Amazonas

A dél-amerikai Amazonas folyó (spanyolul: Río Amazonas, portugálul: Rio Amazonas) a legbővizűbb és egyben a második leghosszabb (más mérések alapján a leghosszabb) folyó a maga csaknem 7000 kilométeres hosszával (a legbátrabb becslések alapján hossza 6992 km). Az Amazonason több víz folyik le, mint a Mississippin, a Níluson és a Jangcén együttvéve. A vízgyűjtő területe is ennek a folyónak a legnagyobb:  – ez Dél-Amerika területének 40%-a. Az Atlanti-óceánba ömlő édesvíz mennyisége átlagosan mintegy  m³/s, az esős évszakban ; a világ óceánjaiba ömlő édesvíz mennyiségének egyötöde. Torkolatának környékén a víz iható még ott is, ahol a tengerről a szárazföld már nem is látszik, és a tenger sótartalma még a parttól 150 kilométerre is jelentősen kisebb a szokásosnál. A folyó óceánjárókkal még Iquitosnál, a tengertől 3700 kilométerre is hajózható, kisebb hajók még további 780 km-t mehetnek felfelé.

Torkolatrendszere 
Brazíliában, az Egyenlítőnél ömlik az Atlanti-óceánba. Torkolata impozáns jelenség; a tölcsér- és deltatorkolat több száz négyzetkilométeres hibridje.

Az Amazonas hordaléka még a szárazföldtől 100 kilométerre is sárgára festi a tenger vizét. Az Atlanti-óceán több méteres árapályának eredménye egy olyan delta, amelynek ágai tölcsértorkolatok. A torkolat szigeteinek alakja gyorsan (évtizedes távlatban) változik.

Az Egyenlítő szinte „telibe találja” a deltában, az esőerdők övezetében épült Macapá városát. Maga az Amazonas itt éri el a tengert; a Belém melletti Marajó-öbölbe két kisebb folyó, a Pará és a Tocantins ömlik.

Az Amazonas hosszáról 
Először Francisco de Orellana spanyol kutató próbálta meg végigjárni a folyót a 16. században. Expedícióját harcos nők támadták meg, ezért kapta a folyó brazíliai szakaszán a görög mitológia harcos nőire utaló Amazonas nevet.

Három országon folyik keresztül, és ezek lakói az egyes szakaszokon más-más néven ismerik: Lloqueta, Apurimac, Ena, Tambo, Ucayali, Maranon, Solimoes – mind az általunk csak Amazonasnak ismert folyam helyi nevei.

A legújabb mérések szerint az Amazonas a világ leghosszabb folyója. Eddig a Nílust tartották annak, de míg ez utóbbi „csak” 6695 km, addig az Amazonas 6850 km hosszú. Először két brazil felfedezőnek, Paula Salhanának és Roberto Wernecknek sikerült eljutnia a forrásáig 1994-ben, de nekik is 13 évet kellett várniuk, amíg összeállt egy, a felfedezésüket megerősítő tudományos expedíció. Ez a feltételezés tudományosan még nem bizonyított.

Vízrajz

Hosszúság

Vízgyűjtő terület

Vízhozam 

Az Amazonas vízhozama Santarém városnál (Pará állam), a Tapajós folyó torkolata alatt (1998/01/01 és 2022/12/31 közötti időszak):

Mellékfolyói 

Legnagyobb mellékfolyói (a forrástól a torkolat felé):

 bal oldali :
 Marañón
Nanay
 Napo (Peruban)
Ampiyaçu
 Içá (Kolumbiában, Peruban és Ecuadorban Putumayónak nevezik)
 Japurá (Kolumbiában Caquetá)
Badajós
Manacapuru
 Rio Negro (Kolumbiában és Venezuelában Río Negro)
Urubu
 Uatumã
Nhamundá
 Trombetas
Curuá
Maicuru
Paru
Jari
 jobb oldali :
 Javari
Jandiatuba
Jutaí
Juruá
Tefé
Coari
 Purus
 Madeira
Paraná do Ramos
 Tapajós
Curuá Una
 Xingu
Pará
 Tocantins
Acará
Guamá

A globális felmelegedés hatása a folyóra 
Az Amazonas vízszintje egyre alacsonyabb; apadásáért a globális felmelegedést okolják.

Kapcsolódó szócikkek 
 Amazonas-medence

Jegyzetek

Források 

 az Amazonas a világ leghosszabb folyója
 Il Rio delle Amazzoni è più lungo del Nilo?
 http://www.origo.hu/tudomany/20070709-muholdkep-az-amazonas-torkolatrendszere.html
 Földrajzi Világatlasz. Kartográfiai Vállalat, Budapest, 1992. 464 p.  CM

Brazília folyói
Peru folyói
Bolívia folyói
Kolumbia folyói
Ecuador folyói
Amazonas megye (Kolumbia)
Amazonas állam (Brazília)
Pará állam
Amapá állam