alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Fedora (Linux-disztribúció)

A Fedora a Linux közösség és a Red Hat által támogatott, a Fedora projekt által fejlesztett Linux-disztribúció. A Fedora különböző szabad és nyílt forráskódú licencek alapján terjesztett szoftvert tartalmaz, és célja, hogy az ilyen technológiák élvonalában legyen. A Fedora a kereskedelmi Red Hat Enterprise Linux disztribúció alapja.

2016 februárjában a Fedorának becslések szerint 1,2 millió felhasználója volt, köztük Linus Torvalds, a Linux kernel alkotója.

Ismertető 
A Red Hat által szponzorált és a Linux közösség által támogatott nyílt forrású fejlesztés. A Fedora fejlesztői a legújabb funkciókat és lehetőségeket integrálják a rendszerükbe, miközben szoros együttműködésben vannak a Red Hat mérnökeivel, akik a kereskedelmi célú Red Hat Enterprise Linux-ot a Fedora alapjaira fejlesztik.

A Fedora Projekt célja a linuxos közösség segítségével egy teljes, általános célú operációs rendszert felépíteni, melynek alaptelepítése csak szabad szoftverekből állhat. A rendszer természetesen bővíthető kereskedelmi és/vagy zárt forráskódú szoftverekkel is. A fejlesztés nyílt fórumokon keresztül zajlik. A projekt tervszerűen, jelenleg kb. 6 havonta tesz közzé új kiadást, ami közel 13 hónapig támogatott. A Red Hat mérnökcsapata továbbra is részt vesz a Fedora összeállításában, továbbá felkéri és bátorítja a külső részvételt a fejlesztésben, mely korábban is lehetséges volt a Red Hat Linuxnál.

A telepítéskor használható nyelvek között a Fedora Core 2 megjelenése óta már a magyar is szerepel, és a telepített rendszer is tud magyarul.

A Fedora (akárcsak a Red Hat Linux) az RPM csomagkezelőt illetve csomagformátumot használja.

Változatok 
A Fedora 30 kiadása óta öt különböző fő kiadás áll rendelkezésre. A Workstation a munkaállomásokra és személyi számítógépekre koncentrál, a Server pedig a kiszolgálókra. A CoreOS kifejezetten a számítási felhőt és a konténereket helyezi előtérbe, míg a Silverblue hasonló technológiákat használva, de személyi számítógépekhez készül, a Fedora IoT pedig IoT-eszközökhöz. Az előbbi ötön kívül a Fedora még Spin-eknek nevezve kínálja a GNOME-tól eltérő felhasználói felülettel rendelkező általános célú változatait, valamint kínál a Fedora Labs keretében témaspecifikus csomagokat, melyek mind létező telepítések kiegészítéseként, mind önálló verzióként elérhetőek.

Verziótörténet 
A projekt neve a 6-os verzióig Fedora Core volt, a 7-es verziónál egyszerűsítették Fedorára. 

Az X. kiadás támogatásának vége az X+2. kiadás megvalósult ( nem az eredetileg tervezett ! ) kiadási ideje +4 hét.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Fedora - Hivatalos oldal
 RPM Fusion - kiegészítő szoftverek
 Fedora a DistroWatch-on

Linux-disztribúciók
Red Hat
Unix

A Unix (amely eredetileg UNIX védjeggyel jelent meg; magyaros kiejtése: juniksz) egy 1969-ben kifejlesztett operációs rendszer, amelyet az AT&T munkatársai dolgoztak ki a Bell Laboratoriesben.

1993 óta a UNIX nem egy cég egyetlen termékét jelöli, hanem egy licencelhető védjegy, melyet az Open Group kezel.
A UNIX kritériumoknak megfelelő és hitelesített rendszer például a HP-UX, a AIX, a Mac OS X, a Solaris.

A követelményeknek megfelelő, de nem hitelesített (vagy csak részben megfelelő) rendszereket Unix-szerűnek szokták nevezni. Unix-szerű operációs rendszer például a Linux, a BSD, a MINIX, a QNX vagy a GNU Hurd.

A Unix története 

A Unix operációs rendszer fejlesztése a 
Multics-szal (Multiplexed Operating and Computing System) kezdődött. A Multics projekt az 1960-as évek közepén indult, a General Electric, Massachusetts Institute for Technology és a Bell Laboratories együttműködésében. 1969-ben a Bell Laboratories kivonult a projektből.

A Bell Laboratories egyik munkatársa, Ken Thompson részt vett a Multics projektben. Szerette a Multicsot, de túl komplexnek találta. Thompson a Multics nyomdokain haladva egy PDP–7-esen egy hónap alatt megírta az első Unicsot. Egy-egy hétbe tellett megírni neki az eredeti rendszermagot, héjat, szövegszerkesztőt, és assembler fordítót. A UNICS jelentése „Uniplexed Operating and Computing System”. Ahogy az operációs rendszer változott, a nevét lerövidítették, és így született meg a rövidebb "Unix" név. A UNICS 1969 szeptemberében jelent meg.

A UNIX rendszermagját eleinte assembly segítségével készítették el, majd 1973-ban nagyrészt átírták C nyelvre, amely lehetővé tette az egyszerű portolást a különböző hardverekre.

Bár a UNIX név jelenleg az Open Group bejegyzett védjegye, a UNIX-jogokkal a Novell rendelkezik. A UNIX nevet gyakran használjuk operációs rendszer család megnevezésére is, néha függetlenül attól, hogy egyáltalán fejlődésében van-e közvetlen köze az eredeti UNIX-hoz vagy sem. Ennek alapján a Linux is egy UNIX-szerű rendszer, annak ellenére, hogy közvetlenül nem használtak fel benne UNIX-eredetű kódot. A UNIX és UNIX-szerű operációs rendszereket gyakran *NIX közös megnevezéssel illetik.

A 2038-as év problémája 

Alapvetően a Unix rendszerek az időt 1970. január 1. óta eltelt másodpercekben számolják, és ennek tárolására előjeles 32 bites egész számot használnak. Így 2038. január 19-én túlcsordulási hiba folytán egyes rendszerek 1970-et, mások 1901-et fognak jelezni.

i386 

IBM-kompatibilis PC-k az Intel 80386 kompatibilis processzorok alkalmazása óta alkalmasak Unix, BSD és Linux operációs rendszerek futtatására. Legfőbb ok az, hogy az i386 az azt megelőző 80286, 8086 és 8088 processzorokkal ellentétben már preemptive processzor, azaz önálló feladatok futását oly mértékben támogatja, hogy képes egy feladatot annak készséges együttműködése ellenére is a processzorra várakoztatni, vagy akár fel is számolni.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Unix-háborúk

További információk 
 HUP – Hungarian Unix Portal
 UNIX variációk
 Szemethy Tivadar: Unix ismertetője – szerinte nem mindegy, hogy "Unix" vagy "UNIX"!
 A TUHS honlapja

Unix
Theo de Raadt

Theo de Raadt (Pretoria, 1968. május 19.) programozó, az OpenBSD és OpenSSH projektek alapítója és vezetője, továbbá a NetBSD volt társalapítója.

Jelenleg Calgaryban (a kanadai Alberta tartományban) él.

De Raadt ismertetőjegye a konfrontatív viselkedése, mely már több komoly vitához vezetett az Open Source közösségben. A viták közül talán a legismertebb a NetBSD core teammel való összetűzése. A vita Theo NetBSD-ből való kilépésével és az OpenBSD projekt létrejöttével zárult.

Theo a Sun Microsystemsszel is összeveszett, amikor is a cég nem volt hajlandó közreadni az UltraSPARC III processzorának teljes körű leírását. Theo erre „büntetésből” nyilvánosságra hozta – az általa illetékesnek tartott – Sun munkatárs e-mail-címét és telefonszámát.

Theo hírhedt arról, hogy másokra való tekintet nélkül kifejti álláspontját, bármi legyen is annak a következménye. Egy 2,3 millió dolláros támogatást vont meg tőle az Amerikai Védelmi Minisztérium kutatásokért felelős részlege (DARPA), miután Theo (egy rádióinterjúban) kifejtette véleményét az Amerikai Egyesült Államok iraki beavatkozásáról.

Egy interjú során Linus Torvalds is bevallotta, hogy aggódott találkozásuk előtt Theo nehéz természete miatt.

További információk 
 Theo de Raadt privát weboldala
 OpenBSD.org
 OpenSSH.org
 Az OpenBSD alapítvány weboldala

Raadt
Raadt
Élő személyek
Common Address Redundancy Protocol

A CARP (Common Address Redundancy Protocol, azaz Közös Cím Redundancia Protokoll) egy olyan protokoll, amelynek a célja, hogy egy LAN-on lévő közös IP-címen több számítógép is osztozhasson, miközben biztosítja bármelyik számítógép kiesése esetén is ennek elérését. A CARP bizonyos esetekben lehetővé teszi a Layer 2 szintű load balancing-ot (terheléskiegyenlítés) is.

A CARP kialakulásának rövid története
A Cisco azt állítja, hogy a saját, HSRP nevű protokolljával kapcsolatos szabadalmait sérti a VRRP nevű, elméletileg szabadon használható megoldás. Ezzel kapcsolatban sok minden elhangzott, de az ügyben nem született megnyugtató végeredmény.

A Cisco álláspontja több forrás szerint is a következő:
"Cisco retains the right to assert patent claims against any party and any subsidiary of a party that asserts a patent it owns or controls, either directly or indirectly, against Cisco or any of its subsidiaries or successors in title, including the right to claim damages for any prior use or sale of VRRP by such a party."

Azaz:
"A Cisco fenntartja magának a jogot, hogy bárkivel szemben fellépjen szabadalmi követeléseivel, ha az saját tulajdonában lévő szabadalom megsértésével vádolja a Ciscot. A Cisco ezen esetekben a VRRP eladásából, vagy annak használatából eredő károkat megtéríttetheti az ügyben részt vevő céggel"

Több VRRP megvalósítás is napvilágot látott a szabad UNIX operációs rendszerekre, de az OpenBSD csapat úgy gondolta, hogy a céljaikkal a Cisco követelései nem összeegyeztethetők, így egy saját, szabadon felhasználható megvalósítást írtak, CARP néven.

A CARP támogatás 2003. október 17-én került bele az OpenBSD-be, így először a 3.5-os kiadásban debütál.
A pf-et portoló Max Leier átültette a CARP-ot is FreeBSD-re, illetve Dragonfly BSD-re, a patch 5.x-hez elérhető a http://pf4freebsd.love2party.net/carp.html címen.

A CARP fejlesztői
A CARP Ryan Mc Bride és Theo de Raadt nevéhez fűződik.

CARP technikai adatok
 pár közös vonás a VRRP-vel
 változó hirdetési intervallum, a leggyakrabban hirdető válik mesterré
 a hirdetést SHA1 HMAC védi
 támogatja a Layer 2 load balancingot
 IPv4 és IPv6 támogatás
 aktív fejlesztés

Egy példa
Azt szeretnénk elérni, hogy a 192.168.1.1-es IP-címen két számítógép osztozzon, és az 1-es gép legyen a mester (ha mindkettő elérhető).

Az 1-es gépen a következőt kell beírnunk:
 # ifconfig carp0 create
 # ifconfig carp0 vhid 1 pass JELSZO 192.168.1.1

A 2-es gépen pedig ezt:
 # ifconfig carp0 create
 # ifconfig carp0 vhid 1 advskew 100 pass JELSZO 192.168.1.1

Az utóbbin az advskew paraméter biztosítja, hogy az 1-es gép legyen mindig a mester, ha ez lehetséges.

Kapcsolódó oldalak
CARP(4) manlap

Hálózati protokollok
Reduced Instruction Set Computing

A RISC angol rövidítés (reduced instruction set computing, redukált utasításkészletű számítástechnika, vagy konkrét gépre alkalmazva 
reduced instruction set computer, „csökkentett utasításkészletű számítógép”) egy, a számítógépek processzorának tervezésénél alkalmazott tervezési stratégia.

Bővebben 
A legelső processzorok egészen az 1960-as évek végéig viszonylag egyszerű utasításkészlettel rendelkeztek. A mikroprocesszorok fejlődésével azonban egyre bonyolultabb, egyre több utasítással és címzési móddal rendelkező implementációk jelentek meg.

Az 1980-as évek elején új koncepció jelent meg a processzortervezők kollektív tudatában, melynek előfutárának a University of Berkeley-n fejlesztett RISC I, majd a RISC II processzorok tekinthetőek. A koncepció egyszerű:

A bonyolult, lassú utasítások mellőzése és a címzési módok egyszerűsítése miatt a korábbinál jóval egyszerűbb felépítésű (vagyis könnyebben verifikálható) chipeket tudtak tervezni.

A RISC architektúrának több jellemzője lehet:
 load/store architektúra: memóriaelérés csak load és store műveletek segítségével; 
 nincs olyan utasítás, ami a memóriaelérést (load/store) az aritmetikával kombinálja
 minden műveletvégző utasítás regisztereket használ
 kis számú, egyszerűsített címzési mód (példák: 1: MIPS R2000, 2: SPARC, 3: MC88000, 4: IBM POWER, de 10: HP PA)
 egyetlen RISC processzor sem használ indirekt címzést
 az utasítások „huzalozott” megvalósítása (nem mikrokóddal, hanem hardveresen kerülnek megvalósításra)
 minden utasítás ugyanolyan hosszúságú
 az utasításokat lehetőleg 1 órajelciklus alatt hajtsa végre
 utasítás-futószalagos végrehajtás (pipeline használat)
 nagyszámú általános célú regiszter

Az egyszerűbb kialakítás miatt több hely áll rendelkezésre az áramköri lapkán, amit a RISC processzorok tervezésekor gyakran regisztertárak, gyorsítótárak elhelyezésére használnak fel.

Érdemes megjegyezni, hogy manapság gyakori, hogy CISC utasításkészletű processzorok valójában egy RISC elvekre épülő magot használnak, valamint a RISC processzorok is gyakran rendelkeznek olyan jellemzőkkel, melyet amúgy a CISC világhoz sorolunk. A RISC elvet a mikrokontrollerek tervezésénél is kihasználják.

RISC architektúrájú processzorcsaládok 
 IBM 801 – az első RISC architektúra
 Berkeley RISC – a RISC koncepció névadója, 1980–1984
 MIPS Technologies: Stanford MIPS, MIPS, MIPS-X
 POWER / PowerPC
 DEC Prism – az Alpha elődje, 1988-ban megszűnt
 DEC Alpha – 2004 után megszűnt
 AMD Am29000 – 1995 végén fejlesztését beszüntették
 ARC
 ARM
 Atmel AVR
 Blackfin
 Intel i860 – gyártása az 1990-es évek közepén megszűnt
 Intel i960 – beágyazott és katonai rendszerekben használják jelenleg is
 Intel IA-64
 HP PA-RISC
 Motorola 88000 – hivatalosan 1998 januárjában megszűnt
 SuperH
 SPARC / UltraSPARC
 OpenRISC
 PIC – Harvard architektúrájú mikrovezérlő család
 RISC-V – 32, 64, 128 bites architektúra, 2010 óta

Jegyzetek

Források 
HUPwiki

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 CISC

Számítógép-osztályok
Utasításkészlet-architektúrák
FIXME

A FIXME (angol kifejezés, magyarul nagyjából: javíts ki) egy karaktersorozat, melyet főként a programozók használnak a forrásprogramokban illetve a dokumentációkban annak jelzésére, hogy az a rész későbbi figyelmet igényel, mert például azt nem írták meg, csak kihagyták egy programrésznek vagy dokumentációs szakasznak a helyet. Mivel ez a karaktersorozat ebben a formában „normális” szövegben vagy programkódban nem fordul elő, könnyen lehet keresni számítástechnikai környezetben. Ugyanebből a célból használják még az XXX, XOX, OXO és hasonló karaktereket.

A TODO karakterláncnak hasonló funkciója van.

A kifejezést valószínűleg először a szabad szoftverek fejlesztői használták, vélhetően a Linux kernel forráskódjában, ahol több száz fejlesztő dolgozik egyszerre, és ezzel az egységes jelzéssel jelzik egymásnak azon programrészeket, ahol módosítás vagy különleges figyelem szükséges.

Számítógép-programozás
Motorola, Inc.

A Motorola, Inc. egykori informatikai és híradástechnikai eszközöket gyártó cég, mely Galvin Manufacturing Corporation név alatt kezdte működését 1928-ban. A nevét 1947-ben változtatta Motorolára, ami védjegyként már az 1930-as évektől be volt jegyezve. A cég kirendeltségei az illinoisi Schaumburg és egy chicagói külvárosban voltak. Miután 2007–2009 között 4,3 milliárd dollár veszteséget termelt, a társaság 2011. január 4-én két független cégre, a Motorola Mobility és a Motorola Solutions cégekre szakadt.

Történelem

Az alapító Paul Galvin akkor jött elő a Motorola névvel, amikor a cég autókba való rádiókat kezdett el gyártani. Számos cég a kezdetekkor gramofonokat (fonográfokat), rádiókat és egyéb audioberendezéseket gyártott, ezek a cégek a 20. század elején használták az „-ola” ragot, leghíresebbé a Victrola vált.

A Motorola számos terméke összefügg a rádiózással, kezdve a rádiókhoz való szivargyújtó-átalakítóktól a világ első kézi adó-vevőin (walkie-talkie) át a védelmi elektronikáig és a gyári telefonkészülékekig. A cég a félvezetők terén is erős, beleértve a számítógépekben használt chipeket is. A Motorola az elsődleges szállítója az Apple Macintosh és Power Macintosh személyi számítógépeknek. Ezt a fajta chipet későbbi számítógépcsaládokban is alkalmazták, mint például a PowerPC-ben, melyet az IBM-mel közösen fejlesztettek ki. A Motorola kommunikációs termékek egész sorával rendelkezik, beleértve a műholdvevő rendszereket, digitális kábeltévé-dobozokat, modemeket.

2004 februárjában a Motorola bejelentette, hogy félvezető-üzletágát egy új cégbe különíti el, melynek neve Freescale. Az új céget 2004 júliusa óta jegyzik a New York-i tőzsdén.

2014 októberében a Lenovo megvette Motorola Mobility céget a Google-től (az üzletet október 30-án véglegesítették).

Források

További információk 
  
 Egy rövid időrendi áttekintés
 Motorola Mobile Phones

Kapcsolódó szócikkek 
 Motorola 68000 processzorcsalád
 Freescale Semiconductor

Motorola
Complex Instruction Set Computing

A CISC (a Complex Instruction Set Computer, vagyis "összetett utasításkészlettel rendelkező számítógép") olyan processzorokat jelent, melyek utasításkészlete jóval több, bonyolultabb utasítást tartalmaz, mint a RISC processzorok utasításkészlete. A CISC processzorok utasításai általában több elemi műveletet végeznek egyszerre, így a gépi kódú programjaik rövidebbek, jobban átláthatóak egy ember számára (ami nem feltétlenül jelent előnyt, mivel a gépi kódú programok nagy részét manapság fordítóprogramok állítják elő).

Hátránya a RISC processzorokkal szemben az, hogy a bonyolultabb utasítások sokszor jelentősen lassabban hajthatóak végre, és így a rövidebb programok ellenére is a végeredmény a lassabb programfutás lesz. Másik hátránya az, hogy a komplex utasítások jóval bonyolultabb felépítésű processzorokat igényelnek, melyek fejlesztése és tesztelése költségesebb.

Bővebben 
A RISC processzorokkal ellentétben közvetlen memóriaelérés és összetett műveletek jellemzők rá.
A CISC processzorok esetén az alkalmazott vezérlési mód a mikroprogramozott vezérlési eljárás. Ennek lényege, hogy a végrehajtás alatt lévő utasítás egy mikroprogramtárban lévő programot indít el. A mikroprogram utasításai a mikroutasítások, melyek elemi vezérlési lépések szerint vezérlik a hardver működését. 
A RISC processzorok kifejlesztésénél elsődleges cél volt, hogy kiiktassák a mikroprogramozott vezérlést, hiszen az egy számítógép a számítógépen belül, ami a felépítést meglehetősen bonyolulttá teszi és lassítja a működést. Ezért ezen processzortípus esetén a mikroprogram helyett direkt áramköri elemeket alkalmaznak a közvetlen vezérlés megvalósítására. 
Ebből következik egy jellegzetes eltérés a két processzor között. Míg a CISC processzor esetén a fordító a programot egyszerűbb szintre fordítja, majd ezután a mikroprogram (ami meglehetősen összetett) veszi át a vezérlést, addig a RISC processzoroknál szükséges egy olyan fordítóprogram alkalmazása, amely a megírt programot olyan bonyolultságú szintre tudja fordítani, ami a CISC processzorok mikroutasítási szintjének felel meg és a végrehajtás ezután már "huzalozott", azaz áramköri szinten valósul meg.

Architektúrák 
 Digital VAX
 Intel IA-32
 Motorola 68000

Lásd még 
 RISC
 NISC

Számítógép-osztályok
Utasításkészlet-architektúrák
AMD K8

A K8 az AMD cég 2003-ban megjelent 64 bites, x86-kompatibilis processzorcsaládja, amely az AMD64-architektúra első megvalósítása. 
A K8 jelű processzorokhoz tartozik például az Opteron (kiszolgáló), az Athlon 64 (asztali) és az Athlon FX (felsőbb kategóriás asztali). Azóta számos más termék került kiadásra, melyek mind a K8-at vagy annak fejlettebb változatait képviselik, pl. a többmagos Athlon 64 X2.

