1903



Események

Határozott dátumú események 
 január 2. – Turócszentmártonban megjelenik a Slovenské ľudové noviny (Szlovák Népújság) című ellenzéki, katolikus néppárti irányzatú hetilap.
január 6. – Francesco Forgione (a későbbi Pietrelcinai Szent Pio, azaz Pio atya) 15 évesen, belép a morconei kapucinus szerzetesek noviciátusába.
január 22. – Francesco Forgione (a későbbi Pietrelcinai Szent Pio, azaz Pio atya) felölti a ferences habitust és megkapja a Pio nevet, V. Piusz pápa tiszteletére, aki Pietrelcina védőszentje volt.
január 27. – Bolíviai brazil telepesek újból bejelentik az Acrei Köztársaság megalakulását José Plácido de Castro vezetésével.
 február 7. – A nyitrai vármegyei törvényszék végtárgyalása 3 szlovák ellenzéki politikus – Rudolf és Július Markovič, valamint Ľudovít Čulík – ellen az 1901. évi parlamenti választások alkalmával elkövetett magyarellenes izgatás vádjával. (A 2-5 hónap közti büntetéseket a pozsonyi fellebbviteli bíróság augusztus 6-án megsemmisíti.)
 június 8. – Elindul az ország első menetrend szerinti autóbuszjárata Miskolcon. (Sikertelensége miatt hamar megszűnik.)
 június 11. – I. Obrenović Sándor szerb királyt tiszti összeesküvők meggyilkolják. (Dinasztiaváltás I. Karadjordjević Péter révén, egyben külpolitikai irányváltás is.)
 június 27. – Gróf Khuen-Héderváry Károly alakít kormányt.
 július 1. – Teodor Pejačevićet nevezik ki horvát bánná.
 július 4. – Budapesten megjelenik Milan Hodža szerkesztette Slovenský týždenník (Szlovák Hetilap), a korszak legnépszerűbb, radikális ellenzéki szlovák politikai orgánuma.
 augusztus 15. – A macedóniai felkelés kirobbanása.
 szeptember 19. – A Jaša Tomić vezette magyarországi Szerb Radikális Párt új programja az 1868-as nemzetiségi törvény kiszélesítését követeli.
 szeptember 20. – Tiszaújlakon és Tiszabecsen felavatták a turulmadaras Rákóczi emlékművet, illetve a tiszabecsi Rákóczi emlékoszlopot.
 október 3. – I. Ferenc József és az orosz cár mürzstegi egyezménye. (Macedónia külön főkormányzóság, a keresztény lakosság helyzetének javítására a 2 hatalom delegátusai felügyelnek.)
 október 10.
 Átadják az első, 1945-ben felrobbantott Erzsébet hidat Budapesten.
 A Bayer gyógyszergyár piacra dobja új fájdalomcsillapítóját, az Aspirint.
 november 3.
 Gróf Tisza István alakít kormányt.
 Panama kikiáltja függetlenségét.
 november 11. – Brazília és Bolívia aláírja a petrópolis szerződést, Acre területét ez előbbi fél kapja meg, ezzel véget ér az acrei háború.
 december 3. – Átadják a Szentes és Csongrád közötti Tisza-hidat.
 december 17. – A Wright fivérek az észak-karolinai Kitty Hawkban Flyer 1 nevű kétfedelű gépükkel végrehajtják az első kormányozott motoros repülést.

Határozatlan dátumú események 
 az év eleje – A horvát–magyar pénzügyi egyezmény meghosszabbításáról folytatott tárgyalásokon a magyar fél elutasítja a horvátok által javasolt változásokat.
 a tavasz folyamán – Jelentős megmozdulások Horvátországban a pénzügyi önállóság, az általános választójog és a horvát vezényleti nyelv ügyéért; továbbá tiltakoznak a magyar feliratok és címerek ellen.
 az év folyamán – Az 1895-ben Rzeszówban megalakult Néppárt (SL) Lengyel Néppártra (PSL) változtatja nevét, s közzéteszi a parasztság érdekvédelmére korlátozódó programját.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1903-ban

1903 a légi közlekedésben 
 Wright fivérek első motoros repülése. (Wilbur Wright, Orville Wright)

1903 a vasúti közlekedésben

1903 az irodalomban

1903 a zenében

1903 a filmművészetben 
 augusztus 29. – Oskar Mester a berlini Apollo moziban bemutatja a hangos képet, melyet vetítőgép és gramofon csatlakoztatásával hoz létre. Filmjein táncok és operajelenetek láthatóak.
 november 7. – Léon Gaumont szabadalmaztatja a kronográfot, amely a vetítő és a gramofon párhuzamos működtetésével lehetővé teszi a hangosfilmet.
 A nagy vonatrablás, rendezte Edwin S. Porter

1903 a tudományban 
 Tantál-lámpa.
 Vasbeton első alkalmazása házépítésnél.
 Ciolkovszkij elkezdi kidolgozni űrhajózási repüléselméletét.
 Zsigmondy Richárd és munkatársai kidolgozzák az ultramikroszkópot.
 Az elektrokardiográfia (EKG) feltalálása.
 Henry Ford megalapítja autógyárát.

1903 a sportban 
 Az FTC nyeri az NB1-et. Ez a klub első bajnoki címe.
 Megrendezik az első Tour de France-t
 Az első nemzetközi teniszbajnokság Budapesten. A Yolland Arthur kezdeményezésére, a MAC (Magyar Atlétikai Club) által kiírt versenyen férfi egyesben a győzelmet a későbbi olimpiai bajnok brit Josiah Ritchie szerezte meg.
 április 5. – Nemzetek közötti labdarúgó mérkőzés: Magyarország - Cseh Királyság 2-1
 Lásd még: 1903-ban alapított labdarúgóklubok listája

