17. század

A 17. század az 1601–1700 közötti éveket foglalja magába. Erre az időszakra esik Anglia és Hollandia felemelkedése, valamint Spanyolország és Portugália hanyatlása.

A század végén Magyarország felszabadul az Oszmán Birodalom uralma alól.

Események

Európa 
 Nagyobb változások a filozófia és a tudomány terén, amelyet tudományos forradalomként lehet jellemezni.
 A század elején zűrzavaros idők Oroszországban.
 1602 – A Holland Kelet-indiai Társaság alapítása
 1603 – Meghal I. Erzsébet angol királynő, a Tudor-ház utolsó sarja. A trónt Stuart Mária fia, VI. Jakab skót király örökli (→ akiből I. Jakab angol király lesz) – Anglia és Skócia egyesülése.
 I. Jakab Kálvin angliai követőit, a puritánokat véresen üldözi.
 1608 – A Protestáns Unió megalapítása – a Német-római Birodalom protestáns rendjeinek szövetsége
 1609 – A Katolikus Liga megalapítása Bajorország vezetésével, válaszul az 1608-ban alakult Protestáns Unióra
 1613 – A 16 éves Mihail Fjodorovics Romanov trónra ültetésével megkezdődik az 1917-ig tartó Romanov-korszak Oroszországban
 1617–1629: Svéd–lengyel háború. A háború célja a Livónia feletti hatalom, és a kereskedelem felügyelete a Balti-tengeren.
 1618 – A csehek, akiknek II. Rudolf 1609-ben felséglevélben biztosította a vallásszabadságot és rendi kiváltságaikat, fegyvert fognak a bécsi udvar abszolutista politikája és az ellenreformáció térhódítása ellen. A Habsburg-ellenes felkelésükkel (prágai defenesztráció) megindul a harmincéves háború, amelyet a 17. század világháborújának is emlegetnek, és Európa minden hatalmát érintette, de a fő hadszíntér Németország lett, amely lakosságnak kb. harmadát vesztette el. 
 1648: A harmincéves háború és egyben a németalföldi szabadságharc lezárásaként megkötik a vesztfáliai békét
 1620 – A Katolikus Liga győzelme a fehérhegyi csatában
 1620-1621: Moldvai lengyel–török háború – az Oszmán Birodalom és Lengyelország–Litvánia konfliktusa
 1621 – Holland Nyugat-indiai Társaság megalapítása
 1632 – A lützeni csatában a svédek legyőzik Wallenstein hadait
 1640 – Portugáliában a spanyol uralom ellen felkelés tör ki, amely a portugál Bragança–családot  juttatja trónra (→ IV. János). Az új dinasztia szoros és tartós szövetséget köt Angliával, de a politikai támogatás fejében a portugál gazdaság teljesen angol függőségbe kerül.
 1640–től: Angol polgári forradalom
 1642–1649 Angol polgárháború 
 1653: Cromwell katonai puccsal szétkergeti a csonka parlamentet, új parlamenttel kísérletezik, majd azt is feloszlatja és a köztársaság életfogytiglani védnökének nyilváníttatja magát
 II. (Stuart) Károly restaurációja
 A dicsőséges forradalom (1688)
 1644–1669: Kandiai háború – a Velencei Köztársaság és az Oszmán Birodalom között
 1648–1653: A Fronde. Franciaországban politikai-katonai megmozdulás.
 1648–1654: Kozák–lengyel háború
 1645–1676: Alekszej orosz cár. Országát jelentősen megnöveli a lengyelek rovására.
 A dnyeperi kozákság a lengyelek ellen a cár segítségét kéri és kimondja csatlakozását Oroszországhoz (1654).
 A lengyel–orosz háborút  (1654–1667) az andruszovói béke megkötése fejezi be: a Dnyeper bal partja, Kijev és Szmolenszk Oroszországhoz kerül, a kozákok egyelőre megtartják területi autonómiájukat.
 Nyikon pátriárka 1653 után görög mintára megreformálja az orosz egyházat. A cár támogatásával sikerül letörnie az óhitű szakadárok (raszkolnyikok) ellenállását.
 1652–1654: A hajózási törvény miatt kitört angol-holland háborúban az angol flotta Robert Blake vezetésével már egyenrangú ellenfele a Tromp és Ruyter vezette holland hajóhadaknak. Hollandia kénytelen a törvényt tudomásul venni.
 1655–1660: Északi háború – Lengyelország–Litvánia és Svédország küzdelme, amelybe más államok is bekapcsolódnak
 1658: I. Lipótot német-római császárrá koronázzák (uralkodik 1705-ig)
 1659: A pireneusi békével véget ér az 1635 óta tartó francia–spanyol háború
 1665–1667 – A második angol-holland háború
 1666 – A nagy londoni tűzvész
 1667–1668: XIV. Lajos első hódító háborúja: Belgium megszerzése a spanyoloktól; devolúciós háborúnak nevezik
 1668 – Az aacheni békeszerződés
 1668: Véget ér az 1640 óta tartó portugál-spanyol háború, mellyel Portugália függetlenné válik
 1661–1683 – Colbert, XIV. Lajos minisztere következetesen érvényesíti a merkantilizmus elméletét
 1672 – az oszmánok elfoglalják Podóliát Lengyelországtól. Az Oszmán Birodalom, kevéssel összeomlásának kezdete előtt, eléri legnagyobb kiterjedését

