Prirodni sateliti

Zajednička imenica mjesec se koristi u smislu značenja pojma prirodni satelit drugih planeta. Postoji najmanje 140 mjeseca unutar našeg Sunčevog sistema, a vjerovatno i mnogi drugi koji orbitiraju oko planeta u drugim solarnim sistemima. Obično veći gasoviti giganti imaju obimne sisteme mjeseca. Merkur i Venera nemaju nikakvih mjeseca, Zemlja ima jedan svoj veliki Mjesec, Mars ima dva mala mjeseca (Phobos i Deimos), i Pluton malog pratioca koji se zove Haron (pa se ponekad zajedno smatraju dvostrukom planetom).

Porijeklo 
Za mnoge mjesece se pretpostavlja da su nastali iz iste oblasti protoplanetarnog diska koja se sažimala i koja je stvorila njegovo primarno tijelo. Ipak, postoje mnogi izuzeci i varijacije u ovom standardnom modelu nastajanja mjeseca koji su trenutno poznati ili se teoretišu. Za neke se mjesece misli da su zarobljeni strani objekti, fragmenti ili veći mjeseci raštrkani kao posljedica velikih udara (kometa), ili (kao u slučaju sa Zemljinim Mjesecom) dio planete čije je dijelove izbacio u njenu orbitu veliki udar. Budući da je većina mjeseca poznata samo na osnovu nekoliko dalekih opservacija preko proba i teleskopa, mnoge teorije o njima su još nepouzdane.

Fizikalne karakteristike 
Mnogi mjeseci u Sunčevom sistemu su plimski povezani sa svojim primarnim tijelima, a izuzetak je Saturnov mjesec Hiperion, koji rotira haotično zbog raznih vanjskih uticaja. Nijedan poznati mjesec nema sopstveni mjesec, jer plimski efekti njihovih primarnih tijela stvaraju nestabilne orbite oko njih. Ipak, neki mjeseci imaju pratioce u svojim Lagrangeovim tačkama (npr. Saturnovi mjeseci Tetida i Diona).

Nedavno otkriće Idinog mjeseca Daktila potvrđuje da i neki asteroidi također imaju mjesece. Neki od njih, kao što je 90 Antiopa, su dvostruki asteroidi s komponentama iste veličine.

Mjeseci u Sunčevom sistemu 
Najveći mjeseci u Sunčevom sistemu (veći od 3000 km) su Zemljin Mjesec, Jupiterovi Galilejanski mjeseci Io, Europa, Ganimed i Kalisto, Saturnov mjesec Titan, te Neptunov zarobljeni mjesec Triton.

Evo i komparativne tabele u kojoj su mjeseci u našem Sunčevom sistemu klasificirani prema dijametru, što uključuje i kolonu za neke poznate asteroide, planete i objekte iz Kuiperovog pojasa.

¹ Debatabilno je da li je Kruitne ustvari pravi mjesec; a ovdje je stavljen usporedbe radi.

Dodatno mjesecima raznih planeta postoji i oko 30 poznatih asteroidnih mjeseca, tj. asteroida koji orbitiraju oko drugih asteroida.

Povezano 
 Jupiterovi prirodni sateliti
 Saturnovi prirodni sateliti
 Uranovi prirodni sateliti
 Neptunovi prirodni sateliti
 Hronologija prirodnih satelita
 Imenovanje prirodnih satelita
 Kvazisateliti

Vanjske veze 

 Kako su planete i sateliti dobili ime
 Farlexova Enciklopedija - poglavlje Prirodni satelit
 Planetarno društvo, stranica Emily Lakdawalla
 USGS-ov Leksikon planetarne nomenklature
 Podaci o Jupiterovim satelitima
 Jupiterovi novi mjeseci (otkriveni 2000. god.)
 Jupiterovi novi mjeseci (otkriveni 2002. god.)
 Jupiterovi novi mjeseci (otkriveni 2003. god.)
 Saturnovi novi mjeseci (otkriveni 2002. god.)
 Saturnovi novi mjeseci (otkriveni 2003. god.)
 Neptunovi novi mjeseci (otkriveni 2003. god.) 
 Mjeseci u Sunčevom sistemu (Planetarno društvo) 
 Stranica Scotta Shepparda
 JPL-ova Stranica o dinamici Sunčevog sistema
 NASA-ini podaci o nebeskim tijelima
 Bill Arnettova stranica Devet planeta

 
Sateliti
Sateliti