Dunaújváros

Dunaújváros (ókori római nevén: Intercisa, németül: Neustadt an der Donau, szerbül: Pantelija, 1951 előtt: Pentele, Dunapentele, 1951–1961 között: Sztálinváros) megyei jogú város a Közép-Dunántúl régióban, Fejér vármegye délkeleti részén, a Duna jobb partján. A Dunaújvárosi járás székhelye, a megye második legnépesebb települése Székesfehérvár után. Magyarország egyik legmagasabb jövedelmű települése, jelentős gazdasági, kulturális és sportközpont, valamint egyetemváros.

Az ókorban a területén feküdt a rómaiak Intercisa nevű fontos katonatelepülése. Pentelét, az újkortól jelentős mezővárost az 1950-es évektől fejlesztették iparvárossá. Egységes, szocreál és szocmodern városképe kiemelkedő építészeti és várostervezési értéket képvisel.

Fekvése 

Dunaújváros a Mezőföld keleti szélén található, a Duna jobb partján, Budapesttől 67 kilométerre, Fejér, Bács-Kiskun és Tolna vármegye hármashatárának közelében. A város három nagyobb részre tagolódik. Északon a patakok szabdalta mélyebben fekvő részen helyezkedik el Dunaújváros óvárosa, az ún. Pentele városrész, mely az egykori Dunapentele évszázadok óta beépített belterületi részét jelenti. Az Óvárostól délre épült fel az 1950-es években – Dunapentele közigazgatási területén – a magasan az Óváros fölé emelkedő Pentelei-fennsíkon az ún. Újváros („az első szocialista város”), amely azonban sohasem különült el Dunapentelétől, mindvégig egy közigazgatási egységet képeztek. A várostól délre épült a Dunai Vasmű, melyet jelentős véderdők választanak el a várostól. A város a tengerszinttől 116 méter feletti magasságban fekszik, keleten a Duna mintegy 10 kilométeres szakaszon határolja, nyugatról pedig szelíd dombvidék övezi.

Városrészek (északról délre):

 Északi Ipari Park
 Táborállás
 Szalki-sziget
 Óváros
 Újpentele
 Újtelep
 Római városrész
 Felső-Dunapart
 Béke városrész
 Kertváros
 Technikum városrész
 Dózsa városrész
 Belváros
 Dunasor
 Barátság városrész
 Dunaferr
 Déli Ipari Park

Története 

A feltárt leletek is bizonyítják, már az őskorban is lakott volt ez a terület. Az első jelentős település, amely mintegy hét évszázadon át virágzott, a bronzkorban alakult ki. 
Intercisa néven ismert a római korban, amelyből hatalmas tárgyi leletanyag maradt fenn, amelyek arról árulkodnak, hogy az itt létesült római katonai tábor a hozzá kapcsolódó polgárvárossal jelentős szerepet játszott a Római Birodalom Pannonia provinciabeli keleti határának, limesének a barbár támadások elleni védelmében. A honfoglaló magyarok a 10. század elején telepedtek meg a térségben. A későbbi korból származó ásatások tárták fel a Dunaújváros elődjének tekinthető, már az Árpád-korban is létező, máig fennálló Pentelét, amely egy középkori görög szentről, Szent Pantaleonról, pontosabban az egykori Duna-szigeti (a mai Szalki-sziget elődje) Szent Pantaleon-apátság védőszentje után kapta a nevét.

A falu 1541-től 1688-ig volt török uralom alatt, a tizenöt éves háború alatt pedig a lakosság teljesen kipusztult. A 17. században a törökök palánkvárat építettek a falu (mezőváros) magját jelentő Rácdombon. A török uralom alóli felszabadulás után – több Duna menti településhez hasonlóan – a magyar lakosságot rácok váltották fel. Amikor pedig a Duna menti községek jobbágyai megtagadták a labancoknak a szolgálatot, Pentele is német megszállás alá került, és újból elnéptelenedett.
A pentelei rác lakosság részt vett a Rákóczi-szabadságharcban, amelynek leverése után a falu újra kiürült volna, ha nem hoznak magyar telepeseket a községbe. Ezt követően azonban a település fejlődésnek indult. Az 1831. évi kolerajárvány után a jobbágyok helyzetének romlása ugyan lázadáshoz vezetett – ennek vezetője Szórád Márton csizmadiamester volt –, ám közben, 1830-ban, a község jogot szerzett évente négy országos és hetente két hetivásár tartására. Megyei vizsgálat után az uralkodó, a későbbi palotapuccsal megbuktatott „jóságos” V. Ferdinánd 1833-ban (ismét) mezővárosi rangot adott Pentelének.

