1953



Események 
 január 3. – Rákosi Mátyás Lóránt utcai villájában letartóztatják – a Minisztertanácsnak alárendelt Államvédelmi Hatóság (ÁVH) vezetőjét – Péter Gábort és feleségét.
 január 13. – Alkotmányreform Jugoszláviában. (Összevonják a skupština eddigi 2 házát, s az ún. termelők tanácsa a parlament másik kamarájává válik.)
 január 14. – A Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság élére Tito kerül.
 február 1. – Hollandia délnyugati részén 2000 km²-nyi területet önt el az Északi-tenger. (Az áradás 1835 ember halálát okozta.)
 február 28. – Görög–török–jugoszláv barátsági és együttműködési szerződés.
 március 5. – A szovjet generalisszimusz, Sztálin halála.
 március 9. – Sztálin moszkvai temetésének napjára a Rákosi Mátyás vezette magyar kommunista pártvezetés nemzeti gyászt rendel el.
 március 14. – Váratlanul meghal Klement Gottwald csehszlovák köztársasági elnök.
 március 21.
 A csehszlovák nemzetgyűlés Antonín Zápotockýt választja köztársasági elnökké.
 Csehszlovákiában új kormány alakul Viliam Široký-val az élen.
 március 30. – Dekrétum az új jugoszláv mezőgazdasági és parasztpolitikáról.
 április 24. – A Krakkó melletti Nova Hutában épített új vas- és fémműben megkezdődik a termelés.
 május 22. – Jugoszláviában a paraszti földtulajdon maximumát 30 hektárról 10 hektárra szállítják le.
 május 29. – Sir Edmund Hillary és Tendzing Norgaj elsőként mászta meg a Mount Everestet (tszf. 8848 m).
 május 30. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a pénzreformról, ami a későbbiekben hozzájárul a pénzügyek stabilizálásához.
 június 2. – Londonban megtartják II. Erzsébet brit királynő hivatalos koronázási ünnepségét.
 június 8. – Államellenes tevékenység és hazaárulás vádjával perbe fogott Sándor István szalézi szerzetest kötél általi halálra ítélik és kivégzik. (A harminckilenc éves szerzetest Ferenc pápa hozzájárulásával 2013-ban avatják boldoggá.)
 június 13–16. – Moszkvában – Sztálin halála után – Rákosit a szovjet vezetők addigi politikájáért keményen megbírálják, megszüntetik egyeduralmát, a miniszterelnöki tisztséget át kell adnia Nagy Imrének.
 június 17. – Kelet-Berlinben kitör a felkelés a munkanormák és a kommunisták ellen.
 június 26. – Pozsonyban megalapítják a Szlovák Tudományos Akadémiát.
 június 27–28. – Az MDP Központi Vezetőségének ülése. (Rákosi Mátyás önkritikát gyakorol, bevallja, hogy felelősség terheli a klikkszerű vezetés és a törvénytelenségek kialakulásában. Beválasztják a Politikai Bizottságba. Megszüntetik a főtitkári tisztséget, ezután Rákosi első titkárként vezeti a pártot.)
 július 2. – Az MDP KV június végi ülése után új kormány áll fel, élén Nagy Imrével, aki a parlament elé terjeszti reformer programjavaslatát.
 július 3. – A Nanga Parbat (tszf. 8126 m), első megmászása.
 július 27. – Panmindzsonban aláírják a koreai fegyverszüneti egyezményt az észak-koreai–kínai szövetség és az ENSZ-erők között.
 augusztus 12. – A Szovjetunió felrobbantja az első hidrogénbombáját Szibériában.
 augusztus 13. – Irán sahja, Mohammad Reza Pahlavi meneszti karizmatikus miniszterelnökét, Mohammad Moszaddeget, aki nem hajlandó távozni, és külföldre kényszeríti az uralkodót.
 augusztus 17. – Rákosi Mátyás hozzájárul Kállai Gyula ügyének felülvizsgálatához.
 augusztus 19. – A részben amerikai és brit hírszerzés – a CIA és az MI6 – által felbujtott tömegek, katonai vezetők és politikusok segítségével elsöprik Moszaddeg rendszerét. (A puccsot követően a sah restaurálja hatalmát.)
 augusztus 24. – Lengyelország elengedi a Német Demokratikus Köztársaság jóvátétel-fizetési kötelezettségeit.
 szeptember 4–5. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) KB ülésén Antonín Novotný-t választják a párt első titkárává.
 szeptember 6. – A CDU a szavazatok 45%-ával megnyeri a második általános parlamenti választást az NSZK-ban. Második helyen az SPD (28,8%), harmadik helyen az FDP (9,5%) végez.
 szeptember 15. – Kopernikusz kéziratos művét, a De revolutionibus orbium coelestiumot Csehszlovákia Lengyelországnak adományozza.
 szeptember 26. – A lengyel állam és a katolikus egyház között kiéleződnek az ellentétek, miután Stefan Wyszyński varsói érseket, Lengyelország prímását letartóztatják és bebörtönzik. (A katolikus egyház nem sokkal később támogatásáról biztosítja a kommunista vezetést.)
 október 31. – Rákosi a párt kibővített KV-ülésén előterjesztésében sürgeti a „baloldali szektaszellem elleni” fellépést.
 november 25. – A londoni Wembley Stadionban  a magyarok 6:3-ra legyőzik a 90 éve veretlen Angliát.  
 december 1. – Hugh Hefner kiadta a Playboy első számát a felöltözött Marilyn Monroe-val a címlapon és ruhátlanul a belső oldalakon.
 december 3–5. – A CSKP KB ülésén bírálják a „személyi kultusz” egyes jelenségeit, de felszámolásukra nem tesznek érdemi lépéseket.
 december 20. – A Borba című jugoszláv lapban megjelenik Milovan Đilas „Általános és különös” címet viselő írása, melyben az egypártrendszert bírálja.
 december 24. – Péter Gábor államvédelmi altábornagyot, az ÁVH korábbi vezetőjét a Budapesti Hadbíróság, mint elsőfokú bíróság zárt tárgyaláson – első rendű vádlottként – bűnösnek mondja ki és életfogytiglani börtönre ítéli.
 karácsony körül – Rákosi Moszkvában kölcsönért „kilincsel” a magyar gazdaság fizetőképességének megőrzése érdekében.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1953-ban

