Pártos Gyula (építész)

Pártos Gyula, születési nevén Puntzman Gyula (Apatin, 1845. augusztus 17. – Budapest, 1916. december 22.) építész, Lechner Ödön mellett a magyar stílusú szecesszió úttörője. Pártos Béla közíró, ügyvéd, országgyűlési képviselő testvére, Vittorina Bartolucci opera-énekesnő férje, Radnai Miklós zeneszerző, operaigazgató apósa.

Életpályája

Kezdetben Szkalnitzky Antalnál tanult. Hauszmann Alajos és Lechner Ödön évfolyamtársaként 1870-ben Berlinben szerzett építészi oklevelet. Ezután Pesten társult Lechner Ödönnel, akivel több évtizedes szoros kapcsolata Lechner külföldi útjai után is helyreállt. Közös irodájukban a szervezői feladatokat Pártos látta el, míg a pályázatok és megvalósult művek Lechner művészetét tükrözik. Néhány önálló tervén (kiskunfélegyházi Szent István-templom, 1873-1877, ugyanitt Kalmár-kápolna, 1875-1876, kecskeméti református bazár, 1877) kívül részt vett Lechner csaknem valamennyi megvalósult tervének kivitelezésében. Pártos és Lechner társas viszonya csak az Magyar Iparművészeti Múzeum befejezése után, 1896-ban szűnt meg. Az 1900-as évek elején önálló megbízásokat is kapott Budapesten, Győrött, Cegléden, Pozsonyban. Ezek közül egyes tervek Lechner stílusát követték (mint a bajai takarékpénztár, a mai Türr István Múzeum épülete 1893-ban), míg mások a historizmushoz hajlottak.

Ismert épületeinek listája 
 1871–1872: Bérház, Bajcsy-Zsilinszky u. 43. – Lechner Ödönnel közösen
 1873–1877: Szent István-templom, Kiskunfélegyháza, Szent István tér 3.
 1875–1876: Kalmár-kápolna,  Kiskunfélegyháza, Móra Ferenc tér 17.
 1877: Református templom bazárja, Kecskemét
 1881–1884: Városháza, Szeged – Lechner Ödönnel közösen
 1882: Zombor, megyeháza átalakítása
 1883: Milkó-palota, Szeged, Roosevelt tér 5.  – Lechner Ödönnel közösen
 1883–1886: Drechsler-palota (más néven: MÁV nyugdíjintézet bérháza), Budapest, Andrássy út 25 – Lechner Ödönnel közösen
 1887: Rudolf lovassági laktanya, Kecskemét – Lechner Ödönnel közösen
 1888–1890: Thonet-ház, Budapest, Váci utca 11/A – Lechner Ödönnel közösen
 1893: Szekszárd Szálló, Szekszárd, Garay tér 7. – Lechner Ödönnel közösen
 1893: Bajai takarékpénztár, ma: Türr István Múzeum épülete
 1893–1896: Iparművészeti Múzeum, Budapest, Üllői út 33–37. – Lechner Ödönnel közösen
 1893–1897: Városháza, Kecskemét, Kossuth tér 1. – Lechner Ödönnel közösen
 1896: Szekszárdi Főgimnázium
 1900–1901: Magyar Királyi Állami Mechanikai Órásipari Szakiskola, Budapest, Tavaszmező u. 15.
 1903: Posta- és Távírda-igazgatóság székháza, Pozsony
 1903: Ceglédi Főgimnázium, ma: Kossuth Gimnázium, Cegléd, Rákóczi út 46.
 1903–1905: Fekete Sas Szálló, Hódmezővásárhely, Kossuth tér 3.
 1905–1906: Magyar Gazdaasszonyok Országos Egyesülete Leányárvaháza és Nevelő intézete, ma: Szerb Antal Gimnázium, Budapest, Batthyány Ilona utca 12.
 1907: Olasz Köztársaság Nagykövetsége, Budapest, Stefánia út 95.
 1910–1911: Magyar Királyi Állami Nőipariskola, ma: Jelky András Iparművészeti Szakközépiskola, Budapest, Rákóczi tér 4-5.
 1910–1912: Tóth Kálmán utcai elemi iskola, ma: Budapest IX. Kerületi József Attila Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola, Budapest, Tóth Kálmán u. 35.
 ?: Színházépület, Zombor
 ?: Polgári iskola, Kassa, Moyzesova utca

Képtár

Jegyzetek

Források
  
 Életrajzi Index

További információk 
 A kiskunfélegyházi Szent István-templom története

Kapcsolódó szócikkek 
 Lechner Ödön
 Szecesszió

Apatiniak
Magyar építészek
1845-ben született személyek
1916-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek