Seregélyes (Magyarország)

Seregélyes nagyközség Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban. A falu könnyen megközelíthető közúton (62-es főút, 6213-as út, 6214-es út, 6228-as út) és vasúton (Pusztaszabolcs-Székesfehérvár vonal) egyaránt. Seregélyes híres kastélyáról, mely a szomszédos Zichyújfalut is egykor birtokló Zichy család tulajdonában volt. Seregélyes és Zichyújfalu földesura (így a két település is) közeli kapcsolatban és rokonságban állt egymással.

Ma a nagyközséghez több kisebb település is tartozik, ezek közül a legnagyobb Szőlőhegy (egykori nevén Józan), ahol a nagyközség népességének csaknem egynegyede él.

Fekvése 

A Mezőföldön, Székesfehérvár és a Velencei-tó között, attól délre található Seregélyes, ahol „a Velencei-tóból kifakadó mocsáros helyek" rónává szelídülnek. Szomszédos települései Dinnyés, Zichyújfalu, Szabadegyháza, Sárosd, Aba, Tác és Székesfehérvár.

Közúton elérhető Székesfehérvár és Dunaújváros felől a 62-es főúton, amely korábban át is haladt a központján, 2015 augusztusa óta viszont elkerüli a település lakott területeit. Emellett megközelíthető mellékutakon is, Dinnyés felől a 6213-as, Sárosd irányából a 6228-as úton, illetve egy földúton (a 6214-es számú úton) Belsőbáránd felől is.

Vonattal megközelíthető a Pusztaszabolcs–Székesfehérvár-vasútvonalon, amelyen korszerű Siemens Desiro típusú motorvonatok közlekednek. A vonalnak két megállási pontja van itt: Seregélyes megállóhely, amely a település északi részén helyezkedik el, közúti megközelítését a 6213-as útból kiágazó 62 313-as út teszi lehetővé; valamint Seregélyes-Szőlőhegy megállóhely, a névadó településrész külterületei közt, a központtól légvonalban 3, közúton 4-4,5 kilométerre keletre.

Településrészei
 Szőlőhegy Seregélyestől körülbelül 2,5–3 kilométerre, keletre fekszik; Zichyújfalutól körülbelül 3,5 kilométerre helyezkedik el, de onnan csak földúton közelíthető meg.

 Aligváritanya Seregélyes centrumától 2 kilométerre fekszik, a Dunaföldvár-Seregélyes közti 6228-as út mellett. 2011-es adatok szerint a népessége 2 fő.
 Ambrustanya lakatlan külterület, Seregélyes központjától két kilométerre helyezkedik el.
 Elzamajor, mely a második világháborúig Szerecseny néven önálló település volt. Seregélyestől 5 kilométerre északra, Dinnyéstől 3 kilométerre délre fekszik, a 6213-as út mentén. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 109 fő, a lakások száma pedig 31 volt. Helyi menetrendszeri autóbuszjárat köti össze Seregélyessel és Seregélyes többi településrészével. Itt található a Pelikán-ház Erdei Iskola, a Dinnyési-fertő peremén. A fertő közelsége miatt a Pelikán-ház Erdei Iskola remek madármegfigyelési, madárgyűrűzési lehetőségeket biztosít.
 Jánosmajor Seregélyes centrumától 3,5 kilométerre fekszik északnyugati irányban, a 62-es főút mellett. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 49 fő, a lakások száma 15 volt. Jánosmajor területén az alábbi vállalatok telephelyei találhatóak meg: Servo 65 Kft., Eurowind Kkt., Agrofree Kft., Itavil Kft.
 Mészárostanya Seregélyestől 5 kilométerre fekszik. 1 lakás alkotja, lakónépessége 2011-ben 2 fő volt.
 Vindicstanya Seregélyes centrumától 2,5 kilométerre fekszik északi irányban. 2011-es adatok szerint Vindicstanya lakónépessége 2 fő, lakásainak száma 1 volt. Vindicstanya mellett halad el a 62-es főút.

Története 
Seregélyes északnyugati előtere már a középső újkőkorszak időszakában lakott volt. Az újkőkort követő őskori periódusokban is lakott település volt és részben temetőként is funkcionált.

A Rác-völgyi dűlő közepén középső újkőkorszakbeli házakat és gödreiket, mellettük kétoldalt késő bronzkori, urnamezős kultúrájú urnatemetőt tártak fel a régészek.

A falu déli határában nagyméretű villagazdaságot, illetve ettől nem messze kocsitemetkezés helyét tárták fel. A kései vaskor embereinek és az ókori rómaiaknak a falusias telepnyomai a vízfolyások közelében elterülő területeken és a mélyebben fekvő területeken helyezkedtek el. Seregélyestől délre középső és kései avar népesség rendszeres temetkezési helye lehetett.

A magyarság történetében eredetileg királyi birtok, ahol a fehérvári vár népei és királyi lovászok laktak. Oklevélben először 1258-ban említik Seregélyest, amikor Szolgagyőri Eunordi grófok elődeit, nevezetesen Smaragd székesfehérvári prépost, királyi kancellár; valamint öccsei, Vilmos és Egyed grófok a zsámbéki monostort alapították, s Vilmos többek között Ságh és Seregélyes nevű földek és legelők felével adományozta meg. Seregélyestől délre 11. és 14. század közötti Árpád-kori település lehetett. Az adományt IV. Béla 1258-ban helyben hagyta. 1345-től a 17. század végéig a falunak több tulajdonosa volt. A török hódoltság korában Husszein Bin Abdullah tímár javadalom birtokai közé tartozott.

1696-ban pedig már Zichy Pál birtokaként említik. 1735-ben épült a falu temploma, melyet 1792-ben átépítettek. A Zichy család 1821-ben építette a falu parkjában található klasszicista stílusjegyeket viselő kastélyt. Az épületet valószínűleg Pollack Mihály tervezte, a nagyterem freskóit pedig Pich Ferenc festette. Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc idején Seregélyes felvonulási területként szolgált.

A második világháborúig a falu élte csendes mindennapjait, a háború gyötrelmeiből viszont bőségesen kivette részét. 1944. december 8-tól 1945. március 23-ig volt hadszíntér, s hétszer "cserélt gazdát". Legsúlyosabb harcok a németek utolsó magyarországi nagy ellenállása idején voltak. A háború és az újjáépítés után Seregélyes is fejlődésnek indult. Ez időben a mezőgazdasági termelés fejlődésével, részben Székesfehérvár iparosításával hozható kapcsolatba. Ez utóbbi jórészt jelenleg is leköti a falu munkaképes korosztályát. Emellett a faluban sokan foglalkoznak mezőgazdasággal, vagy a visszaigényelt földjükön, vagy nagyobb gazdálkodó egységben. 2015. augusztus 1-jén adták át a 62-es számú főút Seregélyest elkerülő szakaszát.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Wollein Ferenc (független)
 1994–1998: Paudits Béla (független)
 1998–2002: Paudits Béla (független)
 2002–2006: Dr. Czétényi István (független)
 2006–2010: Paudits Béla (független)
 2010–2014: Horváth Sándor (független)
 2014–2019: Horváth Sándor (független)
 2019-től: Horváth Sándor (Magyar Vállalkozók és Munkaadók Pártja)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,2%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,8% németnek, 0,3% románnak mondta magát (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35%, református 18,2%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 20,3% (25,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei

Zichy–Hadik-kastély 

A klasszicista kastély 1821-ben épült. Dísztermében 1820 körül készült klasszicista architektonikus festés látható. Kertje védett természeti érték. Az U alakú, klasszicista kastély főhomlokzatának közepén négyoszlopos portikusz áll, a timpanonban a grófi család címere látható.

A kastély utolsó lakói, gróf Hadik Béla és felesége Széchenyi Alice grófnő a seregélyesi családi sírhelyen nyugszanak. Az 1980-as években, korhű stílusban helyreállított kastély római termét a székesfehérvári Pilch Ferenc seccoi díszítik (1820-as évek). Az épület kastélyszállóként működött 2008-ig.

