alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Csernely

Csernely község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Az Upponyi-hegységtől délnyugatra, a Csernely-patak völgyében, tagolt medencedombsági területen helyezkedik el, a megyeszékhely Miskolctól 60 kilométerre nyugatra, Ózdtól 11 kilométerre délkeletre. Környezetében az erdők aránya jelentős.

A környező települések: északkelet felől Csokvaomány, kelet felől Lénárddaróc (3 km), dél felől Bükkmogyorósdtól (2 km), délnyugat felől Balaton és Járdánháza, nyugat felől Arló, északnyugat felől pedig Somsály (Ózd része) és Farkaslyuk. A legközelebbi város Ózd.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Farkaslyuk vagy Szilvásvárad érintésével az Ózdról Eger felé vezető 2508-as, Lénárddarócon keresztül pedig a 2518-as úton.

Története 

1236-ban említik először oklevélben. Neve vagy a csermely szóból, vagy a szláv cerna, azaz fekete szóból származik. 1552-ben az egri Káptalan feljegyzéseiben is említés történt róla. A község zárt fekvésének köszönhetően a török nem sok kárt tett benne. A 16. századtól kezdve lakói bortermeléssel foglalkoztak.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kaló Zoltán Pál (független)
 1994–1998: Kaló Zoltán Pál (független)
 1998–2002: Kaló Zoltán Pál (független)
 2002–2006: Kaló Zoltán Pál (független)
 2006–2010: Kaló Zoltán Pál (független)
 2010–2014: Vincze Tamás László (független)
 2014–2019: Borsodi László (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Borsodi László (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 90%-a magyar, 10%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,2%-a magyarnak, 23,1% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (2,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg több lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,4%, református 6,6%, evangélikus 0,8%, felekezeten kívüli 16,4% (8,1% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Sturman kastély: 1780–1790 között épült.
 Római katolikus templom: copf stílusban épült, belső berendezése rokokó; jelenlegi formáját az épület 1783-ban nyerte el. Oltárképe Szent Lőrinc vértanúságát ábrázolja.
 Derelyés Ház
 Tulipán- és Derelyefesztivál

Itt születtek 

 Kalmár Jenő, született Herman Jenő (1873. december 28. – Pozsony, 1937. október 21.) magyar Afrika-kutató, néprajzi gyűjtő.

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007 )

További információk 
 Csernely hivatalos honlapja
 Csernely 777 éves - Antal Balázs írása a Műút folyóirat honlapján

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Csincse

Csincse község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Mezőkövesdi járásban.

Fekvése 
A vármegye déli részén terül el, Miskolctól 25 kilométerre délre. A közigazgatási területével határos települések északnyugaton Vatta, északkeleten Emőd, délkeleten Mezőcsát, délen Gelej, délnyugaton pedig Mezőkeresztes, de ezek közül kiépített közúti kapcsolata csak Vattával és Mezőkeresztessel van, mindkettővel az őket összekötő 3306-os út kapcsolja össze. Érinti a területét az M3-as autópálya is, de annak sem lehajtója, sem pihenőhelye nincs itt; aki a sztrádán közelítené meg a községet, annak a Mezőkeresztes–Mezőnagymihály-csomópontnál érdemes letérnie.

A településen áthalad a Hatvan–Miskolc–Szerencs–Sátoraljaújhely-vasútvonal, melynek egy megállóhelye is van itt: Csincse megállóhely a község belterületének északi részén található.

Története 
A terület a népvándorlás kora óta lakott, a térségben az ún. hatvani kultúrához tartozó leletanyag került elő. A török időkben, Eger eleste után sokat szenvedett a község. Itt ejtették rabságba Bornemissza Gergely egri várkapitányt 1553-ban. A mezőkeresztesi csata után a község elpusztult, a terület innentől Mezőkereszteshez tartozott. A 19. század második felében Hoffmann Gyula megvásárolta a területet és mezőgazdasági nagyüzemet hozott létre. A mai község a birtok épületeiből alakult ki. 1994-ben Csincse különvált Mezőkeresztestől és önálló községgé alakult. Mivel Csincse alatt helyezkedik el az ország egyik leggazdagabb lignitkészlete, felmerült, hogy a községet a lignitbányák tulajdonosának költségére áttelepítik.

