1974



Események

Január 
 január 26–27. – A Süddeutsche Zeitungban megjelenik a jugoszláv ellenzéki Praxis-kör filozófusainak „Vissza a sztálinizmushoz?” című írása a Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) 1971 óta követett politikájáról.

Február 
 február 2. – VI. Pál pápa Lékai László címzetes püspököt kinevezi esztergomi, Kádár László Gábor püspököt veszprémi apostoli kormányzóvá.
 február 21. – Jugoszláviában elfogadják a harmadik alkotmányt, amely kiszélesíti a tagköztársaságok és tartományok jogkörét, illetve önállóságát.

Március 
 március 4. – Londonban a munkáspárti Harold Wilson megalakítja második kormányát.
 március 29. – Ion Gheorghe Maurert Manea Mănescu váltja fel a román kormányfői poszton.

Április 
 április 24. – A csehszlovák szövetségi gyűlés törvényt fogad el a nemzetbiztonsági testületekről.
 április 25. – Katonatisztek egy csoportja megdönti a fasiszta rezsimet Portugáliában.

Május 
 május 14 - Magyarország és Mexikó kapcsolatai nagyköveti szinten újraéledtek a két ország által aláírt megállapodásnak köszönhetően.
 május 14–15. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága a tudományos és technikai forradalom eredményeinek a gazdaságban való felhasználásáról tárgyal. (A KB megállapítja, hogy el kell mélyíteni a CSKP és az értelmiség együttműködését.)
 május 27–30. – A JKSZ X. kongresszusa megerősíti a demokratikus centralizmus elvét.

Június 
 június 22. – Megnyílt a chicago-i Sears Tower és egyben a világ legmagasabb felhőkarcolója lett.
 június 26. – A NATO tagországok kormányfői találkoznak Brüsszelben, ahol aláírják az Atlanti Kapcsolatokról szóló nyilatkozatot.

Július 
 július 3. – Szovjet–amerikai atomküszöb-szerződés a föld alatti atomrobbantások korlátozására.
 július 20. – Törökország a török kisebbség védelmére hivatkozva lerohanja Ciprust és megszállja az ország északi harmadát.
 július 24. – Görögországban – a katonai junta bukása után – Konsztantinosz Karamanlisz negyedszer alakít kormányt.

Augusztus 
 augusztus 9. – Lemond a Watergate-botrányba keveredett Richard Nixon az Egyesült Államok elnöke. Utódja az alelnök Gerald Ford lett.
 augusztus 14. – A görög erőket kivonják a NATO integrált katonai szervezetéből.

Szeptember 
 szeptember 12. – Hailé Szelassziét, Etiópia császárát megfosztják trónjától.
 szeptember 20. – Hamburgban megnyílik a Köhlbrandbrücke.

Október

November 

 november 23–24. – Gerald Ford amerikai elnök és Leonyid Brezsnyev szovjet főtitkár találkozik Vlagyivosztokban, ahol megállapodnak a hadászati atomeszközök további csökkentéséről.
 november 24. – 3,18 millió éves előembercsontvázat találnak Etiópiában.
 november 24–27. – Az RKP XI. kongresszusa.
 november 27–29. – A CSKP KB az olaj-növekedés okozta nehézségek leküzdéséről tárgyal. (Takarékossági intézkedéseket helyez kilátásba, és hatékonyabb munkát követel.)

December 
 december 31. – Utolsó forgalmi nap a Hetényegyháza–Kerekegyháza-vasútvonalon.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Japánban megalkotják Hello Kittyt, a mára világszerte népszerűvé vált macskafigurát.
 Megjelenik a világ első szerepjátéka, a Gary Gygax és Dave Arneson nevéhez kapcsolódó Dungeons & Dragons.
 Létrejön a jobboldali Gus Emunim (Hívők Blokkja) elnevezésű izraeli mozgalom, amely Ciszjordánia zsidó vallásos közösségekkel való betelepítését szorgalmazza.
 Bangladesben éhínség pusztít

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1974-ben

1974 a filmművészetben 
 Egy hatás alatt álló nő – John Cassavetes
 Foglalkozása: riporter – Michelangelo Antonioni
 Az ígéret földje – Andrzej Wajda
 Magánbeszélgetés – Francis Ford Coppola
 A nagy Gatsby – Jack Clayton
 A szabadság fantomja – Luis Buñuel
 Szerelmesek románca – Andrej Szergejevics Koncsalovszkij
 Tükör (film) – Andrej Arszenyjevics Tarkovszkij
 Vörös kányafa – Vaszilij Makarovics Suksin
 Különben dühbe jövünk – Bud Spencer és Terence Hill

1974 az irodalomban 
 február 13. – Alexandr Szolzsenyicin Nobel-díjas orosz írót kitoloncolják a Szovjetunióból
 Somlyó György – A mesék könyve (versek), Szépirodalmi

1974 a zenében 

 Megalakul a Fonográf együttes.
 Az Eurovíziós Dalfesztivált az ABBA együttes nyeri meg Waterloo című dalával.
 Kovács Kati lett Németországban az év énekesnője.
 A Skorpió nevű „supergroup” első albumával megkezdődik a hard rock magyarországi térhódítása

Fontosabb külföldi nagylemezek 

 Genesis: The Lamb Lies Down on Broadway
 Kovács Kati: Kati Kovács
 Queen: Queen II (március 8.) és Sheer Heart Attack (november 8.)
 Deep Purple: Burn és Stormbringer
 Eric Clapton: 461 Ocean Boulevard
 Fleetwood Mac: Heroes Are Hard to Find 
 Bob Dylan: Before the Flood
 John Lennon: Walls and Bridges
 George Harrison: Dark Horse
 David Bowie: Diamond Dogs
 The Rolling Stones: It's Only Rock'n Roll
 King Crimson: Red
The Rubettes: Wear it's at
 Emerson, Lake & Palmer: Welcome Back My Friends to the Show That Never Ends
 King Crimson: Starless and Bible Black
 Mike Oldfield: Hergest Ridge

Fontosabb magyar nagylemezek 

 Fonográf: Fonográf I.
 Koncz Zsuzsa: Gyerekjátékok
 Kovács Kati: Kovács Kati és a Locomotiv GT

1974 a tudományban 
 november 24. Etiópiában feltárják Lucynak, egy 3,18 millió éves ősasszonynak a csontvázát.

1974 a légi közlekedésben

1974 a vasúti közlekedésben 
 1974-es váci vasúti baleset
Zágrábi vonatkatasztrófa

1974 a sportban 

 Emerson Fittipaldi (McLaren) nyeri a Formula–1-es világbajnoki címet.
 június 13.–július 7. A FIFA Labdarúgó világbajnokságot a hazai pályán játszó NSZK válogatottja nyeri. A döntőben: NSZK-Hollandia 2:1 (2:1) Gólszerzők: Breitner (11-esből), G.Müller, ill. Neeskens (11-esből)
 augusztus 17–30. – Havannában rendezték meg az első Amatőr ökölvívó-világbajnokságot.
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub 15. bajnoki címe.

1974 a televízióban 
 Október 20.: elindul a Derrick című sorozat.

1974 a jogalkotásban

Születések 

 január 1. – Szabó P. Szilveszter színész
 január 3. – Agócs Judit színésznő, 2001 óta a Győri Nemzeti Színház tagja
 január 4. – Gáspár Győző cigány származású magyar „showman”, művésznevén „Győzike”, a Győzike show című „realitykomédia” főszereplője, egykori előadó, a Romantic együttes alapítója.
 január 16. – Kate Moss angol modell
 január 30. – Christian Bale angol színész
 január 30. – Mesterházy Attila magyar politikus, az MSZP elnöke
 január 31. – Buzás Attila labdarúgó
 február 7. – Bartos Erika író, építészmérnök
 február 13. – Robbie Williams angol énekes
 február 17. – Jerry O’Connell amerikai színész
 február 20. – Vera Iljina orosz műugrónő
 február 22. – James Blunt angol énekes
 február 25. – Dobó Kata színésznő
 február 26. – Sébastien Loeb francia autóversenyző, nyolcszoros ralivilágbajnok
 március 1. – Mark-Paul Gosselaar amerikai színész
 március 5. – Eva Mendes amerikai színésznő
 március 6. – Szerhij Rebrov ukrán labdarúgó
 március 7. – Jenna Fischer amerikai színésznő
 március 11. – Turi Géza magyar labdarúgó
 március 15. – Dmitrij Szautyin orosz műugró
 április 7. – Gubás Gabi magyar színésznő 
 április 7. – Lendvai Miklós válogatott magyar labdarúgó († 2023)
 április 11. – Deutsch Anita színésznő
 április 17. – Victoria Beckham angol énekesnő
 április 23. – Barry Watson, amerikai színész (a „7th Heaven” Matt Camdenje)
 április 25. – Szabó Judit színésznő
 április 28. – Penélope Cruz spanyol színésznő
 május 14. – Keram Malicki-Sánchez, kanadai színész
 május 20. – Póka Angéla, énekesnő
 május 22. – Ónodi Henrietta olimpiai bajnok tornász
 május 31. – Erdei Zsolt világbajnok ökölvívó
 június 1. – Alanis Morissette kanadai énekesnő
 június 5. – Chad Allen, amerikai színész
 június 7. - Bear Grylls (túlélő)
 június 13. – Debreczeni Dezső magyar kick-box versenyző, 7-szeres világ- és 8-szoros Európa-bajnok
 június 17. – Dombóvári Vanda műsorvezetőnő
 július 1. – Makszim Szusinszkij, orosz jégkorongozó
 július 3. – Stephan Luca német színész
 július 13. – Jarno Trulli olasz Formula–1-es versenyző
 július 14. – Märcz Tamás olimpiai bajnok vízilabdázó
 július 16. – Valkó Eszter műsorvezetőnő
 július 18. – Bratkó József műsorvezető
 július 20. – Simon Rex, amerikai színész
 július 30. – Hilary Swank amerikai színésznő
 július 30. – Emilia Fox angol színésznő
 augusztus 14. – Christopher Gorham amerikai színész
 augusztus 16. – Egerszegi Krisztina olimpiai bajnok úszó
 augusztus 19. – Szergej Nyikolajevics Rizsikov orosz űrhajós
 augusztus 20. - Misha Collins amerikai színész 
 szeptember 1. – Ricsi Bohóc magyar bohóc
 szeptember 9. – Hujber Ferenc magyar színész
 szeptember 10. – Ryan Phillippe amerikai színész
 szeptember 11. – Orlando Duque világbajnok kolumbiai szupertoronyugró
 szeptember 12. – Horkay Péter színművész
 szeptember 12. – Parti Nóra magyar színésznő
 szeptember 17. – Raphaël Fejtö francia színész, író, forgatókönyvíró, filmrendező
 szeptember 18. – Sol Campbell angol labdarúgó
 szeptember 24. – Wolf Kati magyar énekesnő
 október 12. – Zádory Édua hegedűművész
 október 22. – Kónya Ákos magyar ultramaratoni futó
 október 26. – Schindler Szabolcs magyar labdarúgó, jelenleg a Kecskeméti TE játékosa
 október 28. – Joaquin Phoenix amerikai színész
 november 4.
 Louise (Louise Elizabeth Redknapp) brit énekesnő
 Rába Roland magyar színművész
 november 9. – Alessandro Del Piero olasz labdarúgó
 november 11. – Leonardo DiCaprio amerikai színész
 november 16. – Paul Scholes angol labdarúgó
 november 18. – Chloë Sevigny amerikai színésznő
 november 27. – Polgár Zsófia sakkozó
 november 30. – Judy magyar énekesnő, a Groovehouse együttes tagja
 december 1. – Costinha portugál labdarúgó
 december 2. – Pokrivtsák Mónika műsorvezető
 december 12. – Bernard Lagat amerikai sprinter
 december 17. – Giovanni Ribisi amerikai színész
 december 20. – Mátyus János magyar labdarúgó
 december 23. – Imre Géza magyar párbajtőröző
 december 27. – Tóth Mihály labdarúgó, csatár
 december 30. – Zsédenyi Adrienn magyar énekesnő
 december 31. – Mario Aerts belga kerékpározó

