J. R. R. Tolkien

J. R. R. Tolkien (ejtsd: tolkín), CBE, teljes nevén John Ronald Reuel Tolkien (Bloemfontein, Oranje Szabadállam, 1892. január 3. – Bournemouth, Anglia, 1973. szeptember 2.) angol író, költő, filológus, nyelvész, egyetemi professzor, festő. Az Oxfordi Egyetemen az angolszász nyelvek professzora 1925-től 1945-ig, majd az angol nyelv és irodalom professzora 1945-től 1959-ig. Habár tudományos munkássága rendkívül jelentős, neve a nagyközönség körében mégis sokkal inkább írói és költői tevékenysége miatt ismert: az egyetemes irodalomtörténet legolvasottabb, legelismertebb és legnagyobb hatású alakjai közé tartozik.

Legismertebb műve a Gyűrűk Ura, valamint az ezt megelőző A hobbit (Szobotka Tibor eredeti fordításában A babó). Középfölde eredetével és történelmével foglalkozó könyve, a Szilmarilok mára szintén széles körben ismert. Ez utóbbi mű több tucat másik, Középfölde-témájú kötetéhez hasonlóan halála után jelent meg. E művek helyszínét, Középföldét az úgynevezett Arda- vagy tolkieni mitológiában helyezte el, melyet az angolszász népek eredetmitológiájaként képzelt el, ezért a klasszikus értelemben véve nem fantasy. E világot óriási történelmi, irodalmi és filozófiai műveltségének és rendkívül termékeny fantáziájának segítségével keltette életre és alkotta meg a legapróbb részletekig. Mitológiájának középpontja lényegében a Középföldeként megjelenített Európa őstörténete, így érdeklődése homlokterében mindig az európai történelem és kultúra állt, ugyanakkor műveiben a világtörténelem és különösen a keleti kultúrák sokrétű ismeretéről is tanúbizonyságot tesz. E művek folyamatos és időtálló népszerűsége alapozta meg hírnevét a modern fantasy atyjaként. Ő fektette le azokat az alapokat, amelyekre e műfaj a mai napig épül.

Nyelvészként egyik legnagyobb szenvedélye a nyelvekkel való foglalatosság volt. Több mint egy tucat mesterséges nyelvet alkotott, melyek közül több (például a quenya és a sindarin) anyanyelvi szinten alkalmazható. A mesterséges nyelvekkel kapcsolatos szenvedélye nagyon korán megmutatkozott az eszperantó felé tanúsított rajongásában, emellett fontos tény, hogy az Arda-mitológiát lényegében saját kitalált nyelvei köré formálta meg. A mesterséges nyelvek mellett a természetes nyelveket is szenvedélyesen tanulmányozta és tanulta, mintegy húsz természetes nyelven beszélt, ezek közül az óészaki, a finn és a latin voltak rá a legnagyobb hatással.

Ezeken túl számos tudományos munkája kapcsolódik a Beowulf, Sir Gawain és a Zöld Lovag témákhoz. Az Inklings („Tintafiak”) nevű nagy hatású irodalmi vitakörhöz tartozott és közeli barátságban állt C. S. Lewis-szal, a Narnia krónikái szerzőjével. Életművét halála után legkisebb fia, Christopher Tolkien gondozta, aki apja hagyatékát szerkesztve számos könyvet adott ki 2020-ban bekövetkezett haláláig.

Életrajza

Fiatalkora 

Bár az oranjei Bloemfonteinban született, J. R. R. Tolkien gyermekkora nagy részét az angliai Birminghamben töltötte, majd Oxfordban tanult. Apját, Arthur Tolkien banktisztviselőt a reumás láz okozta legyengülés következtében fellépő agyvérzés korán elvitte (1896). Anyja, anglikán családja tiltakozása ellenére, áttért a római katolikus hitre. Nem sokkal ezután (1904) derült ki cukorbetegsége, de még így is erején felül gondoskodott abban az időben szintén sokat betegeskedő két fiúgyermekéről. Még ez év novemberében diabetikus kómába esett és meg is halt.

