Biológia

A biológia (a görög biosz – ’élő’ és logosz – ’tudomány’ szavakból) a természettudomány egyik ága, mely az élőlények eredetének, leszármazási kapcsolatainak, testfelépítésének, működésének és a környezettel való kapcsolatának megismerésével foglalkozik. A biológia szót először Michael Christoph Hanov német filozófus használta 1766-ban egyik könyve címében. A mai értelemben egymástól függetlenül vezette be Karl Friedrich Burdach 1800-ban, Gottfried Reinhold Treviranus 1802-ben és Jean-Baptiste Lamarck szintén 1802-ben. Treviranus könyve („Biologie oder Philosophie der lebenden Natur für Naturforscher und Aerzte”) már címével jelzi a mai értelmét.

A modern biológia különböző szakterületekből áll, melyek lényegét az alábbi öt axióma foglalja össze:

 A sejtek az élet alapvető egységei.
 Az öröklődés alapvető egységei a gének.
 Az új fajok és öröklött jellemzőik az evolúció eredményei.
 Egy szervezet úgy szabályozza belső környezetét, hogy fenntartsa stabil és állandó állapotát.
 Élő szervezetek energiát fogyasztanak és alakítanak át.

Története

Áttekintés 
A biológusok az élet legkülönbözőbb területeit tanulmányozzák. A minden élőlényben közös tulajdonságokat vizsgáló, összehasonlító jellegű nagy tudományágakat az általános biológia (vagy biologia generalis, probiológia) néven szokás összefoglalni (például evolúcióbiológia, genetika, ökológia, etológia); az egyes konkrét, ma is élő élőlénytípusokat vizsgáló biológiai tudományágakat pedig biontológia vagy biologia universalis néven (például zoológia, entomológia, antropológia, botanika, anatómia, virológia stb.). A ma élő rendszerekkel foglalkozó biontológia tanulmányozhatja az egyedi szervezeteket (ez az individuális biológia vagy idiobiológia), de vizsgálhatja az egyedekből szerveződő egyedek fölötti szerveződéseket (ez a tárgya a szupraindividuális vagy szünbiológiának). A már nem élő, de valamikor élt élőlények világát kutatják az őslénytan (paleontológia) tudományai. Ezért sokan vélik úgy, hogy a „biológia” nem egy természettudomány, hanem az élőkkel foglalkozó természettudományok összessége.

Egy másféle csoportosításban az egyes tudományágakat aszerint soroljuk csoportokba, hogy milyen mélyen vezetjük vissza a biológiai törvényeket az anyag egyes elemi és még elemibb formáinak szintjére:
 az atomi és molekuláris szinttel a molekuláris biológia, a biokémia, a biofizika, a genomika, a proteomika foglalkozik, de minden biológiai tudománynak lehetséges molekuláris szemlélete és ilyen szintű vizsgálata.
 a sejtek működését a sejtbiológia vizsgálja.
 több sejt együttműködésének kapcsolatrendszerét a szövettan, a szervtan és a szervezettan kutatja, míg a működéseket az élettan (fiziológia) tanulmányozza.
 a genetika foglalkozik az öröklődéssel az öröklődő változékonysággal és így a szervezetek változatosságának végső forrásával; a genomika a teljes genom működéseit egyszerre elemzi.
 a fejlődésbiológia azokat a folyamatokat és mechanizmusokat kutatja, amelyekkel a szervezetek keletkeznek, növekednek, fejlődnek a halálukig és közben öregszenek.
 a fajok sokféleségével, azok rendszerezésével foglalkozik a rendszertan, míg a sokféleség létrejöttét és a földtörténeti kibontakozását az evolúcióbiológia kutatja, és ezen belül az egyes élőlénycsoportok rokonsági leszármazásával foglalkozik a törzsfejlődéstan és a származástan.
 az egyes fajok belső felépítését az anatómia, az állatok viselkedését az etológia, míg az emberét a pszichológia, illetve a humánetológia vizsgálja.
 az élőlények közötti hatásokkal, illetve az élőlények és környezetük egymásra hatásával foglalkozik a szupraindividuális biológia illetve az ökológia.