Az 1848–49-es szabadságharc idején a város népe Kossuth zászlaja alatt harcolt: a „nemzeti őrsereg” 1848. május 28-án befejezett összeírása szerint a nemzetőrségnek 237 tagja lett (fegyvergyakorlatra alkalmas közülük 223 személy); a szabadságharc idején a nemzetőrök és a népfelkelők felügyelték a dunai átkelőt és a Buda–Eszék út pentelei szakaszát. A szabadságharc bukása után letartóztatták Téglás János bírót, és bebörtönözték a város forradalmi szemléletű jegyzőjét, Varga Mihályt. A lakosság nagy része mezőgazdasági bérmunkássorba kényszerült. A kiegyezést követő közigazgatási változások során, 1870-ben, Dunapentelét a nagyközségek közé sorolták. Ekkor költözött véglegesen Pentelére a település szellemi arculatának korabeli legjelentősebb formálója, Rosti Pál világutazó, útikönyvíró, földrajz- és néprajztudós, az első magyar fotográfusok egyike. A Pesten született tudós fotográfust a pentelei római katolikus temetőben helyezték örök nyugalomra. A település másik – itt született – híres személyisége Pentelei Molnár János festőművész (1878–1924).

A település a második világháború alatt bombakárokat szenvedett.

A Magyar Dolgozók Pártjának Központi Vezetősége 1949 végén hozott döntést egy új, gigantikus vaskohászati kombinát és a hozzá kapcsolódó lakótelep felépítéséről, amelynek célja az volt, hogy megteremtse a hazai szocialista nehézipart.

Az eredetileg Mohács környékére álmodott beruházásnak a megromlott magyar–jugoszláv kapcsolatok miatt új helyszínt kerestek, így esett a választás a mezőföldi plató szélén álló településre: az első ötéves terv legjelentősebb beruházásaként kezdődött tehát az új város – akkori nevén Sztálinváros – építése Weiner Tibor tervei szerint. 1956. október 24-től forradalmi hangulat uralkodott a városban. A hatalmat valósággal sokkolta a sztálinvárosiak forradalmi hevülete. Tény, hogy a forradalom ideje alatt hazánkban elszaporodott rádióadások közül utoljára a dunapentelei Rákóczi adó szólalt meg. Az ez utáni konszolidációs időszak mérföldköve, hogy a város neve – 1961-től – Dunaújváros. A Sztálin vasműből (még 1956-ban) Dunai Vasmű, majd Dunaferr Zrt., legújabban pedig ISD Dunaferr Zrt. lett. A vállalatcsoport ma is az ország egyik legjelentősebb ipari komplexuma, amelynek nagy szerepe van abban, hogy a város az elmúlt évtizedekben megtalálta reális helyét az ország gazdasági-kulturális életében és a Mezőföld keleti részének jelentős központjává vált.

Népesség 

Dunaújváros lakónépessége 2011. január 1-jén 48 484 fő volt, ami Fejér megye össznépességének 11,4%-át tette ki. A város Fejér vármegye legsűrűbben lakott települése, abban az évben az egy km²-en lakók száma, átlagosan 920,5 fő volt. A népesség korösszetétele kedvezőtlen. A 2011-es év elején a 19 évesnél fiatalabbak népességen belüli súlya 18%, a 60 éven felülieké 25% volt. A nemek aránya kedvezőtlen, ugyanis ezer férfira 1079 nő jut. 2017-ben a férfiaknál 72, a nőknél 78,9 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A népszámlálás adatai alapján a város lakónépességének 4%-a, mintegy 2155 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. Közülük cigány, német és orosz nemzetiséginek vallották magukat a legtöbben.

A 20. század második felétől Dunaújváros lakossága viharos gyorsasággal növekedett, egészen 1980-ig. Népességnövekedése – a legtöbb megyeszékhelyhez hasonlóan – az 1960-as években felgyorsult a szocializmus évei alatt. A legtöbben 1980-ban éltek a városban, 60 736-an, azóta egészen napjainkig csökken a város népessége.