Tolkien olthatatlan szeretetet érzett anyja iránt, aki „valódi mártír volt, és nem mindenkinek adja meg az Úr oly könnyen azt az ajándékot … egy anyát, aki halálra dolgozza magát, hogy gondoskodjék a fiairól és az ő hitükről.” Ez nagy hatást gyakorolt vallásosságára, mivel úgy érezte, anyja emlékét és magányos küzdelmét katolikus hitéért nem teheti értelmetlenné azzal, hogy más vallású vagy vallástalan lesz (Tolkien mély hitének szerepe volt abban, hogy C. S. Lewis később feladta ifjúkori ateizmusát és visszatért az anglikán egyházhoz). Írásaiban is megjelenik a keresztény értékrend és szimbolizmus.

Anyjuk halála után Tolkien és öccse, Hilary gyámja Francis Xavier Morgan atya lett, akivel elköltöztek egy panzióba. Ronald ekkor ismerte meg élete első nagy szerelmét és későbbi feleségét, Edith Mary Brattet. Gyámja látván, hogy a lány eltereli Tolkien figyelmét az iskolától, eltiltotta őket egymástól addig, míg Tolkien el nem éri a nagykorúságot, azaz a huszonegy éves kort. Morgan atya kivetnivalónak találta azt is, hogy Edith Bratt anglikán vallású. Tolkien legalább annyira ragaszkodott gyámjához, mint Edithhez, ezért a hároméves tilalmi időszakot betartotta. Egyetlen korai kivétel történt, ekkor gyámja egyetemi tanulmányainak beszüntetésével is megfenyegette. A tilalom lejártával aztán Tolkien azonnal felvette a kapcsolatot Edith-tel, majd feleségül vette 1916. március 22.-én. Férje hatására ő is áttért a katolikus hitre. Tolkien feleségét később Lúthien alakjában örökítette meg írásaiban. „Ő volt az én Lúthienem” – írta később egy levelében fiának, Christophernek.

Ifjúkora

Oxfordi egyetemi évek 

Fiatalon fordult érdeklődése a nyelvek irányába. Az olyan antik vagy ősi eredetű nyelvek, mint a latin, az ógörög, a walesi, a gót, az óskandináv nyelvek, az óangol különféle változatai, és a finn, különösen elbűvölték. Már ebben a korban, illetve oxfordi egyetemi évei alatt, megkezdte mesterséges nyelveinek kidolgozását (1915-re már igen előrehaladt a tündenyelvek kidolgozásában). Ezekben az években alapította legközelebbi barátaival a T.C.B.S.-kört (Tea Club, Barrowian Society, azaz Barrowiánus TeaKlub Társaság), ami egy kötetlen, műkedvelő irodalmi önképzőkör volt, mely rendszeres időközönként összeült, a tagok egymás verseit és felolvasásait hallgatták, illetve szatirikus színdarabokat adtak elő. Tolkien is nekik olvasta fel első verseit, melyekben már megjelennek a tündék, orkok és hasonló mitológiai alakok.

Az első világháború 

Tolkien az első világháború idején, még egyetemistaként, csatlakozott a brit hadsereghez, amelynek a legtöbbször kitüntetett egységében szolgált. Szemtanúja volt rengeteg bajtársa, köztük közeli barátai halálának, részt vett a nyomasztóan értelmetlen lövészárok-hadviselésben (mely emberéletek ezreit követelte anélkül, hogy a frontvonal egy tapodtat is mozdult volna), és egy élősködők terjesztette fertőző lövészárok-betegséget elkapva, ő maga is kórházba került. Lábadozása idején kezdte el írni mitológián és népköltészeten alapuló történeteit, melyek később (Tolkien halála után) Az elveszett mesék könyve címen jelentek meg. Műveinek tanulmányozói szerint írását nagyban befolyásolta a háború, a képzelet segítségével próbált elmenekülni a gyárak, gépek, fegyverek és bombák 20. századából. Ezek a motívumok ugyanakkor írásaiban is megjelentek: a Melkó (később Melkor) nevű pusztító, gonosz istenség/angyal állandó harcában a teremtő és jóságos erőkkel, a valákkal és tündékkel.

Az érett Tolkien

Leedsi tanári kinevezése 

A világháború után, 1918 novemberétől Tolkien részt vett az oxfordi New English Dictionary (Új angol szótár) készítésében, melynek szerkesztőségébe egykori izlandinyelv-tanára, William Craigie ajánlotta be. Ebben az időszakban családjával Oxfordba költözött. 1920-ban az angol nyelv docenseként a leedsi egyetemen vállalt munkát, 1921-től kezdve a család Leedsben is lakott; 1925-ben azonban visszatért Oxfordba az angolszász nyelv professzoraként.

