13. század

A 13. század az 1201–1300 közötti éveket foglalja magába.

Események

Magyar Királyság 
 1210 körül: Anonymus, III. Béla jegyzője megírja a Gesta Hungarorumot
 1222: az Aranybulla szentesíti a nemesség jogait.
 1229: a ferencesek megtelepednek Esztergomban
 1235: négy domonkos szerzetes indul keletre az ázsiai magyarok felkutatására és megtérítésére. (Közülük csak Julianus barát éri el Magna Hungariát.)
 1235 - 1270: IV. Béla uralkodása
 1241 - 1242:: A tatárjárás pusztításai Magyarországon 
 1241: Muhi csata - a tatárok legyőzik IV. Béla seregét
 1242: A tatárok átkelnek a Dunántúlra. IV. Béla Spalatóba, majd Trauba menekül
 A tatárok kivonulás után IV. Béla német telepeseket hív az országba a tatárok által kiirtott magyar lakosság pótlására
 IV. Béla a báróknak birtokokat adományoz, de elrendeli, hogy minden birtokon kővárat kell emelni
 1251: IV. Béla kiváltságlevele királyi védelem alá helyezi az országban élő zsidókat
 1278: Morvamezei csata - I. Rudolf és IV. László magyar király csapatai vereséget mérnek II. Ottokár cseh hadaira
 1282: IV. László a hód-tavi csatában legyőzi a fellázadt kunokat
 1285: Magyarországon a feudális anarchia eléri tetőpontját. Tatárok törnek be az országba, akik egészen Pestig dúlják fel azt – és akiket egyes vélemények szerint IV. László király hívott be az országba ellenfeleivel szemben (második tatárjárás).
 1285: Kézai Simon elkészíti a Gesta Hungarorumot

