Korlát (település)

Korlát község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Gönci járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton kb. 55 kilométerre északkeletre fekszik, a Zempléni-hegységnek a Hernád völgye felé lefutó nyugati lankái között.

A közvetlenül szomszédos települések: északkelet felől Fony, dél felől Arka, nyugat felől pedig Vizsoly.

Megközelítése 
Közúton két útvonalon közelíthető meg, a Hernád völgyében futó 3713-as út felől, vagy Fony belterületén keresztül, mindkét irányból a 3715-ös úton.

Vasútvonal nem érinti, ennek ellenére a  egyik megállója a Korlát-Vizsoly megállóhely nevet viseli. A névadás oka az lehetett, hogy a megálló a Korlátra vezető 3715-ös út közelében létesült, nem messze annak vasúti keresztezésétől, és mindkét településtől közel azonos (kevesebb, mint 2 kilométernyi) távolságban helyezkedik el.

Története 

Korlát (Korlátfalva) már az őskorban is lakott hely volt, területén csiszolt kőeszközök kerültek napvilágra.

Nevét az ismert okleveles források 1332-ben említették először, Corardi, Cunradi, Conradi, Corradi formában. A név eredete valószínűleg az oklevelekben 1267-ben szereplő Arkai Corladus személye. A település ebben az évben már szerepelt a pápai tizedjegyzékben, tehát ekkor már egyháza is volt. Papja a pápai tizedjegyzék adatai szerint 1332-1333-ban 36 garas, 1334-ben 20 garas 1335-ben 24 garas pápai tizedet fizetett.

A település első ismert birtokosai a Lánczi család tagjai voltak.

1640-ben a törökök elpusztították, és majd egy évszázadig lakatlanul állt, csak az 1700-as évek közepén népesült újra.

A településen Nikházy György-nek, II. Rákóczi Ferenc egyik generálisának egykor kastélya is állt, melynek a 20. század elején már csak csekély, átalakított maradványai voltak láthatók.

A Fúló és Vízkelety családoknak sírboltja van itt a településen.

Birtokos volt még itt a Domokos család, detki és tengerfalvi Meczner család, valamint a borzovai Téglássy család is.

Korlát a 20. század elején Abaúj-Torna vármegye Gönczi járásához tartozott.

Az 1910-es népszámláláskor 608 lakosa volt, ebből 604 magyar volt, 241 római katolikus, 54 görögkatolikus, 273 református volt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kovács Miklósné (független)
 1994–1998: Kovács Miklósné (független)
 1998–2002: Kovács Miklósné (független)
 2002–2006: Kovács Miklósné (független)
 2006–2010: Takács Péter György (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Kovács Miklósné (független)
 2014–2018: Hriczu Imre (független)
 2019–2019: Takács Krisztián (független)
 2019-től: Takács Krisztián (Fidesz-KDNP)

A településen 2019. február 17-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 88%-a magyar, 12%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 39,3% cigánynak mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62%, református 20,7%, görögkatolikus 8,3%, felekezeten kívüli 8%.

Látnivalók 
 Domokos-Téglássy kúria
 Domokos-Hercor kúria
 Szepessy-kúria
 Református templom (gótikus, 15. század)

Híres szülöttei 
 Kováts Mihály (Korlát, 1762. június 7. - Korlát, 1851. június 21.) orvos, akadémikus, a kémia magyar úttörője
 Ferenczy József (Korlát, 1846. február 5. - Budapest, 1912. november 23.) színész, színházi rendező
 Tama Ferenc - első világháborúban elhunyt hős katona.

Környező települések 
Fony, Hernádcéce, Vizsoly, a legközelebbi város: Encs (kb. 12 km).

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.
 Borovszky Samu: Abaúj-Torna vármegye

Jegyzetek

További információk 
 Képek, adatok a templomról és a kúriákról

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései