alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Emberes űrrepülések

Az emberes űrrepülés emberrel végrehajtott űrrepülés a Föld légkörén túlra. 1961 óta több mint 260 űrrepülést hajtottak végre űrhajósok szovjet és orosz, amerikai és kínai űrhajón. Először Jurij Gagarin repült a világűrben 1961. április 12-én.

Az űrrepülés feltétele a világűr elérése. A légkör és a világűr között nincs éles határvonal. A legáltalánosabban elfogadott álláspont a Nemzetközi Asztronautikai Szövetségé, amely szerint a világűr 100 kilométeres magasságban kezdődik, de a funkcionalizmus hívei szerint a világűr ott kezdődik, ahol már létezhet orbitális mozgás. Az Amerikai Egyesült Államokban a 80 km magasságig eljutott pilótákat már asztronautáknak nevezik. 
80 km-es magasság alatt szuborbitális repülésről beszélünk.

Emberek űrbejuttatását célzó programok 
(zárójelben a repülések száma, az ország és a repülések időszaka)
 Vosztok-program (6, Szovjetunió, 1961–1963);
 Mercury-program (6, USA, 1961–1963);
 Voszhod-program (2, Szovjetunió, 1964–1965);
 Gemini-program (10, USA, 1965–1966);
 Szojuz-program (98 (1004), Szovjetunió/Oroszország, 1967–);
 Apollo-program (12, USA, 1968–1972);
 Szojuz–Apollo-program (1, USA, Szovjetunió, 1975);
 Skylab-program (3, USA, 1973–1974);
 Space Shuttle (1352, USA, 1981–2011);
 Sencsou-program (33, Kína, 2004–);

1 2008. októberig
2 2011. július 21. (Magyar idő szerint 11:57-kor szállt le az utolsó STS küldetés az Atlantis űrrepülőgéppel.)
3 2008. szeptemberig
4 a Föld körüli pálya elérése előtt megszakadt 2 repüléssel

Lásd még 
 Űrkutatás
 Űrtörténelem
 Űrállomás
 Bolygóközi repülés
 Csillagközi repülés

További információk 
 Giles Sparrow: Az űrrepülés teljes története a Szputnyik-1-től az űrrepülőgép utánig; előszó Buzz Aldrin, ford. Both Előd, Horvai Ferenc; Mérték, Bp., 2009
 Gilles Clément: Az űrorvostan alapjai; ford. Eszes Boldizsár; Zrínyi, Bp., 2022
Mezőszabad

Mezőszabad (románul Voiniceni) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése 
A falu a Szabadi-patak völgyében Marosvásárhelytől 10 km-re északra fekszik.

Nevének eredete 
A falu őslakosai szabad székelyek voltak, innen a neve.

Története 
1495-ben Zabad néven említik először. Lakossága a 16 – 17. században református székely volt. 1661-ben Ali basa hadjáratakor a nép a templomba menekült,  és azzal együtt pusztult el. Helyükre ezután románokat telepítettek. Ortodox temploma van. 1910-ben 905 lakosából 812 román, 65 cigány és 28 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 924 lakosából 877 román, 46 cigány és 1 magyar.

Látnivalók 
Határában a zöldes sósvizes iszapot a házak vakolásához használják.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Mezőszengyel

Mezőszengyel (románul Sânger, németül Sentengel) falu Romániában, Maros megyében, Mezőszengyel község központja. A községközponton kívül Borza, Fodorkút, Keménytelke, Pripora, Sárkihíd, Gladur, illetve Zapodia tartozik hozzá.

Fekvése
Marosvásárhelytől 33 km-re nyugatra a Mezőségi-patak mellett fekszik.

Története
1333-ban Scengyel alakban írva említik először. A falu magyar lakossága 1848. október 18-án a román vérengzések áldozata lett. A Betegh család udvarháza ma mezőgazdasági központ. 1910-ben 1657, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Marosludasi járásához tartozott. 1992-ben 1197 lakosából 961 román, 167 magyar, 69 cigány volt, közülük 904 ortodox, 146 római katolikus. Határában földgázkitermelés folyik.

Hivatkozások

Maros megye települései
Torda-Aranyos vármegye települései
Mezőzáh

Mezőzáh (románul Zau de Câmpie, németül Sannendorf) falu Romániában, Maros megyében, Mezőzáh község központja.

Fekvése
Marosvásárhelytől 34 km-re nyugat-északnyugatra a Mezőségi-patak partján fekszik.

Története
1339-ben Zaah néven említik először. A falu feletti dombon álló Ugron-kastélyt br. Ugron István moszkvai nagykövet építtette 1909 és 1911 között. 1910-ben 1394, többségben román lakosa volt, jelentős magyar és cigány kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Marosludasi járásához tartozott. 1992-ben 2706 lakosából 2076 román, 329 magyar, 298 cigány, 2 német. Határában halastavak találhatók.

Nevezetességei
 1883-ban épült református templom.
 1909 és 1911 között épült Ugron-kastély, amelyet Ugron István építtetett, ma árvaház.

Hivatkozások

Külső hivatkozások

 Kép a kastélyról

 Felvételek Mezőzáhról

Maros megye települései
Torda-Aranyos vármegye települései
Mikefalva

Mikefalva (románul Mica, németül Nickelsdorf) falu Romániában Maros megyében, Mikefalva község központja.

Fekvése 
Dicsőszentmártontól 12 km-re északkeletre a Kis-Küküllő jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
Neve a Miklós személynév régi Mike változatából származik.

Története 
Mikefalva nevét 1319-ben említette előszöroklevél Mike comes nevében, aki valószínűleg a település névadója is volt.

1376-ban Alfalu, 1376-ban Olfalu, 1392-ben Mykefalwa, 1438-ban Alfalu vagyis Mikefalua, 1440-ben Mykefalwa Kezpfalu, 1521-ben Mikeffalwa néven említik. Kastélya 18. századi, többször átépítették, ma közhivatalok vannak benne. 1910-ben 549, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Dicsőszentmártoni járásához tartozott. 

1910-ben 549 lakosából 452 magyar, 89 román volt, ebből 52 görögkatolikus, 393 református, 46 görögkeleti ortodox volt.

1992-ben 576 lakosából 514 magyar, 63 román, 2 német volt, közülük 455 református.

Nevezetességek 
 Keresztes–Eperjesi-kúria

Jegyzetek

Források

További információk 
 Képek Mikafalváról a www.erdely-szep.hu honlapon

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Mikeháza

Mikeháza (románul Mica) falu Romániában, Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése
Déstől 4 km-re keletre, sík területen, a Nagy-Szamos bal partján fekszik, a két Szamos egyesülése felett.

Nevének eredete 
Nevét alapítójáról kapta. Korábbi változatok: Joank és Jank (1330 körül), Mykehaza (1334), Joank (1336), Mikehaza más néven Jwank (1386), Mykehaza (1553).

