1977



Események

Január 
 január 1.
 A csehszlovák ellenzék képviselői közzéteszik a Charta ’77 elnevezésű dokumentumot, melyben kinyilvánítják, hogy céljuk az emberi jogok védelme. (A Charta '77 első szóvivői: Václav Havel, Jiří Hájek és Jan Patočka.)
 Hatályba lép a szocialista országokba érvényes „piros” útlevél.
 Megalakul a 93. Vegyes Repülőszázad.
 január 3. – Nagy-Britannia kölcsönt vesz fel a Nemzetközi Valutaalaptól.
 január 7. – Prágában nyilvánosságra kerül az emberi jogokkal foglalkozó Charta '77, aláírói közül többet letartóztatnak.
 január 9. – Harmincnégy magyar értelmiségi Pavel Kohuthoz, a Charta '77 egyik szóvivőjéhez írt levelében szolidaritásáról biztosítja a mozgalmat.
 január 10.
 A Nyiragongo kitörésében legalább 70-en vesztik életüket.
 Pénzreform Angolában.
 január 17. – Portugáliában a NATO ellenőrzése alá helyezik a szárazföldi erőket.
 január 18. 
 Újabb jelentős kölcsönt vesz fel a Magyar Nemzeti Bank. Nyugat-európai bankok 150 millió dollárt utalnak át Magyarországnak.
 Szarajevó térségében lezuhan a Dzsemal Bijedics jugoszláv miniszterelnököt és kíséretét szállító repülőgép; a kormányfővel együtt 8-an veszítik életüket.
 január 20. – Elfoglalja hivatalát az 53 éves Jimmy Carter, az Amerikai Egyesült Államok 39., demokratapárti elnöke. A külügyminiszter Cyrus Vance.
 január 21. – Jimmy Carter amerikai elnök kegyelemben részesíti azokat, akik a vietnámi háború során megtagadták a katonai szolgálatot vagy külföldre szöktek a sorozás elöl.
 január 24. – Az atochai mészárlás Madridban, másnap a mészárlást a szélsőjobboldali Apostoli Antikommunista Szövetség magára vállalta.
 január 25. – Megnyitják a Ferihegyi repülőtér korszerű induló utascsarnokát, ezzel kétszeresére bővül a légikikötő utaskapacitása.
 január 28. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) vezetősége művészek és értelmiségiek részvételével „antichartista” tüntetést rendez a prágai Nemzeti Színházban.

Február 
 február 3. – Tafari Benti etióp vezetőt puccsal távolítják el a hatalomból.
 február 7. – Budapesten felavatják a Semmelweis Orvostudományi Egyetem 24 emeletes új épületét a Nagyvárad téren.
 február 11.
 Megnyílik Budapesten az Ady-emlékmúzeum.
 Mengisztu Haile Mariam az etiópiai vezető.
 február 14. – Új alkotmányt fogadnak el Afganisztánban.
 február 16. – Felavatják az új rádióadót Solton, amely a Kossuth Rádió adásait sugározza.
 február 20. – Választásokat tartanak Salvadorban. Az elkövetett visszaélések miatt a következő napokban heves tömegmegmozdulások törnek ki, melyre a hatóságok kíméletlen terrorral válaszolnak.
 február 27. – Ausztráliai koncertkörútjának első állomására, Sydney-be érkezik az ABBA együttes. A nagy sikerű turnén forgatják az ABBA – A film c. filmet.

Március 

 március 2–3. – Az olasz, a francia és a spanyol kommunista párt vezetőinek tanácskozása Madridban. Közös nyilatkozatban fogalmazzák meg az eurokommunizmus alapelveit.
 március 4. – A Richter-skála szerinti 7,2 erősségű földrengés hatalmas pusztítást visz végbe Románia délkeleti részén. A természeti csapás mintegy 1500 emberéletet követel, 35 ezer család fedél nélkül marad.
 március 6. – Kairóban egyiptomi-amerikai gazdasági, kereskedelmi és hitelegyezményt írnak alá.
 március 7. – A Zulfikar Ali Bhutto kormányfő vezette néppárt nyeri a parlamenti választásokat Pakisztánban.
 március 7–9. – 40 fekete-afrikai és 20 arab ország képviselői, az Arab Liga, az Afrikai Egységszervezet és a PFSZ képviselői három napos tárgyalása Kairóban.
 március 9–10. – James Callaghan brit kormányfő tárgyalásai Jimmy Carter amerikai elnökkel.
 március 16. – Indira Gandhi súlyos veresége az indiai választásokon.
 március 17. – Teng Hsziao-pinget (Deng Xiaoping) visszahelyezik valamennyi tisztségébe.
 március 18. – Kongóban halálosan megsebesítik Marien Ngouabi köztársasági elnököt, majd egy 11 tagú katonai bizottság veszi át a hatalmat.
 március 22. – Kádár János vezetésével párt- és kormányküldöttség utazik az NDK-ba. Aláírják az új, 25 évre szóló barátsági, együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási szerződést.
 március 24. – Indira Gandhit Morárdzsi Deszái váltja fel a kormányfői poszton Indiában.
 március 25.
 Nyilvános kivégzések Kínában.
 VI. Pál pápa münchen-freisingi érsekkévé nevezi ki Joseph Alois Ratzingert. (A pápa még ugyanezen év június 27-én bíborossá nevezte ki.)
 március 26–31. – Cyrus Vance amerikai külügyminiszter Moszkvában tárgyal a SALT–2-ről.
 március 27. – A holland KLM és az amerikai PanAm Boeing 747-es repülőgépe összeütközik a tenerife-i repülőtér kifutópályáján. 583 ember veszíti életét. Ez a repülés történetének eddigi legsúlyosabb szerencsétlensége.
 március 28. – Népszínház név alatt összevonják az Állami Déryné Színházat és a Huszonötödik Színházat.
 március 30. – Raymond Barre francia kormányfő megalakítja második kabinetjét.

