Lakszakállas

Lakszakállas (szlovákul Sokolce) község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Komáromi járásában.

Fekvése 
Lakszakállas a történelmi Komárom vármegye területén, Komáromtól 20 km-re északnyugatra, Nagymegyertől 5 km-re keletre az Alsó-Csallóközben fekszik. Csaknem teljesen egybeépült a szomszédos Szilassal. Lakszakállas közigazgatási területe hosszan elnyúlik északkeleti irányba, egészen Madérétig. Délről és délkeletről Bogya, északkeletről Bogyarét, nyugatról Szilas határolja.

A falu mellett halad el a 63-as főút, mely Komáromot és Pozsonyt köti össze. Mellékút teremt összeköttetést Szilason át Ekeccsel (6 km).

Lakszakállas közigazgatási területe 19,42 km², mely két kataszteri területre oszlik:
 Lakszakállas (Lak-Sokolec) – 7,56 km²,
 Túriszakállas (Turský Sokolec) – 11,86 km².

Lakszakállashoz tartozik még Madérét is, mely a falutól 7 km-re északkeletre fekszik, Bogyarét közelében.

Élővilága

A faluban 2023-tól egy gólyafészket tartanak nyilván, de költés még nem volt benne.

Története 
A mai település eredetileg két község, Lak és Túriszakállas volt.

Lak falut 1332-es pápai tizedjegyzék "Laak" alakban tartalmazza. 1428-ban "Lak al. nom. Zakalus" néven említik. A 14. században Lak a gróf Cseszneky család és kisnemesek birtoka volt. A Laky család 1387-től a 18. századig volt a birtokosa. A 17. században a törökök felégették, de újratelepült. Lakói mezőgazdasággal, kosárfonással, szövéssel foglalkoztak.

Túriszakállas Szent Mihálynak szentelt temploma és plébániája már 1268-ban szerepel írott forrásban. Komárom várának tartozéka, majd a Thury család birtoka volt. 1412-ben az esztergomi érsekség zálogbirtoka. 1631-től a Püspöky család volt a birtokosa. A 18. században az Amadé családé, a 19. században a Ghiczyeké.

Vályi András szerint "Apátza Szakállos, Turi Szakállos. Két magyar faluk Komárom Várm. Apátza Szakállosnak földes Ura a’ Relig. Kintstár; Túri Szakállosnak pedig G. Amade Uraság, lakosaik katolikusok, és reformátusok, fekszenek Ekecshez közel, és annak filiáji; határbéli földgyeik jól termők, vagyonnyaik középszerűek."

Fényes Elek szerint "Lak, magyar falu, Komárom megyében, A Csallóközben, a posonyi országutban, Thuri-Szakállas tőszomszédságában. Áll alsó és felső Lakból. Felső-Lak kiterjedése 1405 h., mellynek harmada szántóföld, harmada kaszálló, harmada legelő. Alsó-Lak 403 hold, mellyből 380 h. szántóföld, 23 h. pedig legelő és mocsáros hely. Vösztő puszta pedig, melly szinte ide tartozik, 82 holdra terjed s ez mind szántóföld. Mind a három határ földje kitünő termékeny, csakhogy a pozsonymegyei vizek a legelőkön és kaszállókon sok mocsárt képeznek; van egy Zsemlékes nevű nagy s hallal bővölködő tava is. Népessége a két Laknak 510 lélek, u. m. 408 ref., 94 kath., 8 zsidó. Reform. anyaegyház. Birtokosok: Pázmány, Csepy, Vágh, Szűcs, Farkas, Barthalas, Csiba, Bajcsy, Nagy, Halászy."

"Thúri-Szakálas, magyar falu, Komárom vgyében, a Csalóközben, a posoni országutban, Komáromhoz 3 13 mfd. Róna határa 2711 hold, mellyből szántóföld 811 h., kaszálló és legelő 2000 hold. Földe igen termékeny porhanyós fekete agyag; – rétjei hires szénát s annyit teremnek, hogy felső Csalóköz is ide jár szénát vásárlani. Az urasági rétség Madé földének neveztetik. Legelője mocsáros. Lakja 119 reform., 100 kathol., 3 zsidó, s csak többnyire zsellérek és haszonbérlők, mert a határ curialis birtoka Ghyczy Rafael urnak, ki itt szép lakházat, kertet és szőlőt bir."

1861-ben az egész falu leégett. A trianoni békeszerződésig Komárom vármegye Csallóközi járásához tartozott. Lakszakállast és Túriszakállast 1940-ben egyesítették. 1938 és 1945 között Magyarország része volt. Mezőgazdasági szövetkezete ma is működik, öt községet tömörít.

Népessége
1910-ben Laknak 782 magyar, Túriszakállasnak 398 magyar anyanyelvű lakosa volt.

2001-ben 1275 lakosából 1165 (91%) magyar és 80 szlovák nemzetiségű volt.

2011-ben 1218 lakosából 1106 magyar és 94 szlovák volt.

2021-ben 1203 lakosából 1027 (+18) magyar, 84 (+18) szlovák, 5 (+1) cigány, 4 egyéb és 83 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
 Református templomának elődje az 1268-ban említett román stílusú Szent Mihály templom volt, melyet később gótikus stílusban átalakítottak. A 17. században a török megrongálta, ezután helyreállították és többször átépítették.
 A Szent Kereszt Felmagasztalása tiszteletére szentelt római katolikus templomot egykor folyosó kapcsolt a szomszédos kastélyhoz. A templomon ma is látható az Amadék címere.
 A kastélyt az Amadé család építtette barokk stílusban, a 19. század első felében a Giczy-család klasszicista stílusban alakíttatta át.
 A falu központjában levő kis parkban állították fel az 1965-ös árvíz emlékművét, valamint egy kopjafát.
 Szabadtéri színpadát 2003-ban adták át.
 A község címerét, mely az 1854-ből származó címer alapján készült, 2006-ban szentelték fel.

Neves személyek
Itt született 1807-ben Kovács József gyümölcskertész, református lelkész.
Itt született 1854. február 7-én Bogdányi Mór magyar újságíró, író, lapszerkesztő, kereskedelmi tanácsos.
Itt született 1898-ban Csallóközi Farkas Lőrinc festőművész.
Itt született 1936. május 15-én Tok Béla tanár, helytörténész, muzeológus, a Duna Menti Múzeum egykori munkatársa.
Itt hunyt el 1864-ben Borsó Vencel ferences rendi szerzetes.

Kulturális élet 
 Jácint Népdalkör
 Boncák Színpad
 Nyári Ifjúsági Találkozó
 EljátszLAK
 LAKikatlan
 MozgatLak

Gazdasága 
 A szlovákiai Topagro mezőgazdasági rangsorolás alapján termelőszövetkezetét 2007-ben első hellyel jutalmazták.

Képtár

Testvértelepülés 

  Zalaerdőd, Veszprém megye

Irodalom
 1879 Válasz az „adiaphorák kérdéséhez" című vezércikk írója Garzó úrnak! Protestáns egyházi és iskolai lapok 22/14.
 Ipolyi Arnold 1859: Magyar műemlékek. Archaeologiai Közlemények 1.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Az Új Szó cikke
 Kövesdi Károly cikke a Vasárnapban
 E-obce.sk

A Komáromi járás települései
Csallóköz települései
Komárom vármegye települései