1802

Godina 1802 (MDCCCII) bila je redovna godina koja počinje u petak po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u srijedu po julijanskom kalendaru, koji kasni 12 dana.


Događaji

Januar/Siječanj 
 25. 1. - Sekularizacija u Bavarskoj: zabranjuju se prosjački redovi.
 26. 1. (6 Pluviôse an X po FRK) -  Lionska konsulta: Bonaparta proglašava da Cisalpinska Republika postaje Italijanska Republika (kraljevina 1805-14), on sam je predsednik.
 početkom godine - Bivše spahije u Beogradskom pašaluku Mehmed-aga Konjalija i Hasan-beg započinju pripreme protiv dahija, u saradnji sa nekim srpskim knezovima.

Februar/Veljača 
 februar - Ekspedicija na Saint-Domingue: Francuzi se iskrcavaju na Hispaniolu protiv haićanskog vođe Toussainta Louverturea (više od dve trećine će stradati od rata i bolesti do sledeće godine).
 14. 2. - John Murray otkrio zaliv Port Phillip, u kome će biti osnovan Melbourne.
 februar - Kamen iz Rosette stiže u Englesku, biće smešten u Britanskom muzeju.
 17. 2. - Tijelo pape Pija VI. je preneseno u Rim.
 februar-maj - Bourla-Papey: narodna buna u Lemanskom kantonu Helvetske Republike (današnji Vaud) protiv povratka feudalizma.

Mart/Ožujak 
 3. 3. - Objavljena Beethovenova Klavirska sonata br. 14, "Mesečeva".
 16. 3. - Osnovana američka Vojna akademija West Point.
 24. 3. (3 Germinal) - Bitka za Crête-à-Pierrot: Francuzi uspevaju zauzeti tvrđavu na Haitiju, posle velikih gubitaka; njen branitelj Jean-Jacques Dessalines nakratko prelazi na francusku stranu.
 25. 3. (4 Germinal) - Amjenski mir između Velike Britanije i Francuske kojim je završen Rat Druge koalicije, odnosno francuski revolucionarni ratovi. Zatišje traje samo do sljedeće godine.
 27. 3. - Benjamin Constant prinuđen od Bonaparte da se povuče iz Tribunata zbog veza sa gospođom de Stal. Oduzeto je pravo na reizbor preko 300 članova Legislature i Tribunata. 
 28. 3. -  Heinrich Wilhelm Matthias Olbers drugi asteroid, Pallas - u početku je smatran planetom, kao i 1 Ceres.

April/Travanj 
 8. 4. (18 Germinal) - Organski članci o javnom bogoštovlju u Francuskoj, radi boljeg nadzora države nad katolicima i protestantima, usvojeni uz Konkordat - papa protestira, ali na kraju ih mora prihvatiti.
 8. 4. - Uz južnu obalu Australije se sreli britanski i francuski istraživač Matthew Flinders i Nicolas Baudin, u zalivu nazvanom Encounter Bay.
 10. 4. - Počinje Veliki trigonometrijski premer Britanske Indije (do 1871).
 10. 4. - Jean-Baptiste de Belloy (92) ustoličen za pariskog nadbiskupa u Notre Damu, koji je posle devet godina ponovo crkva.
 18. 4. - Uskrs: u skladu sa Konkordatom iz 1801, nedjelja je ponovno blagdan u Francuskoj, konzuli prisustvuju misi i pompeznoj proslavi sa topovima (revolucionarni kalendar ukinut krajem 1805).
 26. 4. (6 Floréal) - Napoleon Bonaparte proglašava opću amnestiju za sve osim 1000 najzloglasnijih francuskih kontrarevolucionara i poziva ih da se vrate u Francusku.
 30. 4. - Pukla brana Puentes u Španiji, 608 mrtvih.

Maj/Svibanj 
 6. 5. - Predsednik Haitija Toussaint Louverture daje ostavku, po sporazumu sa gen. Leclercom.
 maj - Marie Tussaud prvi put izlaže voštane skulpture u Londonu.