Április 
 április 1. – Spanyolországban feloszlatják a francoista pártot.
 április 9. – A madridi kormányzat engedélyezi a kommunista párt hivatalos működését.
 április 7. – Terroristák meggyilkolják az NSZK főállamügyészét (Siegfried Buback).
 április 13–14. – Az MSZMP Központi Bizottsága új, hosszú távú lakásépítési programról határoz.
 április 14. – VI. Pál pápa fogadja a magyar katolikus püspöki kar tagjait.
 április 17. – Az  Egyesült Államokban, az először rendezett West Coast Computer Faire-en (Nyugati Parti Számítógép Vásár) Steve Jobs és Steve Wozniak bemutatták az Apple II számítógépet. 
 április 18. – Carter amerikai elnök energiatakarékossági programot jelent be.
 április 28. – Stuttgartban életfogytiglani fegyházra ítélik Andreas Baader, Gudrun Ensslin és Jan-Carl Raspe terroristákat, a Vörös Hadsereg Frakció vezetőit.
 április 30. – Az Olasz Kommunista Párt és a Kereszténydemokrata Párt vezetőinek első hivatalos megbeszélései.

Május 
 május 2. – Az USA nem ellenzi Vietnám felvételét az ENSZ-be.
 május 4–6. – Az Akadémia közgyűlése Szentágothai Jánost – mint az első párton kívülit – választja az MTA elnökévé.
 május 7–8. – Londonban tartják csúcstalálkozójukat a legfejlettebb gazdaságú országok (G7) állam- és kormányfői. (Az Európai Bizottság elnöke első alkalommal vesz részt a tanácskozáson.)
 május 10–11. – A NATO állam- és kormányfői Londonban megvitatják a hosszú távú védelmi programot.
 május 13. – Dolores Ibárruri spanyol kommunista politikus 38 éves szovjet száműzetéséből visszatér Madridba.
 május 14. – Don Juan – a legitim spanyol király – lemond dinasztikus jogairól fia, János Károly javára.
 május 16. – Franciaországban új gaulle-ista párt alakul.
 május 17. – Az izraeli előrehozott parlamenti választásokon megerősödik a jobboldali Likud blokk, háttérbe szorítva az 1948 óta folyamatosan kormányzó szocialistákat. Az új miniszterelnök Menahem Begin.
 május 18. – Genfben 33 ország – köztük az USA és a Szovjetunió – képviselői aláírják a környezeti hadviselés tilalmáról szóló egyezményt.
 május 28. – Szélsőbaloldali puccskísérlet Angolában.

Június 
 június 1. – Magyarországon bevezetik a magánkereskedői igazolványt, amit szakképesítéshez kötnek.
 június 2. – Kádár János megkapja a Nemzetközi Lenin-békedíjat.
 június 3. – Az USA és Kuba között megállapodás jön létre, miszerint 16 évnyi szünet után újra felveszik a diplomáciai kapcsolatot.
 június 9. – VI. Pál pápa a Vatikánban fogadja Kádár Jánost.
 június 11. – A lengyel kormány leállítja a helyi beruházásokat.
 június 13. – A Jugoszláv Kommunista Szövetség Központi Bizottságának (JKSZ KB) elnöksége elfogadja Edvard Kardelj előterjesztését az egypártrendszerből az „önigazgatói politikai pluralizmusba” való átmenetről.
 június 14. – Moszkva visszahívja katonai tanácsadóit Szomáliából.
 június 15. – 41 év után Spanyolországban újra szabad választásokat tartanak. (Adolfo Suárez miniszterelnök Demokratikus Centrum Szövetség pártja győzedelmeskedik; a szocialisták a második legnagyobb párt.)
 június 15–16. – Kádár és Ceaușescu Debrecenben és Nagyváradon folytatnak tárgyalásokat. (Közleményben rögzítik a nemzetiségek „híd-szerepét”, konkrét eredményeket azonban nem sikerül elérni a magyar kisebbség ügyében.)
 június 16. – Leonyid Brezsnyev az SZKP főtitkára a leköszönt Nyikolaj Podgornij utódaként a Szovjetunió új államfője.
 június 20–22. – Leonyid Brezsnyev látogatása Franciaországban.
 június 24. – Karakas Lászlót Trethon Ferenc váltja fel a munkaügyi miniszteri székben.
 június 27. – Függetlenné válik Dzsibuti, az utolsó francia gyarmat Afrikában. 
 június 26. – Elvis Presley utolsó koncertje Indianapolisban, a Market Square Arenaban.
 június 30. – A  Délkelet-ázsiai Szerződés Szervezete (SEATO) hivatalosan feloszlatja magát.

