6. század

A 6. század az időszámításunk szerinti 501–600 közötti éveket foglalja magába.

Események

Európa 
 Ír telepesek és hódítók, a skótok letelepülése Kaledóniában (később Skócia)
 Bubópestis Konstantinápolyban és a Római Birodalom többi részén
 507: vouilléi csata: Klodvig legyőzi és kiszorítja a nyugati gótokat Gallia nagy részéről
 527–565: I. Justinianus császár, a kelet-római birodalom legnagyobb uralkodója. Utolsóként tesz kísérletet a Római Birodalom feltámasztására.
 534: a bizánci hadvezér, Flavius Belisarius legyőzi Gelimert, a vandálok utolsó királyát, ezzel véget ér az afrikai Vandál királyság
 531: a frankok és a szászok megsemmisítik a türingek germán királyságát
 534: a frankok bekebelezik a burgundok államát a Rhône völgyében
 537: a camlanni csata: Arthur briton király utolsó csatája
 567: az avarok elpusztítják a Gepida királyságot, a longobárdok elhagyják a Dunántúlt és Itáliába vándorolnak
 567–631: A hispaniai nyugati gót királyság fénykora. 
 Leovigild király 585-ben bekebelezi a félsziget ÉNy-i részében a germán svévek államát. Fia, I. Rekkared 587-ben áttér a keresztény ariánus hitről a római katolicizmusra. Utódai visszafoglalják a bizánciaktól a Justinianus által elhódított hispaniai területeket. 
 568: A népvándorlás utolsó mozzanata: a Pannóniában lakó longobárdok Alboin vezetésével Itáliába költöznek, miután megsemmisítették a germán gepidák népét, amely a hunok elvonulása óta a Tisza vidékén tanyázott. A longobárdok Itália nagy részét elfoglalják. Központjuk a Pó-síkság lesz, Pavia székhellyel. (A régió innen kapja Longobardia → Lombardia nevet.)
 A kiürült Kárpát-medencét az avarok szállják meg (→ Avar Kaganátus), fejedelmeik (kagánjaik) adófizetésre kényszerítik a környező szláv népeket. 
 596: Megkezdődik Rómából az angolszászok keresztény hitre térítése

Ázsia 
 550 körül: Az ősi magyarok feltehetően ekkor kerülnek Nyugat-Szibériából a Belaja és Káma vidékére (Magna Hungaria)
 531–579: I. Huszrau (Khoszrau), a perzsa Szászánida-dinasztia legnagyobb uralkodója
 551–657: Hatalmas nomád Türk Birodalom Belső-Ázsiában. (A törökök ősei innen vándorolnak később nyugatra.)
 Észak-Indiában (550-ig): Gupta Birodalom
 Dél-India: Pallava Birodalom
 Japán: Kofun-kort az Aszuka-kor váltja
 552 – a buddhizmus Korea felől eléri Japánt
 562 – a japánokat elűzik Koreából
 589: A Szuj-dinasztia uralma alatt ismét egyesül egész Kína
 A fekete halál DK-Ázsiában pusztít
 A selyemút Európába ér

Vallás

Kereszténység 
 529: A nyugati szerzetesség alapítása. Nursiai Szt Benedek kolostort létesít a Monte Cassinón, és szabályzattal látja el.
 553: Második konstantinápolyi zsinat
 590-től: I. (Nagy) Gergely pápa. Megalapozza a pápaság világi uralmát. Egyházszervezői munkásságának emlékét a római liturgikus énekművészet elnevezése, a gregorián is fenntartotta.

Egyéb 
 570: Mohamed, az iszlám alapítójának születése

Híresebb emberek

Uralkodó, hadvezér 
 Arthur király, a szászok legyőzője
 I. Justinianus, bizánci császár (527-565)
 Nagy Teodorik kb. (455–526) keleti gót király
 Szuj Ven-ti  kínai császár, a Kínai Birodalom újraegyesítője
 Baján avar kagán

Vallási személy 
 Mohamed, az iszlám vallás alapítója
 I. Nagy Gergely pápa

Egyéb 
 Taliesin , walesi bárd
 Antoninus, másik nevén Anonymus Placentius ókeresztény író

Találmányok, felfedezések 
 A Frank Birodalomban elterjed a szügyhám használata.
 A Bizánci Birodalom megszerzi Kínától a selyem készítésének titkát.

Évtizedek és évek 

Megjegyzés: A hatodik század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

06
6. század