Poprád (település)

Poprád (szlovákul Poprad, németül Deutschendorf) város Szlovákiában, az Eperjesi kerület Poprádi járásának székhelye. A Magas-Tátra kapuja és egyik idegenforgalmi központja.

Nevének eredete 
A város a rajta keresztülfolyó Poprád folyóról kapta a nevét.

Fekvése 

Késmárktól 15 km-re délnyugatra, a Poprádi-medence délnyugati részén, a Poprád folyó mellett, annak egy nagy kanyarulatában fekszik.

Története 

Már az őskorban lakott hely volt, a tatárjárás előtt jobbára szlávok lakták.

A város a tatárjárás után indult lassú fejlődésnek, amikor IV. Béla németeket telepített ide. Oklevélben először 1244-ben említik „villa Theutonicalis” néven, mai nevén pedig 1256-ban „Poprad” néven. 1300-ban „Popprat”, 1310-ben „Villa Tedescha”, 1328-ban „Teutschendorff”, 1346-ban „Popradzaza” 1412-ben „Dewchendorff” néven említik. Főként mezőgazdasági jellegű település volt, mely lentermesztésével, lenvásznaival és kitűnő káposztájával szerzett magának hírnevet. 1412-ben Zsigmond ezt is elzálogosította 15 másik szepesi várossal együtt. A 16. században határában rézércet bányásztak, bányája a 18. századig működött. Papírgyárát 1692-ben alapították, kiváló minőségű papírt állítottak itt elő. Csak a 18. században indult nagyobb fejlődésnek vásári jogának elismerése és a kézművesség fejlődése – különösen a rézművesség – révén. Ekkor már vásártartási joga is volt. 1772-ben visszakerült Magyarországhoz és a 16 szepesi városhoz tartozott.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „POPRÁD, vagy Poprádháza, Deutsendorf. Szepes Vármegyében, egygy a’ 16 Szepességi Városok közzűl, földes Ura a’ Kir. Kamara, lakosai katolikusok, ’s másfélék is, fekszik Poprádvize mellett igen szép helyen; minekelőtte 1718-dikban el nem égett, sokkal gazdagabb Város vala. Tornyán ezek olvastathatnak: IVnIVs apposIte posVIt fVnDaMIna tVrrIs prospere; at aVgVstVs ContInVaVIt opVs. Ispotállya is van. Poprád-vize gyakran meg szokta önteni legelőjit, ’s ollykor Gömör Vármegyében is kárt szokott szerezni, más javai ugyan meglehetősek, második osztálybéli.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a városról: „Poprád, Deutschendorf, Szepes vgyében, vagyonos szepesi város a Poprád jobb partján, ut. p. Késmárkhoz délre 1 1/2 mfdnyire egy rónaságon: 425 kath., 745 evang. német lak., kik gyolcsot szőnek, pálinkát főznek, s hires rézmüvesek. Kath. és evang. anyatemplom. Kőhid a Poprádon. Vendégfogadó. Liszt- és papiros-malom. Elég erdő. Sok és jó káposzta. – A XVI szepesi városokhoz tartozik.”

Egymás után alapították üzemeit: 1856-ban például sörfőzdéje nyílt. 1870-ben a Kassa–Oderbergi Vasút egyik fontos állomása lett, jelentősége ekkor nőtt meg. 1876-ban gabonaraktár épült. A 19. század végére fejlett iparváros lett. 1904-ben alapították azt a lakatosműhelyt, melyből később kifejlődött a Tátrai Vagongyár. 1907-ben pénzintézet, 1908-ban villanytelep és konzervgyár épült, valamint ekkor alapították a Tátrai villanyvasutat is. Ekkor épültek ki a Tátra turistaútjai. Lakói közül sokan a növekvő turizmusból éltek, fiákeresek, fuvarozók voltak. 1913-ban alapították önsegélyező egyletét.

A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesszombati járásához tartozott rendezett tanácsú városként.

1945 után lakossága megtízszereződött, részben a hozzácsatolt Szepesszombat, Felka, majd az 1960-ban csatlakozott Strázsa és az 1974-ben csatlakozott Mateóc lakosságának, részben az iparfejlesztésnek és a nagy lakótelepek felépítésének köszönhetően.