 1672–1679: A francia–holland háború
 1679 – A nijmegeni szerződés
 1676–1681 – Orosz–török háború Ukrajna birtokáért
 1681 – XIV. Lajos az ún. reuniós kamarák ítélete alapján elfoglalja a német-római birodalomtól Strasbourgot és Elzász jelentős részét
 1683–1684: Francia–spanyol háború  
 1684 – A törökellenes Szent Liga létrehozása (ld. még: A Szent Liga háborúja)
 1685 – XIV. Lajos a fontainebleau-i ediktummal végső csapást mért a hugenottákra. A protestánsok százezrei vándorolnak ki Hollandiába és német területre, elsősorban Poroszországba; ezzel a Colbert által fellendített francia gazdaságot súlyos csapás éri.
 1688–1697: a pfalzi örökösödési háború: XIV. Lajos hódító háborúja Pfalz megszerzésére, amelyet hadai teljesen elpusztítanak. Hatalmas francia-ellenes koalíció alakul (előzménye az augsburgi liga).
 1697 – A rijswijki békeszerződés

Kultúra, társadalom 
 1606 – Kialakult az opera műfaja. Megrendezik Rómában az első szabadtéri operaelőadást
 1608 – Németalföldön forgalomba kerül az első csekk.
 1687 – Isaac Newton publikálja a Principiát ("a természetfilozófia matematikai alapjai")
 1698 – Oroszországban minden szakállas férfit adó fizetésére köteleznek
 1700 – Berlinben a hajadon nőkre vetnek ki adót
 1700 – Leibniznek, a kor egyik legnagyobb tudósának közreműködésével megalakul Berlinben a Tudományos Társaság, a Porosz Tudományos Akadémia elődje

Magyarság 

 1604 – Bocskai István hajdúkat felfogadva száll szembe a Habsburgokkal
 1604 Bocskai győzelmet arat Álmosd és Diószeg között a császári seregek fölött
 1605 végétől letelepíti a hajdúkat
 1606 – Megkötik a bécsi békét I. Rudolf és Bocskai között
 1606 – A zsitvatoroki béke lezárja a tizenöt éves háborút
 1610–11 – Erdélyi belháború
 1612–13 – Erdélyi–török háború
 1613–1629 – Az Erdélyi Fejedelemség aranykora Bethlen Gábor alatt

