1526



Események

Határozott dátumú események 
 január 14. – Madridban V. Károly német-római császár és I. Ferenc francia király békét köt. (A francia király hatalmas váltságdíj fejében kiszabadul fogságából.)
 április 23. – Szulejmán szultán ismét Magyarország ellen indul.
 április 24. – Fegyveres országgyűlés Rákosmezőn, amely határozatokat hoz a küszöbön álló hadjárat előkészületeiről.
 június 1. – A július 2-ára szóló tolnai hadbaszállási parancs megfogalmazása. (A mozgósítási parancsot három hétig nem kézbesítették ki mindenüvé, majd annak végrehajtása – a kikézbesítés után – nem történt meg.)
 július 2. – I. Szulejmán oszmán szultán Nándorfehérvárhoz érkezik.
 július 5. – Tomori Pál kalocsai érsek és bácsi ispán utasítja Várdai Mihály és Zoltai János bodrogi ispánokat, hogy a megye nemesi felkelését és a jobbágyok ötödrészét a péterváradi rév védelmére küldjék, hogy ott megvédhessék Bács és Bodrog megyéket. (8-án már a megyét utasítja, hogy még azon az éjjel valamennyi nemes és jobbágy egyenként a péterváradi révnél legyen.)
 július 11. – A szultán Belgrádból átkel Zimonyba.
 július 20. – II. Lajos király a pápai segélyhad első felével, cseh zsoldosokkal és saját bandériumával elindul Budáról.
 július 27. – Alapy György bán vezette maroknyi várvédők – kétheti ostrom után – kénytelenek a török túlerővel szemben feladni Pétervárad várát.
 július 28. – Nádasdy Tamás királyi titkár előadja II. Lajos segélykérelmét a speyeri birodalmi gyűlésen.
 augusztus 6. – II. Lajos és hadserege Tolnára érkezik, ahol csatlakozik hozzá a pápai pénzen felfogadott lengyel zsoldos csapat.
 augusztus 8.
 Eszék polgárai a város kulcsait eljuttatják a szultánnak.
 Elesik Újlak vára.
 augusztus 14. – A török csapatok megérkeznek az eszéki vár mellé.
 augusztus 15–19. – A török sereg hidat ver a Dráván és átkelt a folyón.
 augusztus 19–23. – Az oszmán hadsereg Eszéknél átkel a Dráván.
 augusztus 24. – Tomori Pál öt nappal a mohácsi vész előtt legyőz egy török sereget Krassóvár közelében.
 augusztus 29. – A magyar sereg Mohácsnál alig másfél óra alatt megsemmisítő vereséget szenved a I. Szulejmán szultán vezette török hadaktól. A mohácsi csatában elesett csaknem a teljes gyalogság, hét főpap és huszonnyolc főúr, míg a menekülő II. Lajos király a megáradt Csele-patakba fulladt.
 augusztus 30. – Megérkezik Budára a csatavesztés híre, Lajos özvegye, Mária királyné udvarával Pozsonyba menekül.
 szeptember 11. – I. Szulejmán szultán – serege élén – bevonul a védtelenül hagyott Budára.
 szeptember 14. – A törökök felgyújtják Budát és Pestet.
 szeptember 25. – A szultán – a hadak hátrahagyása nélkül – hazaindul a Duna–Tisza közén dél felé. (Magával viszi a budai vár értékeit és a budai zsidókat.)
 szeptember 28. – A török sereg először fosztja ki Szeged városát.
 október 10. – Az oszmán fősereg Nándorfehérvárnál átkel a Duna déli partjára, az elfoglalt szerémségi várakban oszmán őrség marad.
 október 18. – I. Szulejmán kivonul Magyarországról, befejeződik az 1521-26-os török háború.
 október 19. – Sárffy Ferenc győri várparancsnok jelentést ír Brodarics István kancellárnak II. Lajos király holttestének megtalálásáról.
 október 23. – Ferdinánd osztrák főherceget a cseh rendek királyukká választják.
 november 10.
 A székesfehérvári országgyűlés Szapolyai János erdélyi vajdát választja királlyá.
 Perényi Péter koronaőr tölti be az erdélyi vajda tisztet.
 november 11. – Szapolyai János erdélyi vajdát magyar királlyá koronázza Podmaniczky István nyitrai püspök Székesfehérvárott.
 november 17. – A pozsonyi országgyűlés magyar királlyá Ferdinánd cseh királyt választja.
 november 26. – V. Károly német-római császár és spanyol király levélben biztosítja a magyar rendeket, hogy az országot megvédi a török ellen. 
 december 17. – Az ellenpárt Habsburg Ferdinándot kiáltja ki magyar királynak Szapolyai János ellenében.