A 2011-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló dunaújvárosiak túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a városban, még a református és az evangélikus.

Etnikai összetétel 

A 2001-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 55 309 fő volt, ebből a válaszadók száma 52 246 fő volt, 51 167 fő magyarnak, míg 343 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 327 fő német, 66 fő román és 30 fő szerb etnikumnak vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 48 484 fő volt, ebből a válaszadók száma 42 664 fő volt, 40 509 fő magyarnak vallotta magát. Az adatokból az derül ki, hogy a magukat magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, ennek fő oka, hogy többen nem válaszoltak. Az elmúlt tíz év alatt a nemzetiségiek közül legjelentősebben a cigányok (588 fő), a németek (755 fő), az oroszok (71 fő) száma nőtt Dunaújvárosban. A szerbek (69 fő) nemzetiségűek száma megkétszereződött. A magukat románoknak vallók száma (94 fő) kismértékben nőtt az elmúlt tíz év alatt. A vármegyén belül Dunaújvárosban él a legtöbb magát ruszinnak és vietnáminak valló nemzetiségi.

Vallási összetétel

Politika

Polgármesterei

Kovács Pál polgármester alig négy hónappal az 1998 őszi megválasztása után, 1999 február végén lemondott posztjáról. Az emiatt szükségessé vált időközi polgármester-választást 1999. július 4-én tartották meg, egy szocialista és egy hat párt (főleg, de nem kizárólag jobboldali pártok) által támogatott közös jelölt részvételével; a választás az előbbi győzelmét hozta.

Országgyűlési képviselői
A régi választójogi törvény, az 1989. évi XXXIV. törvény hatálya alatt a város a Fejér megyei 3. számú választókerülethez tartozott. Jelenleg a 2011. évi CCIII. törvény értelmében a Fejér megyei 4. sz. országgyűlési egyéni választókerület székhelye.
 1990–1994: Illéssy István (MDF)
 1994–1998: Dr. Kovács Pál (MSZP)
 1998–2002: Dr. Kálmán András (MSZP)
 2002–2006: Dr. Kálmán András (MSZP)
 2006–2010: Dr. Kálmán András (MSZP)
 2010–2014: Dorkota Lajos (Fidesz)
 2014–2018: Dr. Galambos Dénes (Fidesz)
 2018–2019: Pintér Tamás (Jobbik)
 2020–2022: Kálló Gergely (Jobbik-Momentum-DK-MSZP-Párbeszéd-LMP)
 2022–: Dr. Mészáros Lajos (Fidesz)

Oktatás

Általános iskolák 

 Arany János Általános Iskola [(Kőrösi Csoma Sándor egységgel) lecsatolt és üresen áll] 
 Dózsa György Általános Iskola
 Szabó Magda Református Tagintézmény (korábban Szilágyi Erzsébet általános iskola)
 Móra Ferenc Általános Iskola és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény
 Móricz Zsigmond Általános Iskola
 Petőfi Sándor Általános Iskola: hozzá csat.:Szórád Márton Általános Iskola
 Vasvári Pál Általános Iskola
 Sándor Frigyes Zeneiskola
 Gárdonyi Géza Görögkatolikus Általános Iskola És Alapfokú Művészeti Iskola

Középiskolák 

 ADU Vállalkozói Szakközép- és Szakiskola, Két Tanítási Nyelvű Szakközépiskola és Gimnázium Dunaújvárosi Tagintézménye
 Aranytű Szakmunkásképző Iskola
 Bánki Donát Gimnázium és Szakközépiskola
 Dunaújvárosi Szakképzési Centrum Dunaferr Szakgimnáziuma és Szakközépiskolája
 Hild József Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium
 Kereskedelmi és Vendéglátóipari Középiskola és Szakiskola
 DSZC Lorántffy Zsuzsanna Szakközépiskola, Szakgimnázium és Kollégium
 Pannon Oktatási Központ Általános és Szakképző Iskola
 Rosti Pál Gimnázium Általános és Szakképző Iskola
 Dunaújvárosi Szakképzési Centrum Rudas Közgazdasági Szakgimnáziuma és Kollégiuma
 Széchenyi István Gimnázium

Egyetem 

Dunaújvárosban található a Dunaújvárosi Egyetem. Az iskola a belvárosban található, az autóbusz-állomás közelében. Folyamatos felújítás és fejlesztés alatt áll. Eddig több mint 10 milliárd forintból épült át az épületegyüttes, létrehozva ezzel egy vadonatúj kampuszt. Az iskolát neves hazai és nemzetközi cégek támogatják.