A K8 esetében a memóriavezérlő a processzorba van integrálva a korábbi lapkakészletes megoldások helyett. Az adatokat HyperTransport busz mozgatja. A K8 egyaránt képes 32 és 64 bites x86-programok futtatására, akár mindkét fajtát egyidőben. Akár 8 processzoros gép is építhető belőle.

A K8 mikroarchitektúrájú magot tartalmazó processzorok a következők:
 Athlon 64 – 2003
 Athlon 64 X2 – 2005
 Athlon 64 FX – 2003
 Sempron – 2004
 Opteron – 2003
 Turion 64 – 2005

Jegyzetek 

K08
AMD mikroarchitektúrák
64 bites mikroprocesszorok
KOffice

A KOffice egy nyílt forráskódú, szabadon felhasználható irodai programcsomag, amely a KDE környezetre épül. Nagy fokú integráltság és olyan korszerű képességek, mint az OpenDocument, PDF és SVG fájlformátumok támogatása jellemzi.

2012 szeptemberében a projektet lezárták.

Történelme 

A KOffice fejlesztése 1997-ben kezdődött a Kpresenterrel és a Kworddel.
Az első hivatalos KOffice programcsomag 2000-ben jelent meg a KDE 2.0 részeként. Az 1.1-es verzió 2001-ben, míg az 1.2-es 2002-ben lett nyilvános.

A KOffice jelentős mértékben átalakult az évek során. A KDE4 munkálataival párhuzamosan a KOffice fejlesztőcsapat is fejlesztette a következő verziót, KOffice 2 néven, ami az új KDE4 könyvtárakat használja. Habár a 2.0-s verzió 2009-ben megjelent, csak tesztelők és fejlesztők számára volt ajánlott, ugyanis fontos funkciók és alkalmazások hiányzottak belőle.

Folytatásként 2009 novemberében megjelent a 2.1-es verzió. Ezt a verziót sem ajánlották még mindennapi használatra, helyette az 1.6-os verzió volt a stabil változat. Sem a Kexi, sem a Kivio nem került még bele a programcsomagba, ezért az Ubuntu rendszereken az 1-es verzió volt az alapértelmezett programcsomag.

Összetevői 

A KOffice a következő komponenseket tartalmazza:

Lásd még 
 Irodai alkalmazáscsomag
 Szövegszerkesztők összehasonlítása

Források

Külső hivatkozások 

 Hivatalos honlap

Irodai alkalmazáscsomagok
KDE
Dennis M. Ritchie

Dennis MacAlistair Ritchie (Bronxville, New York állam, 1941. szeptember 9. – Berkeley Heights, New Jersey, 2011. október 12.) amerikai számítógéptudós. Legismertebb a C programozási nyelv kifejlesztéséről, és a Unix kifejlesztésében is komoly érdemei voltak.

Hatással volt, illetve van a ALTRAN-ra, B-re, BCPL-re, C-re, a Multicsra és végül a Unixra, amelyet Ken Thompsonnal közösen fejlesztett.

Bronxville-ben született, majd fizikát és alkalmazott matematikát tanult, diplomáját a Harvard Egyetemen szerezte. Pályáját 1967-ben a Bell Labs|Bell Labs' Computing Sciences Research Centernél kezdte, végül a Lucent Technologies|Lucent Technologies' System Software Research Department vezetője, 2007-es nyugállományba vonulásáig.

1983-ban Ken Thompsonnal közösen Turing-díjat kapott az operációs rendszerek általános elmélete, valamint a Unix megalkotása és implementációi terén végzett munkásságáért.

Fontosabb művei 
Unix programozók kézikönyve (1971)
 A C programozási nyelv - néha K&R-ként hivatkoznak rá 1978, (magyarul megjelent: Műszaki kiadó, 1994) Brian W. Kernighannel közösen

Magyarul  
Brian W. Kernighan–Dennis M. Ritchie: A C programozási nyelv. Az ANSI szerint szabványosított változat; ford. Molnár Ervin; Műszaki, Bp., 1996

Jegyzetek

További információk 
 Dennis M. Rithcie honlapja
 http://www.muppetlabs.com/~breadbox/rip-dmr.html

1941-ben született személyek
2011-ben elhunyt személyek
Számítástechnikusok
Philip R. Zimmermann

Philip R. „Phil” Zimmermann (Camden, New Jersey, 1954. február 12. –) programozó, a PGP (Pretty Good Privacy) megalkotója, ami a legelterjedtebb e-mail titkosító szoftver a világon. Munkája jelentős a VoIP titkosító algoritmusok kidolgozása területén is, lásd a ZRTP és Zfone projektjeit.

Zimmermann az elsők között volt, akik az aszimmetrikus vagy más néven publikus kulcsos titkosítási programot kidolgozták. PGP nevű szoftverének forráskódját a nagyközönség rendelkezésére bocsátotta, ami hamar elterjedt az egész világon, habár Zimmermann állítása szerint ő nem vett részt a terjesztésben. Miután licencelési vitába keveredett az RSA Data Security-vel az amerikai vámhivatal 1993-ban eljárást kezdeményezett Zimmermann ellen, mert szerintük megsértette a fegyverek exportját szabályozó törvényt (az USA törvényei értelmében a titkosítóprogramok egy kalap alá esnek a rakétákkal, kézifegyverekkel). Az eljárás vádemelés nélkül zárult le három év múlva, 1996 elején.

Ezután Zimmermann megalapította PGP nevű vállalatát, amit később a Network Associates vásárolt fel. 2002-ben a PGP a PGP Corporation tulajdonába került, ahol Zimmermann máig tanácsadóként dolgozik.

Jegyzetek

További információk 
 Philip Zimmermann honlapja
 Beszélgetés Phil Zimmermann-nal, Mikael Pawlo, GrepLaw, 2003. június 6.
 Freeware PGP letöltése különböző platformokra
 A PGP Corporation honlapja

Számítástechnikusok
Camdeniek
1954-ben született személyek
Élő személyek
Opkód

Az opkód operációkód, azaz műveleti kód, vagy műveleti jelkód, utasításkészletek leírásában műveleti jelrész. A CPU által beolvasott bináris szám, amit végrehajtható utasítás kódjaként értelmez.

Architektúránként eltérő értékei és méretei vannak.

Az opkódokból összeálló programot ebben a formában „gépi kódnak” is nevezzük, mert a CPU (a „gép”) számára közvetlenül érthető. Elvileg ebben a formában bevihető lenne a programozó számára, de ehhez minden opkód számértékét és egyéb információkat fejből kellene tudni, ami nagyon bonyolult lenne (régebben azonban valóban így történt a dolog, igazi mérnöki pulton pötyögték be a programokat „igazi programozók”). Ezért találták ki a programozási nyelveket. „Legegyszerűbb” talán az assembly, ahol az opkódok számértéke helyett egyezményes rövidítéseket, ún. mnemonikokat használunk, de gyakorlatilag majdnem 1:1 leképezés van a gépi kód és az assembly forrás között.

Assembly

Az assembly nyelv, vagy csak assembly, egy alacsony szintű programozási nyelv, mely mnemonikokat (programozó vagy ember által értelmezhető, könnyen megjegyezhető utasításjelöléseket), utasításokat és operandusokat használ, hogy reprezentálja a gépi kódot. Ezzel javítható az olvashatóság, mialatt még mindig precíz kontrollt biztosít a gépi utasításkészlet felett. A legtöbb programozási munkát ma jelenleg magas szintű programozási nyelven végzik, melyek tipikusan könnyebben olvashatók és írhatók. Ezeket a nyelveket le kell fordítani gépi kódra, vagy keresztül kell futtatni más, már lefordított programon.

Szoftveres utasításkészletek
Opkódoknak nevezzük azokat a bájtkódokat és más reprezentációkat, amiket hardvereszköz helyett szoftveres értelmező olvas be. Ezek a szoftveres utasításkészletek általában némileg magasabb szintű adattípusokat és műveleteket használnak hardveres rokonaiknál, de hasonló célok mentén tervezik őket. Példa erre a Java programozási nyelv JVM virtuális gépében használt Java bájtkód, a GNU Emacs lefordított LISP kódjának bájtkódja, a .NET Common Intermediate Language (CIL) és még sok hasonló. Opkódnak nevezik a DNS-ben alkalmazott utasításkódokat is.

Jegyzetek

Számítógép-programozás
NetBSD

A NetBSD egy unix-szerű szabad operációs rendszer.

A NetBSD egyike a szabad 4.4BSD-Lite leszármazottaknak. A három jelentős BSD terjesztés közül kb. a FreeBSD-vel egyszerre jött létre, az OpenBSD pedig a NetBSD-ből vált ki, Theo de Raadt vezetésével, aki egyike volt a NetBSD projekt alapítóinak. A NetBSD projekt célja az, hogy minél több hardver architektúrát támogasson. Jelenleg is számos architektúrát támogat, köztük sok olyat is, amelyet más szabad operációs rendszer nem. NetBSD esetén a többi BSD-ben ports-nak hívott alkalmazásgyűjteményt pkgsrc-nek hívják.

A pkgsrc 2007-ben 23 platformot támogatott és több mint 17 500 csomagot tartalmazva.

További információk 
 NetBSD Projekt honlapja
 Jibbed NetBSD Live CD
 NetBSD Wiki
 HUP NetBSD szekció 

BSD
Szabad szoftverek
1803



Események 
 Az Amerikai Egyesült Államok megvásárolja a New Orleanstól a Kanadáig nyúló 2,14 millió négyzetkilométeres Louisiana államot Franciaországtól. (Az USA kifizette a kért 15 millió dolláros vételárat, s az óriási területből lett lényegében a mai Louisiana mellett Oklahoma, Arkansas, Kansas, Missouri, Nebraska, Észak- és Dél-Dakota, illetve Montana szövetségi állam, valamint Minnesota, Wyoming, Új-Mexikó és Colorado egy része, de jutott belőle egy határmegállapodás révén a kanadai Alberta és Saskatchewan tartományoknak is.)
 Megnyit az első közforgalmú lóvasút, a Surrey Iron Railway.

Az év témái

1803 az irodalomban

1803 a tudományban

Születések 
 február 6. – Teodor Aaron, prépost, történész († 1867)
 március 15. – Dósa Elek jogi doktor, akadémiai jogtanár, a képviselőház alelnöke, az MTA tiszteleti tagja, költő († 1867)
 május 25. – Baldácsy Antal, országgyűlési képviselő († 1878)
 május 25. – Ralph Waldo Emerson, amerikai esszéíró, költő, unitárius lelkész és a transzcendentalista mozgalom vezetője († 1882)
 június 2. – Asbóth Lajos, honvéd tábornok († 1882)
 július 3. – Vetter Antal, honvéd tábornok († 1882)
 október 17. – Deák Ferenc, politikus, a "Haza bölcse" († 1876)
 november 4.  – Gonzeczky János tábori lelkész, az 1848–49-es forradalom és szabadságharc vértanúja
 november 29. – Christian Doppler, osztrák fizikus († 1853)
 december 5. – Fjodor Ivanovics Tyutcsev, orosz költő, diplomata († 1873)
 december 11. – Hector Berlioz, francia zeneszerző († 1869)
 december 23. – Czente István katolikus pap, költő († 1859)
 december 26. – Friedrich Reinhold Kreutzwald észt költő, író, folklorista, az észt nemzeti eposz, a Kalevipoeg összeállítója, az MTA tagja († 1882)
 Bővebb lista az "1803-ban született személyek” kategóriában

Halálozások 
 január 29. – La Clairon francia színésznő (* 1723)
 február 11. – Jean-François de La Harpe, francia kritikus és költő (* 1739)
 március 14. – Friedrich Gottlieb Klopstock, német költő (* 1724)
 április 7. – Toussaint Louverture, Haiti forradalmár (* 1743)
 július 21. – Fekete János, császári-királyi kamarás és vezérőrnagy, műfordító, költő (* 1741)
 november 12. – Csernátoni Vajda Sámuel, marosvásárhelyi református tanár (* 1750)
 november 18. – Domokos Lajos, Debrecen város főbírája (* 1728)
 december 18. – Johann Gottfried Herder, német költő, műfordító, teológus, filozófus (* 1744)

Jegyzetek 

19. század
Michael Ironside

Frederick Reginald "Michael" Ironside  kanadai színész, filmrendező és forgatókönyvíró. 

Alkata miatt legtöbbször bűnözőket, gátlástalan, ellenszenves figurákat alakított filmekben és televíziós sorozatokban.

Élete és pályafutása

Válogatott filmográfia

Film

Televízió 
Tévéfilmek

Sorozatok

Videójátékok

Jegyzetek

További információk

 
 

Kanadai színészek
1950-ben született személyek
Élő személyek
Torontóiak
A magyar hangrendszer bővüléseinek listája

E táblázat a magyar nyelv azon hangjait sorolja fel, melyek az ősmagyar nyelvben még nem léteztek, és az idők folyamán jelentek meg a nyelvben.

Megjegyzések

 Mint látható, a dzs a legújabb hangunk, mely a középmagyar kor elején, a 16. században jelent meg.
A dz az ómagyar kor végén jelent meg, de erről fonológiailag kimutatható, hogy nem önálló hang, hanem d + z hangkapcsolat (még ha a betűje egyetlen graféma is a hatályos magyar helyesírás szerint).
 A fel nem sorolt hangok az ősmagyar nyelvben is jelen voltak.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Fonetika
 Nyelvtörténeti korszakok a magyarban
 A magyar köznyelvből kiveszett hangok

Hangrendszerének
Bővülései
A magyar nyelv történeti korszakai

A magyar nyelv történeti korszakai az ősmagyar kor (i. e. 1000–i. sz. 896), az ómagyar kor (896–1526), a középmagyar kor (1526–1772), az újmagyar kor (1772–1920) és az újabb magyar kor (1920 óta).

Korábban az előmagyar kort is számontartották (i. e. IV. évezred – i. e. 1000 vagy 500), de ezt ma már a történeti nyelvtudomány elveti, mivel a magyar nyelv önálló története akkor és azzal kezdődött, hogy elszakadt az uráli, finnugor, ugor alapnyelvektől. Az ősmagyar kor kezdetére korábban i. e. 500-at adtak meg, de az újabb kutatások alapján ezt i. e. 1000-re módosították. Az újabb magyar kor új fejlemény a korábbi felosztáshoz képest. A fentiek alapján a magyar nyelv mintegy 3000 éve vált önállóvá, régebben az összes mai szláv és újlatin nyelvnél.

Ősmagyar kor 
A magyar nyelv önálló életének kezdetétől a honfoglalásig számítják. A magyar nyelvű népesség törzsi nyelvjárásokat beszélt. Az ebből a korból maradt magyar nyelvemlékeket kárpát-medencei rovásírással és székely–magyar rovásírással írták, bár szórványosan maradtak fenn magyar szavak görög betűkkel leírva Bíborbanszületett Konstantin munkájában is.

Ómagyar kor 
A honfoglalástól a mohácsi csatáig tart. A letelepedő magyarság új szomszédokkal kerül kapcsolatba, új nyelvekkel érintkezik. A kereszténység felvétele és az államiság a műveltség változását vonja maga után. Megkezdődik a latin betűs írásbeliség. Az ómagyar korban kialakult latinbetűs magyar írásbeliséget régi magyar helyesírásnak is nevezzük. A nyelvet elsősorban a szláv és a latin befolyásolja.

Középmagyar kor 
A mohácsi vésztől a magyar felvilágosodás kezdetéig terjed. Az ország három részre szakad, jelentős népmozgást eredményeznek a háborúk majd a betelepítések, a nyelvjárások is keverednek egymással. Megjelenik a reformáció és a könyvnyomtatás, így szélesebb körben elterjed a magyar írásbeliség. Elkezd normalizálódni az irodalmi nyelv. Elsősorban a német nyelv hatása érvényesül.

Újmagyar kor 
A felvilágosodástól a trianoni békeszerződés megkötéséig tartó időszak elnevezése. Ekkor zajlik le a nyelvújítás, a magyar hivatalos nyelv lesz (1844), a Magyar Tudományos Akadémia 1832-ben kodifikálja a köznyelv írott változatát (magyar helyesírás). Az iskoláztatás kötelezettségével szélesedik az írni-olvasni tudók köre. A nyelvváltozatok egyre inkább konvergálnak egymás felé.

Újabb magyar kor 
A trianoni békétől napjainkig tart. A magyar nyelvközösség szétszakadásával kezdődik, a Magyarországon kívül beszélt nyelvváltozatok megerősödnek. A 20. századi modernizálódással, rohamos technikai fejlődéssel azonban csökken a nyelvjárások szerepe.

Források 
 A magyar nyelv történetének korszakai

Jegyzetek

További információk 
 A középmagyar kor első fele Uhl Gabriella

Kapcsolódó szócikkek 
Magyar nyelv
Magyar szókincs

 
Mai élő nyelvek korábbi nyelvállapotai
Általános Nemzeti Élőhely-osztályozási Rendszer

Az Általános Nemzeti Élőhely-osztályozási Rendszert (rövidített nevén: Á-NÉRt) a  20. század utolsó éveiben a Nemzeti Biodiverzitás-monitorozó Rendszer hívta életre, mint a társulásoknál szélesebb körben alkalmazható élőhely-osztályozási rendszert. Viszonylag kevés és tág élőhely kategóriával dolgozik, hogy megkönnyítse a felhasználók tájékozódását. Degradált élőhelyeken is használható.

Az ÁNÉR élőhelytípusok csoportjai: 
A. Hínarasok
B. Mocsarak
C. Forráslápok
D. Üde sík- és dombvidéki rétek és rétlápok
E. Domb- és hegyvidéki gyepek
F. Szikesek
G. Nyílt szárazgyepek
H. Zárt száraz és félszáraz gyepek
I. Nem rudeális pionír növényzet
J. Liget- és láperdők
K. Üde lomboserdők
L. Zárt száraz lomboserdők
M. Fellazuló száraz lomboserdők és cserjések
N. Fenyőerdők
O. Másodlagos illetve jellegtelen származékmocsarak, rétek és gyepek
P. Természetközeli, részben másodlagos gyep-erdő mozaikok
R. Másodlagos, illetve jellegtelen származékerdők és ligetek
S. Telepített erdészeti faültetvények és származékaik
T. Agrár élőhelyek
U. Egyéb élőhelyek.

 Kategóriáinak száma: 116
 Felhasználásának léptéke:  1:10 000 és 1:25 000

További információk 
 
 

Természetvédelem
I. e. 9. évezred

Az i. e. 9. évezred a holocén korszak neolitikus periódusának kezdete.

Események 
 az első gabonatermesztő közösségek a mai Irán területén (Zagrosz-hegység)
 a földművelés és állattenyésztés kezdetei Mezopotámiában
 i. e. 8350 körül neolitikus települések a mai Jerikónál (Palesztina)
 i. e. 8300 körül vándorló vadászok érkeznek a mai Angliába
 i. e. 8000 körül a mai Finnország területén a jégtakaró visszahúzódása után létrejött a suomusjärvi kultúra
 korai cserépedények a mai Japánban

Találmányok, felfedezések 
 az íj feltalálása
 a mezőgazdaság feltalálása a mai  Közel-Keleten
 a juh és a kecske háziasítása a mai  Közel-Keleten
 a sertés háziasítása a mai Kínában

-1
Nílus-szaharai nyelvcsalád

A természetes nyelvek egyik nyelvcsaládja. Elterjedési területe Afrika északi fele. E nyelvcsaládot azok a nyelvek képviselik, amelyek elszórtan a kelet-afrikai országokban és a szudáni régióban találhatók.

A nyelvek 
A családhoz tartozó nyelvek:

 Szaharai nyelvek
 kanuri
 teda
 zagava
 Sári (chari)-nílusi nyelvek
 Kelet-szudáni ág
 Nílusi csoport (nilóták)
 silluk
 dinka
 nuer
 Núbiai csoport
 meroita (kihalt)
 kenúzi (kenzi, mattokki)
 mahasz (nobiin)
 dongolai
 murle-didinga
 nara
 merarit
 gaam
 dádzsu
 nyangija
 temein
 nyima
 Közép-szudáni ág
 Bongo-bagirmi csoport
 bongo
 beli
 baka
 morokodo
 bagirmi
 szara
 Moru-madi csoport
 moru
 avukaja
 logo
 lendu
 lugbara
 madi
 kunama
 berta
 szongáj
 fúr
 koma
 maba

Főbb nyelvek 
A nílus-szaharai nyelveken belül számos olyan nyelv van, amelyeket legalább egymillióan beszélnek. Ezek csökkenő sorrendben 2008 körüli adatok alapján :

 Luo ( Dholuo, 4,4 millió). Kenya és Tanzánia luo népének dholuo nyelve, Kenya harmadik legnagyobb etnikai csoportja.
 Kanuri (4,0 millió, minden nyelvjárás; 4,7 millió, ha Kanembu szerepel). A fő etnikum a Csád -tó körül.
 Szongaj (3,2 millió). Elterjedt a Niger folyó mentén Maliban, Burkina Fasóban és Nigerben.
 Teso (Ateso, 1,9 millió). Kelet-nílusi nyelv Ugandában és Kenyában. 
 Núbiai (1,7 millió). Szudán, Egyiptom.
 Lugbara (1,7 millió). A fő közép-szudáni nyelv; Uganda és a Kongói Demokratikus Köztársaság.
 Nandi – Markveta nyelvek (Kalenjin, 1,6 millió). Kenyai Rift-völgy, Kapchorua Uganda.
 Lango (1,5 millió). Luo nyelv, Uganda egyik fő nyelve.
 Dinka (1,4 millió). Dél -Szudán fő etnikai csoportja.
 Acsoli (1,2 millió). Uganda másik luo nyelve.
 Nuer (1,1 millió 2011-ben, ma lényegesen több). Dél-Szudán és Etiópia .
 Maszáj (1,0 millió). A kenyai és tanzániai maszájok, nemzetközi szinten az egyik legismertebb afrikai nép beszélik.
 Ngambay (1,0 millió). Dél-Csád fő nyelve.