Halálozások 

 január 5. – Illés Béla író újságíró (* 1895)
 január 6. – Slachta Margit szerzetes, feminista politikus, az első magyar női országgyűlési képviselő (* 1884)
 január 16. – Almár György építész, iparművész, festő, grafikus (* 1895)
 január 17. – Glancz Sándor négyszeres világbajnok asztaliteniszező (* 1908)
 február 2. – Lakatos Imre, matematikus (* 1922)
 február 5. – Gáldi László magyar nyelvész, irodalomtörténész, műfordító, szótárszerkesztő (* 1910)
 február 6. – Ács Tivadar történész, újságíró (* 1901)
 február 10. – Kölcsey István magyar földbirtokos, jogász, országgyűlési képviselő (* 1893)
 március 5. – Bálint Lajos magyar kritikus, író, dramaturg, műfordító (* 1886)
 március 8. – Koszorús Ferenc magyar katona (* 1899)
 március 18. – Mészöly Gyula MTA tagja, biológus, Kossuth-díjas növénynemesítő.(* 1910)
 április 2. – Georges Pompidou francia politikus (* 1911)
 április 18. – Marcel Pagnol francia író, filmrendező (* 1895)
 április 20. – Peter Lee Lawrence színész (* 1944)
 április 23. – Uhlyárik Jenő olimpiai ezüstérmes vívó, sportvezető, honvédtiszt (* 1893)
 április 27. – Csanádi György magyar közlekedésmérnök, szakpolitikus, közlekedésügyi miniszter (* 1905)
 április 30. – Szécsi Pál magyar énekes (* 1944)
 május 7. – Csorba Antal magyar ügyvéd, országgyűlési képviselő (* 1897)
 május 24. – Duke Ellington amerikai zenész (* 1899)
 május 31. – Karácsony János festőművész (* 1899)
 június 18. – Georgij Konsztantyinovics Zsukov orosz-szovjet hivatásos katona, a Szovjetunió marsallja, a Vörös Hadsereg vezérkari főnöke, az SZKP KB tagja, honvédelmi miniszter (* 1896)
 június 24. – Lánczos Kornél matematikus, fizikus (* 1893)
 július 1. – Juan Domingo Perón argentin politikus (* 1895)
 július 4. – Szundy Jenő kertészeti szakíró (* 1883)
 július 6. – Aladár Paasonen finn–magyar származású ezredes. A téli háború alatt a finn főhadiszállás felderítőegységének parancsnoka volt (* 1898)
 július 15. – Amsel Ignác, labdarúgó (* 1899)
 július 16. – Kilián József magyar munkás, építőipari miniszterhelyettes (* 1915)
 július 24. – James Chadwick Nobel-díjas angol fizikus, a neutron felfedezője (* 1891)
 július 29. – Erich Kästner német író, költő (* 1899)
 augusztus 2. ‑ Czipri Éva költő (* 1943)
 augusztus 8. ‑ Kaszás Ferenc, vezérőrnagy, honvédelmi miniszterhelyettes (* 1922)
 augusztus 10. – Bárdos Artúr magyar szerző, színházi író, műfordító, igazgató (* 1882)
 szeptember 4. – Creighton Abrams amerikai tábornok, a vietnámi háború során az amerikai csapatok parancsnoka volt 1968 és 1972 között (* 1914)
 szeptember 19. – Urbán Ernő író, újságíró (* 1918)
 október 2. – Vaszilij Makarovics Suksin orosz író, színész, filmrendező (* 1929)
 október 3. – Kutasy Viktor magyar erdőmérnök (* 1901)
 október 9. – Oskar Schindler német gyáros (* 1908)
 október 23. – Lengyel Menyhért író (* 1880)
 október 24. – David Fjodorovics Ojsztrah hegedűművész (* 1908)
 november 9. – Holger Meins nyugatnémet dokumentumfilmes, radikális baloldali terrorista, a Vörös Hadsereg Frakció tagja (* 1941)
 november 13. – Vittorio De Sica olasz filmrendező (* 1901)
 november 13. – Karinthy Gábor magyar költő (* 1914)
 november 14. – Orosz Iván lapszerkesztő, költő, novellista (* 1902)
 november 19. – Majczen Mária Jászai Mari-díjas magyar színésznő (* 1937)
 november 21. – Frank Martin svájci zeneszerző (* 1890)
 november 25. – U Thant ENSZ főtitkár (* 1909)
 december 1. – Zilahy Lajos író (* 1891)
 december 25. – Abai György építészmérnök (* 1925)
 december 26. – Csorba Géza szobrászművész (* 1892)
 december 26. – Jack Benny a színpad, a vászon, az éter és a képernyő sztárja (* 1894)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század