1953 a filmművészetben

1953 a színművészetben 
 A Jászai Mari-díj alapítása.

1953 az építészetben 
 Az Ybl Miklós-díj megalapítása.

1953 a tudományban
 Francis Harry Compton Crick, James D. Watson és Maurice Hugh Frederick Wilkins az addigi összes DNS-ről létező információt összegyűjtve megszerkesztik fémlapocskákból a DNS kinézetét. 1962-ben, amikor elektronmikroszkóppal megtekintették, és bebizonyosodott, hogy valóban úgy néz ki, ahogy azt ők megszerkesztették orvostudományi Nobel-díjjal lettek jutalmazva.

1953 a légi közlekedésben

1953 a vasúti közlekedésben 
 December 24. – Új-Zélandon 151 ember halálát okozta az, amikor összeomlott a vasúti híd Tangiwai település közelében, miközben a Wellingtonból Aucklandbe tartó gyorsvonat áthaladt volna rajta.

1953 az irodalomban 
 Illyés Gyula: Fáklyaláng, dráma
 Németh László: Galilei, dráma
 Isaac Asimov: Második Alapítvány (regény)
 Ray Bradbury: Fahrenheit 451 (regény)
 Megjelenik Buenos Airesben Horthy Miklós Emlékirataim című visszaemlékezése.
 J. D. Salinger: Kilenc történet (elbeszéléskötet)
 Boris Vian: Szívtépő / Hullasztó (regény)

1953 a zenében 
 Ránki György: Pomádé király új ruhája című operájának bemutatójára június 6-án került sor a Magyar Állami Operaházban.

1953 a sportban 
A londoni Wembley Stadionban a magyarok 6:3-ra legyőzik a 90 éve veretlen Angliát. Erről készült egy film a 6:3 avagy játszd újra Tutti.

