Szlovén tolár

A tolár Szlovénia hivatalos pénzneme volt 1991. október 8-ától, amikor felváltotta a jugoszláv dinárt, 2006. december 31-éig, amikor bevezették helyette az eurót. ISO-kódja: SIT. Váltópénze a stotin. 1 tolár 100 stotin, de csak az 50 stotinos érme volt forgalomban. A szlovén más szláv nyelvekhez hasonlóan nem csak egyes és többes, hanem kettes számot is ismer, így a tolár ragozása a következőképpen alakul: 1 tolar, 2 tolarja, 3-4 tolarje, 5-től tolarjev. A tolár kifejezés a német Thalerből (magyarul tallér) ered, ami pedig a csehországi Joachimsthal (ma Jáchymov) bányaváros nevéből származik, ahol 1518-ban először vertek ezüsttallérokat. A tolárt Szlovénia központi Banka Slovenije bocsátotta ki. Megszűnése éveiben körülbelül a magyar forinttal volt egyenértékű. A tolár 2007. január 14-éig még használható volt fizetésre, ez után 2007. február 28-áig bankokban át lehetett váltani euróra. 2007. március 1. óta a pénz többé nem használható.

Története 

A pénz külső megjelenése, figyelembe véve a mennyiségét, eloszlását és tartós jelenlétét, Szlovénia egyik leglátványosabb önkifejezése volt.

Szlovénia új pénznemét 1991 októberében vezették be. 1995 szeptemberétől kezdve átváltható volt a Nemzetközi Valutaalap által elfogadott többi valutával. Mivel erős alapokon hozták létre, így viszonylag stabil pénzzé vált.

Érmék
Ellentétben a bankjegyeken található történelmi és kulturális történetekkel, az érméket természeti motívumok díszítik. Az állatok bemutatják a világ ezen részének ökoszisztémáját.

Bankjegyek 
Jugoszláviától 1991 júniusában, a szerbek uralta jugoszláv néphadsereggel vívott rövid háború után tudott elszakadni Szlovénia, a szövetségi állam leggazdagabb és legfejlettebb állama. Az ország valutája ekkor az 1990-es denomináció után bevezetett jugoszláv dinár volt, amit a belgrádi székhelyű Jugoszláv Nemzeti (vagy Népi) Bank bocsátott ki. Ez erős gazdasági függést jelentett, amitől az ország mihamarabb szabadulni akart. A központi bank felállításáig fizetési jegynek (szlovénül vrednostni bon) nevezett államjegyek forogtak, melyek egyszerű megjelenésű ideiglenes pénzjegyek voltak, és a tolár bevezetésekor visszavonták őket, de még az euró bevezetése után is be lehet váltani a Szlovén Bankban.

Az új szlovén pénzről szóló döntések megjelentek a kilenc bankjegyen (a 10 000, 5000, 1000, 500, 200, 100, 50, 20 és 10 tolároson). A Szlovén Bank és a Szlovén Művészeti és Tudományos Akadémia választotta ki azon személyeket, akik a szlovén identitás és történelem szempontjából fontosak, így érdemesek arra, hogy bankjegyeken szerepelhettek. A pénz külső megjelenésének megtervezését Miljenko Liculra bízták.

Licul alapötlete az volt, hogy a pénz a munka eredményességének kimutatása, az újonnan készített földi javak honorálása. Ez az, amiért a kiválasztott személyiségek kifejeznek egy örök érvényű tartalmat, a jelen vonatkozásban kapcsolatot a kreativitás és annak jutalma között. Mindegyik arckép hárompólusú: a személy, aki fontos újítást mutat be egy bizonyos területen; a szakterületet, ahol az illető dolgozott néhány segédeszközzel illusztrálva, és a személy és a segédeszköz kapcsolatának eredményét. Ez a személy-eszköz-eredmény háromszög a szlovén tolár külső megjelenésének alapötlete.

Ezen túl található a toláron egy intézmény, amihez a kiválasztott személy többé-kevésbé kapcsolódik. Az intézményt általában az építészeti jellemvonások segítségével ábrázolják, amiket a művész összetett külső és belső ihlet által talált. A bankjegyeken található portrék árnyalakban folytatódnak. Az arc tagoltságát a körvonalban fejezi ki, és a portré térbeli szemszöge finoman folytatódik a bankjegy felületén továbbá a háromszög motívumain.

A tolár bankjegyeknél használt nyomdászati megoldás bizonyos tekintetben tisztelet a klasszicizmusnak – serif betűtípus –, de mégsem nyúl vissza a történelmi klasszicizmushoz. Azonos nyomdai eljárást használtak már korábban a Miljenko Licul által tervezett szlovén útlevélen. A bankjegyeken található számértékek, összefüggésben a kép levegő-föld szemszögével, ki vannak terjesztve három dimenzióra.

A két alapgondolat megjelenését – a személy-eszköz-eredmény háromszög a mulandóság bevonásával, a portré folytatása árnyképpé – feljavítják a színek. Az ötlet, hogy gyönyörű és vidám bankjegye legyen Szlovéniának a millenniumra a holland forinttól származik. A színben gazdag és élettel teli történetet, amit a bankjegyek elmesélnek, kiegészítik a Radečében készített papír tapintható tulajdonságai. Ezen kívül a papír kellemes ropogása nagyon tartós.

További információk
 Szlovén bankjegyek képei
 Szlovén érmék képei

 Szlovén Bank
 Az euró bevezetése Szlovéniában
 Katalógus és galéria jegyzetek Szlovénia

Történelmi pénznemek
Szlovénia gazdasága
Szlovénia történelme