 1615 – A nagyszombati béke Bethlen Gábor fejedelem és II. Rudolf császár között. A császár biztosítja Erdély függetlenségét.
 1620 – 1621 – Bethlen Gábor Habsburg-ellenes hadjárata
 1622 – Bethlen Gábor a nikolsburgi békében megkap hét felső-magyarországi vármegyét
 1626 – Bethlen Gábor belép a Habsburg-ellenes protestáns hatalmak westminsteri szövetségébe
 1635 – Pázmány Péter megalapítja a nagyszombati egyetemet
 1643 – I. Rákóczi György csatlakozik a Habsburg-ellenes szövetséghez
 1645 – A linzi békében Rákóczi megkap hét felső-magyarországi vármegyét, valamint szabad vallásgyakorlatot a magyar korona minden alattvalójának 
 1657 – II. Rákóczi György erdélyi fejedelem – a svédekkel szövetségben – megindul seregével Lengyelország ellen, a trónra jutás reményében. Az erdélyi csapatok be is veszik Krakkót, majd II. Rákóczi György erdélyi és svéd hadak élén bevonul Varsóba. Az otthon maradt erdélyi rendek a török fenyegetés hatására II. Rákóczi Györgyöt lemondatják a trónról, helyébe Rhédey Ferencet választják.
 1657 – I. Lipót német-római császárt Magyarország királyává koronázzák (1705-ig uralkodik)
 1660 – Szejdi-dúlás – nagy pusztítást okozó török-tatár támadás Magyarország tiszántúli területein és Erdélyben
 - A törökök elfoglalják Váradot (Nagyvárad)
 1663-1664 – Habsburg–török háború
 1664 – A szentgotthárdi csata – A keresztény csapatok összecsapnak a törökökkel és elsöprő győzelmet aratnak
 1664- Zrínyi Miklós téli hadjárata
 1664 – A vasvári béke megkötése
 1667 – A Habsburg-ellenes Wesselényi-összeesküvés 
 1678 – Thököly Imre csatlakozik a Habsburg-ellenes  felkelőkhöz
 1683 – A császári csapatok megkezdik a törökök kiűzését
 1686 – Buda visszafoglalása a törököktől
 1687 – Nagyharsányi csata – a császári csapatok legyőzik a törököket
 1687 – Az országgyűlés lemond az Aranybullában biztosított ellenállási jogról, valamint a királyválasztás jogáról, és elismeri a Habsburg-ház férfiágának trónöröklési jogát
 1690 – Az önálló Erdélyi Fejedelemség felszámolása
 1691 – A Diploma Leopoldinum elfogadása a fogarasi országgyűlésen. E hitlevél szerint intézték Erdély belügyeit több mint százötven éven át, 1848-ig. 
 1697 – Hegyaljai kuruc felkelés
 1697 – A Savoyai Jenő vezette császári csapatok döntő győzelmet aratnak a zentai csatában a törökök felett
 1699 – A karlócai béke megkötése. A béke az 1683–1697-es, a törököket a Magyar Királyság területéről kiűző osztrák-oszmán háborút zárta le, amely az utóbbiak vereségével zárult.

Kultúra 
 1635 – Pázmány Péter esztergomi érsek megalapítja a Nagyszombati Egyetemet
 1646 – Zrínyi Miklós megírja a Szigeti veszedelmet 
 1650 – 1654 – Comenius cseh pedagógus, "a nemzetek tanítójának" tevékenysége Sárospatakon 
 1655 – Utrechtben megjelenik Apáczai Csere János Magyar encyclopaedia című műve
 1657 – Kisdi Benedek egri megyés püspök megalapítja a kassai egyetemet

Amerika 

 Holland kísérlet Brazília gyarmatosítására
 1607 – James Fort néven az első tartós angol megtelepülés Virginiában. Megkezdődik az angol gyarmatosítás Észak-Amerikában.
 1608 – A franciák megalapítják Québecet a Szent Lőrinc-folyó völgyében. A francia gyarmatosítás kezdete Észak-Amerikában.
 1621 – Holland Nyugat-indiai Társaság megalapítása
 1626 – A hollandok megalapítják Új-Amszterdamot (New Yorkot)
 1630 – Az angol puritánok megalapítják Bostont
 1664 – York hercege elfoglalja a holland birtokokat: Manhattan szigetét és a Hudson völgyét
 1682 – A Mississippi folyásának alsó völgye francia birtok, amelyet az uralkodó tiszteletére Louisianának neveznek el
 1682-1683 – Az angol uralkodó engedélyével a kvéker William Penn megalapítja Philadelphiát

Ázsia, Óceánia 

 1602 – A Holland Kelet-indiai Társaság alapítása
 1603 – Japánban a Tokugava Iejaszu magához ragadta a hatalmat, és megalapítja a Tokugava-sógunátust, amely 1868-ig hatalmon maradt
 A század első felében Japán elzárkózik a Nyugattól
 1640 körül – Koreában a "zárt kapuk politikájának" kezdete
 1642–1644 – A. J. Tasman holland hajós felfedezi Tasmaniát, Új-Zélandot, a Tonga- és Fidzsi-szigeteket
 1644 – Kínában parasztfelkelések sorozata megdönti a Ming-dinasztia uralmát
 Pekinget a mandzsuk foglalják el, és 1681-ig egész Kínát egyesítik uralmuk alatt

