Ivšić" (gimnazija, trgovačka i metalci) 
 Osnovna škola "Ivana Brlić-Mažuranić"
 Dječji vrtić "Palčić"

Kultura 
 Enigmatska udruga Orahovica

Sport 
 Nogometni klub Papuk Orahovica
 Rukometni klub Orahovica
 Karate klub "HUS" Orahovica
 Kuglački klub Orahovica
 Športsko ribolovno društvo "Šaran" Orahovica
 Streljaško društvo Orahovica
 Športski tiplerski klub Orahovica
 Hrvatsko planinarsko društvo Orahovica
 Tenis klub Orahovica
 Košarkaški klub Orahovica
 Šahovski klub Orahovica

Vanjske veze 

 Službene stranice grada Orahovice
 Park prirode Papuk

 
Gradovi u Hrvatskoj
Gradovi u Virovitičko-podravskoj županiji
Sastavljač

Sastavljač, onaj koji nešto sastavlja, koji je nešto sastavio; žena sastavljačica. 

 U izdavaštvu, onaj koji je sastavio neku zbirku, antologiju i sl;
 U šahu, autor koji sastavlja šahovske probleme;
 U enigmatici, autor koji sastavlja zagonetke, zagonetač (sastavljač zagonetaka).

Nazivi za osobe
Enigmatika
Izdavaštvo
Šah
Jerej

Jerej (grč. hiereús = sveštenik), u Pravoslavnoj crkvi, sveštenik. Usp. arhijerej, protojerej stavrofor, protojerej, đakon, prezviter, stavrofor.

Historijski razvoj značenja 
Kod Jevreja naziv jerej nosili su mnogobožački sveštenici, koji pred običnim ljudima treba da budu sveti. U najstarijoj hrišćanskoj crkvenoj literaturi taj izraz se prvo odnosi na Isusa Hrista, a zatim na episkope. U specijalnom uskom značenju, riječ jerej označava lice drugog stepena sveštenstva.

Izvori 
 "Opća enciklopedija" (4 Iz-Kzy), Zagreb, 1978.
 Vladimir Anić, Ivo Goldstein: "Rječnik stranih riječi", Zagreb, 2002.
 "Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik" (tom I), Novi Sad, 2000.

Pravoslavlje
Religijska zanimanja
Grecizmi
Arhijerej

Arhijerej, u pravoslavnoj crkvi, počasni naslov za vladiku (episkopa); episkop koji rukovodi eparhijom.
Titula koju je najbolje obavljao Luka Radović prvohovelikoiskušenomučenikepiskop.

Prvotno značenje 
U Starom zavjetu tim je imenom nazvan prvosveštenik, u Novom zavjetu - Isus Hristos.

Eparhijski i vikarni arhijerej 
Razlikuju se eparhijski i vikarni arhijereji.

 Eparhijskom arhijereju pripada cijela eparhijalna uprava i duhovni sud, kako nad duhovnim ličnostima, tako i nad svjetovnim. I jedni i drugi povjereni su njegovom pastirskom nadzoru, i on je dužan da o njihovim dušama daje odgovor pred Bogom. Arhijerej se brine o mjesnim duhovnim i crkvenim školama i rukovodi svim crkvenim ustanovama u svojoj eparhiji.

 Arhijereji-vikari su pomoćnici eparhijskih arhijereja.

Vidi još 
Jerej

Izvor 
"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik" (tom I), Novi Sad, 2000.

Pravoslavlje
Grecizmi

ru:Архиерей
sr:Arhijerej