Kalotaszentkirály

Kalotaszentkirály (románul Sâncraiu, németül Heilkönig/Sehngrall) falu, az azonos nevű község központja Romániában, Kolozs megyében. Egyike annak a 14 településnek, amely a megyében GMO-mentes régiót alakított.

Fekvése 
Bánffyhunyadtól 6 km-re délnyugatra, az Erdélyi Szigethegység vonulatai és dombjai (Bogdán-csúcs 1151 m, Kőhegy 1078 m, Dűlő-domb 917 m és Magura 754 m) által meghatározott Felszegi-medencében terül el, a Vigyázó-hegység vagy Kalota-havas (Vlegyásza) hegytől délkeletre. A település elődei a Kalota-patak két partján telepedtek le; a jobb parton található Zentelke, a bal parton pedig Szentkirály. 1968-ban egyesült a két falu, ma 1167 lélekszámú település.

Nevének eredete 
A honfoglaláskor a Kalota nemzetség telepedett le itt, melyről a patakot elnevezték. A Szentkirály nevet István király szentté avatása (1083) után vette fel, a Kalota előnevet pedig a patakról kapta.

Története 
Árpád-kori település, első okiratos említése 1288-ból származik, mikor Kun László király a gyerőmonostori Mikola családnak adományozza ezt a területet.

1337-ben Senkral néven említették, már ekkor egyházas hely volt, papját is említették, aki a pápai tizedjegyzék szerint ez évben két garas pápai tizedet fizetett.

1437-ben Zenthkyral néven írták az oklevelekben.

1482-ben Bak Tamás és Balog János birtoka volt.

1523-ből Kalota Zenthkyralnak több birtokosai is volt; így a Szentkirályi, Szentkirályi Csenkesz, Béli, Szentkirályi Radó családok is birtokosok voltak itt.

1554-ben Zentkyral Sebesvár tartozékai közé tartozott és a Bonchidai Bánffy Mihály birtoka volt, majd később a gyalui vártartomány faluja lett.

A középkorból fennmaradt helynevei: 1461, 1498-ból Málnabércz, Kalotavize.

1913-ból a Kolozs vármegyei Kalotaszentkirályhoz Ady-emlék is fűződik.

1910-ben 1046, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel.

A trianoni békeszerződésig, majd a magyar közigazgatásba visszakerülve 1940 és 1944 között ismét Kolozs vármegye Bánffyhunyadi járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 2053 lakosából 1498 magyar és 555 román volt.

1991-től minden év augusztusában nemzetközi tánctábort rendeznek itt.

Határában feküdtek a középkorban Hem'' és Hintelke''' faluk is, melyek az itt átvonuló hadak pusztításainak áldozatai lettek.

Látnivalók 
 A lakosság hagyományos életmódja, a népszokások, a népviselet, a hagyományos állattartás (bivaly).
 Református templom. A kőépület a 13. században épült csúcsíves stílusban, majd az idők folyamán többször is helyreállították. A tornyot 1762-ben építették, három harang található benne. Az orgonát Kolonics István építette 1876-ban. A szószék fölött elhelyezett koronát gróf Bánffy Miklós ajándékozta a templomnak, a papné székét pedig Jósika Sámuelné. Mennyezete 1848-ban leégett, újjáépítéskor csupán fehérre meszelték. A mostani kazettás mennyezetet 1994-ben az Illyés Közalapítvány támogatásával készítették. A 220 kazettát kalotaszegi motívumokkal díszítve festették.
 Az óvoda egy helyiségében Ady Endre-emlékkiállítás
 Ady-emlékszobor: a Kalota partján, az óvoda mellett állították annak emlékére, hogy a költő gyakran időzött itt.
 A falu 1991-óta megrendezett nyári tánctáborairól is nevezetes.
 Szent István-szobor (Diénes Attila alkotása).
 Hagyományőrző szoba.
 Szüreti mulatság minden év október elején.
 Csipkebogyó-fesztivál

Képek

Híres szülöttei 
 Vincze Géza (Kalotaszentkirály, 1889. április 12. – Budapest, 1964. június 3.) filológus, irodalomtörténész
 Vincze Imre (Kalotaszentkirály, 1891. október 22. – Kocs, 1979. december 20.) kántortanító, akadémikus rektor

Testvérvárosa 
  Szeghalom, Magyarország (1994)
  Kunadacs, Magyarország (2009)

Jegyzetek

Források

Külső hivatkozások
 Kalotaszentkirály-Zentelke bemutató
 Hangfelvételek

Kalotaszeg
Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései