Aba (Magyarország)

Aba város a Közép-Dunántúl régióban, Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban.

Fekvése 
Székesfehérvártól 20 kilométerre dél-délkeletre, a Mezőföld északi részén, a Sárvíz völgyében fekszik. Közigazgatási területe 8805 hektár.

Megközelítése 
 Vonattal a város a MÁV 45-ös számú ̺án érhető el. A vasútnak három megállási pontja is van Aba területén: a Sárkeresztúrral közös Aba-Sárkeresztúr vasútállomás a település központjának déli szélén, Bodakajtor-Felsőszentiván vasútállomás  és Belsőbáránd megállóhely (e két utóbbi Abához tartozó, a várostól északra fekvő pusztákat, településrészeket szolgál ki).
 Közúton a 63-as főúton lehet elérni Székesfehérvár és Sárbogárd irányából. Seregélyessel a 6214-es út köti össze, amely több kilométernyi szakaszán földút, Soponyával pedig egy másik mellékút.
 A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják.

Településrészei
 Belsőbáránd
 Bodakajtor Aba centrumtól 5 kilométerre fekszik északnyugati irányban. 2011-es adatok szerint Bodakajtor népessége 371 fő, a lakások száma 82. Bodakajtoron közösségi ház található.

Története 

Aba vagy Bes(e)nyő a Sár-vidéki besenyők legfelső telepe volt. Bögöd azon része, amely ma a Felsőszentiván-puszta nevet viseli, 1192-ben délkeleten a besenyőkkel, illetve falujukkal volt határos. Arra, hogy a település mióta viseli az Aba nevet, nincs pontos adat, de azt tudjuk, hogy 1298–1300 körül István országbíró egyik embere egy Aba nevű besenyő volt, s 1361-ben Abai Andrást királyi emberként említették.

Településrészei közül Bodakajtort 1448-ban említették először, Kajtorként, Belső- és Külsőbárándot 1465-ben, Bárándként. Bögöd (Sár) 1192-ben, Bugud néven szerepel. A fehérvári vár és a Monoszló nemzetség birtoka volt.

1192-ben, III. Béla idejében a Monoszló nemzetségbeli Fulbert fia Gergely halála után Macharius comes (ispán) kapta, aki határát leíratta. A határjárás Bögöd délkeleti szélén a három Sár folyót délnyugat felé átszelve Soponya falu alá ért, s csak ezután, északnyugat felé fordulva jutott a Sárvíz szigetére (az 1925-ös térképen Felsősárréti-major), majd Csőszhöz, ahol újra az északkeleten fekvő part felé fordult; e határjárási adatból kiderül, hogy a körülírt föld a mai Felsőszentiván-pusztának felel meg, s csak az ettől északnyugatra fekvő Bögöd-puszta őrizte meg Bögöd várfalu nevét. A délkeleten szomszédos Besenyő falu a mai Aba.

1231-ben Monoszló nemzetségbeli Miklós és Tamás comes Bögöd néven, 1237-ben pedig Tamás bán fiai Tamás és Gergely Sár néven osztották ketté. 1247-ben a fent említett Miklós András nevű fia örökségül kapott bögödi birtokát 5 szabadossal együtt eladta Tamás fia Tamásnak. 1270-ben a Monoszlaiak osztozásakor a birtok Péter fia Péternek jutott. 1294 előtt vásárlás útján Bögödöt a Tengerdiek szerezték meg. 1294-ben Tengerdi Miklós fiai tartozékaival együtt elcserélték a fehérvári káptalannal.

Ma két puszta Aba határában északnyugaton: Szentivány (puszta) és Felsőszentiván.

1543-ban török hódoltság alá került.

1559-ben I. Ferdinánd gróf Cseszneky Mihály és Baranyai Balázs várpalotai fővitézeknek adományozta.

A tizenöt éves háború idején elpusztult, a 17. században települt be újra.

1707-ben az osztrák császári csapatok felgyújtották a falut, mert sok lakos harcolt Vak Bottyán mellett. A  Rákóczi-szabadságharc alatt 170 ember halt meg pestisben.
 
A 18. század végétől már iskolája is volt. A lakosok aktívan részt vettek az 1848–49-es forradalom és szabadságharcban.

Az 1848–1849-es szabadságharc során az abai nemzetőr parancsnok, Szűcs Gedeon és 183 nemzetőre részt vett az ozorai ütközetben.

A 19. század végére a falu már vasútállomással, postával, csendőrőrssel és tűzoltó-egyesülettel  is rendelkezett, lakosainak száma 1900-ra elérte a 3500-at. A két világháború között tovább fejlődött.

A település sokat szenvedett a második világháború alatt. 1945. március 21-én a szovjet csapatok elfoglalták. A hosszú és súlyos harcok következtében 165 lakóház lakhatatlanná vált, és mindkét templom épületében komoly károk keletkeztek.

A háború után Aba újra fejlődésnek indult; az 1950-es években már mintegy 4300 lakosa volt, s 2013. július 10-én a köztársasági elnök városi címet adományozott a településnek.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Kossa Lajos (SZDSZ-Fidesz)
 1994–1998: Kossa Lajos (független)
 1998–2002: Kossa Lajos (független)
 2002–2006: Kossa Lajos (Polgármesterek Fejér Megyéért)
 2006–2010: Kossa Lajos (Polgármesterek Fejér Megyéért)
 2010–2014: Kossa Lajos (független)
 2014–2016: Kossa Lajos (független)
 2016–2019: Kossa Lajos (független)
 2019-től: Dr. Mikula Lajos (Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület)

Kossa Lajos a rendszerváltást követő öt önkormányzati választáson egyedüli jelöltként indult és lett Aba polgármestere. 2010-ben 3 jelölt indult a posztért, de Kossa Lajost ekkor is nagy többséggel (1058 szavazattal, 79,85 %-os szavazati aránnyal) választották újra, a független ifj. Gottloz Tibor (190, 14,34 %) és a jobbikos Rajkó József (77, 5,81 %) ellenében. 2014-ben a választáson két jelölt indult: Gottloz Tibor és Kossa Lajos (mindketten függetlenként), de ebben az évben is Kossa Lajos kapta a több szavazatot (744-et, 325 ellenében).

2016-ban a képviselő-testület feloszlatta magát, így időközi választást kellett kiírni 2016. október 2-ára. A polgármester-választáson öt jelölt indult, de a választók Kossa Lajos számára újra bizalmat szavaztak; 48,75 %-os eredményét (1072 szavazat) csak a független Kasó László tudta megközelíteni (927, 42,16 %), Gottloz Tibor függetlenként 118 (5,37 %), Bakos Iván Gábor a Belsőbárándért Érdekvédelmi Egyesület színeiben 75 (3,41 %), a munkáspárti Berényi Béla pedig 7 (0,32 %) szavazatot szerzett.

A veterán településvezető a 2019-es önkormányzati választáson talált először olyan kihívóra, aki jobb eredményt tudott elérni nála: dr. Mikula Lajos, a Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület jelöltjeként 1369 szavazatot szerzett ezen a választáson (64,42 %) Kossa Lajos 523 (24,61 %) szavazatával szemben, így több évtized után új polgármestere lett Abának. Gottloz Tibor ezen a választáson is elindult a polgármesteri székért, de 233 szavazata, 10,96 %-os eredménye csak a harmadik helyre volt elegendő. Mivel Kossa Lajos egyéni listás képviselőnek nem jelöltette magát, búcsút kellett mondania a képviselő-testületi munkának. (Egyébként mind a hat képviselői mandátumot a Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület jelöltjei nyerték el.)

Nevezetességei 

 Az abai római katolikus Szentháromság plébániatemplomot 1756-ban a Szentháromság tiszteletére szentelték. Építészeti különlegessége, hogy háromszög alaprajzával és részletmegoldásaival (hármas elrendezésű ablakok, falképek) is a Szentháromságot jelképezi. Valószínűleg Paul Hatzinger linzi építész műve. A kupola falképe 1756-ban, a főoltár és a szószék 1764-ben készült. 1846 után hajóval és toronnyal bővítették. Harangjait Szlezák László öntötte. Orgonáját 1940 körül Fittler István készítette Berente számára, 1963-ban helyezték át Abára. A templomot és a plébániát 1700 után a székesfehérvári ferencesek, 1746-tól pedig a jezsuiták gondozták. Plébániájának anyakönyveit 1754-től, Historia Domusát 1897-től vezetik. A második világháborúban megrongálódott.
 A református templom: 1948–1950-ben épült, 10 évvel azután szentelték fel, hogy a régi református templomot a német haderő a II. világháború végén felrobbantotta. A templomkertben két síremlék (Gál Lajosé és Szűcs Gedeoné ) található, valamint egy úgynevezett szégyenkő a 17. századból, mely arra szolgált, hogy a templomi szertartás kezdete előtt ráültették az „erkölcstelennek” bélyegzett nőket.
Az első világháborús hősi emlékművet, Farkas Béla szobrát, 1925-ben avatták fel.
 A második világháborús emlékmű 1992-ben készült, Janzer Frigyes műve.
 Az 1956-os forradalom emlékművét, amely szintén Janzer Frigyes alkotása, 2006-ban emelték.

Régészeti emléke egy 7,5 cm × 3,5 cm-es, bizánci típusú bronz mellkereszt-ereklyetartó előlapja domborművesen öntött ábrázolással. A függőleges szárvégek kissé kiszélesednek, a vízszintesek keskenyednek. Az öntvény nagyon vastag, durva, hátoldalán alacsony peremmel. A korpusz alig formált. A függőleges keresztszáron alul és fölül egy-egy mellkép, a vízszinteseken egy-egy fej. A kereszt tetején és alján egy-egy fül a csuklósan záródó hátlaphoz erősítésre. Egy bizánci mellkereszt valószínűleg helyben készült 11-12. századi utánzata. 1922-ben vette meg a székesfehérvári Szent István Király Múzeum. Lelőhelyeként Felsőszentiván-puszta bogodi dűlőjét jelölték meg, ahol középkori falu nyomai látszottak.

Minden évben a pünkösd utáni hétvégén péntektől vasárnapig tartanak az ún. Aba-napok kulturális rendezvényei.

 A Zichy–Bolváry-kúria, helyi nevén Kiskastély, amelyben élelmiszerbolt működik.
 A Bissingen–Zichy-kúria vagy Nagykastély, magánlakhely, nem látogatható.
 Holcer-Jászay-Janiga-Spingler-kastély (Belsőbárándon)

Demográfiai adatok 
:

 Lakói 1840-ben: 406 római katolikus, 18 evangélikus, 1218 református, 105 izraelita, összesen: 1747;
 1910-ben 2379 római katolikus, 16 evangélikus, 1688 református, 1 unitárius, 78 izraelita, 2 egyéb vallású, összesen: 4164;
 1940-ben 2494 római katolikus, 3 görögkatolikus, 3 görögkeleti, 11 evangélikus, 1644 református, 44 izraelita, összesen: 4199;
 1948-ban 1797 római katolikus, összesen: 3258 (4 tanerős római katolikus általános iskolában 247 tanuló);
 1983-ban 2600 római katolikus, összesen: 4206;
 1990-ben összesen 3997 lakos.
 2017-ben összesen 4635 lakos.
2019-ben összesen 4660 lakos.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,5%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,3% németnek, 0,2% románnak mondta magát (14,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 36,3%, református 20,5%, evangélikus 0,2%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 16,7% (25,4% nem nyilatkozott).

Oktatás 
 Hétszínvirág Óvoda
 Aba Sámuel Általános Iskola
  Atilla Király Gimnázium

Nevezetes szülöttei 

 Szűcs Gedeon, abai nemzetőr parancsnok. Síremléke az abai református templom kertjében található.
 Barna Izidor, 1887-ig Braun (1860–1911) magyar újságíró, költő, a magyar bulvársajtó úttörője.
 Taussig Imre (1894–1945) válogatott labdarúgó, csatár, jobbszélső. A holokauszt áldozata lett.
Tanka János (1908–1992), debreceni származású, abai tanító, kántor, tanár és könyvtáros. Az abai könyvtár felvette a Tanka János nevet, halála után.

Források 
 Györffy György: Fejér vármegye.
 Magyar katolikus lexikon

Jegyzetek

További információk 
 
 
 Város lett, csak élet nincs benne
 
 
 Aba Napok

 
Fejér vármegye települései
Magyarország városai
Fejér megye települései