1953 a televízióban

1953 a jogalkotásban

Születések 
 január 6. – Malcolm Young az AC/DC együttes ritmusgitárosa († 2017)
 január 7. – Mándoki László magyar zenész, zenei producer
 január 17. – Roberto Canessa uruguayi gyermekkardiológus, politikus, az 1972. októberi andoki légiszerencsétlenség egyik túlélője
 január 22. – Jim Jarmusch amerikai filmrendező
 január 23. – Nagy György magyar televíziós műsorvezető, szerkesztő († 2017)
 január 24. – Csanádi Judit magyar díszlettervező
 január 24. – Csengey Dénes magyar író, politikus († 1991)
 február 1. – Marcellina magyar énekesnő, zenész, szövegíró, divattervező
 február 4. – Kitaró japán zeneszerző
 február 10. – Volli Kalm észt geológus, a Tartui Egyetem rektora († 2017)
 február 21. – William Petersen amerikai színész, producer
 február 24. – Kovács M. Mária magyar történész, szociológus († 2020)
 március 1. – Rolf Danneberg olimpiai bajnok német atléta
 március 11. – Bölöni László magyar labdarúgó, edző
 március 12. – Ron Jeremy amerikai pornósztár és rendező
 március 15. – Angster Erzsébet magyar informatikus, főiskolai docens
 március 16. – Richard Matthew Stallman szabad szoftver aktivista, hacker, és szoftverfejlesztő
 március 20. – Csányi Sándor magyar üzletember
 április 14. – Thürmer Gyula, a Magyar Kommunista Munkáspárt elnöke.
 április 27. – Tokody Ilona, opera-énekesnő
 május 6. – Tony Blair Nagy-Britannia miniszterelnöke
 május 7. – Hegedűs D. Géza, Kossuth-díjas magyar színész
 május 14. – Gyabronka József, Jászai Mari-díjas magyar színész
 május 15. – Mike Oldfield, zeneszerző
 május 25. – Foltán László olimpiai bajnok magyar kenus
 május 25. – Stan Sakai Amerikában élő, harmadik generációs japán képregényrajzoló
 június 9. – Hűvösvölgyi Ildikó, Kossuth-díjas magyar színésznő
 június 12. – Slamovits István, magyar énekes, zenész, dalszerző (Edda Művek)
 június 26. – Révész Sándor, magyar énekes, Piramis, Generál tagja.
 július 1. – Lawrence Gonzi máltai politikus, miniszterelnök
 július 2. – Böhm György Jászai Mari-díjas magyar színházi rendező, dramaturg
 július 8. – Kocsis Ferenc, olimpiai bajnok magyar birkózó
 július 9. – Fa Nándor, magyar vitorlázó, aki 717 nap alatt körbevitorlázta a Földet
 július 15. – Bódy Magdi, magyar énekesnő
 július 23. – Ruzsa Z. Imre, magyar matematikus
 augusztus 3. – Wahorn András, Munkácsy Mihály-díjas magyar festőművész
 augusztus 9. – Delhusa Gjon, magyar énekes
 augusztus 14. – James Horner, amerikai zeneszerző († 2015)
 augusztus 15. – Szűcs Judith, magyar énekesnő
 augusztus 16. – Bodansky György, magyar író, újságíró, szerkesztő, dramaturg, rendező
 augusztus 16. – Vincent Curatola, amerikai színész
 augusztus 19. – Póka Egon Máté Péter-díjas magyar basszusgitáros, zeneszerző († 2021)
 augusztus 31. – Károly György magyar költő, író († 2018)
 szeptember 1. – Jakab Csaba, magyar színművész
 szeptember 5. – Duró Győző ,magyar dramaturg
 szeptember 11. – Kukely Júlia Liszt Ferenc-díjas magyar opera-énekesnő, szoprán († 2017)
 szeptember 16. – Lerch István, Erkel Ferenc-díjas magyar zeneszerző, zongorista, énekes
 szeptember 19. – Grażyna Szapołowska lengyel színésznő
 október 3. – Keresztes Dóra, magyar festő- és grafikusművész, animációsfilm-rendező
 október 12. – Parti Nagy Lajos, Kossuth-díjas magyar költő, drámaíró, író, szerkesztő, kritikus
 október 16. – Gallai Péter, magyar billentyűs, zeneszerző († 2019)
 október 19. – Janicsák István, magyar zenész, előadóművész
 október 20. – Katona Klári magyar énekesnő
 október 22. – Csepregi Éva magyar énekesnő 
 október 28. – Kertész Péter római katolikus magyar pap, püspöki tanácsos
 november 7. – Janesch Péter magyar építész
 november 11. - Deborah Henson-Conant amerikai hárfás és zeneszerző
 november 18. – Alan Moore angol író, képregényíró
 november 20. – Fábry Sándor magyar újságíró, humorista
 november 22. – Vojnich Erzsébet magyar festőművész
 november 25. – Herbert Breiteneder osztrák raliversenyző († 2008)
 november 29. – Zsinka László magyar politikus († 2013)
 december 3. – Csík Ibolya magyar újságíró-író  
 december 9. – Dörner György, Kossuth-díjas magyar színész, érdemes és kiváló művész
 december 9. – John Malkovich, amerikai színész, rendező
 december 13. – Stépán Gábor gépészmérnök, az MTA tagja
 december 13. – Ben Bernanke, a jegybank elnöke
 december 16. – Szikora Róbert, magyar énekes, a Hungária és az R-GO tagja
 december 23. – Thomas Bach, német sportvezető, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság jelenlegi, kilencedik elnöke
 december 29. – Stanley Williams Az egyik vezetője volt a Crips bandának Los Angelesben († 2005)
 december 30. – Homonyik Sándor EMeRTon-díjas magyar énekes, gitáros