Közlekedés

Közút 

Dunaújváros remek közlekedési adottságokkal rendelkezik. Elhalad a város mellett a 6-os főút, amelyből itt ágazik ki a 62-es főút Székesfehérvár, a 6219-es út Sárbogárd és a 6221-es út Baracs felé; valamint érinti a várost az M6-os és az M8-as autópálya is. Az M6-os első, idáig tartó szakaszát 2006 nyarán adták át, majd 2010. március 31-én megtörtént a Dunaújváros és Bóly közötti szakasz átadása is, így azóta a város még könnyebben elérhető északi és déli irányból is.

Mindezek mellett a város belterülete is jól kiépített közúthálózattal bír. A 6-os főúthoz és az M6-os autópályához vezető utak igen zsúfoltak, beleértve a hozzácsatlakozó utakat is. A Dunaferr (Déli Ipari Park) környéki Papírgyári út is igen forgalmasnak mondható. Hasonlóan forgalmas még a Dózsa György út, a Szórád Márton út, az Aranyvölgyi út és a Magyar utca.

Vasút 

A város megközelíthető vonattal, Rétszilas, illetve Pusztaszabolcs felől egyaránt. A MÁV 2009–2010-es menetrendjének bevezetésétől kétóránként közlekedik egy-egy vonatpár Dunaújváros és Déli pályaudvar között. Dunaújváros a Pusztaszabolcs–Dunaújváros (42-es számú) vasútvonalon fekszik. Mivel a vonal Pusztaszabolcstól csak idáig van villamosítva, ezért a Rétszilas felé/felől közlekedő személyvonatok Bzmot szerelvényekkel közlekednek. A Budapest–Dunaújváros viszonylaton a MÁV FLIRT motorvonatai közlekednek gyorsított vagy normál személyvonatként. A fenti menetrend bevezetésével a Mezőfalva elágazás–Paks útvonalon a személyszállítás megszűnt, ezen az útvonalon nem közlekedik semmilyen vonat sem.

Vízi 

A várost a keleti részen észak-dél irányban szeli át a Duna, így vízi úton is megközelíthető. Rendelkezik egy hajóállomással, egy révkikötővel és egy ipari kikötővel. A várostól délre épült Pentele híd átadása után, 2009-ben szűnt meg a város és a Szalkszentmárton között közlekedő komp. Az ipari kikötőnél található Kikötői-öbölben rendszeresen rendeznek legális gyorsulási versenyeket.

Vízi sportok a dunaújvárosi kikötőben
1953 óta kajak-kenusok sportolnak a területen. 1958-ban került megrendezésre az első hivatalos kajak verseny. Kiemelkedő versenyzők Theisz Márton, Pálizs Attila, Cserni Béla, Mihaldinecz Rudolf, Lengyel László, Kollár Tamás, Malomsoki Sándor, Tábori Áron.
A Magyar Válogatottban szerepelt Molnár Gergely, Kollár Tamás, Malomsoki Sándor. Malomsoki Sándor 2001-ben C-4 500 méteren első helyezést ért el világversenyen.

1972-től rendeztek a motorcsónak sportágban versenyeket, rendeztek Formula–1, F-2, F-3, F-4, O-750-125, T-850, T-750, T-550, OSY-400 versenyeket is. Cserni Béla sokszor győzött, majd Mihaldinecz Rudolf, Lengyel László, Tábori Áron.

Budapest-Dunaújváros hajózási vonal
Budapest-Dunaújváros hajózási vonalon az 1960-as évekig üzemelt hajójárat. A kora reggeli hajók zöldséget, piaci termékeket szállította Dunaújvárosból Budapestre.
1965 júliusában 1350 látogató utazott két hajó-túra alkalmazottal Dunaújvárosba Pestről. A SZOT üdülőhajója révén növekedett a városba indulók száma. Béllay József irányította Mahart társaságot, amikor nyolc személyes vízi taxit helyeztek forgalomba, sebessége átlagosan 60 kilométer per óra.
1962. október 8-ától Budapest-Mohács-Budapest vonalon hajójárat indult, ami megállt Dunaújváros és Paks városoknál is.