Születések 
 január 11. – Dékány András, író († 1967)
 január 13. – Román György, festő, író († 1981)
 január 18. – Bezsilla László, entomológus († 1983)
 február 4. – Kőszegi Imre magyar író, újságíró, műfordító († 1995)
 február 10. – Matthias Sindelar osztrák labdarúgó, az osztrák Wunderteam középcsatára († 1939)
 február 12. – Rideg Sándor, író († 1966)
 február 13. – Georgij Mihajlovics Berijev, szovjet repülőgép-tervező († 1979)
 február 13. – Georges Simenon, belga író († 1989)
 február 21. – Anaïs Nin kubai származású, franciaországi születésű amerikai írónő († 1977)
 március 1. – Pártos István hegedűművész († 1920)
 március 2. – Basilides Barna, festő, grafikus, gobelintervező († 1967)
 március 6. – Berend József agrárközgazdász, egyetemi tanár († 1985)
 március 7. – Szandai Sándor, szobrász († 1978)
 március 18. – Galeazzo Ciano, olasz külügyminiszter, Mussolini veje († 1944)
 március 18. – Marik Klára magyar olimpikon († 2005)
 április 19. – Eliot Ness amerikai szövetségi ügynök, az Al Capone elleni küzdelemről ismert († 1957)
 április 24. – José Antonio Primo de Rivera, spanyol politikus, a Falange alapítója († 1936)
 május 1. – Ivády Sándor, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1998)
 május 10. – Sipos Gábor magyar mezőgazdász, egyetemi tanár († 1994)
 május 30. – Czottner Sándor, politikus († 1980)
 június 15. – Fekete József, szobrász, a modern román szobrászat kiemelkedő egyénisége († 1979)
 június 16. – Francis Charles Fraser, brit zoológus, a cetek kutatásának egyik vezéralakja († 1978)
 június 25. – George Orwell, angol író († 1950)
 július 11. - Rudolf Abel szovjet hírszerző († 1971)
 július 18. – Gerecs Árpád vegyészmérnök, kémikus, az MTA tagja († 1982)
 július 24. – Baskay Tóth Bertalan magyar botanikus, mezőgazdasági mérnök, egyetemi tanár († 1976)
 július 25. – Ajtay Andor színész, rendező († 1975)
 július 25. – Vaszy Viktor, zeneszerző, karmester († 1979)
 augusztus 23. – William Primrose, brácsaművész († 1982)
 augusztus 24. – Zathureczky Ede, hegedűművész († 1959)
 augusztus 25. – Élő Árpád, sakkozó, fizikus, sportvezető, az Élő-pontszámok rendszerének kidolgozója († 1992)
 augusztus 27. – Keserű Ferenc, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1968)
 szeptember 5. – Kemény János, erdélyi író († 1971)
 szeptember 5. – Szepes Béla, síelő, gerelyhajító olimpikon, karikaturista († 1986)
 október 1. – Vladimir Horowitz ukrán származású amerikai zongoraművész († 1989)
 október 1. – Charlie Booth ausztrál atléta († 2008)
 október 2. – Maszlay Lajos, olimpiai bronzérmes, világbajnok vívó († 1979)
 október 4. – Ernst Kaltenbrunner német SS-Obergruppenführer, második világháborús bűnös († 1946)
 október 11. – Csallány Dezső, régész († 1977)
 október 17. – Andrej Antonovics Grecsko, szovjet marsall, a Szovjetunió kétszeres Hőse († 1976)
 október 31. – Pásztory Ditta, zongoraművész, Bartók Béla második felesége († 1982)
 november 7. – Konrad Lorenz, osztrák etológus († 1989)
 november 19. – Szegedy-Maszák Aladár közgazdász, washingtoni magyar követ († 1988)
 november 22. – ifj. Latabár Árpád, magyar színész († 1961)
 november 26. – Oravecz Paula, magyar József Attila-díjas írónő († 1990)
 november 27. – Lars Onsager, Nobel-díjas norvég származású amerikai kémikus, egyetemi tanár († 1976)
 december 5. – Johannes Heesters, holland színész († 2011)
 december 8. – Székely Zoltán, hegedűművész, zeneszerző († 2001)
 december 27. – Széchy Károly hídépítő mérnök, egyetemi tanár, az MTA tagja († 1972)
 december 28. – Neumann János, matematikus († 1957)

Halálozások 
 január 25. – Kuncz Ignác jogtudós, az MTA tagja (* 1841)
 március 7. – Bittó István, magyar politikus, miniszterelnök (* 1822)
 március 29. – Dankó Pista nótaszerző (* 1858)
 május 1. – Vass Mátyás tanító, pedagógiai író, író (* 1837)
 május 9. – Paul Gauguin impresszionista festő (* 1848)
 június 11. – I. Sándor szerb király, akit feleségével együtt oroszbarát tisztek meggyilkoltak (* 1876)
 július 6. – Pauler Gyula történész, levéltáros (* 1841)
 július 20. – XIII. Leó pápa (* 1810)
 szeptember 1. – Hetyey Sámuel pécsi megyés püspök (* 1845)
 szeptember 1. – Charles Renouvier francia katolikus filozófus (* 1815)
 szeptember 13. – Carl Schuch osztrák festő (* 1846)
 szeptember 18. – Adorján Jenő hegedűművész, zeneszerző (* 1874)
 október 16. – Jantyik Mátyás festőművész (* 1864)
 október 28. – Fadrusz János szobrászművész (* 1858)
 november 1. – Theodor Mommsen német történész, irodalmi Nobel-díjas (* 1817)
 december 8. – Herbert Spencer angol filozófus (* 1820)
 december 20. – Ábrányi Kornél, zenei író, zeneszerző, zongoraművész, zenepedagógus (* 1822)

Jegyzetek

Források