Európa és a Mediterráneum
 1201: Német keresztesek megalapítják Rigát, és a század első felében gyarmatosítják Livóniát
 1203–1204: Az angol király elveszti francia birtokait (→ Földnélküli János). 
 1204: A Bizánci Birodalom bukása, a Konstantinápolyi Latin Császárság létrejötte (1204–1261)
 1205: Kaloján bolgár cár Drinápolynál súlyos vereséget mér a keresztes lovagokra
 III. Ince alatt (1198–1216) a középkori pápaság eléri politikai hatalmának csúcsát
 1209–1229: az albigensek (kathárok) elleni keresztes háború
 1210: III. Ince kiközösíti IV. Ottó német-római császárt, mivel az seregével Dél-Itáliába vonul
 1212: I. Přemysl Ottokár alatt a Cseh Fejedelemségből létrejön a Cseh Királyság
 1212: Gyermekek keresztes hadjárata
 1212: A Pireneusi-félszigeti keresztények győzelme: Navas de Tolosa-i csata. Az arab uralom rövidesen összeomlik a félszigeten.
 1215: Magna charta – Földnélküli János angol király által aláírt, a rendi jogokat biztosító szabadságlevél
 1216: A pápa elismeri a Domonkos-rendet
 1219: A dánok leigázzák a pogány észteket. Tallinn alapítása.
 1223: A Kalka menti csata: a tatárok legyőzik az orosz-kun sereget
 1223: A pápa jóváhagyja a ferences rend alapítását
 1226: A mazóviai lengyel fejedelem a pogány poroszok ellen behívja országába a német lovagrendet. A lovagok néhány évtized alatt leigázzák és részben kiirtják a poroszokat, és független államot alapítanak, amelynek élén a rend nagymestere áll. A terület hamarosan elnémetesedik, a porosz nyelv a 17. sz.-ra kihal. 
 1231: IX. Gergely pápa megszervezi a pápai inkvizíciót
 1213–1276: I. (Hódító) Jakab aragóniai király. A reconquista során elfoglalja móroktól a Baleárokat (1229–1235) és a valenciai királyságot (1232–1238), és megteremti a középkori Aragónia nagyhatalmi helyzetét.
 1237–1240: Dzsingisz kán unokája, Batu kán seregei felperzselik az orosz fejedelemségeket és 1240-ben elpusztítják Kijevet. 
 1241: A tatár betörés Kelet-Közép-Európába. A cseh–lengyel seregek a Legnicai csatában szenvednek súlyos vereséget.
 Kelet-Európában a volgai bolgárok államának eltűnése a tatárjárás következtében.
 1242: Alekszandr Nyevszkij novgorodi orosz fejedelem győzelme a Csúd-tavi csatában megállítja a Német Lovagrend keleti előrenyomulását. 
 1248–1250: IX. Lajos francia király keresztes hadjárata a Nílus deltájában kudarccal végződik. Ez az utolsó nagy vállalkozás, amely a palesztinai keresztény állam felmentésére irányul.
 1250 körül: Birger (jarl) svéd főúr megszervezi a svéd feudális államot, megalapítja Stockholmot és megkezdi a pogány finn törzsek leigázását.
 1250: II. Frigyes német-római császár a pápasággal és a lombard ligával vívott harc közben meghal. Németország anarchiába süllyed (23 éves interregnum).
 1253–1278: II. Ottokár cseh király országát a Német-római Birodalom legerősebb államává fejleszti
 1254-ben megszerezi Ausztriát és Stájerországot, 
 1268-ban megszerzi Karintiát és Krajnát.
 1261: VIII. Mihály nikaiai császár visszafoglalja Konstantinápolyt a nyugati keresztényektől, és helyreállítja a bizánci császárságot, amely azonban már nem számít nagyhatalomnak.
 1260-as évek: A bárók háborúja (polgárháború) Angliában III. Henrik ideje alatt
 1278: Morvamezei csata: II. Ottokár cseh király vereséget szenved, és elesik az Ausztriáért vívott harcban.
 1282: Szicíliai vecsernye: a sziget lakossága fellázad I. Károly uralma ellen. A bekövetkező háborúban (1282–1302) összeomlik az az Anjouk földközi-tengeri uralma, Aragónia viszont megerősödik.
 1285: IV. (Szép) Fülöp lesz a francia király (1314-ig uralkodik)
 1291: a mamelukok elfoglalják a keresztesek utolsó szíriai birtokait
 1294–1303: VIII. Bonifác pápa felújítja VII. Gergely világuralmi igényeit, emiatt összeütközésbe kerül IV. (Szép) Fülöp francia királlyal, aki befolyása alá vonja a pápaságot.

Egyéb esemény 
 Nyugat-európai királyok a negyediktől a nyolcadikig terjedő keresztes hadjárata az iszlám ellen.
 A század végén ágyút kezdenek használni Európában. Első európai alkalmazói nagy valószínűséggel az arabok és a mórok, főként várfalak rombolására.

Ázsia 

 1206: Dzsingisz mongol nagykán megalapítja a Mongol Birodalmat.
 Dzsingisz kán és utódainak vezetésével a mongolok uralmuk alá veszik Ázsia jelentős részét.
 1242: Batu kán megalapítja az Arany Hordát
 1243: a mongolok leigázzák a kis-ázsiai szeldzsuk-törököket
 1260-1294: Kubiláj nagykán, az egységes mongol világbirodalom utolsó uralkodója
 1206: Kutb-ad-din-Ajbek , India helytartója megalapítja a Delhi (muszlim) Szultanátust, mely egészen 1526-ig, a nagymogul hódításig fennáll
 1256-tól: Az Ilhánok mongol dinasztiája Perzsiában
 Thai (Szukhóthaj) Királyság alapítása Indokínában 
 Marco Polo eljut Kínába.
 Angkor virágkora

Afrika 
 Bantu törzsek bevándorlása Afrika déli területeire
 1200-1230 körül: a Niger felső folyásánál megszületik a Mali Birodalom
 1270: a szétesett Akszúmi Királyság Etiópia néven él tovább

Amerika 
 Manco Cápac, a dél-amerikai inkák dinasztiájának félig mondai megalapítója. (Dél-Amerika korábbi politikai története egyáltalán nem ismert.)
 1250 körül: a korai inka-kultúra megjelenése