Július 
 július 1. – Megszűnik a vámhatár az EGK és az EFTA országok között.
 július 4–7. – Kádár János vezetésével magyar párt- és kormányküldöttség tárgyal az NSZK-ban.
 július 5. – Mohammad Ziaul Hakk tábornok államcsínye Pakisztánban. Zulfikar Ali Bhutto miniszterelnök házi őrizetbe kerül.
 július 7. – Az Egyesült Államokban kipróbálták a megnövelt sugárzású atomfegyvert, a neutronbombát.
 július 14. – New Yorkban megismétlődik az 1965-ös teljes áramkimaradás, fosztogatásokra kerül sor.
 július 16–21. – A KKP KB ülésén Teng Hsziao-ping vonala érvényesül.
 július 19. – Az Egyesült Államokban rehabilitálják az 1927-ben kivégzett Saccot és Vanzettit.
 július 21. – A Szabadság Párt veresége a Srí Lanka-i választásokon.
 július 21–24. – Egyiptomi-líbiai fegyveres összeütközés.

 július 23. – Atomenergia ellenes tüntetés Bostonban, az Egyesült Államokban.
 július 23. – Szomáli csapatok megtámadják az etiópiai Ogadent.
 július 25. – Neelam Sanjiva Reddy lesz India 6. elnöke.
 július 30. – A német Dresdner Bank elnökét, Jürgen Pontót a RAF tagjai agyonlövik saját villájában.

Augusztus 
 augusztus 1–11. – Cyrus Vance amerikai külügyminiszter közel-keleti körútja.
 augusztus 4. – Franciaország bekapcsolódik a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó egyezmény kidolgozásába.
 augusztus 11. – Az Egyesült Államok és Panama megállapodik abban, hogy 2000-ben Panama átveszi a Panama-csatornát.
 augusztus 12–18. – A Kínai Kommunista Párt XI. Kongresszusa: befejeződik a kulturális forradalom.
 augusztus 15. – Megszökik a római börtönkórházból Herbert Kappler náci háborús bűnös, egykori SS-ezredes, Róma Gestapo-főnöke.
 augusztus 16. – Graceland-i (Memphis, Tennessee) otthonában éri a halál Elvis Presley-t.
 augusztus 17.
 A szovjet Arktyika atomjégtörő a tengerhajózás történetében először töri át az Északi-sarki medence jégpáncélját és jut el a sarkra.
 Budapesten – a Népligetben – átadják a Planetáriumot.
 augusztus 20. – Az Amerikai Egyesült Államok elindítja csillagközi útjára a Voyager–2 űrszondát.
 augusztus 21. – Mozgósítás Etiópiában.
 augusztus 22–26. – Cyrus Vance amerikai külügyminiszter Kínában tárgyal.

Szeptember 
 szeptember 1. – Az Egyesült Államok és Kuba 16 évi szünet után újra felveszi a diplomáciai kapcsolatokat.
 szeptember 3. – Pakisztánban letartóztatják Zulfikar Ali Khan Bhuttot.
 szeptember 5.
 Kölnben a RAF elrabolja Hanns Martin Schleyert, a Német Munkaadók Szövetségének elnökét.
 Az Amerikai Egyesült Államok elindítja csillagközi útjára a Voyager–1 űrszondát.
 szeptember 7. – Etiópia megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Szomáliával.
 szeptember 10. – Utoljára hajtanak végre halálos ítéletet nyaktilóval Franciaországban.
 szeptember 14–16. – Budapesten aláírják a bős-nagymarosi vízlépcsőrendszer megépítéséről szóló csehszlovák-magyar kormányközi egyezményt.
 szeptember 14–23. – A francia baloldali pártok tanácskozásán megbomlik a baloldal egysége.
 szeptember 16. – A magyar és a csehszlovák kormányfő szerződést ír alá a gabcikovo-nagymarosi vízlépcsőrendszerről.
 szeptember 21. – A Malév 203-as járata, az Isztambul-Bukarest-Budapest között menetrend szerint közlekedő TU-134-es Bukaresttől 55 km-nyire kényszerleszállás közben lezuhan. A nyolctagú személyzet és 21 utas életét veszti, 23 magyar és egy török állampolgár túléli a szerencsétlenséget.
 szeptember 22–24. – Kádár János Jugoszláviában Titóval tárgyal.
 szeptember 23–24. – Andrej Gromiko szovjet külügyminiszter Washingtonban tárgyal a SALT–2-ről.
 szeptember 27–29. – Agostinho Neto angolai elnök a Szovjetunióban tárgyal.
 szeptember 29. – Bajkonurból felbocsátják Föld körüli pályára a szovjet Szaljut–6 űrállomást.
 szeptember 30. – Letartóztatják a július közepén Franciaországban eltűnt Klaus Croissant, a Baader-Meinhof csoport védő ügyvédjét.