Közélete

Polgármesterei
 1994–1998: Lőrincz Imre (független)
 1998–2002: Lőrincz Imre Attila (független)
 2002–2006: Lőrincz Imre Attila (független)
 2006–2010: Lőrincz Imre Attila (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Lőrincz Imre Attila (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Lőrincz Imre Attila (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Lőrincz Imre Attila (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 65,7%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% németnek, 0,3% szlováknak mondta magát (34,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg több lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 23,5%, református 17,7%, görögkatolikus 2%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 12% (44,1% nem válaszolt).

Környező települések 
Mezőkeresztes (9 km), Vatta (5 km)

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Lunar A

Japán második holdszondáját, a Lunar A-t már 1999-ben indította volna, de a hajtómű egyik penetrátorának sérülése miatt az egész programot el kellett halasztani. Új missziós terv készült, amely szerint a Lunar A 2005-ben indult volna, Hold körüli pályára állt volna, majd levált volna róla a két penetrátor, melyek a felszínbe csapódnak. A penetrátorok műszerei közé tartozik a szeizmométer, a hőáramlásmérő és az akcelerométer.

A tervet a műszaki hiányosságok miatti sorozatos halasztások miatt végül 2007 januárjában törölték, egy későbbi időpontban kerülhet megint napirendre.

Adatok
Az űrszonda átmérője 120 cm, magassága pedig 110 cm. A penetrátorok hossza 90 cm, szélessége pedig 14 cm.

Japán űrszondák
Holdkutató űrszondák
Csobád

Csobád község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Encsi járásában.

Fekvése 
Miskolctól körülbelül 25 kilométerre északkeletre helyezkedik el, Szikszó és Encs között nagyjából félúton. A környező települések közül Ináncs 5, Halmaj 6, Forró és Kázsmárk 7-7, Aszaló 9 kilométerre fekszik; a legközelebbi város a szintén 9 kilométerre található Encs.

Megközelítése

Története 
Csobád neve először 1323-ban Chabad néven egy királyi ember nevében tűnt fel.

1329-ben már egyházas hely volt, ekkor egyházának papját is említették egy oklevélben.
1332-ben a pápai tizedjegyzék szerint papja 12 garas pápai tizedet fizetett.

Az eredeti település a Hernád folyó mellett állt, de a gyakori árvizek miatt a lakók áttelepültek a magasabban fekvő területekre.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Szobota Béla (KDNP)
 1994–1998: Bukovenszki István (független)
 1998–2002: Bukovenszki István (független)
 2002–2006: Bukovenszki István (független)
 2006–2010: Bukovenszki István (független)
 2010–2014: Bukovenszki István (független)
 2014–2019: Hudopkó József (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Hudopkó József (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 77%-a magyar, 23%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,8%-a magyarnak, 22,2% cigánynak mondta magát (6,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg több lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,4%, református 13%, görögkatolikus 13,4%, felekezeten kívüli 2,1% (11% nem válaszolt).

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Elektromos cselló

Az elektromos cselló az elektromos hegedű „testvére”, az akusztikus cselló „unokatestvére”. Húrjai megegyeznek az akusztikus társával, a teste is az „eredetit” imitálja, de az elektromos csellónál ritka, hogy a teste tömör legyen, ill. hogy egyáltalán legyen teste. 

Tulajdonképpen túlságosan a csellószerű kialakításra se lenne szükség, de mivel az elektromos csellón – értelemszerűen – általában csellisták játszanak, ezért a hangszer úgy lett tervezve, hogy megfeleljen a modern igényeknek, de egyben „kompatibilis” is legyen az akusztikussal.

Az elektromos modell messze nem rendelkezik akkora rajongói bázissal, mint az eredeti. Ugyan sokkal rugalmasabb a hangja és könnyebb szállítani, de drága és hasonló hatást lehet elérni akkor is, ha elektromos kiegészítőket rakunk fel a csellóra. Ekkor viszont nincs szükség új hangszerre. Persze egyes modern zenészek, akik fogékonyak az új dolgokra, támogatják ezt a találmányt.

Vonós hangszerek
Csokvaomány

Csokvaomány község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Az Upponyi-hegységtől nyugatra, tagolt, medencedombsági területen fekszik, a Csernely-patak oldalvölgyében, Miskolctól közúton kb. 50 kilométerre nyugatra, Ózdtól 20 kilométerre délkeletre. A környező települések a mintegy 5 kilométerre fekvő Lénárddaróc, Nekézseny és Sáta; a legközelebbi város Ózd.

Bár a területén áthalad a 2518-as út, belterülete vonatkozásában zsáktelepülésnek tekinthető, mert közúton csak az abból kiágazó 25 119-es számú mellékúton közelíthető meg.