Légi 

A várostól 9 km-re délre található egy repülőtér, kivilágítatlan, füves, 950 méteres kifutóval. A repülőtér magánkézben van (Dunaferr Repülőklub), így használata csak a tulajdonos engedélyével lehetséges, kivéve a veszélyhelyzeteket.

Tömegközlekedés 

Dunaújváros tömegközlekedését a Volánbusz látja el elsősorban helyi, másodsorban pedig helyközi és távolsági autóbuszjáratokkal. Népliget autóbusz-pályaudvar és Dunaújváros között 20–45 percenként közlekednek autóbuszok – többségüknek nem ez a végállomásuk, ezek gyorsjáratok. Az ilyen autóbuszok menetideje 45-100 perc.
A dunaújvárosi autóbusz-pályaudvar a Béke téren található a Szórád Márton út, Kenyérgyári út, Építők útja kereszteződésnél, a Hunyadi út mellett.

Az Úttörővasút 

A dunaújvárosi – akkori nevén sztálinvárosi – úttörővasút kb. fél kilométer hosszú, 600 mm-es nyomközű vonalának megnyitására 1958. május 1-jén került sor, a teljes pálya augusztusra 1850 méter hosszban épült ki a Vidámpark és a Ságvári kilátó között. A vonatokat egy 1894-ben Berlinben épített gőzmozdony és egy áramvonalas motorkocsi továbbította, a vonatforgalmat felnőttek felügyelete alatt dolgozó úttörők szabályozták. 1962-ben a nyomtávot 760 mm-re bővítették, ekkor érkezett a Budapesti Úttörővasúttól és a Nyírvidéki Kisvasúttól egy-egy motorkocsi, valamint Szeghalomból egy motormozdony. A gördülőállományt három, az aradi Weitzer-gyárban épített nyitott személykocsi alkotta. Az úttörővasút 1976-ban szűnt meg, mára nyoma sem maradt.

Adatok

Lakásállomány 

 Dunaújvárosban  lakás található
 A lakásállomány nagy többsége (65,3%-a) kétszobás lakásból áll
 A három és többszobás lakások aránya 20,8%
 Száz lakásra átlagosan 217 szoba jut
 Egy lakás átlagos alapterülete 54,7m²
 A lakásállomány 9%-a családi ház

Infrastrukturális és zöld adatok 

 A városi utak hossza 120,3 km, területük  m²
 A városi járdák hossza 140,7 km, területük  m²
 A városi kerékpárutak hossza 8,2 km, területük  m²
 Vízvezetékek hossza 131 km, ezáltal a város vezetékes ivóvíz-ellátottsága 97,3%, a közcsatorna ellátottság 91,4%
 A város 94,7%-a van ellátva földgázzal, 100%-a pedig elektromos árammal
  m² a városi parkok területe, melyből
  m² gyepfelület
  m² cserje és/vagy sövény.
  m² az erdőterület nagysága

Média

Rádió 

Dunaújvárosban három helyi kereskedelmi rádió működik: Rádió24 (a Dunaújvárosi Egyetem rádiója); El-Do; Gerilla. A városlakók körében a helyi rádiók kedveltek, leghallgatottabb közülük a Rádió24 illetve az El-Do. Az országos állomások közül pedig a Rádió1 és a Class FM vezette a listát. 

 Rádió 24 - 102,9 MHz
 Best FM - 93,1 MHz

Megszűnt rádióállomások 

 Rádió 1  - 93,1 MHz (2018-2021)

TV 

A város helyi tévéállomásai a DTV (Dunaújváros hivatalos helyi tévéállomása), valamint a DSTV, amely műsorai elsősorban a várossal és a regionális ügyekkel foglalkoznak. A városi közgyűlés üléseit a DSTV élőben közvetíti.

Internetes TV, videós hírportál a város és a környék híreivel a www.hirszem.hu.