1917-ben született első fia, John; 1920-ban második fia, Michael; 1924-ben harmadik gyermeke, Christopher Reuel Tolkien (később az apa posztumusz műveinek szerkesztője és társszerzője), 1929-ben pedig lánya, Priscilla Tolkien.

1945-ben az oxfordi Merton College-ba került, itt az angol nyelv és irodalom professzora lett, és egészen 1959-es nyugdíjba vonulásáig betöltötte posztját.

Halála 

1973 késő nyarán megbetegedett (régebb óta kedélybetegség gyötörte és emésztési panaszai is voltak), augusztus 30-án csütörtök éjjel rosszul lett, ezért egy Bournemouth közeli magánkórházba vitték. Állapota egyre rosszabbá vált, akut vérző gyomorfekélyt diagnosztizáltak nála az orvosok, amely elfertőződött, és a fertőzés gyorsan terjedt; végül szeptember 2-án, szombaton kora reggel végzett vele.

Az oxfordi Wolvercote temetőben Tolkien és felesége sírkövének felirata Berennek és Lúthiennek nevezi őket, utalásként Középfölde legszebb szerelmi történetének főszereplőire.

Művei 

Tolkien szeretett mind valódi és mesterséges nyelvekkel foglalkozni, sőt ilyeneket teremteni; mind mesés történeteket kitalálni gyermekei szórakoztatására. Ami a nyelveket illeti: öccsével és unokahúgaival már gyermekkorukban több ún. gyermeknyelvet is kitaláltak („állatnyelv”, melyben a szavakat állatnevek és számok helyettesítették; illetve a Nevbosh avagy új nonszensz, melyet az angolból, franciából, latinból és ógörögből gyúrtak össze); ami pedig a fantáziadús történeteket illeti: gyermekeinek minden évben leveleket írt a Mikulás nevében. Az ezekből kialakuló novellafüzért később Karácsonyi levelek címen adták ki.

Tolkien sosem gondolta, hogy történetei ekkora népszerűségre tesznek szert. Egy korábbi tanítványa kérésére jelentette meg A hobbit (más magyar kiadásban: A babó) című könyvét, amit gyermekei szórakoztatására írt. Bár gyermekeknek íródott, a könyvet rengeteg felnőtt is elolvasta, és elég népszerűnek bizonyult ahhoz, hogy kiadója, az Allen & Unwin folytatást kérjen Tolkientől. Ennek hatására több művet is írt, de ezekkel a kiadó vagy nem volt elégedett, vagy pedig nem tartotta A hobbit elgondolható folytatásának. Ám végül megszületett leghíresebb műve, a háromkötetes A Gyűrűk Ura (megj. 1954–55). A regény megírása tizenhét évbe telt, ezalatt Tolkien az „Inklings" vitakör teljes támogatását élvezte (köztük legközelebbi barátjáét, C. S. Lewisét, aki a Narnia krónikái szerzője).

Tolkien fő művének kétségtelenül a Szilmarilok címen összefoglalt írásainak gyűjteményét tartotta. Ezekben foglalta össze legszemélyesebb élményeit, világnézetének legmélyebb elemeit és fantáziavilága teremtéstörténetét, előzményeit. Ezt a művet – ha egyáltalán lehet egységes műről beszélni, bár kétségtelen, hogy Tolkiennek szándékában állt ilyenné gyúrni – sosem fejezte be, maga a mű csak mint számos össze-vissza korrektúrázott füzet létezett, amelyekből Tolkien elkezdett egy kiadásra szánt kivonatot készíteni. Ez a könyv életében sosem jelent meg, a sajátosan pesszimista Tolkien maga is úgy érezte, hogy sosem tehet szert akkora népszerűségre, mint két populárisabb könyve, A Gyűrűk Ura és A hobbit. A mű kiadása felett még kiadójával is összeveszett, ez a vita majdnem A Gyűrűk Ura megjelenését is meghiúsította. A mű könyv alakban csak a szerző halála után jelent meg, fia, Christopher jelentős – és épp emiatt többek által bírált – közreműködésében: egyes vélemények szerint (ezekről maga Ch. Tolkien ír a könyv előszavában) A szilmarilok, annak könyv alakban megjelent „végleges” változata, valójában nem Tolkien műve, hanem társszerzős alkotásnak tekintendő.

A Gyűrűk Ura a hatvanas években hatalmas sikert aratott és azóta is rendkívüli népszerűségnek örvend. A mű, ahogy a hasonló szintetikus művek és mítoszregények általában, elképzelhetetlenül sok (vélelmezett vagy bevallott) irodalmi és mitológiai vonatkozást vagy átvételt tartalmaz, elsősorban az óskandináv és óangol mítosz- és legendairodalomból, de kortárs irodalmi művek (főleg tündérmesék) is hatottak az íróra, azonkívül – bár szándékosan jól eldolgozott ecsetvonásokkal – tagadhatatlanul megjelenik benne a keresztény (katolikus) vallás szemléletmódja is. A mitológiai elemek feltárása, azok összefüggései a Gyűrűk Ura (és a többi Tolkien-mű) körüli metairodalom komoly, valószínűleg legterjedelmesebb szeletét alkotja.

Tolkien eleinte úgy gondolta, A Gyűrűk Ura hasonló gyermekmese lesz, mint A hobbit, ám a történet hamarosan sötétebb és komolyabb lett. Bár A hobbit közvetlen folytatása, sokkal idősebb közönséghez szól. A Gyűrűk Ura egy részletesen kidolgozott világban játszódik, Középföldén, aminek leírása megtalálható az író halála után kiadott A szilmarilokban és más művekben.

A Gyűrűk Ura a 20. század egyik legnépszerűbb szépirodalmi alkotása lett. Tolkien a mai napig nagy hatással van a fantasyirodalomra, mely A Gyűrűk Ura sikere után nőtt föl igazán.

Életében kiadott művek 

 1937 A hobbit / A babó
 1945 Pepecs mester falevele (nem Középföldén játszódik)
 1947 On Fairy-Stories (A tündérmesékről, esszé)
 1949 A sonkádi Egyed gazda (középkori mese, nem Középföldén játszódik; megjelent Giles, a sárkányok ura címmel is)
 1954 A Gyűrű szövetsége (A Gyűrűk Ura 1. kötete)
 1954 A két torony (A Gyűrűk Ura 2. kötete)
 1955 A király visszatér (A Gyűrűk Ura 3. kötete)
 1962 Bombadil Toma kalandjai és más versek a vörös könyvből (versek)
 1964 A gyűrű nyomán – Fa és levél (az On Fairy-Stories és a Leaf by Niggle egy könyvben)
 1967 A woottoni kovácsmester
 1967 The Road Goes Ever On (dalok Donald Swann zeneszerzővel közösen)

Posztumusz kiadású művek 

Tolkien haláláig írta Középföldén játszódó történeteit. Ennek az anyagnak nagy részét fia, Christopher Tolkien rendezte egy kötetbe Guy Gavriel Kay fantasyíró segítségével, ez A szilmarilok címmel jelent meg 1977-ben. Christopher Tolkien több könyvet is adott ki Középföldéről:

 1977 A szilmarilok (A Gyűrűk Ura előzményei)
 1980 A Gyűrű keresése (történetek Númenorról és Középföldéről)
 1981 The Letters of J. R. R. Tolkien
 1983 Szörnyek és ítészek (tanulmányok)
 1983 Az elveszett mesék könyve I.
 1984 Az elveszett mesék könyve II.
 1985 Beleriand dalai
 1986 Középfölde formálása
 1987 The Lost Road and Other Writings
 1988 The Return of the Shadow (The History of The Lord of the Rings v.1)
 1989 The Treason of Isengard (The History of The Lord of the Rings v.2)
 1990 The War of the Ring (The History of The Lord of the Rings v.3)
 1992 Sauron Defeated (The History of The Lord of the Rings v.4)
 1993 Morgoth's Ring (The Later Silmarillion v.1)
 1994 The War of the Jewels (The Later Silmarillion v.2)
 1996 The Peoples of Middle-earth
 2007 Húrin gyermekei
 2007 The History of The Hobbit I: Mr. Baggins
 2007 The History of The Hobbit II: Return to Bag-End
 2017 Beren és Lúthien
 2018 Gondolin bukása

A Tolkien halála után megjelent művekben, például a The History of Middle-earth (Középfölde történelme) és A Gyűrű keresése címűekben befejezetlen, félbehagyott és a megjelent műveknek ellentmondó történetek vannak, Tolkien ugyanis évtizedeken át dolgozott mitológiáján, a történeteket egyfolytában átírta, szerkesztette és bővítette. Csak A szilmarilok van szinte teljes összhangban A Gyűrűk Urával, ez is csak Christopher Tolkien szerkesztői munkájának köszönhetően. Még maga Christopher is azt mondja, sok következetlenség maradt benne.