A Zichy–Hadik-kastély értékei – hazai kastélyaink kincseihez, berendezési tárgyaihoz hasonlóan – a második világháború zűrzavarában szétszóródtak, a német és szovjet frontharcosok birtokába kerültek. Sok minden elenyészett, az értékeknek csupán egy kisebb része került múzeumokba. Ezért is számottevő az a lelet, amit 1976-ban találtak a seregélyesi kastély parkjában. Mintegy félezer tárgyat rejtett a vaskazetta és a faláda, amely ekkor egy fa kivágása során került elő. A lelet ezüst és aranyozott ezüst evőeszközökből, ezüstedényekből állt, és számos apró tárgyat, medalionokat, dobozkákat, tarsolyokat és ékszereket is tartalmazott. A tárgyak között 19. századi és antik darabok is vannak, de a nagyobb részük a 20. század elejéről származik. A lelet a székesfehérvári Szent István Király Múzeum tulajdonában van, ahol időnként kiállítják.

Pelikán-ház Erdei Iskola 
A Pelikán-ház Erdei Iskola Dinnyési-fertő mentén, Elzamajorhoz közel, valamelyest északnyugatra található. A Dinnyési-fertő közelségének köszönhetően a madárgyűrűzést eddig sok szakember igényelte.

Tájház 
A seregélyesi Tájház a Fő utcán helyezkedik el, ami hűen tükrözi a régi népi építészet egyszerűségét. A tájház épületében kapott a népművészeti kiállítás, ami csakis eredeti darabokat sorakoztat fel.

Sport 
A településnek egy megyei másodosztályban játszó labdarúgócsapata van. A források szerint az 1948/1949-es és az 1950/1951-es szezonban a Középdunántúli LASz, II. osztály, Sárbogárdi csoportban és az 1951-es szezonban a Fejér megye, Központi járás, III. csoportjában indultak először labdarúgócsapatok Seregélyesről. A források 1980-ig több szereplést nem említenek egy labdarúgó-bajnokságban sem Seregélyes részéről. Az 1980/81-es szezontól az 1987/88-as szezonig Seregélyes a megyei első osztályban szerepelt, végül 1988-ban kiesett és az 1989/90-es szezont a megyei másodosztályban folytatta máig.

Seregélyesen a kézilabda is megvetette a lábát. A helyi kézilabdacsapatnak férfi és női szakosztálya van a megyei első-osztályban. 2011-12-es szezonban a női csapat megnyerte a Fejér megyei kézilabda bajnokságot, így Seregélyes lett Fejér megye bajnoka.

Végül Seregélyesnek tollaslabda sportegyesülete is van, ami 2005-ben alakult meg. 2006-ig már 2 aranyérmet sikerült megszerezniük az országos versenyeken. A 2010-ben az Eperjesen megrendezett nemzetközi kupán U11 kategóriában egy arany és egy bronzérmet, férfi páros versenyen ezüstérmet szereztek a seregélyesiek.

Oktatás 
 Seregélyesi Általános Iskola, Alapfokú Művészetoktatási, Pedagógiai Szak- és Szakmai Szolgáltató Intézmény és Óvoda (Seregélyesi Közoktatási Központ)
 Fejér Megyei Eötvös József Szakképző Iskola és Kollégium

Híres emberek 
Itt született 1886. november 18-án Münnich Ferenc politikus, Magyarország miniszterelnöke 1958 és 1961 között.
Itt született 1895. október 16-án Kalamár József politikus, az 1956-os forradalom egyik mártírja a hatalom oldaláról.
Itt született 1912. szeptember 5-én Kovács József Kossuth-díjas pedagógus, oktatáspolitikus, diplomata.
Itt született 1920. május 4-én Hamza András Andor református lelkész.
Itt született 1949. március 10-én Jankovics József irodalomtörténész, kritikus, szerkesztő.
Itt született 1923. augusztus 17-én Kiss István vegyész, kémikus.
Itt nevelkedett Fürész Emőke, kosárlabdázó, streetball világbajnok, magyar bajnok, magyar kupagyőztes, 96 szoros válogatott.
Itt született 1941-ben Horváth György műszerész, harckocsivezető, aki  2006. október 23-i zavargások során Budapesten az ott kiállított T–34-es harckocsit beindította
Itt született 1955. március 5-én és  nevelkedett Jankovics Sándor labdarúgó, aki 176 élvonalbeli mérkőzésen 25 NB I-es gólt lőtt, a Videoton csapatával 1976-ban ezüstérmes lett.

Testvértelepülések 
  Rivodutri, Olaszország
  Szatmárpálfalva, Románia

Jegyzetek

További információk 
 Seregélyes hivatalos oldala
 Wikitravel - Seregélyes

 
Fejér megye települései
Fejér vármegye települései