Halálozások 
 január 9. – Hans Aanrud norvég novella- és színműíró (* 1863)
 január 11. – Meszlényi Zoltán magyar püspök (* 1892)
 január 21. – Gábor Andor író, humorista (* 1884)
 február 12. – Somogyváry Gyula író (* 1895)
 február 13. – Háry László repülő vezérőrnagy, az önálló magyar légierő első parancsnoka (* 1890)
 február 24. – Gerd von Rundstedt német tábornok, a nyugati front főparancsnoka 1943–1944-ben (* 1875)
 február 25. – Szergej Vinogradszkij orosz származású francia bakteriológus (* 1856)
 március 5. – Szergej Prokofjev orosz zeneszerző (* 1891)
 március 5. – Joszif Visszarionovics Sztálin szovjet kommunista diktátor (* 1878)
 március 14. – Klement Gottwald kommunista politikus, Csehszlovákia elnöke (* 1896)
 március 19. – Arkagyij Dmitrijevics Svecov szovjet mérnök, repülőgépmotor-tervező (* 1892)
 április 5. – Dienes László magyar szociológus, esztéta, szerkesztő, a kolozsvári Korunk alapítója, könyvtárigazgató, egyetemi tanár, Dienes Pál testvére, Götz Irén Júlia férje (* 1889)
 április 9. – Hans Reichenbach német fizikus, filozófus (* 1891)
 május 25. – Baranski Gyula ügyvéd, gyorsíró, politikus (* 1867)
 május 31. – Vlagyimir Jevgrafovics Tatlin orosz festő és építész (* 1885)
 június 7. – Róheim Géza (* 1891)
 július 22. – Kornis Elemér magyar földbirtokos, országgyűlési képviselő (* 1890)
 szeptember 10. – Berény Róbert festőművész, grafikus (* 1887)
 szeptember 27. – Hans Fritzsche, az NSDAP tagjaként a Birodalmi Népművelési és Propagandaminisztérium sajtóosztályának a hírszolgálati vezetője. A Nürnbergi per egyik fővádlottja. (* 1900)
 szeptember 28. – Edwin Hubble amerikai csillagász (* 1889)
 október 2. – Szép Ernő költő, író, újságíró (* 1884)
 október 16. – Nyirő József író (* 1889)
 október 28. – Máriássy Mihály magyar földbirtokos, jogász, országgyűlési képviselő (* 1878)
 október 30. – Kálmán Imre magyar zeneszerző (* 1882)
 november 8. – Ivan Alekszejevics Bunyin Nobel-díjas orosz író, költő, műfordító († 1870)
 november 9. – Ibn Szaúd, Szaúd-Arábia királya (* 1876) 
 november 24. – Heinrich Tibor magyar jégkorongozó, vitorlázó (* 1898)
 november 27. – Eugene O’Neill, Irodalmi Nobel-díjas amerikai drámaíró (* 1888)
 december 19. – Robert Millikan amerikai kísérleti fizikus, aki 1923-ban elnyerte a fizikai Nobel-díjat az elektron töltésének megméréséért, és a fotoeffektussal kapcsolatos munkájáért (* 1868)
 december 22. – Faragho Gábor magyar katonatiszt, közellátási miniszter (* 1890)
 december 23. – Lavrentyij Pavlovics Berija szovjet politikus (* 1899)
 december 27. – Julian Tuwim lengyel költő (* 1894)

Jegyzetek

Források