Világméretű 
 1258: az előző évi hatalmas vulkánkitörés okoz káoszt, amely a legerősebb volt az elmúlt több ezer év során. Valószínűleg az indonéziai Lombok-szigeti vulkán tört ki 1257-ben. A légkörbe kerülő aeroszolok világszerte lehűlést okoztak, a globális átlaghőmérséklet 4 Celsius-fokkal csökkenhetett. Matthew Paris bencés szerzetes, az 1250-59-es éveket felölelő Historia Anglorum szerzője krónikájában arról számolt be, hogy az 1258-as év embertelen hideggel köszöntött be, de a tavasz és a nyárelő sem hozott jelentős javulást. „A vetés nem kelt ki, a jószág elpusztult, és nagyon sok szegény ember halt éhen. Mindenütt holttestek hevertek. (...)  Amikor összeszedtek több holttestet, a temetőkben nagy gödröket ástak és együtt eltemették a halottakat” - írta a szerzetes. Az éhínségnek és a járványoknak a számítások szerint csak Londonban 15 ezren eshettek áldozatul, ami különösen nagy szám, figyelembe véve, hogy a város korabeli népessége 50 ezer fő lehetett.

Találmányok és felfedezések 
 A szemüveg feltalálása (Itália, 1280 körül)
 Ibn Nafisz  arab orvos először különíti el a jobb és a bal szívkamrát és írja le a két vérkör működését
 Első említés katonai rakétáról Kínában (1232)
 Az első fogaskerekű órák (toronyórák)
 A kínai eredetű papír gyártása arab közvetítéssel meghonosodik Itáliában, majd 1300 után egész Európában. (Importált papírt már a 12. században használnak Itáliában.)
 Európában elterjed a kínai eredetű lábítós (pedálos) szövőszék. A pedálos meghajtást rövidesen más célokra is alkalmazzák (orgona, kovácsfújtató, eszterga).

Kultúra

Irodalom 
 A vágáns költészet gyűjteménye: a Carmina Burana
 A Rózsa-regény az udvari szerelmi költészet betetőzése
 Az első ismert magyarországi krónika, a honfoglalást elbeszélő Gesta Hungarorum P. mestertől (Anonymus).

Művészet 
 Gótikus stílus a művészetekben
 átmeneti, korai gótika (1180–1250)
 érett vagy dekoratív gótika (1250–1360)
 A század első harmadában épül fel a premontrei prépostság temploma Ócsán.

Vallás 
 1209-1229ː A katharok elleni keresztes háború
 A párizsi egyetemen Brabanti Siger és követői az arab filozófia hatására az averroizmus  tanával lépnek fel, amelyet a párizsi püspök 1277-ben eretneknek nyilvánít. Az averroisták legnagyobb ellenfelei Albertus Magnus és tanítványa, Aquinói Tamás, a középkor legnagyobb hatású filozófusa, aki fő művében (Summa theologiae, 1267-73) létrehozza a keresztény teológia és az arisztotelészi filozófia korszerű szintézisét (tomizmus).

Híresebb személyek

Mongolok 
 Mongol kánok
 Dzsingisz kán
 Batu kán
 Kubiláj kán, Kína mongol császára

Európa és Kis-Ázsia 
 III. Ince pápa
 IX. (Szent) Lajos francia király és keresztes lovag
 VIII. (Palailogosz) Mihály bizánci császár
 Assisi Szent Ferenc itáliai közösségalapító (ferences rend)
 Szent Bonaventura itáliai teológus
 Aquinói Szent Tamás itáliai teológus
 Cimabue itáliai festő
 Leonardo Fibonacci itáliai matematikus
 Roger Bacon angol filozófus
 Petrus Peregrinus  francia tudós, a mágnesség kutatója
 Albertus Magnus német filozófus, teológus
 Robert Grosseteste, angol államférfi és teológus

Magyarok 
 IV. Béla, magyar király, a „második államalapító” a tatárjárás után
 Szent Erzsébet (Árpád-házi), türingiai grófné
 Szent Margit (Árpád-házi), magyar hercegnő
 Kézai Simon magyar történetíró

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A 13. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

13