 1647 – Indiában elkészül a Tádzs Mahal, „a paloták koronája”
 1648 – Szibéria az orosz cár adófizetője lesz
 1656–1661 – Mehmed Köprülü nagyvezír átmenetileg újra ütőképessé teszi az oszmán birodalmat a korrupció megfékezésével és a hadsereg fegyelmének helyreállításával.
 1661 – Mumbai (Bombay) az angolok kezére kerül
 1658–1707 – Aurangzeb, az indiai mogul császárság utolsó nagy uralkodója
 1674 – A franciák kereskedelmi telepet hoznak létre Indiában

Afrika 
 1621 – Holland Nyugat-indiai Társaság megalapítása
 1652 – Kaapstadt holland gyarmat alapítása Dél-Afrikában

Irodalom

Vallás 
 1640 – Jansenius  németalföldi katolikus teológus Augustinus c. posztumusz munkája elindítja a janzenizmus vallási mozgalmát.

Találmányok, felfedezések 
 A 16-17. század fordulója: mikroszkóp és a teleszkóp.
 Mechanikus számológép építése (Pascal).
 William Harvey felfedezi a vérkeringést
 Anton van Leeuwenhoek felfedezi a mikrobákat
 Johannes Kepler felfedezi a bolygómozgás törvényeit
 Galilei természettudós védelmébe veszi Kopernikusznak a római egyház által 1616-ban index-re helyezett tanítását. (1633-ban az inkvizíció tanai visszavonására kényszeríti.) 
 Az ingaóra feltalálása.
 A barométer, a gőzkukta feltalálása.
 Denis Papin elsőként szerkeszti meg a dugattyús gőzgépet (1690)
 Az ágyú és a lőpor technológiájának fejlődése.
 A fénysebesség első megmérése (1676)

Híres személyek

Magyarok 
 Bocskai István magyar államférfi, hadvezér, 1605-1606 között Erdély fejedelme (1557–1606)
 Bethlen Gábor erdélyi fejedelem, magyar király (1580–1629)
 Pázmány Péter esztergomi érsek, bíboros, a magyarországi ellenreformáció vezető alakja (1570–1637)
 I. Rákóczi György erdélyi fejedelem  (1593–1648)
 II. Rákóczi György erdélyi fejedelem (1621–1660)
 Apáczai Csere János teológus, a magyar művelődés úttörője, az első magyar enciklopédista (1625–1659)
 Zrínyi Miklós, magyar író, költő és hadvezér (1620–1664)
 Thököly Imre magyar főnemes, kuruc hadvezér, 1682–1685 között felső-magyarországi fejedelem, majd 1690-ben Erdély megválasztott fejedelme (élt: 1657– 1705)

Külföldiek

Művészek 
 Miguel de Cervantes, spanyol író 1547–1616
 Lope de Vega, spanyol drámaíró 1562–1635
 Antonio Stradivari, híres olasz hegedűkészítő 1644–1737 
 William Shakespeare, angol író, költő 1564–1616
 Claudio Monteverdi, olasz zeneszerző 1567–1643
 Rubens, flamand festő 1577–1640
 Anthony Van Dyck, holland származású angol festő 1599–1641
 Rembrandt, holland festő 1606–1669
 John Milton, angol író 1608–1674
 Molière, francia drámaíró 1622–1673

Egyéb 
 Francis Bacon, angol filozófus 1561–1626
 Johannes Kepler német csillagász (1571–1630)
 Galileo Galilei, olasz tudós 1564–1642
 William Harvey, angol orvos 1578–1657
 Thomas Hobbes, angol filozófus 1588–1679
 Comenius, cseh pedagógus és író 1592–1670
 Descartes (Cartesius), francia filozófus és matematikus 1596–1650
 Blaise Pascal, francia teológus, matematikus és fizikus 1623–1662
 Spinoza, holland filozófus 1632–1677
 John Locke, angol filozófus 1632–1704
 Gottfried Leibniz, német filozófus és matematikus 1646–1716
 Anton van Leeuwenhoek, holland biológus 1632–1723
 Isaac Newton, angol fizikus és matematikus 1642–1727

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A 17. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

17