Október 
 október 1.
 Széles körű béremelések Kínában.
 Közös szovjet-amerikai nyilatkozat a közel-keleti helyzetről.
 október 3. – Letartóztatják Indira Gandhit korrupció és hatalmi visszaélések vádjával; 16 óra elteltével szabadlábra helyezik.
 október 4. – Belgrádban megkezdi működését az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBEÉ) soros értekezlete, melynek záró napja a következő év márciusa.
 október 6. – Moszkvában szentté avatják Innokentyij Venyaminov moszkvai metropolitát. (Innokentyij a leghíresebb orosz hittérítő pap a XIX. században.)
 október 7. – Elfogadják a Szovjetunió új alkotmányát.
 október 11. – Szanaában meggyilkolják Hámidit, a Jemeni Arab Köztársaság elnökét, háromtagú elnöki tanács veszi át az ország irányítását. 
 október 12. – A NATO keretein belül létrehozzák az Atomtervező Csoport Magas Szintű Részlegeit a hadszíntéri atomeszközök korszerűsítésének vizsgálatára.
 október 13. – A Lufthansa Mallorcáról Frankfurtba tartó járatát palesztin terroristák kerítik hatalmukba. A túszokért cserébe a Baader-Meinhof csoport bebörtönzött tagjainak szabadon bocsátását követelik.
 október 17. – Spanyolországban életbe lép az amnesztiatörvény, amely büntetlenséget garantál az 1937. július 27. és 1977. június 15. között elkövetett cselekményekre, elrendeli a politikai foglyok szabadon bocsátását, és lehetővé teszi a száműzöttek hazatérését.
 október 18.
 Nyugatnémet határőr-alakulat Mogadishuban megrohamozza a 13-án eltérített repülőgépet és kiszabadítja a túszokat.
 Stuttgartban, a Vörös Hadsereg Frakció bebörtönzött vezetői – Andreas Baader, Gudrun Ensslin és Jan-Carl Raspe – öngyilkosságot követnek el.
 október 19. – A franciaországi Mulhouse mellett egy autó csomagtartójában megtalálják Hanns Martin Schleyer holttestét.
 október 20. – A reformpolitikához való óvatos visszatérésről határoz az MSZMP KB-a.
 október 21. – Morárdzsi Deszái indiai kormányfő látogatása a Szovjetunióban.

November 
 november 2. – A Fekete-tengerben (Törökországnál) felfedezik a világ legnagyobb urántelepét.
 november 4. – Az ENSZ fegyverszállítási embargót rendel el a Dél-afrikai Köztársaság ellen, ez az első kötelező szankció egy tagállam ellen.
 november 11. – Nagyarányú tisztogatási hullám indul a „négyek bandájának” hívei ellen Kínában.
 november 13. – Szomália felmondja együttműködési szerződését a Szovjetunióval.
 november 16. – Magyarországon tárgyal a Fiat-konszern elnöke, Giovanni Agnelli.
 november 17. – Luxorban 58 külföldi turistát és négy egyiptomit gyilkolnak meg iszlám terroristák, következményeként az utazási irodák tömegesen mondják vissza egyiptomi körútjaikat.
 november 19–20. – Anvar Szadat egyiptomi elnök látogatása Izraelben.
 november 24. – Az Európa Tanács tagja lesz Spanyolország.