Története
Első ismert birtokosa 1334-ben Miklós fia Mike vagy Jvanki Mike volt. A 16. században a többségében magyar falu unitárius hitre tért. 1602–1603 között Giorgio Basta seregei teljesen elpusztították a községet, a lakosokat megölték. 1703–1717 között a labancok felgyújtották és kirabolták.

1910-ben 565, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Dési járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 3888 lakosából 2551 román, 1257 magyar és 77 cigány volt.

Nevezetességek 
 Fából készült görögkatolikus temploma 1719-ben épült, Mihály és Gábor főangyalok tiszteletére van szentelve. Feliratos harangjai 1801-ből valók.

Jegyzetek

Források
 

Kolozs megye települései
Szolnok-Doboka vármegye települései
Mikelaka

Mikelaka (1899-ig Mikalaka, románul Micălaca) korábban önálló község, ma Arad városrésze Romániában, Arad megyében.

A település a középkori Tömörkény falu helyén, vagy annak névváltoztatásával keletkezett. 1333-ban egyházas hely volt, az aradi káptalan birtoka. 1559-ben a gyulai várőrség dúlta fel.

1910-ben 4313 lakosa volt, ebből 2990 fő román, 1243 magyar, 63 német, 17 egyéb nemzetiségű volt.

1930-ban Arad része lett.

Itt született 1906. február 5-én Danÿ Margit Európa-bajnok magyar vívó, aki a második világháború után a Görög Vívószövetség elnöke lett.

Itt született 1907. január 21-én Lakatos Vince filmrendező, fotográfus, író, érdemes és kiváló művész.

Képek

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Arad-Hegyaljai Motorosított Vasút

Arad városrészei
Arad vármegye települései
Mikeszásza

Mikeszásza (románul Micăsasa, németül Feigendorf) falu Romániában Szeben megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Medgyestől 30 km-re délnyugatra a Nagy-Küküllő jobb partján lévő település. Csicsóholdvilág, Keszlér és Huruba tartozik hozzá.

Története 
A község és környéke már a római korban is lakott hely volt. Területén római kori település maradványait – többek között egy fogadalmi oltárt – tártak fel.

1215–1216-ban az ekkor erdélyi vajdaságot viselt Kán nemzetségbeli Nagy Jula birtoka volt Medgyessel, a biztosan nem azonosítható Miklós prédiumával és Tóbiásfalvával együtt, melyekbe 1267-ben István ifjú király Jula fia Miklóst iktatta be. 

Nevét 1267-ben Mikazaza néven említették.. 

1268-ban István ifj. király Kán nb. Gyula fia Miklósnak adta vissza, hű szolgálataiért, nagyatyja e birtokát. Később Kán nembeli László fia László erdélyi vajda kezén találjuk.

1309-ben papját a tizedmegtagadó kiközösített szász papok között említették (Győrffy Gy. 3: 557).
 
1322-ben a Kán nembeli László vajda hűtlen fiaitól elkobzott Mikeszádát Hosszúaszóval, Pánáddal és Szépmezővel együtt Róbert Károly király Tolmácsi Konrád fia Talmácsi Miklós mesternek adta. 

1340-ben pedig Miklós mester magtalan halála után ugyancsak királyi adományul a Kacsics nemzetségbeli (Szécsényi) Tamás erdélyi vajda birtokába jutott.

1390, 1391 körül Zsigmond király Losonczi István macsói bánnak (magnificus baro) adományozta. Később a Mikeszászi, M. Kolozsvári, Guthi Ország, Szebeni ~ MK. Horvát és Haraszti családok birtoka volt.

1480-ban Mikeházán (Mykezazya) levő birtokát: 36 népes és puszta jobbágytelkét és az erdő felét, valamint a Küküllő vármegyében fekvő  Tótfalu, Lodormán, Bükkös és Keszlér nevű ősi egészbirtokát 4000 arany forintért zálogba vetette a Szebenben lakó Horváth Pálnál  (KmJkv 2305).

Egy 1485-ös keltezésű oklevél Mikeszádán várat említett, mely Szebeni Horvát Pálé volt: "castellum in fine p-is Mykezaz erectum seu constructum".  

1487-ben mezőváros, és bizonyos oláh falvak tartoztak hozzá: Bükkös, Keszler, Lodormán, Tótfalu. 

1486-tól Kurta, Tyős. Sile, Magyar, Fazakas. Pasllér, Verner családok voltak birtokosai.

1598-ban az itteni kisbirtokos nemesek; szász és magyar jobbágyok bíró alá, a románok Radul Treza kenézbotja alá tartoztak.
A 17. században Radák László utódai és mások voltak birtokosai. Református kisnemesek beköltözése; 1665 után a régi templom református és szász evangélikus. 

A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Hosszúaszói járásához tartozott.

Lakossága 
1910-ben 1553, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. 1992-ben társközségeivel együtt 2559 lakosából 2234 román, 150 magyar, 133 német és 42 cigány volt.

Hivatkozások

Források 

Szeben megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Mikháza

Mikháza (románul Călugăreni) falu Romániában, Erdélyben, Maros megyében. A Felső-Nyárádmenti „Szentföld”-nek nevezett katolikusok lakta vidék legjelentősebb egyházi helye. Itt épült fel a mikházi ferences templom és kolostor, melynek alapítója Tholdalagi Mihály volt. Az erdélyi Ferences Rendtartomány Csíksomlyó utáni második legnagyobb konventje. Közigazgatásilag Nyárádremete községhez tartozik.

Fekvése
Marosvásárhelytől 26 km-re északkeletre, a Nyárád folyó bal partján fekszik.

Története
Határában egykor római castrum állt, melyet a mai napig Várnak hívnak. 1309-ben már temploma volt a falunak. Boszniából jött ferencesek 1635-ben telepedtek meg a faluban. 1636-ban felépítették első kolostorukat egy kápolnával. Az épületek hamarosan romlásnak indultak, a szerzeteseket pedig 1666-ban elűzték. Ekkor Kájoni János házfőnök új kolostort építtetett, a kápolnát pedig bővítette. Az építkezést 1678-ban fejezték be. Könyvtára mintegy 4000 kötetet számlált. A kolostor volt a marosvásárhelyi katolikus gimnázium őse, 1785-ben helyezték át. A Ferences temploma 1692-ben épült, 1912-ben átépítették. Kriptájában Erdély sok nemes családjának tagjai nyugszanak. A templomot nagy kegyelet övezte, hamarosan búcsújáróhely lett. 1719-ben a pestisben a lakosság több mint fele elpusztult. Római katolikus kápolnája 1728-ban épült, a falutól keletre a temetőkertben áll. A Mikes családnak várkastélya volt itt, melynek anyagát a kápolna építéséhez használták fel. 1910-ben 664-en lakták, két fő kivételével magyarok. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott.

Népesség 
1992-ben 581 lakosából 468 fő magyar, 107 román, 5 cigány és 1 német volt.