 19. 5. (29 Floréal) - Napoleon Bonaparte uvodi francusku Legiju časti - dobija se na osnovu zasluge i hrabrosti a ne društvene klase.
 20. 5. - Zakon od 20. maja 1802: u Francuskoj poništen zakon iz 1794. kojim je ukinuto ropstvo - na neke posede se ne odnosi, na neke nije primenjen.
 20. 5. - Pariski ugovor između Francuske i Vojvodstva Württemberg - ovo dobija neke carske gradove i duhovne teritorije kao nadoknadu za teritorije na levoj obali Rajne. Tri dana kasnije su Pruskoj priznate neke teritorije na severozapadu Nemačke, iz istog razloga.
 22. 5. (10. 5. po j.k.) - Beogradske dahije obaveštene da je za novog vezira imenovan Hasanaga-paša, bivši janičarski aga (stiže tek u martu 1803), dobili oproštaj od sultana pod uslovom da ostanu u miru. U beogradskom pašaluku je strahovlada, zbog zuluma se "poajduči  desetina naroda" a iz "Bosne i Arnautske" dolaze sumnjivi elementi koji se bogate. Dahije daju izgraditi 600 hanova, tj. utvrđenih stražara, u pašaluku, koji služe nadzoru stanovništva i kao početne tačke zlostavljanja.
 28. 5. (8 Prairial) - Vođa gvadalupskih ustanika Louis Delgrès i njegovi sledbenici potpalili barut da ne bi pali Francuzima u ruke.
 31. 5. - Uhvaćen najpoznatiji nemački odmetnik Schinderhannes.

Jun/Juni/Lipanj 
 2. 6. - Ubijen Pemulwuy, vođa aboridžinskog otpora u sidnejskom kraju.
 2. 6. - U V. Britaniji donesen Zakon o zdravlju i moralu šegrta: prvi potez u suočavanju sa dečijim radom u fabrikama.
 4. 6. - Kralj Sardinije Karlo Emanuel IV. abdicirao u korist brata Viktora Emanuela I. (do 1821) - vlada samo ostrvom Sardinija, u Torino će doći 1814.
 8. 6. (19 Prairial) - Francuski gen. Brunet uhapsio Toussainta Louvertura - poslat je u Francusku gde umire sledećeg aprila.
 jun - U Parizu otvorena prva pedijatrijska bolnica, Hôpital des Enfants-Malades. 
 jun? - Pokušaj ustanka protiv dahija u Beogradskom pašaluku: Tosun-aga je kod Požarevca, Konjalija i Hasan-beg kod Ćuprije, a srpski seljaci kod Avale - ali Tosun je poražen od janičara, tako da ne dolazi do njihovog spajanja.
 20. 6. - Tlingiti napali rusko naselje Sitka na Aljasci - Rusi će se za masakr i paljevina osvetiti dve godine kasnije.
 23. 6. - Alexander von Humboldt i Aimé Bonpland se penju na Chimborazo do 5875 m (od 6263 m), moraju odustati zbog visinske bolesti.
 25. 6. (6 Messidor) - Pariski ugovor: franko-otomanski mir i savez.

Jul/Juli/Srpanj 
 jul - William Hyde Wollaston otkrio novi plemeniti metal - naziva ga paladijum po nedavno otkrivenoj "planeti". Ove godine, Anders Gustaf Ekeberg je otkrio tantal.
 jul - Éleuthère Irénée du Pont osnovao barutanu blizu Wilmington, Delaware - začetak velikog konlomerata DuPont.
 18. 7. - Bonaparta upućuje ultimatum Alžiru, razmišljajući o vojnoj intervenciji, ali tamošnji dej Mustafa odgovora pozitivno sledećeg meseca.
 16. 7. (27 Messidor) - Napoleon putem konzulskog naređenja vraća ropstvo na Gvadelupi.
 22. 7. - Gia Long zauzima Hanoj - ujedinio je Vijetnam. Preživeli pripadnici dinastije Tây Sơn, njihovi generali i članovi porodice su likvidirani. Dinastija Nguyễn je aktuelna do 1945, glavni grad je Huế. 
 22. 7. - Napoleonov ujak Joseph Fesch imenovan je od pape za lionskog nadbiskupa i primata Galije.

 leto - Dositej Obradović stiže u Trst, gde ostaje do 1806. U domu je trgovca Drage Teodorovića, vlasnika 14 galija koje plove i u Ameriku i Indiju.

Avgust/August/Kolovoz 

 2. 8. (14 Thermidor) - Napoleon Bonaparte plebiscitom potvrđen za doživotnog Prvog konzula Francuske republike. 
 4. 8. - (16 Thermidor) - Francuska dobija Ustav godine X: Bonapartina vlast je pojačana.
 24. 8. - Prvi sastanak nemačke Carske deputacije u Regensburgu, podnesen joj je plan za medijatizaciju - velika teritorijalna rekonstrukcija do 1814. smanjuje broj nemačkih država sa blizu 300 na 39.
 26. 8. (8 Fructidor) - Elba priključena Francuskoj.
 28. 8. - Završeni prvi izbori za parlament Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske - pobeda torijevaca premijera Addingtona.
 avgust-oktobar - Stecklikrieg (Rat štapova) je vrhunac nestabilnosti u Helvetskoj Republici koji vodi povratku konfederacije sledeće godine.
  Napoleon ove godine odvaja zapadni deo republike pod nazivom Rodanska Republika (priključena Francuskoj 1810).
 Ovakvo Napoleonovo mešanje u ex-Švajcarsku, kao i širenje u Italiji, doprinose obnovi rata sa Engleskom dogodine.