Jegyzetek

Források
 Sulinet 
 Elter András: A Föld népei
Niger-kongói nyelvcsalád

A niger-kongói nyelvcsalád (korábban kongó-kordofáni nyelvcsalád) a természetes nyelvek egyik nyelvcsaládja. Elterjedési területe Afrika.

A családhoz tartozó nyelvek:

 Nyugat-atlanti ág
 volof
 fulambi
 temne
 Mande ág
 Keleti csoport
 Nyugati csoport
 malinke (mandingó)
 mende
 kpelle
 vai
 bambara
 Volta-kongói ág
 Voltai (gur) csoport
 mosszi
 nyungwe
 Kva csoport
 ga
 joruba
 igbó
 akan
 Adamawai-keleti csoport
 Benue-kongói csoport
 szuahéli
 ruandai (fumbira)
 kirundi (rundi)
 comorei
 makua
 xhosza
 zulu
 luba
 efik
 tiv
 Kordofáni ág
 koalib
 tegali
 talodi
 tumtum
 katla
Amerikai indián nyelvek

Az amerikai indián nyelvek száma több ezerre tehető. Nagy részük rokonsági viszonyai, a nyelvek és nyelvjárások elhatárolása, sőt elnevezéseik használata is bizonytalan.

Észak-amerikai indián nyelvek

Az észak-amerikai régió nyelvcsaládjai 

Nagyobb nyelvcsaládok (zárójelben a nyelvek száma):
 Algonkin nyelvcsalád (30)
 Algonkin ág
 Odzsibva nyelvek
 Algonkin nyelv
 Potavatomi nyelv
 Sájen nyelv (cheyenne)
 Krí nyelv
 Irokéz nyelvcsalád (11)
 Északi ág
 Szeneka nyelv 
 Mohauk nyelv (mohawk)
 Oneida nyelv
 Déli ág
 Cseroki nyelv (cherokee)
 Juto-azték nyelvcsalád (33)
 Északi (jute) ág
 Jute nyelv
 Hopi nyelv
 Komancs nyelv
 Pajút nyelv
 Sosón nyelv
 Déli (azték) ág 
 Pima nyelvek
 Papago nyelv
 Pima nyelv
 Azték nyelvek, lásd: közép-amerikai nyelvek!
 Na-dene nyelvcsalád (39)
 Atapaszka nyelvek
 Északi atapaszka ág
 Dene nyelvek
 Déli atapaszka vagy apacs ág
 Navahó nyelv
 Síksági apacs nyelv (kihalt)
 Tlingit nyelv
 Sziú nyelvcsalád (19)
 Varjú (crow) nyelv
 Hidatsza nyelv
 Manda sziú (manda)
 Dakota nyelvek
 Sziú nyelv (lakota, keleti és nyugati dakota)
 Assziniboin nyelv
 Sztóni nyelv
 Csivere-vinnebégo nyelvek
 Csivere
 Vinnebégo
 Degiha nyelvek
 Omaha-ponka
 Kansza-oszage
 Kvapa
 Virginiai sziú nyelvek
 Mississippi sziú nyelvek (Ofo-biloxi) (†)

Kisebb nyelvcsaládok:
 Cimsia nyelvek (2)
 Csimakva nyelvek (2)
 Csinuka nyelvek (3)
 Jokuca nyelvek (3)
 Juma-kocsimi nyelvek (11)
 Kadó vagy kaddoa nyelvek (5)
 Kereszi nyelvek (2)
 Kiova-tano nyelvek (7)
 Maidua nyelvek (4)
 Maszkagí vagy muszkogea nyelvek (9)
 Palaihniha nyelvek (2)
 Pomo nyelvek (7)
 Sahapvailuta nyelvek (Plateau Penutian) (4)
 Szelis nyelvek (23)
 Vakasa nyelvek (7)
 Uti nyelvek (15)
 Vintua nyelvek (4)

Rokontalan nyelvek:
 Haida nyelv
 Jucsi nyelv
 Karok nyelv
 Kutenai nyelv
 Vasó nyelv
 Zuni nyelv

Kihalt nyelvek és nyelvcsoportok (meghatározhatatlan rokonságúak):
 Adai nyelv
 Alszea nyelvek (2)
 Atakapa nyelv
 Beothuk nyelv
 Kajusze nyelv
 Csimariko nyelv
 Csitimacsa nyelv 
 Csumasa nyelvek (6)
 Koahuilteko nyelv
 Kusza nyelvcsalád (2)
 Komekruda nyelvek (3)
 Kotoname nyelv
 Esszelen nyelv
 Jana language
 Juki-Vappo nyelvek (2)
 Kalapuja nyelvek (3) 
 Karankava nyelv
 Nacsez nyelv
 Saszta nyelvek (4)
 Szalina nyelv
 Sziuszlav nyelv
 Szolano nyelv
 Takelma nyelv 
 Timukva nyelv 
 Tonkava nyelv 
 Tunika nyelv

A közép-amerikai régió nyelvcsaládjai 
 Juto-azték nyelvek (Lásd még: észak-amerikai régió!)
 Azték nyelvek
 azték (náhuatl)
 Tekisztlaték nyelvek
 Tlapanék nyelvek
 Oto-pame nyelvek
 Popoloka (maszaték) nyelvek
 Mihték nyelvek
 Szapoték nyelvek
 Csinanték nyelvek
 Mihe-Szoke nyelvek
 Totonák nyelvek
 Maja nyelvcsalád
 Huave nyelv
 Taraszko nyelv

Dél-amerikai indián nyelvek 

 Makro-csibcsa nyelvek
 Arawak nyelvek
 Karibi nyelvek
 Tupi nyelvcsalád
 Tupi-guarani alcsalád
 guarani
 jopará (spanyollal kevert guarani)
 Makro-zsé nyelvek
 Kecsumara nyelvek
 kecsua
 Tucanói nyelvek
 Makro-pano-takani nyelvek
Légszomj (regény)

A Légszomj (eredeti címén Coming Up for Air) George Orwell egyik regénye, melyet a második világháború előtt adtak ki, és amely megjósolta azt. Egyes szám első személyben íródott: George Bowling 45 éves férfi mondja el az olvasóknak élete történetét.

A Bowling által tapasztalt, gyerekkora óta történt társadalmi és szociális változások miatt az ő múltja olyan távolinak tűnik, mint a bibliai Óg, Básán királya; ez a megemlítés idézi elő Bowling emlékezeti utazását. Orwell nagyon pesszimista volt. A szereplő viszont a gyengédség nosztalgikus melankóliáját idézi fel. A regény az életközépi válságot ábrázolja.