A 2002-es népszámláláskor 612 lakosa közül 504 fő (82,4%) magyar, (17,5%) 107 román, 1 (0,2%) pedig német volt.

Híres emberek 
 Itt született 1901-ben Kacsó Sándor író, kritikus.
 Itt született 1905-ben Lokodi Gergely ferences pap, tanító.
 Itt élt és dolgozott Kájoni János ferences házfőnök, énekgyűjtő és szerző.
 Itt született 1932-ben Széllyes Sándor rímfaragó, népdalénekes. (Meghalt Marosvásárhelyen 2006-ban.)

Jegyzetek

Források 
Mikháza plébánia
Mikháza - Reneszánsz Panzió

További információk 
Képek Mikházáról
 Képek Mikházáról – Erdely-szép.hu 
Mikháza 2007 – Erdélyi Tündérkert Alapítvány

Maros megye települései
Marosszék települései
Miklóstelke

Miklóstelke (románul Cloașterf, németül Klosdorf) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Segesvártól 18 km-re, községközpontjától Szászkézdtől 5 km-re délkeletre fekszik.

Története
1267-ben Praaed Nicolai néven említik először. Szász evangélikus erődtemploma 1521 és 1524 között épült, lőréses erődfalát sarokbástyák és kaputorony védi.

1910-ben a falunak 353, többségben német lakosa volt, jelentős cigány és román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Segesvári járásához tartozott. 1977-ben még 133 szász lakott itt. 1992-ben 187 lakosából 121 román, 53 cigány, 7 szász és 6 magyar volt.

Látnivalók 
 Evangélikus erődtemplom

Hivatkozások

Maros megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Miklósvár

Miklósvár (románul Micloșoara) falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Az Erdővidék déli részét magában foglaló egykori Miklósvár fiúszék névadó települése és központja.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 23 km-re északnyugatra, a Baróti-hegység nyugati lábánál, az Olt jobb partján fekszik. Közigazgatásilag Baróthoz tartozik.

Nevének eredete
Nevét onnan kapta, hogy itt 1211-ben egy Szent Miklós tiszteletére szentelt vártemplom állt.

Története
1211-ben Castrum Sanct Nicolai néven említik először. A falutól északkeletre a Várpatak és a Szépvízpatak közötti hegycsúcson állt egykor Tortyogóvár, ma csak kevés nyoma van. A vár a magyar határvédelmi rendszer része lehetett. Vártemplomát 1211-ben említik, Szent Miklósnak volt szentelve és feltehetően a mai templommal egy magasságban emelkedő kis dombháton állt, ahonnan lőréses fal és sáncok maradványai kerültek elő.
Ez volt az egykori Miklósvárszék központja. 1404-ben már nem említik, valószínűleg ekkorra már elpusztult.

A falu a tatárjárás előtt nem a mai helyen, hanem feljebb, patakjának bal partján a Székátalja nevű helyen települt. Régi temploma is a tatárjárás után épülhetett és 1771-ig állt fenn, ekkor rossz állaga miatt lebontották és 1771 és 1775 között a mai római katolikus templomot építették fel. A reformáció idején a lakosság is az új hitre tért, 1717-ben azonban Kálnoky Ádám visszatérítette őket, a falu református lelkészét elűzték. 1910-ben 697 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Miklósvári járásához tartozott.

1992-ben 541 lakosából 530 magyar, 9 román és 2 német volt. A 2002-es népszámláláskor 512 lakosa közül 509 fő (99,4%) magyar, 2 (0,4%) román, 1 (0,2%) ismeretlen nemzetiségű volt. A 2011-es nepszámláláskor 442 lakosa közül 428 magyar és 3 román és egy német volt, 10-en nem nyilatkoztak.

Látnivalók
 A faluban a Kálnokyaknak van kastélyuk, valószínűleg a 17. században épült, majd 1780-ban és 1830-ban klasszicista stílusban átalakították. Itt született a Kálnoky család több neves tagja.
 A Kálnokiak kastélya , 
 A Kálnoki kastély a Youtubeon

Híres emberek 
Itt született 1879. február 17-én Gáll Imre tanító és méhész, méhészeti szakíró.
Itt született 1904. szeptember 21-én Buzás Gerő katolikus pap, író.
Itt halt meg 1798-ban Kálnoky József jeles katona.

Jegyzetek

További információk
A falu weboldala
Miklósvár különleges turisztikai létesítménye
A Kálnoky Alapítvány
Hereditatum - online műemlék adatbázis

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Kvint

A kvint (latin quinta = ötödik) a zenében a diatonikus hangsor ötödik fokát jelenti, illetve azt a hangközt, amely az első fokot az ötödiktől elválasztja. A tiszta akusztikus kvint frekvenciája 3/2 arányban áll az alaphanggal, ez 702 cent hangköznek felel meg, míg kiegyenlített hangolású tiszta kvint esetén ez 700 cent (a 128 tizenkettedik gyöke.)

A kvint a kvart fordított, inverz hangköze, tehát az a hangköz, amely azt oktávra egészíti ki.

A zenei hang második felhangja az elsőtől (az oktávtól) kvint távolságra van, tehát erősen konszonáns hangköz, a középkori többszólamúság legfontosabb hangköze volt.

Fajtái:
 a tiszta kvint (jelölése: T5), amikor az öt hang között egy kis szekund (K2) található (például dó-szó); 
 a bő(vített) kvint (Bő5), amikor nincs kis szekund (például tá-fi); 
 és a szűk(ített) kvint (Szűk5), amikor két kis szekund is jelen van (például ti-fá).

Példa 
 A Hull a pelyhes fehér hó kezdetű dal első felugró hangköze tiszta kvint.

Kapcsolódó szócikkek 
 Kottaírás
 Hang
 Felhangsor
 Akkord
 Kvintkör
 Püthagoraszi hangolás
 Tiszta hangolás

Források 

Hangközök
Gom-dzsabbar

A gom-dzsabbar  Frank Herbert A Dűne című regényének kitalált kínzóeszköze.

"Az ádáz haragú ellenség; meta-cianiddal mérgezett hegyű tű, amelyet a Bene Gesserit erre jogosult Tisztelendő Anyái használnak az emberi öntudat fejlettségét vizsgáló próbájukban, amikor az alternatíva a halál."

A Bene Gesserit (értelemszerűen: női) növendékei alkalmasságának vizsgálatára használta. Az ismert ellenszer nélküli, gyorsan ható mérget tartalmazó tűt a jelölt nyakához illesztették és felszólították arra, hogy helyezze be a kezét a gom-dzsabbar dobozba, amely fájdalomidegeket stimuláló és a fájdalmat erősítő szerkezetet tartalmazott. A fájdalom a próba ideje alatt fokozatosan erősödött, végül elviselhetetlenné vált. Ha a jelölt a fájdalmat tovább nem tűrte és kihúzta a kezét a dobozból, a tű azonnal automatikusan a nyakába fúródott és az alany meghalt. Ezzel az alkalmatlan jelölteket objektív módon ki tudták szűrni.