A Középföldén játszódó művek egy érdekes darabja még a Bilbo's Last Song (Bilbo utolsó dala) című vers (1990).

Egyéb, Középföldéhez nem kapcsolódó művek, melyek Tolkien halála után jelentek meg (többségében gyermekeinek írt történetek):

 1975 Sir Gawain és a Zöld Lovag, Pearl, Sir Orfeo (középkori versek, melyeket Tolkien fordított)
 1976 The Father Christmas Letters
 1982 Mr. Bliss (Kürtő úr, 2008)
 1995 J. R. R. Tolkien: Artist and Illustrator (Tolkien illusztrációi)
 1998 Roverandom (Kóborló és a varázsló, 2002)
 2009 The Legend of Sigurd and Gudrún
 2013 The Fall of Arthur
 2014 Beowulf (tartalmazza a korábban kiadatlan "Sellic Spell" című írást is)

Tolkien eredeti kézirataiból több jelenleg a Marquette University (Milwaukee, Wisconsin, USA) tulajdonában van, köztük A Gyűrűk Ura, A hobbit és A sonkádi Egyed gazda kéziratai, jegyzetek és levelek; más kéziratok (köztük A szilmariloké) az oxfordi Bibliotheca Bodleianában vannak.

Magyarul 

 A babó; ford. Szobotka Tibor, versford. Tótfalusi István; Móra, Bp., 1975
(A hobbit címen is)
 A Gyűrűk Ura, 1-3.; ford. Göncz Árpád, Réz Ádám, versford. Tandori Dezső; Gondolat, Bp., 1981
1. A Gyűrű szövetsége
2. A két torony
3. A király visszatér
 A sonkádi Egyed gazda, azaz A nép nyelvén a Házisárkány urának fölemelkedése és csodálatos kalandjai; ford. Göncz Árpád; Móra, Bp., 1988
(Giles, a sárkány ura címen is)
 A szilmarilok; ford. Gálvölgyi Judit; Árkádia, Bp., 1991
Giles, a sárkány ura. Giles gazda – Tame lordjának, Worminghall grófjának, a Parányi Királyság királyának – felemelkedése és mesés kalandjai; ford. Német Anikó; Fátum-ars–Merényi, Bp., 1994
(A sonkádi Egyed gazda címen is)
A wootton-i kovácsmester; ford. Németh Anikó; Fátum-ars, Bp., 1994
A Gyűrű keresése. Befejezetlen regék Középföldéről és Númenorról, 1-2.; előszó, jegyz., térképek Christopher Tolkien, ford. Szántó Judit, Koltai Gábor; Szukits, Szeged, 1995 (Fantasztikus remekművek)
(Befejezetlen regék... címen is)
Az elveszett mesék könyve, 1-2.; szerk. Christopher Tolkien, ford. Tandori Dezső; Holló, Kaposvár, 1996
A Gyűrű nyomán. Fa és levél; ford. Német Anikó, Merényi, Bp., 1996 (Bestseller sorozat)
J. R. R. Tolkien meséi; ford. Békési József et al.; Szukits, Szeged, 2000
Kóborló és a varázsló; ford. Szántai Zsolt; Szukits, Szeged, 2001
A woottoni kovácsmester; ford. Békési József; Szukits, Szeged, 2002
Bombadil Toma kalandjai; ford. Tótfalusi István, Uhrman Iván; Szukits, Szeged, 2002
Szörnyek és ítészek; ford. Koltai Gábor, Nagy Gergely; Szukits, Szeged, 2006
A hobbit vagy Oda-vissza; ford. Gy. Horváth László, versford. N. Kiss Zsuzsa; Európa, Bp., 2006
A hobbit. "Egyszer oda, aztán vissza"; jav., bőv., jegyz. Douglas A. Anderson, ford. Szobotka Tibor, versford. Tótfalusi István, előszó Füzessy Tamás; Ciceró, Bp., 2006
(A babó címen is)
Kürtő úr; ill. a szerző, ford. Acsai Roland; Partvonal, Bp., 2008
Narn i chîn Húrin. Húrin gyermekeinek legendája; szerk. Christopher Tolkien, ford. Gálvölgyi Judit; Európa, Bp., 2008
Befejezetlen regék Númenorról és Középföldéről; ford. Szántó Judit, Koltai M. Gábor; Európa, Bp., 2012
(A Gyűrű keresése címen is)
Beowulf. Fordítás és kommentár; szerk. Christopher Tolkien, ford. Nagy Andrea, Tótfalusi István; Európa, Bp., 2015
Karácsonyi levelek; vál., szerk. Baillie Tolkien, ford. M. Szabó Csilla, versford. Falcsik Mari; Cartaphilus, Bp., 2016
Kullervo története; ford. Tótfalusi István, szerk. Verlyn Flieger; Európa, Bp., 2016
Beren és Lúthien; szerk. Christopher Tolkien, ford. Gy. Horváth László, versford. N. Kiss Zsuzsa; Európa, Bp., 2018
Beleriand dalai; ford. Nagy Andrea, Ábrahám Zsófia, Bonácz Ágnes; Helikon, Bp., 2018 (Középfölde históriája) 
Gondolin bukása; ford. Gálvölgyi Judit, Mesterházi Mónika; Magvető, Bp., 2019

 Középfölde formálása. A Quenta, Ambarkanta és a Krónikák, valamint a legkorábbi Szilmarilok és az első térkép; Helikon, Bp., 2020 (Középfölde históriája)
Az Elveszett Út és más írások; ford. Nagy Andrea; Helikon, Bp., 2021 (Középfölde históriája)
A homály visszatér. A Gyűrűk Ura históriája első rész; közrem. Christopher Tolkien, ford. Nagy Andrea; Helikon, Bp., 2022 (Középfölde históriája)

Egyéb, Tolkien nyomán 

Charles Crutchfield: A Dol Amroth-i orgyilkosok. Középfölde kalandmodul. J. R. R. Tolkien A Gyűrűk Ura c. műve alapján; ford. Borbély György, ill. Jeff Menges, Liz Danforth, térkép Ellisa Martin; Odin Fantasy, Bp., 1994
S. Coleman Charlton: Középfölde szerepjáték. J. R. R. Tolkien A Gyűrűk Ura c. műve alapján; ill. Liz Danforth et al., térkép Ellisa Mitchell et al., ford. Borbély György et al.; Odin Fantasy, Bp., 1994
Graham Staplehurst: Mordor kapui. Középfölde kalandmodul. J. R. R. Tolkien A Gyűrűk Ura c. műve alapján; ford. Nádori Gergely, ill. Jason Waltrip, térkép Stephen Sullivan; Odin Fantasy, Bp., 1994
Tolkien világa. Középfölde festményei; ill. Inger Edelfeld et al.; Holló, Kaposvár, 1994
Wolfgang Baur: Középfölde kincsei. J. R. R. Tolkien A Gyűrűk Ura c. könyve alapján; kieg. Terry Amthor et al., ill. Kent Burles et al., ford. Borbély György, Würth "Magic Horse" Attila; Odin Fantasy, Bp., 1995
A hobbit; ill. David Wenzel, képregénynek átdolg. Charles Dixon, Sean Deming, ford. Lacza Katalin; Ciceró, Bp., 2002
Andrew Murray: Az egyetlen eredeti Tolkien kvízkönyv. Több mint ezer kérdés és válasz J. R. R. Tolkien legfőbb műveiről; ford. Büki Gabriella; Lucullus, Bp., 2004
J. R. R. Tolkienː A hobbit művészete; szerk., jegyz. Wayne G. Hammond és Christina Scull, ford. Bonácz Ágnes; Európa, Bp., 2012

Nyelvek 

Tolkien mindvégig lelkes nyelvtudós maradt: a nyelvtudomány iránti érdeklődése hatására tizenöt mesterséges nyelvet alkotott (közülük a leghíresebbek és legkidolgozottabbak A Gyűrűk Ura két tünde nyelve, a quenya és a sindarin.) Középfölde teljes kialakulását és történetét később ezekhez a nyelvekhez alkotta meg háttérként. A Gyűrűk Ura című művében több függelék is foglalkozik elképzelt világa nyelveinek leírásaival.