December 
 december 1. – Az MSZMP Központi Bizottságának ülése megállapítja, hogy az 1977. évben elért eredmények elmaradnak a népgazdasági tervtől.
 december 3. – Josip Broz Tito jugoszláv és Nicolae Ceaușescu román államfő leteszi a Vaskapu II. vízerőmű alapkövét.
 december 4–10. – Az angolai Népi Felszabadítási Mozgalom I. Kongresszusa.
 december 4. – Banguiban Közép-Afrika császárrá koronázzák Jean-Bédel Bokassa tábornokot
 december 7. – Megnyílik a Lillafüredi Palotaszálló.
 december 8.
 Egyiptom bezáratja a kelet-európai szocialista országok konzulátusait és kulturális intézeteit.
 Ahmed Hasszán al-Bakr iraki elnök a Szovjetunióba látogat.
 december 9. – Elkészül a Körösök vízlépcsőrendszere, miután átadják ennek utolsó tagját, a körösladányi duzzasztóművet.
 december 10. Az Amnesty International kapja a Nobel-béke-díjat. Az irodalmi díj a spanyol Vicente Aleixandre-hoz, a keserű hangú szürrealista lírikushoz kerül.
 december 25–26. – Szadat egyiptomi elnök és Begín izraeli miniszterelnök tárgyalásai Iszmáilijában.
 december 27–29. – A Kínai Népi Politikai Tanácskozó Testület (népfront) ülése.
 december 29–30. – Carter amerikai elnök látogatása Lengyelországban.
 december 31. – Kambodzsa megszakítja a diplomáciai kapcsolatokat Vietnámmal, a határon történt harci cselekmények miatt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Új devizarendszert vezetnek be Jugoszláviában. (A külföldi fizetőeszközökkel azok a gazdasági alanyok, köztársaságok rendelkeznek, amelyek ezeket kivitelből előteremtik.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1977-ben

1977 a filmművészetben 
 Csillagok háborúja

1977 az irodalomban 
 Bereményi Géza: Legendárium
 Somlyó György – A költészet vérszerződése (tanulmányok), Szépirodalmi
 Megjelenik Ladislav Ballek szlovák író Pomocník (A segéd) című regénye.

1977 a zenében 
 január 17. – Ferencsik János karnagy 70. születésnapja alkalmából a Magyar Népköztársaság babérkoszorúval ékesített zászlórendjét kapja.
 szeptember 25. – A „The Wings” jótékonysági koncertet ad, a bevételt a velencei Szent Márk-székesegyház javára ajánlja fel.
 Demjén Ferenc 3 társával együtt megalapítja a V’Moto-Rock együttest.
 december 7. – Az AC/DC nevű rockegyüttes az amerikai Atlantic Records stúdiójában rögzíti egyik minikoncertjét, amit kifejezetten rádiós lemezlovasoknak szánnak. A felvétel 20 évvel később nagy példányszámban is megjelent Live from the Atlantic Studios címmel.
 Megalakul a Dire Straits brit rockzenekar, Mark Knopfler vezetésével.

Fontosabb külföldi albumok 
 ABBA: The Album
 AC/DC: Let There Be Rock
 Bob Marley and the Wailers: Exodus
 Blondie: Plastic Letters
 The Clash: The Clash
 David Bowie: Heroes
 Donna Summer: I Remember Yesterday 
 Emerson, Lake & Palmer: Works Volume 1, Works Volume 2
 Fleetwood Mac: Rumours
 Iggy Pop: The Idiot
 KISS:Love Gun
 Kraftwerk: Trans Europe Express
 Meat Loaf: Bat Out of Hell
 The Carpenters: Passage
 Pink Floyd: Animals
 Queen: News of the World
 Rainbow: On Stage
 Sex Pistols: Never Mind the Bollocks, Here’s the Sex Pistols
 David Bowie: Low

fontosabb magyar nagylemezek 
 Bergendy-együttes: Jazz
 Cseh Tamás – Bereményi Géza: Levél nővéremnek (Másik Jánossal)
 Demjén Ferenc: Fújom a dalt
 Fonográf: Edison Fonográf album
 Generál: Zenegép
 Katona Klári: Savanyú a csokoládé
 Koncz Zsuzsa: Koncz Zsuzsa X.
 Kovács Kati: Csendszóró
 Locomotiv GT: Mindenki másképp csinálja
 Neoton Família: Csak a zene.
 Omega: Időrabló
 Piramis: I.
 Skorpió: Kelj fel!
 Sztevanovity Zorán: I.

1977 a tudományban 
 június 26. – A vonalkód első kereskedelmi használatának kezdete az Amerikai Egyesült Államokban
 augusztus 20. – A Voyager–2 indítása
 szeptember 5. – A Voyager–1 indítása Cape Canaveralból
 november 22. – Megindul Európa (Párizs és London) és New York között a szuperszonikus polgári légiforgalom a Concorde gépekkel.
 november 23. – A Cape Canaveralról pályára állítják a Meteosat–1-t, az első európai meteorológiai műholdat.
 Az első napelemes számológép megjelenése.
 A neutronbomba kifejlesztése.