Gaius Helen Mohiam Tisztelendő Anya ezzel teszi próbára Paul Atreidest a Caladan bolygón. Ez egyike volt azon ritka alkalmaknak, amikor a gom-dzsabbart férfiak tesztelésére használták és az alany életben maradt.

Jegyzetek

Dűne
Skunk works

A Skunk works kifejezést főleg az amerikai hadiiparban használják titkos programok megnevezésére.

A Lockheed használatában
A Skunk Works helyszín félhivatalos elnevezését a Lockheed Martin fejlett repülőgéptervezői irodájára, a Lockheed Advanced Development Projects Unit-ra használják. Ez az iroda tervezte meg többek között az U–2-t, az SR–71-et és az F–117 lopakodó repülőgépet. Az iroda legújabb fejlesztése az F–35 (JSF, Joint Strike Fighter, azaz összhaderőnemi csapásmérő vadászrepülőgép). Az F–35-öst a világ több országa is várhatólag hadrendbe fogja állítani, és a gépet legalább négy évtizeden át fogják üzemeltetni.

A Skunk Works (magyarul „Bűzösborz Művek”) kezdetei a második világháború utáni időkre vezethetők vissza, amikor a Lockheed titkos projektjeit nem messze a cég kaliforniai irodájától, a manapság már Bob Hope amerikai humoristáról elnevezett burbanki repülőtéren kezdte el. A cég legendás főmérnöke Kelly Johnson volt, aki az akkoriban összetákolt átmeneti irodákban és műhelyekben vezette a P–80 Shooting Star kifejlesztését. Az Amerikai Légierő első sugárhajtású vadászgépét csupán 143 nap alatt tervezték meg és készítették el. Kelly Johnson 1975-ig állt a Skunk Works élen, amikor Ben Rich vette át a fejlesztőiroda vezetését.

A hidegháború végével, 1989-ben a Lockheed átszervezte a gyártási és fejlesztési tevékenységeit, és a Skunk Works-t a kaliforniai Palmdale-ben található 42. légierős gyárkomplexum 10. telepére (Site 10, U.S. Air Force Plant 42) költöztette, ahol a mai napig is működik.

A Skunk Works fejlesztette titkos repülőgép-prototípusokat a nevadai sivatag 51-es körzet néven elhíresült Groom Dry Lake Air Force Base-en, az az a Groom-száraztó légibázisán próbálták ki.

A kifejezés eredete
A név Al Capp képregényrajzoló Li'l Abner című sorozatából származik. A képregényben a Skonk Works egy olyan kis gyár volt, ahol (máig ismeretlen célból) szkunkokat, azaz észak-amerikai bűzösborzokat (Mephitis mephitis) használtak. Ezt a „borzgyárat” a rettenetes bűz miatt minden más ember lakta területtől jó messzire kellett építeni, és a Skonk Works-ben dolgozók csak úgy érintkezhettek a külvilággal, ha szembeszélből jó nagyokat kiabáltak.

A szerzői jog tulajdonosának kérésére a Lockheed a létesítmény nevét Skunk Works-re módosította.

A Skunk Works fejlesztései

Repülőgépek 
 P–80 Shooting Star
 Lockheed XF–90
 F–104 Starfighter
 Lockheed U–2
 X–26 Frigate/QT-2PC PRIZE CREW 
 Army-Lockheed YO–3A
 A–12 Avenger
 SR–71 Blackbird
 Lockheed D–21/M–21
 Lockheed Have Blue
 F–117 Nighthawk
 F–22 Raptor
 X–35
 X–27/CL–1200
 Lockheed Martin Polecat
 SAI Quiet Supersonic Transport
 Lockheed Martin Cormorant
 Lockheed Martin Desert Hawk

Hajók 
 Sea Shadow (IX–529)

Kapcsolódó szócikkek  
 51-es körzet

Angol nyelvű irodalom
 Rich, Ben; Janos, Leo. (1996) Skunk Works.  Little, Brown & Company,

További információk 
 Skunk Works, a hivatalos oldal – lockheedmartin.com 
 Fejlesztési ábra – lockheedmartin.com 
 A Lockheed Martin Skunk Works a gyémántlakodalmát ünnepeli – Lockheed Martin sajtóközlemény 
 Polecat – lockheedmartin.com 

Az Amerikai Egyesült Államok hadereje
Az Amerikai Egyesült Államok repülőgépgyárai
Hadiipar
Mendel (egyértelműsítő lap)

Mendel keresztnév
 Mendel, családnév

egyéb
Mendel-szabályok
3313 Mendel kisbolygó
Regina (keresztnév)

A Regina női név késő latin eredetű, jelentése királynő. A keresztény névadásban Máriára, a mennyek királynőjére utal. Olasz és román megfelelője azonos írásképű és jelentésű.


Rokon nevek
Annaregina, Gina

Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években a 31-52. leggyakoribb női név.

Névnap
 szeptember 7.

Híres Reginák 
 Regina, Nagy Károly 8. századi francia ágyasa
 Dukai Regina (sz.: 1983), énekes
 Regina Hall (sz.: 1970), amerikai színésznő
 Regina King (sz.: 1971), amerikai színésznő
 Regina Spektor (sz.: 1980), orosz-amerikai énekesnő, dalszerző
 Szent Regina, 3. századi francia mártír
 Regina (sz.: 1978), brazil énekesnő

Biológia
 Regina (kígyó) – Colubridák családja
 Regina (háromkaréjú rák) – Trilobiták családja

Zene
 Regina – rockegyüttes
 Regina – Marc Blitzstein operája, 1948

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Női keresztnevek (R)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Emanuéla

Az Emanuéla női név, az Emánuel férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Manuéla: az Emánuel férfinév rövidült Mánuel alakjának női párja. 
 Manuella: a Manuéla alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Emanuéla, Manuéla és Manuella szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Emanuéla
 március 26. 
Manuéla, Manuella
 Március 26. 
 július 15.

Híres Emanuélák, Manuélák és Manuellák
 Szent Emanuéla (1826–1887): spanyol apáca, eredeti nevén Maria Soledad Torres Acosta 
 Emmanuelle Arsan: Marayat Bibidh francia írónő (1932–2005) álneve
 Emmanuelle fiktív karakter, a regény és számos film központi alakja
 Emmanuelle Charpentier francia mikrobiológus, egyetemi tanár (1968) 
 Emmanuelle Chriqui marokkói-kanadai színésznő (1975)
 Emmanuelle Riva, er. Paulette Germaine Riva francia színésznő (1927–2017)

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Keresztély

A Keresztély férfinév a latin Christianus név régi magyar alakja, jelentése: Krisztushoz tartozó, keresztény. 


Rokon nevek
 Keresztes: a Keresztély régi magyar származéka. 
Krisztián

Gyakorisága
Az 1990-es években a Keresztély és a Keresztes szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Keresztély, Keresztes
 április 3. 
 július 27. 
 november 12. 
 december 20.

