1859



Események

Határozott dátumú események 
 április 25. – Egyiptomban elkezdődik a Szuezi-csatorna építése.
 április 30. – A Dél-kínai tengeri csata kezdete.
 május 6. – Párizsban Kossuth Lajos, Teleki László és Klapka György megalakítja a Magyar Nemzeti Igazgatóságot.
 május 24. – Első pályaudvara megnyitásával Miskolc bekapcsolódik a vasúti közlekedésbe.
 június 4. – A szárd–francia–osztrák háborúban III. Napóleon és Patrice de Mac-Mahon vezette francia–szárd csapatok vereséget mérnek a Gyulai Ferenc által vezetett osztrák csapatokra (magentai csata).
 június 24. – Az osztrák csapatok Solferinónál súlyos vereséget szenvednek III. Napóleon francia császártól a szárd–francia–osztrák háborúban.
 június 11. – Ferenc József császár és III. Napóleon megegyeznek a villafrancai fegyverszünet feltételeiben.
 november 10. – A Habsburg Birodalom, a Francia Császárság és a Szárd Királyság megkötik a zürichi béke szerződést, a háború lezárására.
 november 14. – Elkészül Jedlik Ányos dinamója.
 november 24. – Megjelenik Charles Darwin A fajok eredete című könyve, az evolúcióelmélet megalapozása.
 december 11. – a Vasárnapi Ujságban megjelenik a magyar sajtóban olvasható első sakkfeladvány Rozsnyay Mátyás tollából.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A Konkokjó vallás megalapítása.
 A szabadságharc leverése után tíz esztendővel kiszabadulnak az utolsó politikai foglyok is.

Az év témái

1859 az irodalomban

1859 a tudományban 
1859-es tökéletes napvihar elnémította a távíróvonalakat Európa és az Egyesült Államok között, valamint számtalan helyen tűz ütött ki, miközben Róma, Havanna és Hawaii fölött is északi fényt lehetett megfigyelni. A Sziklás Hegységben állítólag olyan világosság volt, hogy este is el lehetett olvasni a nyomtatott szöveget.
 Gaston Planté feltalálja az ólomakkumulátort.
 Charles Darwin: A fajok eredete
 A színképelemzés kidolgozása.

1859 a vasúti közlekedésben 
 George Pullman megalkotja a Pullman kocsit.

Születések 
 január 21. – Révész Imre festőművész, grafikus († 1945)
 január 23. – Beleznay Antal karnagy, zeneszerző († 1915)
 február 13. – Quittner Zsigmond műépítész († 1918)
 február 19. – Svante August Arrhenius svéd kémikus († 1927)
 április 1. – Vikár Béla etnográfus, műfordító, akadémikus († 1945)
 június 6. – Bánki Donát gépészmérnök, feltaláló († 1922)
 augusztus 17. – I. Károly osztrák császár, IV. Károly néven magyar és III. Károly néven cseh király († 1922)
 augusztus 24. – Holló Lajos magyar újságíró, politikus († 1918)
 szeptember 13. – Hertelendy Ferenc főispán († 1919)
 szeptember 16. – Jüan Si-kaj kínai politikus, katona, önjelölt császár († 1916)
 szeptember 18. – Franciszek Niżałowski, az Osztrák–Magyar Monarchia hadbírája, a Lengyel Hadsereg Legfelsőbb Katonai Bíróságának elnöke († 1937)
 szeptember 30. – Benedek Elek magyar író, meseíró († 1929)
 október 9. – Alfred Dreyfus francia katonatiszt, akit a Dreyfus-ügy tett híressé († 1935)
 október 18. – Henri Bergson [ejtsd: anri lui bergszon] francia filozófus († 1941)
 november 2. – Alekszandr Vasziljevics Szamszonov orosz katonatiszt, a 2. orosz hadsereg parancsnoka az első világháborúban († 1914)
 november 19. – Somló Sándor magyar színész, színigazgató, író († 1916)
 november 23. – William Bonney („Billy, a Kölyök”) amerikai bűnöző († 1881)
 december 2. – Georges Seurat francia festő († 1891)
 december 15. – Lazaro Ludoviko Zamenhof lengyel optikus, filológus, az eszperantó nyelv megalkotója († 1917)
 december 17. – Balló Ede festőművész († 1936)
 december 30. - Josef Bohuslav Foerster cseh zeneszerző († 1951)

Halálozások 
 január 20. – Bettina von Arnim, német írónő, a romantika jeles képviselője (* 1785)
 január 22. – Joseph Ludwig Raabe svájci matematikus (* 1801)
 január 28. – William H. Prescott amerikai jogász, történész, a spanyol világ kutatója (* 1796)
 február 20. – Irinyi József, magyar hírlapíró, műfordító, a Márciusi ifjak tagja, az 1848. március 15-én kitört pesti forradalom követeléseit összefoglaló 12 pont ötletadója és első változatának megfogalmazója, országgyűlési képviselő, Irinyi János öccse (* 1822)
 május 6. – Alexander von Humboldt, német természettudós és utazó (* 1769)
 május 13. – Lieder Frigyes német származású portré- és miniatúrafestő, litográfus (* 1780)
 szeptember 28. – Karl Johann Philipp Spitta német evangélikus teológus és költő (* 1801)
 november 4. – Szilasy János teológiai doktor, egyetemi tanár, nagyváradi kanonok és a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja (* 1795)

Jegyzetek 

 
19. század