A regénnyel kapcsolatban nem az a legmegdöbbentőbb, hogy Orwell megjósolta a második világháború kezdetét, mely már várható volt, hanem az, hogy előre látta a háború utáni társadalmi átalakulást. A könyv megjelenése után pár évvel a háború előtti Anglia valóban olyan távoli és elérhetetlen volt, mint George Bowling gyermekkora.

A könyv témái közé tartozik a nosztalgia, annak reménytelensége, hogy visszamenjünk és megpróbáljuk újra felfedezni a régi dolgokat, és az, hogy a gyerekkori álmok és vágyak milyen könnyen szertefoszlanak a munka, a házasság és az öregedés egyhangú kerekében. George Bowling nem egy nagyon rokonszenvező szereplő – kövér, középkorú biztosítási ügynök, aki nem szereti a feleségét, illetve a gyerekeit túlzottan, és aki szívesen feladja elveit egy kis ital vagy egy prostituálttal töltött szép éjszaka kedvéért. A könyv kivételessége, hogy az olvasó sosem érzékeli, hogy az író a könyv szereplőin keresztül prédikál. A könyvben George Bowling gondolatai és csapásai olvashatók – nem George Orwellé.

A könyvet Orwell azalatt írta, amíg hat hónapot Marokkóban töltött.

A könyvet magyarul először 2003-ban adták ki, a szerző születésének 100. évfordulóján. A magyar fordítást Papolczy Péter készítette.

Magyarul 

 Légszomj; ford. Papolczy Péter; Európa, Bp., 2003

Források 
 Legeza Ilona könyvismertetője
 Galamb Zoltán könyvajánlója az Ekultúra oldalán

További információk 
 A regény adatlapja a Molyon
 George Orwell: Légszomj – terebess.hu

20. századi angol regények
1939 regényei
I. e. 10. évezred

Az i. e. 10. évezred a mezolitikus vagy más néven az epipaleolitikus korszak kezdete, amely a földtörténeti jelenkor (holocén) kezdetével esik egybe. Ebben az időszakban kezdődött a hőmérséklet jelentős emelkedése, amellett az időjárás csapadékosabb lett, ami jobban kedvezett a gabonanövények fejlődésének és némely állatfaj szaporodásának.

Események 
 i. e. 10 000 körül – Magdaléni kultúra virágzik Franciaországban: festett barlangok barlangrajzokkal
 i. e. 10 000 körül – Dzsómon-korszak Japánban
 i. e. 10 000 körül – Iberomaurusi kultúra népei Északnyugat-Afrikában
 i. e. 10 000 - 9500 - Göbekli Tepe kultikus építményei a mai Törökország területén
 i. e. 9600 körül – a legutóbbi jégkorszak vége, határvonal a földtörténeti pleisztocén és holocén korszakok között és határvonal a régészeti paleolitikus és mezolitikus korszakok között
 i. e. 9000 előtt – első kőépítmények Jerikónál (Palesztina)

Felfedezések 
 i. e. 10 000 körül – kerámiakészítés Japánban (Dzsómon-kultúra)
 i. e. 10 000 körül – a kutya háziasítása

-0
I. e. 8. évezred



Események 
 a pásztorkodás és a földművelés terjedése a mai Ázsiában és Európában (Balkán)
 i. e. 7000 körül az Indus-völgyi civilizáció kialakulása

Találmányok, felfedezések 
 burgonya és bab termesztésének kezdete Dél-Amerikában
 rizstermesztés kezdete Kelet-Ázsiában
 a macska háziasítása Egyiptomban

-2
Beosztás (felsőoktatás)

A magyar egyetemeken, főiskolákon és kutatóintézetekben a hazai szokások és a törvényi szabályozás alapján az oktatói-kutatói pályának – emelkedő hierarchia szerint – az alábbi beosztásait (valójában ezek munkakörök és egyúttal címek) különböztetik meg:

Munkakörök

Oktató 

Oktatói munkakörben:
 tanársegéd
 adjunktus
 főiskolai docens, illetve egyetemi docens
 főiskolai tanár, illetve egyetemi tanár

Kutató 
Kutatói munkakörben, illetve kutatóintézetekben és egyetemeken levő akadémiai kutatóhelyeken:
 tudományos segédmunkatárs
 tudományos munkatárs vagy tudományos kutató
 tudományos főmunkatárs
 tudományos tanácsadó 
 kutatóprofesszor 

Az oktatói munkaköri elnevezések (az alábbi kiegészítéssel) egyúttal munkaköri címek is, melyet az adott munkakörben lévő az adott alkalmazás fennállása alatt (annak megszűnéséig) használhat is.

Az egyetemi tanár (és a vonatkozó törvényi szabályozás hatálybalépéséig a cím használatára jogosultságot szerzett főiskolai tanár) jogosult a professzori cím használatára, ameddig a miniszterelnök, illetve a köztársasági elnök a tanári cím használatának jogát nem vonja meg.

Nevek megadásakor előbb általában a tudományos fokozatot, majd a nevet és a beosztást (címet) adják meg (például Dr. X. Y. docens [de szövegközi helyzetben kis d-vel: dr. …]). Kivétel ez alól a professzorok megszólítása: pl. Igen tisztelt Professzor Úr (vagy Asszony)! De szokásos a beszélt nyelvben az X. Y. professzor forma is.

Egyéb beosztások 

Léteznek az oktatói-kutatói munkaköröktől eltérő tanári munkakörök is a felsőoktatásban. A leggyakoribb ilyen munkakörök: nyelvtanár, testnevelő tanár, művésztanár, gyakorlati oktató, kollégiumi tanár, mérnöktanár, műszaki tanár.

A nem főállásban alkalmazott oktatók státusza óraadó. Bizonyos esetekben az intézmény szenátusa a következő címeket adományozhatja az óraadóknak:
egyetemi magántanár – ha rendelkezik doktori fokozattal, habilitációs oklevéllel és kiemelkedő nemzetközi szaktekintély,
címzetes főiskolai vagy egyetemi docens, illetve címzetes főiskolai vagy egyetemi tanár – ha doktori fokozattal rendelkezik és országosan elismert szaktekintély,
mesteroktató – ha kiemelkedő gyakorlati oktatói munkát végez, de ehhez nem szükséges még a PhD sem.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Kancellár (oktatás)
 Tudományos fokozat
 Doktorátus
 A tudományos teljesítmény mérése

Felsőoktatás
Magyar felsőoktatás
Java (egyértelműsítő lap)

A Java vagy Jáva a következőket jelentheti:

 Informatika

 Java, programozási nyelv, melyet a Jáva szigeti kávéról neveztek el
 Java virtuális gép, a programozási nyelv futási környezete
 JavaScript, programozási nyelv, melyet főként weboldalakon használnak (nem azonos az előbbivel)

 Földrajz
 Jáva, Indonézia legfőbb szigete
 jávaiak, Indonézia legnagyobb népcsoportja
 Jávai nyelv
 Java, a Grúz Köztársaság egyik tartománya
 Amerikai Egyesült Államok:
 Java, település Alabama államban
 Java, település Dél-Dakota államban
 Java, település Montana államban
 Java, település New York államban
 Java, település Ohio államban
 Java, település Virginia államban

 egyéb
 Java, társasjáték
 Jáva, magyar építőjáték
 Java, csirkefajta
 Dzsavák (gyakran Javák vagy Jawák, angolul: Jawa), kitalált faj a Csillagok Háborúja univerzumában