1977 a légi közlekedésben

1977 a vasúti közlekedésben

1977 a sportban 
 A Vasas SC nyeri az NB1-et. Ez a klub 6. bajnoki címe.
a Jászberényi Lehel HC Megalapítása

1977 a televízióban 
 Táncdalfesztivál

1977 a jogalkotásban

Születések

január–április 
 január 2. – Farkas Norbert, magyar labdarúgó
 január 3. – Lee Bowyer, angol labdarúgó
 január 3. – Iizuka Majumi, japán énekes és szeijú
 január 4. – Sólyom-Nagy Máté, operaénekes
 január 5. – Ferjan Matej, szlovén-magyar salakmotor-versenyző († 2011)
 január 7. – Dolhai Attila, magyar színész, énekes
 január 8. – Matkó Zsolt, magyar labdarúgó, a Bőcs KSC kapusa
 január 10. – Mike Fokoroni, zimbabwei atléta
 január 11. – Tokaji Viktor, magyar jégkorongozó
 január 12. – Cade McNown, quarterback
 január 13. – Orlando Bloom, angol színész
 január 20. – Orosz Dénes, magyar filmrendező, forgatókönyvíró, író.
 január 23. – Völgyesi Gabriella a Unique együttes gyönyörű énekesnője
 január 28. – Daunte Culpepper, amerikai quarterback
 január 29. – Sam Jaeger, amerikai színész
 január 29. – Justin Hartley, amerikai színész
 február 1. – Robert Traylor amerikai kosárlabdázó († 2011)
 február 2. – Shakira (Shakira Isabel Mebarak Ripoll), kolumbiai énekesnő
 február 2. – Ryan James Bittle, amerikai színész
 február 5. – Pavel Novotný cseh pornószínész
 február 8. – Roman Kosztomarov, orosz jégtáncos
 február 13. – Randy Moss  amerikaifutball-játékos
 február 19. – Gianluca Zambrotta, olasz labdarúgó
 február 19. – Teo Đogaš, horvát vízilabdázó
 február 22. – Hakan Yakın, svájci labdarúgó
 február 22. – Posta Victor magyar zenész, színész
 február 24. – Lükő Zsolt fedélzeti technikus, posztumusz hadnagy († 2008)
 február 25. – Zováth János, magyar labdarúgó
 február 26. – Greg Rikaart, amerikai színész
 március 1. – Baranyi Imre, vízilabdázó
 március 1. – Leszek Blanik, lengyel tornász
 március 8. – James Van Der Beek, amerikai színész
 február 8. – Sverre Andreas Jakobsson, izlandi kézilabdázó
 március 9. – Szarvas József "Josh", énekes, Josh és Jutta duóból
 március 14. – Macuda Naoki, japán labdarúgó († 2011)
 március 16. – Thomas Rupprath, német úszó
 március 18. – Trent Tesoro, amerikai pornószínész
 március 20. – Vadim Devyatovskiy, fehérorosz kalapácsvető
 március 20. – Vladan Marković, szerb úszó
 március 23. – Kabai Lóránt, költő, író, szerkesztő, kritikus, vizuális művész
 március 26. – Sandro Viana, brazil atléta
 március 27. – Elek Norbert, magyar labdarúgó
 március 30. – Kovács Béla válogatott labdarúgó
 április 2. – Michael Fassbender, német színész
 április 4. – Boczkó Gábor, magyar párbajtőröző
 április 7. – Rósa Dénes, magyar labdarúgó
 április 10. – Aaron Armstrong, trinidadi atléta
 április 13. – Kovács Norbert labdarúgó
 április 14. – Sarah Michelle Gellar, amerikai színésznő
 április 16. – Fredrik Ljungberg, svéd labdarúgó
 április 18. – Bryce Johnson, amerikai színész
 április 22. – Csányi Erika, magyar színésznő, énekesnő
 április 26. – Tom Welling, amerikai modell, színész
 április 28. – Kikelomo Ajayi, nigériai labdarúgó