Határozatlan dátumú események 
 augusztus eleje – Szlavónia rendjei Rácsán tartott tartománygyűlésükön elhatározzák – jobbágyaik ötödrészével együtti – nemesi felkelésüket. (A mohácsi mezőre azonban kevesen érnek időben.)
 augusztus 14. után – VIII. Henrik angol király követe, Sir John Wallop útnak indul Londonból a Magyarországnak szánt segéllyel.
 késő ősz – Zavargások a Délvidéken, Török Bálint rátámad Cserni Jovánra (szabadkai támadás)
 télutó – Csáky László megtámadja Cserni Jovánt, de kudarcot vall és a szerbek megölik (csanádi támadás).
 az év folyamán –
 Kihal a mazówiai hercegi dinasztia. (Hercegségük ekkor a Krakkóban székelő Jagelló királyi családra szállt.)
 Cserni Jován felkelése a Délvidéken.
 Az 1526-ban alapított Német Lovagrend országa véglegesen is megszűnik. (A rendet bár Brandenburgi Albert névlegesen feloszlatta, de V. Károly német-római császár nem ismerte el az intézkedést, új nagymestert tett meg Walter von Kronenberg személyében. A lovagrend ezt követően áttelepül Németországba.)
 A Mogul Birodalom megalapítása. (Gyakorlatilag az angol gyarmatosításig fennmarad.)

Az év témái

1526 a tudományban

1526 az irodalomban

Születések 
 július 31. – Ágost szász választófejedelem († 1586)
 augusztus 18. – Claude d’Aumale, Aumale guise-házi hercege, a francia vallásháborúk katolikus pártjának egyik vezetője († 1573)
 október 30. – Hubert Goltzius németalföldi grafikus, festő, nyomdász, numizmatikus, történész († 1583)
 az év folyamán:
 Báki vagy Mahmud Báki oszmán-török költő, a török irodalom egyik legnagyobb alakja
 Philippe de Montmorency–Nivelle, Horne grófja, a németalföldi szabadságharc mártírja
 Giovanni Pierluigi da Palestrina zeneszerző, a reneszánsz templomi zene kiemelkedő képviselője

Halálozások 
 augusztus 29. – 
 II. Lajos magyar király, elesik Mohácsnál (* 1506)
 Tomori Pál hadvezér, kalocsai érsek (* 1475 körül)
 Szalkai László esztergomi érsek (* 1475)
 Sárkány Ambrus volt királyi országbíró (* 1480 körül)
 Drágffy János királyi országbíró (* ?)
 Perényi Ferenc váradi püspök (* 1500)
 Móré Fülöp pécsi püspök (* ?)
 Paksy Balázs győri püspök (* ?)
 Csaholy Ferenc csanádi püspök (* 1496)
 Palinay György boszniai püspök (* ?)
 Szapolyai György szepesi gróf, a had második vezére (* 1488 k.)
 Balassa Ferenc volt horvát–szlavón bán (* ?)
 Bebek Ferenc, Gömör vármegye ispánja (* ?)
 Országh Ferenc főkamarás (* ?)
 Korlátkői Péter főajtónálló (* ?)
 Trepka András főajtónálló, királyi testőrtiszt (* ?)
 Horváth Simon királyi főpincemester (* ?)
 Aczél István pozsonyi várnagy, királyi testőrtiszt (* ?)
 Orlovcsics György zenggi kapitány (* ?)
 Vásárhelyi András (*?) költő
 Só Sin, a Rjúkjúi Királyság királya (* 1465)

Jegyzetek 

 
16. század