Nagydobrony

Nagydobrony (, ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.

Fekvése
Nagydobrony Ungvártól 42 km-re délkeletre, Munkácstól 23 km-re nyugatra, a Szernye-patak és a Latorca között fekszik. 
A településen két fontos út is áthalad: egyrészt a Csap–Munkács országút, másrészt a Csap–Beregszász közút. Ezek a falu központjában találkoznak. Szomszédos települések: a falutól 1 km-re nyugatra Kisdobrony, 6 km-re keletre Csongor, 10 km-re délre Bátyú. Bátyúban található a településhez legközelebb eső vasútállomás.

Nevének eredete
Nevének két fajta eredete ismeretes:
 Mivel sokáig a Dobók birtoka volt, ezért sokan innen eredeztetik a nevét.
 Nagydobronyt tölgyerdők veszik körbe, aminek orosz (szláv) neve dub, ezért mások ebből eredeztetik a nevét.

Története
Nagydobrony környéke valószínűleg már a bronz- és vaskorban is lakott volt. A területen számos ősi leletre bukkantak, a legrégebbiek háromezer évesek lehetnek. Bronzkarikák, gombok, kopjavégek, üveggyöngyök, valamint egy lándzsa-csúcs és egy vastőr került elő a föld alól.

A szájhagyomány nem őrzött meg a falu keletkezésére utaló mondát. A helyiek annyit hallottak őseiktől, hogy az első lakók a Kucsárka nevű részen telepedtek le, melyet a Hatrác-patak félkörívben védett a támadóktól. Hogy ez mikor történt, és kik voltak az első telepesek, nem lehet tudni.

Egyes történészek úgy gondolják, hogy a település bolgár-besenyő eredetű lehet a honfoglalás előtti, vagy közvetlenül a honfoglalás utáni időkből. A falu nevének szlávos hangzásából következtetnek erre, valamint abból, hogy 1081 és 1095 között bolgárok özönlötték el a Tisza–Ung–Latorca vidékét.

A tatárjárás idején valószínűleg elpusztult a falu, bár erről nincsenek pontos adatok. Lehoczky Tivadar munkái szerint a tatárok a későbbi Bereg vármegye területét teljesen elpusztították. A történész ezt írja az akkor még Csépánfölde, Csépántelek néven ismert Kisdobronyról: „...Csépán nevű egykori helység feküdt tehát Dobrony és Ignécz között s a tatárok 1241-ben elpusztították.” Valószínű, hogy Nagydobrony sorsa is hasonló volt a környező falvakéhoz.

Annyi bizonyosan elmondható Lehoczky Tivadar leírása alapján, hogy Nagydobronynak már léteznie kellett a tatárdúlás idején. Első korabeli írásos említése 1248-ból való, a leleszi konvent levéltárában található egyik okiratban szerepel Dobron néven, azonban Györffy György megkérdőjelezi ennek eredetét. Majd egy 1270-ben kelt határleírásban található utalás a falura: „Chepanteluk... inter Dobron... et Ogteluk” (vagyis Kisdobrony már akkor is Nagydobrony és Tiszaágtelek között feküdt), ezt az iratot jelenleg a Magyar Országos Levéltár őrzi. A település még számos későbbi leírásban felbukkan Dobrun (1270), Dubron (1299), Dubrum (1321) alakban.

A 13. században már egyházas hely, Kárpátalja legnagyobb magyarlakta települése. Jellegzetes helyi népszokásokkal, népviselettel, népköltészettel. Gyűjtött itt Bartók és Kodály, 1901-ben itt nyaralt Ady Endre, aki költeményében is megörökítette.

1910-ben 3033 lakosából 3027 magyar volt, ma 5600 lakosának 90%-a magyar. A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Mezőkaszonyi járásához tartozott.

1923 január 31-én megszűnt a korábban Bereg vármegye részeként létező Mezőkaszonyi járás. A falu Kisdobronnyal együtt ezentúl az Ungvári járáshoz tartozott.

Az első bécsi döntés alapján 1938 és 1945 között ismét Magyarországhoz került, ekkor azonban Ung vármegyébe osztották be.

A második világháború során 152 nagydobronyi férfi esett el. 1944 novemberében a sztálinisták közel 300 férfit hurcoltak el, közülük 93-an odahaltak. 1941 november 30-án első világháborús emlékművet avattak.

1953-ban nyílt meg magyar nyelvű középiskolája, de az általános iskolában is magyar nyelvű az oktatás.

2018. július 15-én hajnalban felgyújtották a Nagydobronyi Református Déli Cigánygyülekezet imaházát és óvodáját.

Legendája
Nagydobronyhoz az egyik legérdekesebb 20. századi legenda fűződik. Az eredeti verzió szerint a községet jóval a II. világháború befejezése után, békeidőben, a szovjet csapatok lebombázták, a földdel tették egyenlővé. Ma sem található a térképeken.

A nyugati sajtópropaganda által felkapott hír évtizedekig fel-felbukkant különböző forrásokban, utalásokban. A legenda megnyugtató lezárására csak 1990 után kerülhetett sor.

Látnivalók
 A Nagydobronyi Líceum, 2020-ig Nagydobronyi Középiskola, ahol a nemrégi felújítás után már professzionális, digitális környezetben tanulhatnak a diákok.
 Református temploma a korábbi fatemplom helyén 1776 és 1805 között épült fel. Ez később szűknek bizonyult, ezért 1912-ben új templomot építettek, melyet 1987-ben újítottak fel.
 A Nagydobronyi Református Líceum 1995-ben jött létre, melyben több mint 100, Kárpátalja különböző településeiről való, diák tanul.
 Az Irgalmas Samaritánus Református Gyermekotthon 1995. óta otthon immár több mint 70 árva, félárva és/vagy rokkant gyermeknek.

Híres emberek
Nagydobronyban született:
Kántor József volt igazgató és történelemtanár a Nagydobronyi Középiskolában;
Nagydobronyi Weöres Sándor (Varga Sándor) kortárs költő;
1897. február 18-án Vörös Géza festő;
1944. március 7-én Hidi Endre keramikus.

Népművészet, népszokások
A Kárpátalja legnagyobb magyarlakta községe, mely őrzi népszokásaiban, népviseletében gazdag hagyományait. Bár népviseletét már nem a napi viseletben őrzi, de ma is varrnak, hímeznek a nagydobronyi asszonyok.

A településen gyűjtött népdalt egykor Bartók Béla ésKodály Zoltán is. Ismertek itt máig a nagydobronyi népballadák, és híresek a lakodalmi szokások. A lakodalmi kendőkön, szőtteseken pedig máig megtalálhatók a dobronyi rózsák.

A dobronyi fazekasság is híres volt, melynek hagyományait Hidi Endre keramikus, iparművész vitte tovább a településen.

Érdekesség, hogy a nagydobronyi lakosok legtöbbje az UTC+1-es időzónát használja

Források
 Németh Adél: Kárpátalja (Panoráma 1991) 
 Móricz Kálmán: Nagydobrony, Budapest: Hatodik Síp Alapítvány, 1993. .
 
 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914

Jegyzetek

További információk
 Nagydobrony község hivatalos honlapja 
 
 SzSzKSz topográfiai térképe
 Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára
 
Nagydobronyi Középiskola weblapja www.veldobronzos.com

Az Ungvári járás települései
Bereg vármegye települései