Splitsko-dalmatinska županija

Splitsko-dalmatinska županija je hrvatska županija u srednjoj Dalmaciji sa sjedištem u Splitu. Županija pokriva 4.534 četvornih kilometara, a 2001. je imala 463.676 stanovnika.

Administrativna podjela i stanovništvo 
Županija je podijeljena na 16 gradova i 39 općina.
 Gradovi:
 Grad Hvar
 Grad Imotski
 Grad Kaštela
 Grad Komiža
 Grad Makarska
 Grad Omiš
 Grad Sinj
 Grad Solin
 Grad Split
 Grad Stari Grad
 Grad Supetar
 Grad Trilj
 Grad Trogir
 Grad Vis
 Grad Vrgorac
 Grad Vrlika
 Općine:
 Općina Baška Voda
 Općina Bol
 Općina Brela
 Općina Cista Provo
 Općina Dicmo (sjedište Kraj)
 Općina Dugi Rat
 Općina Dugopolje
 Općina Gradac
 Općina Hrvace
 Općina Jelsa
 Općina Klis
 Općina Lećevica
 Općina Lokvičići
 Općina Lovreć
 Općina Marina
 Općina Milna
 Općina Muć
 Općina Nerežišća
 Općina Okrug (sjedište Okrug Gornji)
 Općina Otok
 Općina Podbablje (sjedište Drum)
 Općina Podgora
 Općina Podstrana
 Općina Postira
 Općina Prgomet
 Općina Primorski Dolac
 Općina Proložac
 Općina Pučišća
 Općina Runovići
 Općina Seget (sjedište Seget Donji)
 Općina Selca
 Općina Sućuraj
 Općina Sutivan
 Općina Šestanovac
 Općina Šolta (sjedište Grohote)
 Općina Tučepi
 Općina Zadvarje
 Općina Zagvozd
 Općina Zmijavci

Stanovništvo 

Prema popisu stanovništva iz 2001. županija je imala 463.676 stanovnika ( 10.5 % ukupnog stanovništva Hrvatske - 2. najnaseljenija županija nakon grada Zagreba ) sa prosječnom gustočom naseljenosti od 102 stanovnika/km2.

Etnički sastav: Hrvati 96.3 %, Srbi 1.2 %, Albanci 0.2 %, Bošnjaci 0.2 %, Slovenci 0.2 % i drugi.

Veći gradovi u unutrašnjosti su Sinj (11.500 u gradu i 25.373 s okolicom), Imotski (4.350) i Vrgorac (2.200). Osim najvećeg grada Splita (189.000 u gradu i 240.000 s Kaštelima i Solinom), obalni su gradovi Trogir (11.000), Omiš (6.500) i Makarska (13.400). Naselja na otocima su manja zbog velikog iseljavanja, ali imaju urbani karakter. Među njima su Supetar (3.000) na Braču, Hvar (3.700) i Stari Grad (1.900) na Hvaru i Vis (1.800) i Komiža (1,500) na Visu.

Županijska uprava 
Županijska skupština ima 51 predstavnika, i to prema strankama:
 HDZ 16
 SDP 11
 HSLS 5
 HSS 4
 HČSP 4
 HDRS 3
 HNS 2
 HIP 2
 HKDU 2
 HDD 1
 SHP 1

Župan je Ante Sanader, brat premijera Ive Sanadera.

Geografija 
Županija ima tri glavne reljefne cjeline: visoko zaleđe (Dalmatinska zagora) s brojnim krškim poljima, uzak i gusto naseljen obalni pojas, te otoke. Dio Dinarida čini granicu s Bosnom i Hercegovinom, dok planine Kozjak, Mosor i Biokovo razdvajaju obalni pojas od zaleđa.

Županiju s ostatkom Hrvatske povezuje nedavno sagrađena autocesta Split-Zadar-Karlovac-Zagreb s četiri trake, kao i lička željeznica. Međunarodna zračna luka Split-Kaštela koristi se uglavnom za turističke letove ljeti. Postoji i manje asfaltirano uzletište na otoku Braču.

Povijest

Privreda 
Najvažnija privredna djelatnost je turizam. Proizvodnja i poljoprivreda su u opadanju.

Kultura

Znamenitosti 

Splitsko-dalmatinska županija ima mnogo znamenitosti počevši sa samim gradom Splitom kao županijskim središtem.

Mnogo je kulturnog nasljeđa iz grčkog i rimskog razdoblja, baroka, prapovijesti, gotike i romantike Izdvaja se nematerijalna baština Sinjska alka,koja se trče već 300 godina u čast pobjede Sinjana nad Turcima.U Splitu se izdvaja stara jezgra Dioklecijanova palača,u Solinu stara Salona itd. Od početka čovječanstva ova županija je bila pogodno mjesto za život, što su i ljudi shvatili. Tokom stoljeća vlast se stalno mjenjala, pa su ovom županijom vladali i Mleci, Talijani, Austro-Ugarska Turci itd.

Vanjske poveznice 

 Dalmacijalink 

 
Hrvatske županije