Újság 

A Dunaújváros Hírlap a város helyi lapja, a Főiskola független diáklapja pedig a ZéHá.Az önkormányzat által kiadott Dunaújváros Közéleti Hetilapja elnevezésű ingyenes újság minden héten tájékoztatja a lakosságot az aktuális eseményekről, történésekről.

Internet 

A  város weboldalán mindig pontos információkat lehet szerezni a városi programokról, aktualitásokról.

A Dunaújváros Online (www.dunaujvaros.com) a várost érintő kérdésekkel, történésekkel foglalkozik a közélet, kultúra és a sport területén.

Látnivalók 

 Ráctemplom (szerb ortodox)
1696-ban épült. Arányos, barokk épület ikonosztáza a 18. századi népies barokk építészet példája. A templomi padok és a táblaképek a 19. században készültek.
 Óvárosi római katolikus templom (Szentháromság-templom)
1864-ben épült a neoromán, háromhajós templom. 27 méter magas tornyában 3 harang lakik. Legnagyobbja 377 kilogramm tömegű, és b1 hangon szól.
 Evangélikus templom
Nagy Tamás Ybl Miklós-díjas építész tervezte. A templom ovális alapterületű, vörös téglából készült. A háromhajós templomhoz torony, parókia és paplak is kapcsolódik. A burkolat tégláját helyenként réz- és faelemek egészítik ki. A tojásdad alaprajz a végtelent és az életet szimbolizálja. A dísztelen épület elsősorban tömegével és ívelt formáival hat.
 Református templom
Szabó István Ybl Miklós-díjas építész tervei szerint épült fel 1982 és 1985 között. Az épület acélszerkezete az itteni acélgyártásra utal, de a belülről látható, csillag alakzatú szerkezet a református szimbolikát is érvénybe juttatja. 1917-ben kezdődött a gyűjtés egy templomalap építésére. 1932-ben sikerült egy házat venni a tiszteletes számára. Az istentiszteleteket addig az állami iskola egyik tantermében tartották. A régi házhoz hamarosan új lelkészlakást építettek, így a régi épületrész lett a gyülekezeti terem. 1985 óta használják új templomukat a hívek.

 Krisztus király főtemplom és plébánia
A római katolikus egyházközség 1992-ben szerezte meg a háromszög alaprajzú teleket. Az Oláh M. Zoltán által tervezett templom alapkövét 1993-ban rakták le. Az új templomot 2000-ben áldották meg, felszentelése 2008. november 22-én történt. A németországi Bittigheim-Bissingen Jó Pásztor plébánia adományozta a padokat, az oltárt, a tabernákulumot, az olvasópultot és a két manuálos, 22 regiszteres orgonát. A templom négy harangja 2005-ben és 2006-ban készült Őrbottyánban.
 A Dunai Vasmű ipartörténeti kiállítása
Az egykori gépmatuzsálemek egy letűnt világ szimbólumaként kínálnak érdekes látnivalót. A kiállítás bekerítetlen, szabadon látogatható szabadtéri látványosság. 
 Duna-parti Nemzetközi Acélszobor Park
Az immár 11 alkalommal megrendezett alkotótelepen több mint 60 alkotás tekinthető meg a Duna-parti sétautakon.
 Római kőtár és a Romkert
Légfűtéses házat rekonstruáltak itt. A Mithrász-táblát is itt lelték fel, de emellett számos sírkő, mérföldkő és feliratos kő látható. A fürdő védőépületet kapott, a maradványok szabadon láthatók.
 Városszerte védett egyedi fák, fasorok
A városképre jellemzőek a sétányok és a parkok. Ezek biztosítják, hogy ökológiailag egységes maradjon a város, és kitűnően tompítják a túldimenzionált monumentalitásra törő épületek hatását.
 1848–49-es hősök emlékműve
Palotás József tervezte.