Népessége
1910-ben 2283-an lakták, ebből 818 német, 758 szlovák és 689 magyar.

2011-ben 52 862 lakosából 43 020 fő szlovák volt.

2021-ben 49 855 lakosából 46 166 szlovák, 326 cseh, 205 cigány, 121 rutén, 101 magyar (0,2%), 73 ukrán, 58 lengyel, 56 vietnami, 41 német, 32 orosz, 26 kínai, 12 olasz, 11 morva, 9 albán, 8 zsidó, 6 horvát, 6 kanadai, 6 szerb, 6 angol, 4 bolgár, 3 román, 2 francia, 1 osztrák, 1 sziléziai, 1 koreai, 1 török, 1 ír, 73 egyéb, 2499 ismeretlen nemzetiségű.

Nevezetességei 
 Szent Egyed temploma 13. századi eredetű, a 15. században gótikus stílusban átalakított épület, korabeli freskókkal (érdekesség, hogy a freskókon Szent László király is jól felismerhető). A harangtorony 1685-ben épült reneszánsz stílusban.
 A Mária-oszlop 1834-ben készült barokk stílusban.
 Evangélikus temploma 1829–34-ből származik, klasszicista stílusú.
 Hétfájdalmú Szűzanya temploma az 1940-es évek elején épült.
 A Tátra Múzeumban – amelyet 1886-ban a Magyarországi Kárpát-egyesület alapított – a Tátra természetrajzi és néprajzi gyűjteménye látható. A múzeum előtt található a Magyarországi Kárpát Egyesület (MKE) választmányi tagjának, a Tátra Múzeum egyik alapítójának és mecénásának, Husz Dávidnak (1813–1889) emlékműve.
 A Városháza a 18-19. században épült klasszicista stílusban.
 Zsinagógája 1830-ban épült, klasszicista épület.
 Délre a hegyipark környezetében van Virágvölgy (Kvetnica) gyógy- és üdülőtelep. Az első épületeket a Magyarországi Kárpát Egyesület emeltette 1875-ben az egykori városi erdészlak környékén. Mai legnagyobb épülete 1932-ben épült fel.

Híres emberek 

 Itt született 1745-ben Bogsch János méhész, kertészeti szakíró, evangélikus tanár.
 Itt született Lenhardt Sámuel (Poprád, 1790 táján – Pest, 1840 után) réz- és acélmetsző.
 Itt született 1823-ban Alexy Károly szobrászművész.
 Itt született Kiss László (Leslie Kish) (1910–2000) amerikai magyar statisztikus, a mintavételi eljárások módszertani fejlesztője, az MTA tagja.
 Itt született 1870-ben Krompecher Ödön magyar orvos, patológus, egyetemi tanár.
 Itt született 1886-ban Hankó Béla magyar zoológus, ichthiológus, természettudományi szakíró.
 Itt született 1963-ban Miroslav Lajčák szlovák diplomata, politikus.
 Itt született 1983-ban Daniela Hantuchová szlovák hivatásos teniszező.

Testvérvárosok 
  Szarvas, Magyarország (1980)

Jegyzetek

Források 
Lau, N. – Carnap-Bornheim, C. 2021: Grabkammer, Totenhaus, Ritualräume. Überlegungen zum Kammergrab von Poprad-Matejovce. Slovenská archeológia – Supplementum 2.
Rodzińska-Nowak, J.: More Light? Some Remarks on the Function of a Roman Mortarium from the ‘Princely’ Grave in Poprad-Matejovce. Slovenská archeológia – Supplementum 2.
Mikuláš Argalács 2008: Prechádzky starým Popradom.
Ivan Chalupecký 1998: Dejiny Popradu.
Jakob Melzer: A Poprád partjain fekvő s megjegyzésre méltó némelly városokról, falukról és omladékokról való topographico-historico-statistical jegyzések

További információk 
 Poprád város hivatalos honlapja
 Poprád a Magas-Tátra turisztikai honlapján 
 Poprád és a Magas-Tátra 
 Településinfó
 Poprád a térképen
 E-obce

Lásd még 
 Felka
 Mateóc
 Strázsa
 Szepesszombat

Szepesi 16 város
 
A Poprádi járás települései