Híres Keresztélyek, Keresztesek

Dán királyok
I. Keresztély (1448–1481)
II. Keresztély (1513–1523)
III. Keresztély (1534–1559)
IV. Keresztély (1588–1648)
V. Keresztély (1670–1699)
VI. Keresztély (1730–1746)
VII. Keresztély (1766–1808)
VIII. Keresztély (1839–1848)
IX. Keresztély (1863–1906)
X. Keresztély (1912–1947)

Egyéb Keresztélyek
 Adolphi Mihály Keresztély pedagógus
 Augustini (ab Hortis) Keresztély orvos
 Berénts Keresztély pap
 Chernel Keresztély orvos
Lelbach Keresztély (1860-1934) Nagyatádi uradalom birtokosa 1905-től haláláig.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Agenor

Az Agenor görög eredetű férfinév. Jelentése: bátor.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években nem szerepel a 100 leggyakrabban adott férfinév között.

A teljes népességre vonatkozóan a 2000-es és a 2010-es években az Agenor nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt férfinév között.

Névnapok
 augusztus 18.

Híres Agenorok
 viccek hőseként (Arisztid és Agenor), gazdag, buta fiatalember.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Férfikeresztnevek (A, Á)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Joakim

A Joakim férfinév a héber névből származik. Jelentése: Jahve felemel.


Képzett nevek 

 Áhim: a Joakim név rövidülése
 Joáhim: a név alakváltozata
 Joachim: a név alakváltozata
 Joahim: a név alakváltozata
 Joákim: a név alakváltozata

Gyakorisága 
Az 1990-es években az Áhim, Joáhim, Joachim és Joakim szórványos név volt, a Joahim és a Joákim nem volt anyakönyvezhető, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
Joakim, Áhim, Joáhim, Joachim, Joahim, Joákim
 március 20.
 április 16.
 július 26.
 augusztus 16.

Idegen nyelvi változatai 
 Joachim (német)
 Gioacchino (olasz)
 Joaquim (katalán)
 Joaquín (spanyol)

Híres Joakimok, Áhimok, Joachimok, Joáhimok, Joahimok és Joákimok 
 Jójákim júdai király
 Bedeus Joakim erdélyi tartományi főbiztos, belső titkos tanácsos
 Egyed Joákim pálos rendi szerzetes
 Gioachino Rossini olasz zeneszerző
 Görög Joachim gyergyószentmiklósi örmény pap, szenátor és iskolaigazgató
 Gutkeled Joakim (Joachim) horvát-szlavón bán
 Joakim Bonnier svéd autóversenyző
 Joaquim dos Campos portugál labdarúgó-játékvezető
 Joachim Johansson svéd teniszedző
 Joachim Löw labdarúgóedző
 Joachim Murat francia marsall, nápolyi király
 Joakim porosz királyi herceg
 Joaquin Phoenix amerikai színész
 Joachim von Ribbentrop német nemzetiszocialista politikus
 Joachim Winkelhock német autóversenyző
 Szvetnik Joachim magyar ötvösművész és restaurátor
 Joakim Brodén a svéd Sabaton énekese
Joachim Peiper Waffen-SS ezredese (SS-Standartenführer)
Hans-Joachim Marseille Ász pilóta
Rolf Magnus Joakim Larrson (Joey Tempest) a svéd  Europe énekese
Joacim Cans a svéd Hammerfall énekese

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Mikóújfalu

Mikóújfalu (románul Micfalău, németül Mikoneudorf) község Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag 2004-ig Málnás községhez tartozott, akkor önállóvá vált.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 23 km-re északra, a Nagy-patak Oltba ömlésénél fekszik. Málnástól 5 km-re északra van.

Története
Alapítója gr. Mikó Miklós, aki 1763-ban üveghutát telepített ide a Zsombor-tetőre, és cseh, valamint német családokat telepített a hutához. A hutatelep – miután a hamuzsírfőzéshez szükséges erdőket kiirtották – 1782-ben Sepsibükszádra költözött. A falu eredetileg nem a mai helyén, hanem az Oltba ömlő Nagy- és Kicsi-patak völgyében feküdt, és csak 1812-ben települt mai helyére. Régi neve Gerebencs a szláv mart (= orom) jelentésű főnévből való. 1810-ig üvegcsűrnek is nevezték. 1876-ban került Felsőfehér vármegyétől Háromszékhez. 1910-ben 1570, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott.

1992-ben 1975 lakosából 1952 magyar és 23 román volt.

2004-ben vált ki Málnás községből és szervezték önálló községgé.

Látnivalók

 Római katolikus temploma 1826 és 1832 között épült az 1830-ban lebontott régi templom helyett, 1874-ben tornyát magasították.
 A volt görögkatolikus templomot ma az ortodoxok használják.
 Kis református temploma is van.

Híres szülöttei 

Itt született 1956-ban Zakariás Erzsébet néprajzkutató.

Források

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Miriszló

Miriszló (románul Mirăslău, németül Mireslau) falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében, az Erdélyi-hegyalján, Miriszló község központja.

Fekvése 
Nagyenyedtől 5 km-re északra, a Maros kanyarulatában, annak jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szláv Miroslav személynévből származik. Elsőként 1219, Myroslov, később 1274-ben Mereslo és 1600-ban Miriszlo alakban említik. Román neve 1839-ben Nyíraszleou.

Története 
A középkorban a marosi sószállítás egyik állomása volt, sóraktárral.

1600. szeptember 18-án a miriszlói csatában győzte le az egyesült erdélyi–Habsburg sereg Mihály vajda havasalföldi–moldvai–székely-kozák seregét. A csatában a falu elpusztult, ezután költözött mai helyére, az előzőtől egy km-rel nyugatabbra.

Református egyháza 1700-ban lett anyaegyház. Benkő József említést tesz sóraktárairól és jó hírű mustárjáról. Román lakossága 1802-ben tért át görögkatolikusnak.

A 19. században és a 20. század elején szőlőit a nagyenyedi kollégium birtokolta. Régi házai két-, az újabbak már háromosztatúak voltak, az utcai szoba már mindenütt modern berendezésű. A magyar férfiak ünneplő viselete kék vagy barna darócujjasból, az enyedi szűcsök által készített, karmazsin zsinórozással és bojtokkal díszített fehér mellesből, fekete nyakkendőből és kis, kerek kalapból állt. Román hatásra terjedt el ünneplő viseletükben a bőrtüsző. Lábbeliként csizmát vagy bocskort húztak. A legények térdig érő vászon „legénying”-et viseltek. Korábban a női viseletnek is részét képezte a melles vagy a ködmön.

Fehér vármegyéhez, később Alsó-Fehér vármegye Nagyenyedi járásához tartozott.

Idáig nyomultak előre a magyar csapatok 1944. szeptember 6-án. A főút mellett haditemető található.

Egykor a Bethlen Kollégiumnak volt benne szőlője, és lakói 1999-ben még mindig harminc hektáron termeltek szőlőt, felerészben királyleánykát.