május–augusztus 
 május 2. – Megyesi László, labdarúgó
 május 6. – Kristof Beyens, belga kerékpározó
 május 8. – Szentpáli Roland, tubaművész
 május 10. – Nick Heidfeld, Formula–1-es autóversenyző
 május 10. – Fodor Zoltán, magyar táncművész, koreográfus
 május 13. – Neil Hopkins, amerikai színész
 május 15. – Kolovratnik Krisztián, színész
 május 16. – Melanie Lynskey új-zélandi színésznő
 május 19. – Manuel Almunia, spanyol labdarúgó
 május 20. – Matt Czuchry, amerikai színész
 május 26. – Luca Toni, olasz labdarúgó
 május 31. – Eric Christian Olsen amerikai színész
 június 1. – Marius Radu, román labdarúgó
 június 1. – Némedi Norbert, magyar labdarúgó
 június 2. – Váczi Gergő, magyar újságíró, műsorvezető
 június 3. – Gaal Gergely magyar politikus
 június 4. – Vicente Lima, brazil sprinter
 június 8. – Kanye West, amerikai rapper
 június 11. – Shane Meier, kanadai színész
 június 11. – Ryan Dunn, amerikai színész, kaszkadőr († 2011)
 június 14. – Duncan Oughton új-zélandi labdarúgó
 június 19. – Maria Cioncan, román atléta († 2007)
 június 22. – Bernadette Heerwagen német színésznő
 június 23. – Jason Mraz, amerikai énekes, dalszövegíró
 június 23. – Attila Korodi, román környezetvédelmi miniszter
 június 24. – Anthony Ashley-Cooper, Shaftesbury tizenegyedik earlje († 2005)
 június 27. – Raúl, spanyol labdarúgó
 június 27. – Sabine Dünser lichtensteini énekesnő, az Elis együttes alapítója († 2006)
 június 28. – Fogarasi Gergely, alkotóművész
 június 29. – Szujó Zoltán, magyar újságíró, sportriporter, autóversenyző
 június 30. – Monica Iacob-Ridzi román politikus, ifjúsági és sportminiszter
 július 1. – Liv Tyler, amerikai színésznő
 július 1. – Molnár Balázs, magyar válogatott labdarúgó
 július 5. – Nicolas Kiefer, német teniszező
 július 7. – Aleš Hanák, cseh pornószínész
 július 8. – Milo Ventimiglia, amerikai színész
 július 10. – Martin Čotar, horvát kerékpározó
 július 13. – Gustavo Lima, portugál vitorlázó
 július 14. – Viktória svéd királyi hercegnő
 július 18. – Alekszandr Szergejevics Morozevics, orosz sakkozó
 július 18. – Sebestyén Balázs, magyar rádiós és tévés műsorvezető
 július 20. – Yves Niare, francia súlylökő
 július 21. – Ilja Noszkov, orosz színész
 július 22. – Alessandro Grandoni, olasz labdarúgó
 július 27. – Jonathan Rhys Meyers, ír színész
 augusztus 2. – Edward Furlong, amerikai színész
 augusztus 3. – Rui Silva, portugál atléta
 augusztus 3. – Tom Brady, amerikaifutball-játékos
 augusztus 9. – Csordás Csaba, magyar labdarúgó
 augusztus 12. – Jesper Grønkjær, dán labdarúgó
 augusztus 15. – Igor Cassina, olasz olimpiai bajnok tornász
 augusztus 16. – Farkasházi Réka, magyar színésznő
 augusztus 17. – Thierry Henry, francia labdarúgó
 augusztus 21. – Spala Korinna, magyar táncművész, koreográfus
 augusztus 22. – Szabó Gergő sportriporter
 augusztus 24. – Robert Enke, német labdarúgó († 2009)
 augusztus 25. – Jonathan Togo, amerikai színész
 augusztus 26. – Therese Alshammar, svéd úszónő
 augusztus 26. – Vereckei Ákos, kétszeres olimpiai és hatszoros világbajnok kajakozó
 augusztus 27. – Deco, portugál labdarúgó
 augusztus 31. – Jeff Hardy, amerikai pankrátor

szeptember–december 
 szeptember 7. – Lengyel Tamás, Jászai Mari-díjas magyar színész
 szeptember 11. – Varró Dániel, magyar költő
 szeptember 12. – Julija Pahalina orosz műugró
 szeptember 14. – Ferenczi István, magyar válogatott labdarúgó
 szeptember 15. – Tom Hardy, angol színész
 szeptember 17. – Rob Kornél, magyar labdarúgó
 szeptember 18. – Koncz Zsolt, magyar labdarúgó
 szeptember 21. – Kiss Gergely, háromszoros olimpiai bajnok magyar vízilabdázó
 október 6. – Daniel Brière, kanadai jégkorongozó
 október 8. – Daniel Bess, amerikai színész
 október 10. – Pomper Tibor, magyar labdarúgó
 október 18.
 Paul Stalteri, kanadai labdarúgó
 Juhász László Attila, magyar építészmérnök
 október 28.
 Németh Milán, magyar amerikaifutball-játékos
 Moser Károly, magyar szinkronszínész
 november 2.
 Randy Harrison, amerikai színész
 Leon Taylor, olimpiai ezüstérmes brit műugró
 november 6. – Niradzsan nepáli királyi herceg, a Sah-dinasztia tagja († 2001)
 november 10.
 Brittany Murphy, amerikai színésznő († 2009)
 Tihomil Vranješ, horvát vízilabdázó
 november 11. – Deák Attila, magyar kosárlabdázó
 november 12. – Benni McCarthy, dél-afrikai labdarúgó
 november 15.
 Sean Murray, amerikai színész
 Peter Phillips, a brit trón 11. várományosa, Anna brit királyi hercegnő fia
 november 23. – Pintér Zoltán, magyar labdarúgó
 november 25. – Guillermo Cañas argentin teniszező
 november 26. – Ivan Basso olasz kerékpáros
 november 30. – Olivier Schoenfelder francia jégtáncos
 december 4. – Nádasi Veronika magyar színésznő, szinkronszínész, énekes, tanár 
 december 7.
 Dominic Howard, angol dobos (Muse)
 Horváth Patrícia, magyar vízilabdázó
 december 9. – Tóth Barnabás, magyar filmrendező, színész, producer
 december 18. - Axwell svéd DJ 
 december 19. – Boros Tamara, horvátországi magyar asztaliteniszező
 december 26. – Frédéric Dambier, francia műkorcsolyázó
 december 30. – Saša Ilić, szerb labdarúgó