Híres biológusok 

 Hippokratész (Kr. e. 460? – Kr. e. 375?)
 Theophrasztosz (Kr. e. 371 – Kr. e. 287)
 Caius Plinius Secundus (23 – 79)
 Galénosz (129 – 201)
 Albertus Magnus (1193 – 1280)
 Andreas Vesalius (1514 – 1564)
 Conrad Gessner (1516 – 1565)
 William Harvey (1578 – 1657)
 Carl von Linné (1707 – 1778)
 Georges-Louis Leclerc de Buffon (1707 – 1788)
 Jean-Baptiste Lamarck (1744 – 1829)
 Georges Cuvier (1769 – 1832)
 Alexander von Humboldt (1769 – 1859)
 Richard Owen (1804 – 1892)
 Charles Darwin (1809 – 1882)
 Gregor Mendel (1822 – 1884)
 Louis Pasteur (1822 – 1895)
 Thomas Henry Huxley (1825 – 1895)
 Ernst Haeckel (1834 – 1919)
 Ivan Petrovics Pavlov (1849 – 1936)
 Szent-Györgyi Albert (1893 – 1986)
 Linus Pauling (1901 – 1994)
 Konrad Lorenz (1903 – 1989)
 Francis Crick (1916 – 2004)
 David Attenborough (1926 –)
 Czeizel Endre (1935 – 2015)
 James D. Watson (1928 –)
 Lynn Margulis (1938 - 2011)
 Richard Dawkins (1941 –)

A biológia főbb ágazatai 

Azokat a tudományágakat, amelyek az élő természettel foglalkoznak, biológiai tudományoknak nevezzük. Az általános biológia az élő természet fejlődéstörvényeit foglalja össze.
 Aerobiológia
 Anatómia (bonctan)
 Asztrobiológia vagy exobiológia
Állattan (Zoológia)
Entomológia (rovartan)
 Biofizika
 Biogeográfia (életföldrajz)
 Bioinformatika
 Biokémia
 Biomatematika
 Bionika
 Biotechnológia
 Elméleti biológia
Embertan (Antropológia)
 Etológia (viselkedésbiológia)
 Evolúcióbiológia
 Élettan (Fiziológia)
 Endokrinológia
 Összehasonlító élettan
 Növényélettan
 Környezeti és ökológiai élettan
Fejlődésbiológia
Egyedfejlődéstan
 Embriológia
 Törzsfejlődéstan (filogenetika)
 Genetika (örökléstan)
Populációgenetika
 Genomika
 Proteomika
 Mitokondriális genetika
 Hidrobiológia
 Limnológia (édesvizek biológiája)
 Idegtudományok (neurológia, neurobiológia)
 Neuroanatómia,
 Idegélettan,
 Biopszichológia vagy pszichobiológia
 Neurokémia, neurofarmakológia, pszichofarmakológia,
 Pszichofizika, pszichofiziológia
 Kognitiv tudományok
 Immunológia
 Immunogenetika
 Immunokémia
 Individuális vagy idiobiológia
 Járványtan (Epidemiológia)
 Mikológia (Gombatan)
 Mikrobiológia
Bakteriológia
 Virológia
 Molekuláris biológia
 Morfológia (alaktan)
Növénytan (Botanika)
Növénykórtan (fitopatológia)
 Lichenológia (zuzmókkal foglalkozik)
 Onkológia (a rákkal foglalkozik)
 Őslénytan (Paleontológia)
 Ősnövénytan,
 Ősállattan
 Populációbiológia
 Populációgenetika
 Populációdinamika
 Rendszertan (Taxonómia, Szisztematika)
 Sejtbiológia (Citológia)
 Szaporodásbiológia (reprodukciós biológia)
 Származástan
 Kladisztika
 Szociobiológia
 Szociálpatológia (a társadalmi viselkedési szabályokkal való beteges szembenállást vizsgáló tudományág.)
 Szövettan (hisztológia)
 Szupraindividuális vagy szünbiológia
 Biotika, florisztika, faunisztika
 Cönológia (társulástan)
 Szünfenobiológia
 Ökológia
 Természetvédelmi biológia (konzervációbiológia)
 Toxikológia (a mérgezésekkel foglalkozik)
 stb.

További információk 
 Biological Journals
 Ecology WWW page
 BiologyBrowser
 CABI 
 Applied Ecology and Environmental Research
 Biológiai idézetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Anyagcsere
 Fejlődés
 Homeosztázis
 Növekedés
 Rendszer

Galéria

Jegyzetek