Népessége 
 1850-ben 542 lakosából 294 volt magyar,  205 román és 43 cigány nemzetiségű; 294 református és 248 görögkatolikus vallású.
 1900-ban 854 lakosából 422 volt magyar, 365 román és 67 cigány anyanyelvű; 427 görögkatolikus, 413 református és 11 ortodox vallású. A lakosság 28%-a tudott írni-olvasni és a nem magyar anyanyelvűek 25%-a beszélt magyarul.
 2002-ben 908 lakosából 568 vallotta magát román, 318 magyar és 21 cigány nemzetiségűnek; 565 ortodox és 287 református vallásúnak.

Látnivalók 
 Egy dombon állnak középkori erődtemplomának a romjai. A templomot a református hívek egészen 1844-ig, új templomuk felépültéig használták.
 Mai református temploma 1844-ben épült.

Jegyzetek

Források 
 Szilády Zoltán: Miriszló község tárgyi néprajzának vázlata. Néprajzi Értesítő, 1908

További információk 
 A falu weboldala 

Fehér megye települései
Alsó-Fehér vármegye települései
Misztótfalu

Misztótfalu (románul Tăuţii de Jos) Miszmogyorós város része Romániában Máramaros megyében.

Története
A községet Miszmogyoróssal egyesítették Tăuti-Magheruş néven.

Neve szlávok egykori lakhelyére utal, előtagja az ismeretlen eredetű Miszt (1231: Mysuch) folyónévből való.

1440-ben Thothfalw néven említik először. 1490-ben Tothfalu-nak írták, s akkor a Szinéri uradalomhoz tartozott.

1444-ben a település földesura Móriczhidai Móricz volt, akitől a falu lakosai az Asszonypatakaihoz hasonló kiváltságokat nyertek: Felmentette jobbágyait az uradalmi szék törvénye alól, és szabad költözést biztosított nekik. Ezeket a szabadságjogokat a Móroczok után örökölték a Báthoriak is, majd megerősítették a falu későbbi urai a Bethlenek és a Rákócziak is.

A 16. században a település lakossága tiszta magyar volt, melyet 1595-től magyar nyelven vezetett jegyzőkönyvei is bizonyítanak.

1520-tól az Ecsedi uradalomhoz tartozott egészen a 17. század végéig, mikor a Rákóczi birtokot a fiskus lefoglalta, s a Szatmári vár alá rendelte.

A 17. században a bányák megszűntek, s lakossága lassanként szétoszlott: 1635-ben a magyarság létszáma még 987 fő volt, 
1703-ban 116 főt számoltak össze.

1711-ben gróf Károlyi Sándor kapta meg, s ő lett később is a település legfőbb birtokosa, majd a kincstáré lett.

1910-ben 1095, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel.

A település határának északi részén fekvő Szamos hegyen egykor vár is állt, azonban ennek mára már nincs nyoma.

A trianoni békeszerződés előtt a település Szatmár vármegyéhez tartozott.

Nevezetességek

 Református temploma - A 16. században épült. Tornyát 1893-ban építették hozzá.
 Római katolikus temploma - 1875-ben készült.
 Görögkatolikus temploma - 1800-ban épült fel.

Híres emberek

Itt született 1650-ben Misztótfalusi Kis Miklós az erdélyi nyomdászat nagy alakja, meghalt 1702-ben, emlékháza a református templom mellett áll.
Itt halt meg Bodoki István (18. század) református lelkész.

Források

 

Városrészek
Máramaros megye
Szatmár vármegye települései
Románia megszűnt települései
Muszka (település)

Muszka (románul Mâsca) falu Romániában, Arad megyében.

Fekvése
Aradtól 32 km-re északkeletre fekszik.

Nevének eredete
1332–1337-ben Nest, Mezt és Gesth alakban említették elsőként. Ez a név valószínűleg szláv eredetű személynévből való. Ebből a románban alakult ki a Mâsca név és ez került át a magyarba (mai neve először 1746-ból adatolható).

Története
A honfoglalás után a gyulák szállásterületéhez tartozott, erre utalnak a környéken talált gazdag sírok. A település Szőlődomb nevű részéről három lovas temetkezésből kiemelkedő szépségű, ezüstberakásos kengyel és zabla került elő, amelyek párhuzamai a kolozsvári Zápolya utcai leletek között találhatók meg. A női családtagok sírjában is ékszerek, többek között állatfejes karperecek voltak.

A falu középkori elődje Világos és Galsa között, a Zarándi-hegység aljában feküdt. Egykori vára a falu feletti hegygerincen, a világosi vártól 2 km-re északnyugatra állt. A falu 1331-ben egyházas hely volt. 1444-ben mezővárosként említik. Világos várához, majd 1561-ben Gyula várához tartozott.

1700 körül elpusztult, de 1720-ban már tizenkét család lakta. 1771-ben lakossága 96 jobbágy- és 28 zsellércsaládból, túlnyomórészt románokból állt, akik valamennyien szőlőt is műveltek. Szőlőültetvényei 1880-ban 164 hektárt tettek ki, főképpen csemegefajtákból, királyleánykából és olaszrizlingből álltak.

1909-ben, a község kérésére magyar tannyelvű, állami iskolát állítottak fel benne.

1956 és 1968 között önálló községet alkotott. Lakóinak csúfneve lebenițari ('görögdinnyések').

Népessége
 1842-ben 778 ortodox és 84 római katolikus vallású lakosa volt.
 1900-ban 1100 lakosából 1006 volt román és 84 magyar anyanyelvű; 1002 ortodox és 63 római katolikus vallású. 
 2002-ben 959 lakosából 942 volt román nemzetiségű; 914 ortodox és 23 baptista vallású.

Látnivalók
 A Magyarád felé vezető út mellett álló ortodox temploma 1723-ban épült, a 19–20. században háromszor is átépítették.

Gazdasága
 Bortermelés (fehér borszőlőfajták).

Irodalom
Réthy László 1898: Két Árpádkori temető Arad megyében. Arch. Ért. XVIII, 124-130.

Jegyzetek

Források

További információk 
 A falu a "www.virtualarad.net" honlapon 
 „gyógyító kanál” a Magyar Néprajzi Múzeum gyűjteményéből

Kapcsolódó szócikkek 
 Arad-Hegyaljai Motorosított Vasút

Arad megye települései
Nadab

Nadab () település Romániában Arad megyében, Kisjenőtől 5 km-re délre. Neve a szláv eredetű Nodog személynévből származik.

Története
1214-ben Nadal néven említik először. A Fehér-Körös mellett egykor vár is állott. A település eredetileg a Fehér-Köröstől délnyugatra 1,5–2 km-re a régi arad-nagyváradi út mellett feküdt, a tatárjárás pusztításait kiheverte és 1332-ben már templomos hely volt. 1347-ben nádori közgyűlést tartottak itt. 1400-ban temploma védőszentje Mihály arkangyal volt. 1481-ben és 1486-ban említik a Dóczi és a Tarcsay család kúriáit. Ekkor malmai, a Körösön pedig vámhelye volt. Lakói módos polgárok voltak. 1514-ben a parasztsereg kúriáit elpusztította, de újjáépültek. A 16. század végén magyar lakossága volt, mely 1596-ban elmenekült. Helyükre később nagyrészt románok települtek.

