Ilok

Ilok je grad u Hrvatskoj koji administrativno pripada Vukovarsko-srijemskoj županiji.

Zemljopisni položaj 
Ilok je najistočniji grad Hrvatske, Dunav (administrativna granica) Hrvatske i Srbije nalazi se manje od 5 km zračne linije od autobusnog kolodvora, vatrogasaca i stanice policije u Iloku. S brijega Iločkog dvorca puca prekrasan pogled na Dunav.

Naseljena mjesta 
Bapska, Ilok, Mohovo i Šarengrad.

Povijest 
U srednjem vijeku u Iloku je izgrađena utvrda, a u pisanim spomenicima spominje se više crkava i samostana.
Najpoznatiji gospodar grada je Nikola Iločki (1410.-1477.), koji je bio kralj Bosne od 1471. do svoje smrti. Kao gospodar imanja naslijedio ga je sin Lovro (1460.-1525.)

Franjevci se u Iloku zasigurno nalaze u prvoj polovici 14. stoljeća kada je izgrađeno zapadno krilo samostana, a franjevačka crkva Uznesenja Marijina, građena je 1349. godine. Nikola Iločki ju je obnovio i produžio poslije smrti sv. Ivana Kapistrana (1386.-1456.), koji je umro u Iloku.

Osmanlije su gospodari Iloka od 1526.-1688. godine. U gradu su sačuvani spomenici islamske kulture turbe - grob uglednog Turčina i hamam - obredno kupalište. Evlija Čelebi opisuje Ilok kao najljepše naselje od Beograda do Budima. Tada ima 200 dućana, dvije vjerske i šest pučkih škola, kavanu i trgovački han.

Godine 1697. car Leopold poklanja Ilok i posjede u Srijemu talijanskoj obitelji Odescalchi kao naknadu za pomoć pape Inocenta XI od 336.000 forinti za vojnu protiv Turaka. Prvi vlasnik posjeda bio je Livio Odescalchi, koji se istakao i kao vojskovođa u obrani Beča 1638. godine.

Ilok je u raznim povijesnim razdobljima bio središte ovog dijela Srijema: u 18. stoljeću i prvoj polovici 19. stoljeća bio je sjedište podžupana Županije srijemske, kotorsko mjesto s upravnim vlastima i kotarskim sudom, trgovačko i sajamsko središte kraja.

Poslije 1945. godine u novim granicama, Ilok gubi svoje prirodno zaleđe i postaje općina sa mjestima koja i danas pripadaju području grada. Godine 1962. pripojen je općini Vukovar i postaje mjesna zajednica.

Za vrijeme rata u Hrvatskoj, Ilok se u ljeto 1991. našao opkoljen od snaga JNA. Za razliku od susjednog Vukovara, to nije dovelo do većih borbi, ali je nakon višemjesečnih pregovora i predaje hrvatskog vojno-policijskog garnizona došlo do prisilnog iseljavanja hrvatskog stanovništva. Nakon toga je Ilok bio pod vlašću Republike Srpske Krajine, a u međuvremenu mu je 1992. hrvatski Sabor dao status grada. Godine 1998. je mirno reintegriran u Hrvatsku temeljem Erdutskog sporazuma.

Administracija i politika

Ekonomija

Demografija 
Po popisu iz 2001. godine u Iloku živi 8.351 stanovnika, od toga 77% Hrvata, 13% Slovaka, 7% Srba i 3% ostali (Mađari, Nijemci i Rusini).

Kultura i sport 
Muzej grada Iloka osnovan je 1952. godine, a 1969. smješten je u Dvorcu Odescalchi sa bogatom arheološkom, povijesnom i etnografskom građom, te zbirkom umjetnina i djelima iz Likovne kolonije "In signo terrae".
 U gradu djeluju:
 Gradska knjižnica i čitaonica Ilok
 KUD Ljudevit Štur

Obrazovanje

Osnovna škola 
OŠ "Julije Benešić"

Srednja škola 
SŠ "Ilok" (poljoprivredni smjer, gimnazija..)

Znamenitosti 
 Iločke zidine
 Crkva sv. Ivana Kapistrana
 Franjevački samostan
 Turske turbe
 Turski hamam
 Dvorac obitelji Odescalchi

Izvori

Literatura 
 Antun Abramović i Radovan Domagoj Devlić: Utvrde stare Hrvatske - kraljevstvo Slavonije
 Mato Batorović - Ilok (prospekt)

Vanjske veze 

 Grad Ilok 
 Gradska knjižnica i čitaonica Ilok

 
Gradovi u Hrvatskoj
Vukovarsko-srijemska županija