 Szalki-sziget
 Intercisa Múzeum
 Kovácsmúzeum
 Római kori település, Intercisa maradványai
 Dunaújvárosi Nemzetközi Acélszobrász Alkotótelep
 Móder Zenélő Szoborpark
 Papírgyár Üzemtörténeti Gyűjtemény
 Mondbach-kúria és gőzmalom
 Baracsi úti gőzmalom
 Sigray-kúria (Sándorpuszta)
 Janitsáry-kúria (Szávitsmajor)
 Rosti-kastély (Pálhalma)
 Frankl-kúria (Szedrespuszta)
 A Belváros jellegzetesen szocreál stílusban épült lakó- és középületei
 Baracsi úti Arborétum
 Duna-parti gyurgyalag telep
 Duna-part
 1914–18-as hősi emlékmű
 Szovjet katonák emlékműve
 A második világháború és a fasizmus áldozatainak emlékműve
 '56-os Kopjafa
 1956-os emlékmű
 Régi katolikus temető
 Kálvária az Öreg-hegyen
 Pentele híd
 Dunaújvárosi Fabó Éva Sportuszoda
 Aquantis Wellness- és Gyógyászati Központ

Híres emberek 

 Auksz Éva (1971–) színésznő
 Balogh Máté (1990–) Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem oktatója
 Barsi Dénes (1905–1968) író, újságíró
 Bánkövi Gyula, Erkel Ferenc-díjas zeneszerző
 Baráth Bálint zongoraművész
 Berán Lajos (1882–1943) szobrász, éremművész
 Bernáth Zsolt (1973–) filmrendező, író
 Bóna István (1930–2001) Széchenyi-díjas régészprofesszor, akadémikus
 Borovszky Ambrus (1912–1995) vasöntő, a Dunai Vasmű első vezérigazgatója
 Csollány Szilveszter (1970–2022) olimpiai bajnok tornász
 Dolák-Saly Róbert (1955–) magyar humorista, előadóművész, színész
 Fabó Éva (1967–1994) búvárúszó világbajnok
 Friedrich Ferenc (Sátoraljaújhely, 1946–) Munkácsy-díjas szobrász- és éremművész
 Gáspár Károly dunapentelei vezetőjegyző
 Gurics György (1929–2013) világbajnok birkózó
 Iszak Eszter (1987–) modell, műsorvezető
 Janitsáry Szilárd (1825–1893) ügyvéd, politikus, 1848-as honvédfőhadnagy
 Jankovics Péter (1978–) színész
 Jeszenszky Béla Tibor, „Flipper Öcsi” (1962–2008) magyar énekes, dalszerző, zenész
 Kallós Dezső főhadnagy, az 1918-as őszirózsás forradalom idején a Dunapentelei Nemzetőrség, majd vörös őrség parancsnoka
 Kálnay Adél (1952) József Attila-díjas költő, író
 Kiss Tibor (1971–) énekes, zeneszerző, a Quimby frontembere
 Miskolczi Miklós (1938–) újságíró, író
 Mészáros Zoltán (1964–) színművész, rendező
 Mérey Sándor (1779–1848) drámaíró, színházvezető, főispán
 Nagy Ákos (1982–) zeneszerző
 Nagy Ervin (1976–) színész, a Budapesti Katona József Színház tagja
 Nemes Anna (1991-) híradós műsorvezető, író
 Nyáry Andor (1886–1967) író, újságíró
 Nyirkó István színész
 Óvári Éva (1962–) tornász, olimpikon
 Ősz Ferenc (1930–1975) újságíró, humorista
 Pados István az 1956-os forradalom idején a Dunapentelei Nemzeti Bizottság elnöke
 Pentelei Molnár János (1878–1924) festőművész
 Pleidell János (1915–2007) festő, grafikus
 Prukner László (1960–) labdarúgóedző
 Radulovics Bojana (1973–) kézilabdázó
 Rajna Martin (1995–) Junior Prima díjas karmester
 Rosty Pál (1830–1874) világutazó, útikönyvíró, földrajz- és néprajztudós, az első magyar fotográfusok egyike
 Sváby Lajos (1935–2020) festő
 Szalay Balázs (1965–) autóversenyző
 Szántó Balázs (1992–) színész
 Székely Zoltán (1903–2001) hegedűművész, zeneszerző
 Szórád Márton, az 1836. évi dunapentelei jobbágyfelkelés vezetője, dunapentelei zsellér és csizmadiamester
 Táncsics Mihály (1799–1884) író, politikus
 Vajdai Vilmos (1962–) színész
 Vágó Eszter (1928–1970) régész
 Varga Livius Csaba Ferenc (1971-) Quimby alapítótag és A Kutya Vacsorája frontembere, pszichológus 
 Vidovics Ágoston (1794–1858) író, nyelvész, lelkész
 Weiner Tibor (1906–1965) építész, Dunaújváros első főépítésze