Somos nevű határrészén feküdt az egykori Kissomos falu, melynek lakosai 1824-ben József főherceg határrendezése során Nadabra települtek be.

1851-ben Fényes Elek írta a településről:

1910-ben 2312, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Arad vármegye Kisjenői járásához tartozott.

Nevezetességei
A településtől nyugatra halad el a szarmaták által 324 és 337 között épített, az Alföldet körbekerülő Csörsz-árok vagy más néven Ördögárok nyomvonala.

Források
 
 Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza

Hivatkozások 

Arad megye települései
Arad vármegye települései
Alexa

Az Alexa női név az Alexandra rövidülése, jelentése: a férfiakat vagy a férfiaktól megvédő.


Rokon nevek
Alexandra, Alexandrin, Alexandrina, Alexia, Alesszia, Aleszja, Szandra, Szendi

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években igen ritkán fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években a 64-90. helyen állt 100 leggyakrabban adott női név között, de a népszerűsége csökken

A teljes népességre vonatkozóan az Alexa sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
március 18., március 20., május 18.

Híres Alexák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Görög eredetű magyar női keresztnevek

sr:Алекса (име)
Moșna (egyértelműsítő lap)

Moşna több romániai település lehet:
 Moșna Iași megyei település
 a Szeben megyei Muzsna román neve
Alexia

Az Alexia női név az Alexander férfinév Alexius alakjának női párja, jelentése: védő.


Rokon nevek
Alexandra, Alexa, Alexandrin, Alexandrina, Alesszia, Aleszja, Szandra, Szendi

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordul elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Alexia sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
május 10., július 17.

Híres Alexiák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Görög eredetű magyar női keresztnevek

pl:Aleksja (imię)
sr:Алексија
Szandra

A Szandra női név az Alexandra rövidülése, jelentése: a férfiakat vagy a férfiaktól megvédő.


Rokon nevek
Alexandra, Alexa, Alexandrin, Alexandrina, Alexia, Alesszia, Aleszja, Szendi

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években ritkán fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Szandra sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
május 18.
Március 18.

Híres Szandrák
 Fejes Szandra énekesnő
 Szántó Szandra magyar színésznő
 Zácsik Szandra magyar kézilabdázó
 Sandra Bullock amerikai színésznő
 Sandra Cretu német popénekesnő
 Sandra Kim belga énekesnő
 Sandra Klösel német teniszező
 Sandra Oh kanadai színésznő 
 Sandra Echeverría mexikói színésznő, énekesnő, modell

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Női keresztnevek (Sz)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Olasz eredetű magyar női keresztnevek

en:Sandra (given name)
cs:Sandra
de:Sandra
es:Sandra
fi:Sandra
fr:Sandra
is:Sandra
ja:サンドラ (モデル)
nn:Sandra
no:Sandra
pl:Sandra
sl:Sandra
sr:Сандра
sv:Sandra
Szabina

A Szabina a Szabin férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Szabella: a Szabina olasz továbbképzése. 
 Szavina: a Szabina olasz változata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Szabina igen gyakori, a Szabella és a Szavina szórványos név, a 2000-es években (2005-ig) a Szabina a 76-93. leggyakoribb név volt, azóta nincs az első százban. A Szabella és a Szavina a 2000-es években szintén nem szerepel a 100 legnépszerűbb női név között.

Névnapok
Szabina, Szavina
 augusztus 29. 
 október 27. 
Szabella
 július 8. 
 augusztus 29. 
 október 27.

Híres Szabinák, Szabellák, Szavinák
 Bozó Szabina alkotóművész
 Sabine Busch atléta
 Sabine Lisicki német teniszező
 Tálosi Szabina válogatott labdarúgó
 Tápai Szabina válogatott kézilabdázó
 Tomán Szabina üzletasszony

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Női keresztnevek (Sz)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Szabin

A Szabin férfinév  a latin Sabinus névből ered. Jelentése: Szabin (néphez tartozó) férfi. Női párja: Szabina.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 9. 
 augusztus 29. 
 december 7. 
 december 11. 
 december 30.

Híres Szabinok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Férfikeresztnevek (Sz)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Nagybőgős

Nagybőgős a zenekarban az a zenész, aki nagybőgőn játszik.

Híres nagybőgősök

Komolyzene 
 Domenico Dragonetti
 Giovanni Bottesini
 Szergej Alekszandrovics Kuszevickij
 Edouard Nanny
 Franz Simandl
 Marc-Antoine Bonanomi
 Mette Hanskov
 Václav Hoskovec
 Gary Karr
 Jorma Katrama
 Thomas Martin
 Josef Niederhammer
 Quirijn van Regteren Altena
 Jean-Marc Rollez 
 Joel Quarrington
 Franz Simandl
 Klaus Stoll
 Lőrinszky Attila
 Ludwig Streicher

Jazz 
 Gary Peacock
 Arild Anderson
 Jimmy Blanton
 Ray Brown
 Ron Carter
 Stanley Clarke
 Richard Davis
 Palle Danielsson
 Eddie Gomez
 Charlie Haden
 Dave Holland
 Alphonso Johnson
 Scott LaFaro
 Günther Lenz
 Charles Mingus
 Red Mitchell
 George Mraz
 Niels-Henning Ørsted Pedersen
 Oskar Pettiford
 Barre Phillipps
 Esperanza Spalding
 Bronislaw Suchanek
 Steve Swallow
 Henry Texier
 Peter Trunk
 Miroslav Vitous
 Eberhard Weber
 Jimmy Woode
 Reggie Workman

Külső hivatkozások 
A Nagybőgősök honlapja

Zenészek
Anasztáz

Az  Anasztáz férfinév görög eredetű, latin formájában Anastasius név rövidülése. Jelentése: a feltámadott. Női párja: Anasztázia.



Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 6.
 január 8.
 január 22
 március 10.
 április 21.
 április 27.
 december 19
 december 25.

Idegen nyelvi változatai
 Anastasius (német)

Híres Anasztázok

Jegyzetek

Anasztaz
Anasztaz
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Edgár

Az Edgár férfinév germán (angolszász) eredetű, jelentése: birtok, vagyon + dárda.


Idegen nyelvi változatai 

 Edgar (német, angol, francia)

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
 július 8.
 szeptember 10.
 október 13.