Tolkien tucatnyi európai nyelvet beszélt folyékonyan, az óangol és kelta mellett franciául, spanyolul és germán nyelveken is. Személyes leveleiben megjegyezte, hogy a finn nyelvet különösen szép hangzásúnak tartja és a Kalevala nagy hatással volt rá, mely bevallottan megjelenik A szilmarilok (lásd Túrin Turambar) illetve A Gyűrűk Ura című művében is.

Műveinek népszerűsége hatással volt a fantasy-irodalom nyelvhasználatára.

Jegyzetek

Források 
 Humphrey Carpenter: J. R. R. Tolkien élete – ember a mű mögött; ford. Koncz Éva, Tótfalusi István; Ciceró, Bp., 2001  
 Tolkien szekundér bibliográfia (Microsoft Word dokumentum)

További információk 

 Tolkien.HU – Magyar Tolkien Társaság
 Tolkien – az ember a Gyűrű mögött (sulinet)
 Völgyzugoly – Magyar Tolkien Oldalak
 Tolkien-lapok linkgyűjteménye
 Aurin – Tolkien 
 Kornya Zsolt: Miért van elegem Tolkienből? (PDF)
 Galuska László: A szimmetria szerepe a tolkieni utópiában. Könyv és nevelés online, 2013/2.
 Sándor Anna: Tolkien-filmek Hollywoodban – Filmtett, 2015. március 26.
Greg és Tim Hildebrandt, Tolkien évek; szöveg ifj. Gregory Hildebrandt, szerk. Glenn Herdling, ford. Tandori Dezső; Gabo, Bp., 2001
Robert Foster: Tolkien enciklopédia A-tól Z-ig. A legteljesebb útmutató a Gyűrűk Ura világához; magyar változat szerk. Szántai Zsolt, ford. Szántai Zsolt; Szukits, Szeged, 2002
Michael Martinez: Középfölde életre kel. A Gyűrűk Ura, A hobbit és A szilmarilok világának háttere; ford. Büki Gabriella, Füzessy Tamás, versford. Ábrahám Zsófia; Bestline–Cinema, Bp., 2004
Lin Carter: Tolkien és a Gyűrűk Ura világa; ford. Szántai Zsolt; Szukits, Szeged, 2004
A Gyűrűk Ura filozófiája; szerk. Gregory Bassham, Eric Bronson, ford. Büki Gabriella, Fazekas Gergely, Füzessy Tamás; Bestline–Cinema, Bp., 2004
Laurence Gardner: A gyűrűk urai. A Gyűrű és a Grál ősi öröksége; ford. Zvara István; Gold Book, Debrecen, 2007
J. R. R. Tolkien: fantázia és erkölcs. A Magyar Tolkien Társaság jubileumi tanulmánykötete; szerk. Pődör Dóra, Nagy Andrea, Füzessy Tamás; Magyar Tolkien Társaság, Bp., 2012
Colin Duriez: Tolkien és C. S. Lewis. Egy híres barátság története; ford. Király Teodóra Harmat, Bp., 2016
Caroline McAlister: John Ronald sárkányai. J. R. R. Tolkien története; ford. Uzseka Norbert; Studium Plusz, Bp., 2017
Karen Wynn Fonstad: Középfölde atlasza. Hiteles földrajzi útmutató J. R. R. Tolkien mitológiájához, A Gyűrűk Ura, A hobbit és A szilmarilok című művek világához; ford. Büki Gabriella, Füzessy Tamás, Tallián Balázs; felülvizsgált, jav. kiad.; Ciceró, Bp., 2017
J. R. R. Tolkien: egyén, közösség, társadalom. A Magyar Tolkien Társaság tanulmánykötete; szerk. Kiss Kincső Rózsa, Bonácz Ágnes, Nagy Andrea; Magyar Tolkien Társaság, Bp., 2018
John Garth: Tolkien világai. Középfölde helyszíneinek ihletői; ford. Németh Anikó; Corvina, Bp., 2021

Kapcsolódó szócikkek 
 Középfölde
 Középfölde nyelvei (quenya – sindarin – khuzdul)
 Középfölde írásai (sarati ábécé – tengwar ábécé)
 Orkok (Középfölde)
 Magyar Tolkien Társaság

Angol fantasyszerzők
Katolikus vallásra tért személyek
Poliglottok
1892-ben született személyek
1973-ban elhunyt személyek
A Brit Birodalom Rendjével kitüntetett személyek