Halálozások 

 január 9. – Heinrich Bleichrodt német tengeralattjáró-parancsnok, aki a tizennyegyedik legeredményesebb tengeralattjáró-ász volt a második világháborúban (* 1909)
 január 14. – Anaïs Nin kubai származású, franciaországi születésű amerikai írónő (* 1903)
 január 14. – Robert Anthony Eden, volt brit miniszterelnök (* 1897)
 január 14. – Peter Finch, ausztrál színész (* 1916)
 január 22. – Révész Géza honvédelmi miniszter (* 1902)
 január 28. – Tom Pryce egykori Formula–1-es pilóta (* 1949)
 január 30. – Babos Zoltán magyar vízépítő mérnök (* 1904)
 február 9. – Szergej Vlagyimirovics Iljusin, szovjet repülőgéptervező mérnök (* 1894)
 február 11. – Fakhruddin Ali Ahmed, India 5. elnöke (* 1905)
 február 13. – Pogácsás György, mezőgazdász, egyetemi tanár, politikus (* 1919)
 február 17. – Péter Rózsa, Kossuth-díjas magyar matematikus (* 1905)
 február 20. – Rami Garipov, baskír költő, író, drámaíró, műfordító (* 1932)
 március 28. – Csallány Dezső, régész (* 1903)
 március 29. – Földes Péter Mihály (Peter Foldes) festő, animációs filmrendező (* 1923)
 március 30. – Tasnádi Kubacska András geológus, paleontológus (* 1902)
 április 5. – Zádor Jenő magyar zeneszerző (* 1894)
 április 25. – Méray-Horváth Zsófia, magyar műkorcsolyázó (* 1889)
 május 21. – Kronberger Lily, világbajnok műkorcsolyázó (* 1890)
 június 1. – Básti Lajos, színész (* 1911)
 június 4. – Kovács Margit, keramikus (* 1902)
 június 12. – Várszegi József, olimpiai bronzérmes atléta, gerelyhajító (* 1910)
 június 16. – Wernher von Braun, német-amerikai fizikus, rakéta-mérnök (* 1912)
 június 25. – Szervánszky Endre, zeneszerző (* 1911)
 június 29. – Kutasi György, olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1910)
 július 2. – Vladimir Nabokov, orosz származású amerikai író, műfordító (* 1899)
 augusztus 1. – Francis Gary Powers az amerikai légierő tisztje (* 1929)
 augusztus 3. – III. Makáriosz érsek, Ciprus elnöke (* 1913)
 augusztus 4. – Ernst Bloch, német filozófus (* 1885)
 augusztus 7. – Balogh József mezőgazdász, kelet-magyarországi helyi politikus, országgyűlési képviselő (* 1919)
 augusztus 16. – Elvis Presley, amerikai énekes, a rock and roll Királya (* 1935)
 augusztus 18. – Déry Tibor, író (* 1894)
 augusztus 18. – Fábián László református lelkész, politikus, mezőgazdasági szakíró (* 1919)
 augusztus 20. – Gillemot László Kossuth-díjas gépészmérnök, anyagtudós, az MTA tagja (* 1912)
 augusztus 25. – Kós Károly, építész, író (* 1883)
 szeptember 2. – Manga János magyar folklorista, a néphagyomány és népművészet szakavatott kutatója (* 1906)
 szeptember 5. – Gustav Bayer olimpiai ezüstérmes norvég tornász (* 1895)
 szeptember 6. – Hajnal Anna, József Attila-díjas költő, író (* 1907)
 szeptember 8. – Zero Mostel amerikai színész, a New York-i Broadway színpadainak népszerű komikusa (* 1915)
 szeptember 13. – Leopold Stokowski, angol karmester (* 1882)
 szeptember 16. – Maria Callas, görög opera-énekesnő (* 1923)
 október 6. – Kormos István, költő, műfordító (* 1923)
 október 14. – Bing Crosby, amerikai énekes, színész (* 1903)
 november 18. – Kurt Schuschnigg, volt osztrák szövetségi kancellár (* 1897)
 december 7. – Goldmark Péter Károly magyar származású amerikai mérnök, fizikus (* 1906)
 december 8. – Nagy Ernő, olimpiai bajnok vívó (* 1898)
 december 25. – Charles Chaplin, amerikai színész, rendező (* 1889)
 december 25. – Reményi József, szobrász, érem- és plakettművész (* 1887)

Források 
  
  
  
 Horváth Jenő: Évszámok könyve. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001.
 Horváth Jenő (szerk.): Világpolitikai lexikon (1945-2005). Osiris Kiadó, Budapest, 2005.
 A XX. század krónikája. Officina Nova, Budapest, 1994.
 Népszabadság XXXV. évf. (1977)

Jegyzetek 

 
20. század