Dunaújváros díszpolgárai 

 2001 – Radulovics Bojana
 2002 – Horváth István
 2003 – Nics János
 2004 – Szabó Ferenc 
 2005 – Koltai Róbert
 2006 – Balla József (építész) és Miskolczi Miklós
 2007 – Andriska Vilmos, Nagy Mihály és Wittmann Károly
 2008 – Tirczka Tamás
 2009 – Bakos Károly, Visy Zsolt és Gurics György
 2011 – Jobbágy Lajos (orvos-igazgató), Dorkota Lajos
 2012 - Baky Ágnes és Nagy Ervin
 2013 - Egervári Sándor
 2014 - Dr. Izsák Gyula
 2015 - Tomcsányi Éva és Wünsch László
 2016 - Dr. Dlustus Péter és Kecskés Rózsa
 2017 - Urbán László 
 2018 - Jakabné Józsa Klára
 2019 - Jankó Árpád
 2020 - Várnai Gyula
 2021 - Kálnay Adél
 2022 - Almási Zsolt

Testvérvárosok 

  Alcsevszk, Ukrajna
  Coventry, Nagy-Britannia
  Elbasan, Albánia
  Gyurgyevó, Románia
  Inegöl, Törökország
  Leszno, Lengyelország
  Linz, Ausztria
  Szávaszentdemeter, Szerbia
  Szilisztra, Bulgária
  Terni, Olaszország
  Villejuif, Franciaország
  Selmecbánya, Szlovákia

Kulturális, sport és ifjúsági együttműködési szerződéses kapcsolatok 

  Edirne, Törökország (2006-tól)

Jegyzetek

Források 
 Dunaújváros képekben (főszerk. Ifj. Koffán Károly, felelős kiadó: Dr. Kálmán András polgármester, kiadványszerkesztő: Nagy Erika, Text Nyomdaipari Kft., 2001.) 
 Dunaújváros köztéri szobrai (szerk.: Magyarits András, szobrok, emlékművek, emléktáblák, Várnay Gyula – Gyöngyössy, Székesfehérvár, 1999) 
 Fejér Megye kézikönyve (főszerk.: Farkas Gábor, adatgyűjtés: Bunovácz Dezső, Ceba Kiadó, 1997) 
 Magyarország városai (szerk.: Dr. Karvalics László, szedés és tördelés: Tóth Mariann és Székely Zoltán, Égisz kiadó, 1996) 
 Magyarország (műszaki szerk.: Windberg László, Medicina könyvkiadó Rt., Panorámai kiadó) , 
 Intercisa, a római kori Dunaújváros (Visy Zsolt, Corvina Kiadó, 1977, Petőfi Nyomda, Kecskemét) 
 Velem üzentek, Riportok Dunaújárosból (Miskolczi Miklós, borító: Kolozsváry Bálint, Kozmosz könyvek, 1976) 
 Dunaújváros a sikeresség felé, Duna menti iparvárosok (alcím: városok az ipar szolgálatában, Laki Ildikó, Pallasz Kiadó, 2008)

További információk 

 Hekler Antal 1911: Római vassisakok Dunapenteléről. Arch. Ért. XXXI, 253-260.
 Gergely Ákos: Rejtélyes Pentele (helytörténeti tanulmány) – Dunaújváros, 2007
Dunaújváros Mesél
 Dunaújváros története
Dunaújváros.lapozz.hu
 Dunaújváros.lap.hu
 Dunaújváros Önkormányzat honlapja
 Dunaújváros története képekkel illusztrálva 
 Dunaújváros az utazom.com honlapján
 A Dunaújvárosi Hírlap online kiadása
 Dunaújváros Online
 Acélszobrok Dunaújvárosban (Szoborlap.hu)
 Sztálinvárosi képek 1953
 Sztálin Vasmü képek 1951

Kapcsolódó szócikkek 

 Ripa Pannonica Hungary
 Dunaújvárosért díj
 Május 1. utca (Dunaújváros)

Képgaléria 

Kikötővárosok
Magyarország megyei jogú városai
Tervezett települések
Fejér megye települései