Septembar/Rujan 
 2. 9. (15 Fructidor) - Otvoren Pariski salon: prvi put izlaže Jean-Auguste-Dominique Ingres, ove godine dolaze i engleski posetitelji.
 6. 9. - Nemačka medijatizacija: bavarski vojnici ušli u Kneževsku Biskupiju Bamberg - u narednih godinu dana biće ukinute skoro sve crkvene kneževine.
 8. 9. - Reforme Aleksandra I: u Rusiji uveden Senat, raniji kolegiji zamenjeni sa osam ministarstava.

 11. 9. (24 Fructidor) - Subalpinska Republika, ranije Pijemontska, većim delom anektirana od Francuske (departmani Pô, Stura, Sésia, Doire, Marengo i Tanaro) dok je Novara (deparman Agogna) pripala Italijanskoj Republici.
 15. 9. (28 Fructidor) - Joseph Fouché je smenjen s položaja ministra policije (a i ministarstvo je ukinuto), vratiće se 1804.
 septembar - Konfrontacija Tosun-age sa Mula Jusufom i Mehmed-agom Fočićem kod Ćuprije, Tosun se na kraju pomirio sa dahijama i primljen je u Beograd. Srba je bilo na obe strane, dahije su im pucale u leđa.
 septembar - Neki oborknezovi iz istočne Srbije mole Austriju za protektorat, ali ova to odbija.
 septembar - Sultanovi hatišerifi u vezi Vlaške i Moldavije: kneževi se postavljaju na sedam godina, ne mogu se svrgavati bez pristanka Rusije.

Oktobar/Listopad 
 2. 10. - Prvi berberski rat: Švedska izlazi iz rata, ove godine se priključuju Marokanci.
 9. 10. (17 Vendémiaire an XI) - Umro vojvoda Parme Ferdinand - Francuska će anektirati vojvodstvo, prema prošlogodišnjem Ugovoru iz Aranjueza.
 oktobar - Jean-Jacques Dessalines i Alexandre Pétion su na strani nacionalista na Haitiju.
 15. 10. (23 Vendémiaire) - Španski kralj Karlos IV objavio prenos Lujzijane Francuskoj, ali Španija nastavlja administraciju sve do formalne primopredaje novembra 1803.
 25. 10. - Bitka kod Pune je sukob dve frakcije u Marata Carstvu, Holkari su porazili Scindije i "premijera" Baji Raoa - gubitnik će se obratiti Britancima za pomoć.

Novembar/Studeni 
 2. 11. (11 Brumaire) - Francuski komandant na Haitiju Charles Leclerc umire od žute groznice, nasleđuje ga još brutalniji Donatien de Rochambeau.
 9. 11. - Tranzit Merkura: između ostalih, u Peruu ga posmatra von Humboldt. Takođe proučava svojstva guana kao đubriva, koji će kasnije biti izvožen u Evropu.
 16. 11. - U Londonu uhapšen Edward Despard sa saradnicima, koji je planirao ubiti kralja i osvojiti ključne tačke u gradu, kao početak narodne pobune (pogubljen u februaru).

Decembar/Prosinac 
 7. 12. (16 Frimaire) - Obnovljeno ropstvo u Francuskoj Gvajani (administrator je Victor Hugues).
 10. 12. - U Parizu se okuplja Helvetska konsulta, koja do februara raspravlja o novom ustavu Helvetske Republike.
 26. 12. (5 Nivôse) - Pariski ugovor o teritorijalnoj kompenzaciji između Francuske i Svetog Rimskog Carstva. Carev brat, Ferdinand III od Toskane dobija u nadoknadu raniju nadbiskupiju Salzburg, novostvorenu izbornu kneževinu (do 1805).
 31. 12. - Ugovor iz Basseina: Britanska istočnoindijska kompanija postiže sporazum sa Baji Raom II - vratiće ga na vlast kao "premijera" Carstva Marata, koje će postati klijent Britanaca. Dogodine dolazi do Drugog anglo-maratskog rata.