Híres Edgárok 
 Balogh Edgár
 Edgar Degas francia festő
 Edgar Faure francia politikus, miniszterelnök
 Edgar Allan Poe amerikai író
 Edgar Wallace angol író
 Edgar Rice Burroughs amerikai író
 Edgar Varèse francia zeneszerző
 J. Edgar Hoover, az amerikai Szövetségi Nyomozóiroda egykori főnöke
 Edgar F. Codd angol matematikus
 Edgar Davids holland labdarúgó
 Edgar Ende német festő
 Edgar Hilsenrath német író
 Edgar Cayce amerikai tisztánlátó, médium, keresztény misztikus

Uralkodók 
 Edgar (angol király)
 Edgar (skót király)

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Elia Kazan

Elia Kazan (Görög: Ηλίας Καζάν) (Isztambul, 1909. szeptember 7. – New York, 2003. szeptember 28.), háromszoros Oscar-díjas amerikai filmrendező és színházi rendező.

Élete 
Elia Kazan 1909. szeptember 7-én született Isztambulban Jórgosz (Γιώργος) és Athiná (Αθηνά) Kazandzóglu gyermekeként.

1911–1913 között Németországban, 1913-tól az Egyesült Államokban élt. 1932-től a New York-i Group Színház színésze, segédrendezője, 1935-től rendezője volt. 1937-től volt rövidfilmrendező. 1938–1941 között a londoni St. James Színház tagja volt. 1940–1941 között filmszínész volt. 1945-től játékfilmrendező volt. 1947-ben Lee Strasberggel megalapította az Actor's Studio Színiiskolát, amelynek 1962-ig vezetője volt. 1963-ban a Repertery Theatre of Lincoln Center társigazgatója volt. 2003. szeptember 28-án hunyt el New Yorkban.

Színházi rendezései 
 Werfel: Jacobowsky és az ezredes
 Arthur Miller: Az ügynök halála, Bűnbeesés után, Közjáték Vichyben, Édes fiaim
 Tennessee Williams: Macska a forró bádogtetőn, A vágy villamosa, Az ifjúság édes madara

Filmjei 

 1935 Paradicsomi állapot
 1937 Cumberland népe
 1940 A meghódítandó város
 1941 Blues az éjszakában
 1945 Egy fa nő Brooklynban
 1947 Úri becsületszó
 1947 Fűtenger
 1947 Úriember megállapodás
 1947 Bumeráng
 1949 Pinky
 1950 Pánik az utcákon
 1951 A vágy villamosa
 1952 Viva Zapata!
 1954 A rakparton
 1955 Édentől keletre
 1956 Baby Doll
 1957 Egy arc a tömegben
 1960 Vad folyó
 1961 Ragyogás a fűben
 1963 Amerika, Amerika (Anatóliai mosoly)
 1969 A megegyezés
 1972 A látogatók
 1976 Az utolsó filmcézár
 2001 James Dean

Művei 
Amerika, Amerika (1962) 
 The arrangement (1967)
 The understudy (1974)
 Acts of love (1978)
 The Anatolian (1982)
 A life (önéletrajz, 1988)
 Beyond the Aegean (1994)

Magyarul 
Amerika, Amerika; ford. Sz. Kiss Csaba; Európa, Bp., 1967 (Modern könyvtár)

Jelentősebb díjak és jelölések 
 Oscar-díj
 1948 díj: legjobb rendező (Úriember megállapodás)
 1952 jelölés: legjobb rendező (A vágy villamosa)
 1955 díj: legjobb rendező (A rakparton)
 1956 jelölés: legjobb rendező (Édentől keletre)
 1964 jelölés: legjobb rendező (Amerika, Amerika)
 1964 jelölés: legjobb film (Amerika, Amerika)
 1964 jelölés: legjobb eredeti forgatókönyv (Amerika, Amerika)
 1999 díj: Életműdíj
 Golden Globe-díj
 1948 díj: legjobb rendező (Úri becsületszó)
 1955 díj: legjobb rendező (A rakparton)
 1957 díj: legjobb rendező (Baby Doll)
 1964 díj: legjobb rendező (Amerikai, Amerika)
 Cannes-i fesztivál
 1952 jelölés: a fesztivál nagydíja (Viva Zapata!)
 1955 jelölés: Arany Pálma (Édentől keletre)
 1955 díj: legjobb drámai film (Édentől keletre)
 1972 jelölés: Arany Pálma (A látogatók)

Jegyzetek

Források 
 Hermann Péter: Ki kicsoda 2002 CD-ROM, Biográf Kiadó 
 Nemes Károly: Elia Kazan; Magyar Filmtudományi Intézet és Filmarchívum–NPI, Bp., 1980 (Filmbarátok kiskönyvtára)

További információk 

Amerikai filmrendezők
Görög-amerikaiak
Golden Globe-díjasok
Oscar-díjasok
Nevet változtatott amerikai személyek
1909-ben született személyek
2003-ban elhunyt személyek
Isztambuliak
Tony-díjasok
Saar-vidék

A Saar-vidék (németül Saarland, pfalziul Saarlond) Németország egyik szövetségi tartománya az ország délnyugati részén. Lotaringiával, Rajna–Pfalz-cal és Luxemburggal együttesen a Saar-Lor-Lux-Rheinland/Pfalz nevű, határokon átívelő partnerségi program része.

Földrajz 

A Saar-vidék az ország negyedik legkisebb tartománya Berlin, Hamburg és Bréma után.

Északon és keleten Rajna-Pfalz tartomány (Németország), délen Moselle megye (Lotaringia régió, Franciaország), nyugaton Grevenmacher körzet (Luxemburg) határolja

A felszín dimbes-dombos, legmagasabb pontja a Dollberg (695 m). A tartomány 1/3-a erdővel borított, ami a legmagasabb arány Németországban.

Legnagyobb folyója a névadó Saar, amely a Mosel mellékfolyója, és délről északnyugatra folyik.

Története 

A történelem során a vidék különösen erősen ki volt téve a Franciaország és Németország közötti katonai viszályoknak, és lakói sokat szenvedtek a két ország közötti háborúskodások miatt.

A korábbi időszakban, a francia forradalomig visszamenőleg Lotaringia, Pfalz-Zweibrücken, a Trieri Választófejedelemség és a Saarbrückeni Grófság osztozott a vidéken.

Politikai egységként csak a versailles-i békerendszert követően létezik: 1920-ban alakították ki volt porosz, bajor, és további kisebb hercegi vidékekből.

Az I. és II. világháborút követő időszakokban különleges helyzetű terület volt. A Saar-vidék feltehetően enélkül ma nem lenne önálló szövetségi állam.

Közigazgatás 
A tartomány 6 járásra (németül Landkreise) és 52 községre (Gemeinde) van felosztva:

Legnagyobb települései

Jegyzetek

Források 
 Manfred Scheuch: Historischer Atlas Deutschland (Weltbild Kiadó, 1997) 200-201. oldal.

További információk 
 A Saar-vidék hivatalos honlapja
 SaarWiki: A Saar-vidék wikipédiája
 A saar-vidéki landtag oldala
 Wahlergebnisse (Landeswahlleiter)
 Saar-vidéki turizmuscentrum
 Saar-vidéki képek gyűjteménye