Kroz godinu 

 Nakon devet godina gradnje, započete od braće Kiš, pušten u saobraćaj Franzov kanal u Bačkoj, između Dunava i Tise, danas poznat kao Veliki bački kanal. 
 Na krajiškoj teritoriji u Banatu ukinut kantonalni sistem.
 Pokret mostarskog ajana Ali-age Dadića i njegovih sinova protiv bosanskih vezira (do 1814), podržavaju ga i Srbi. Odn. borba za prevlast Dadića sa blagajskim prvakom Alijom Voljevicom.
 Grigorij Petrovič Miloradovič imenovan u Rusiji tajnim savetnikom, odlikovan ordenom sv. Vladimira 2. stepena i postavljen za tavričeskog gubernatora.
 1802-03 - Poljski plemić Aleksander Antoni Sapieha putuje južnoslovenskim zemljama.
 Ranjit Singh zauzima Amritsar, objavljuje da će obnoviti Zlatni hram.
 Usman dan Fodio napušta grad Gobir i započinje društvenu i političku revoluciju u dan. Nigeriji i Kamerunu.
 Nauka i tehnika:
 William Symington sagradio prvi parobrod pod nazivom Charlotte Dundas.
 Richard Trevithick patentirao parnu mašinu sa visokim pritiskom, u Coalbrookdaleu je napravio stacionarnu mašinu a napravljena je i jedna lokomotiva.
 Georg Friedrich Grotefend započeo rad na dešifriranju klinastog pisma iz Persije.
 Ernst Florens Friedrich Chladni izdao Die Akustik.
 U delu Hydrogéologie, Jean-Baptiste Lamarck je među prvima koji koristi izraz "biologija" u modernom smislu. Tu je i Gottfried Reinhold Treviranus sa Biologie; oder die Philosophie der lebenden Natur.
 Humphry Davy opisuje pionirske eksperimente Thomasa Wedgwooda sa fotografijom.
 Joseph Gay-Lussac formulirao zakon o plinovima.

Rođenja 

 6. 2. - Charles Wheatstone, fizičar, pronalazač († 1875)
 19. 2. - Evgenije Jovanović, episkop gornjokarlovački († 1854)
 26. 2. - Victor Hugo, francuski književnik († 1885)
 5. 7. - Pavel Nahimov, ruski admiral († 1855)
 24. 7. - Alexandre Dumas sr, francuski književnik († 1870)
 5. 8. - Niels Henrik Abel, norveški matematičar († 1829)
 31. 8. - Husein-kapetan Gradaščević, vođa bosanskog otpora sultanovim reformama († 1833)
 19. 9. - Lajos Kossuth, mađarski revolucionar († 1894)
 29. 9. - Konstantin Peičić, srpski lekar i književnik († 1882)
 9. 10. - Niccolò Tommaseo, književnik, jezikoslovac i političar iz Dalmacije († 1874)
 15. 10. - Louis-Eugène Cavaignac, francuski  general i predsednik vlade († 1857)
 26. 10. - Miguel I, kralj Portugala († 1866)
 15. 12. - János Bolyai, matematičar († 1860)
  Konstantin Danil, srpski slikar († 1873)

Smrti 

 31. 1. - Mirko Danijel Bogdanić, astronom, matematičar (* 1762)
 1. 4. - Joseph Duplessis, portretni slikar (* 1725)
 18. 4. - Erasmus Darwin, lekar, filozof prirode (* 1731)
 5. 5. - Lazar Bugarski, pravoslavni svetac (* 1774)
 9. 5. - Erik Magnus Staël von Holstein, švedski diplomata, otac Madam de Staël (* 1749)
 22. 5. - Martha Washington, prva Prva dama SAD (* 1731)
 22. 6. - Susette Gontard, inspiracija pesnika Hölderlina (* 1769)
 22. 7. - Marie François Xavier Bichat, pionir histologije (* 1771)
 3. 8. - Heinrich, pruski general, mlađi brat Friedricha Velikog (* 1726)
 24. 9. - Aleksandar Radiščev, ruski pisac i društveni kritičar (* 1749)
 26. 9. - Jurij Vega, slovenski matematičar i topnički časnik (* 1754)
 5. 10. - Sanité Bélair, haićanska heroina (* 1781)
 24. 10. - Ludovico Manin, poslednji mletački dužd (* 1725)
 30. 10. - Charles Alexandre de Calonne, bivši francuski državnik (* 1734)
 2. 11. - Charles Leclerc, francuski general (* 1772)
 13. 11. - André Michaux, botaničar (* 1746)

Reference

 Literatura
 Historija naroda Jugoslavije II, Školska knjiga Zagreb, 1959
 Istorija srpskog naroda, Četvrta knjiga, prvi tom, Srbi u XVIII veku, SKZ Beograd 1986 (IV-I)

1802