Régebben a 87-es számú Eger–Putnok-vasútvonal is érintette, melyen saját vasúti megállóhellyel (sőt egy időben vasútállomással) rendelkezett, de ezen a szakaszon 2009 végén megszűnt a forgalom. [A megállóhely közigazgatásilag Nekézseny területén fekszik, közúti elérését a 2518-as útból kiágazó 25 309-es számú mellékút biztosította.]

Története 

A mai település 1943-ban jött létre két, már korábban egybeépült község, Csokva és Omány egyesítéséből. Mindkét falvat az Árpád-korban hozták létre valószínűleg cseh telepesek, elsőként mindkettőt 1221-ben említik. A falvak a borsodi várhoz tartoztak.

Csokva az Árpád-kor végén egyházi tulajdonba került, az egri káptalan birtoka lett. A 14. században a falu kihalt, majd újra benépesült.

Omány az Árpád-kor után egy nagybirtokos tulajdonába került. A család a faluról Ományi családnak nevezte magát. A 16. század végén a törökök felgyújtották a falvat, ettől kezdve sokáig ritkán lakott település volt.

A 18. századtól mindkét falu lakosságának száma növekedésnek indult, főként miután szénbánya nyílt a közelben.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Borbás János (független)
 1994–1998: Borbás János (független)
 1998–2002: Borbás János (független)
 2002–2006: Borbás János (független)
 2006–2010: Mustos Tibor (független)
 2010–2014: Mustos Tibor (független)
 2014–2017: Mustos Tibor (független)
 2017–2019: Tóth Zsuzsanna (Fidesz)
 2019-től: Tóth Zsuzsanna (Fidesz-KDNP)

A településen 2017. október 1-jén időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának döntő többsége magyar nemzetiségűnek vallotta magát, de 6 cigány nemzetiségű lakos is élt a községben.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,8%-a magyarnak, 1,8% cigánynak mondta magát (10% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg több lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62,6%, református 5,1%, görögkatolikus 0,7%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 7,6% (23,1% nem válaszolt).

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007 )

Jegyzetek

További információk 
 Csokvaomány község honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Ottó

Az Ottó a német Otto névből származik, ami az Ot- kezdetű germán eredetű nevek beceneve, a jelentése birtok, vagyon. 


Rokon nevek
 Odiló: német eredetű név, az Odó beceneve. 
 Odó: a germán eredetű Odo névből származik, a jelentése birtok, gazdagság. A németben az Ot- kezdetű nevek (Otmár, Ottokár beceneve illetve az Ottó) alakváltozata. 
 : germán eredetű olasz név, az Odó eredeti alakjából származik.
 Otmár: germán eredetű német név, a jelentése birtok, gazdagság + híres. 
 Ottokár: germán eredetű német név, amely az Odowakar névből ered. Jelentése birtok, vagyon + éber. 
 Údó: német eredetű név, az Ottó és az Ulrik becenevéből önállósult.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Ottó igen ritka, az Odó, Odiló, Otelló, Otmár, Ottokár és az Údó szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
Ottó
 január 16. 
 február 23. 
 március 23. 
 július 2. 
 szeptember 22. 
 november 18. 
Odiló
 január 1.
 január 22.
 július 4.
 július 7.
 november 18.
Odó
 július 4.
 július 7.
 november 18.
Otelló
január 16.
Otmár
 november 16.
Ottokár
 február 26.
 április 2.
 május 8.
 július 2.
Údó
 március 23.
 július 4.

Híres Ottók, Odilók, Odók, Otellók, Otmárok, Ottokárok és Údók 
 Baditz Ottó festőművész
 Bárány Ottó ferences szerzetes
 Bevern Ottó ferences rendi szerzetes
 Otto von Bismarck német államférfi
 Bláthy Ottó Titusz gépészmérnök
 Boros Ottó kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó
 Fenyvesi Ottó költő
 Foky Ottó bábfilmrendező
 Habsburg Ottó politikus
 Herman Ottó természettudós
 Kinizsi Ottó színész
 Kiss Ottó költő
 Magócs Ottó színművész
Dr. Máris Ottokár, a Mézga család c. rajzfilmsorozat Máris szomszédja
 Orbán Ottó költő
 Orseolo Ottó (Ottone Orseolo), Orseoló Péter magyar király atyja
 Orsós Ottó növényfiziológus
 Petzval Ottó matematikus
 Ságody Otmár (1881-1945) zeneszerző, zeneíró, népjóléti hivatalnok
 Szabó Ottó színész
 Tolnai Ottó író, költő
 Ulmann Ottó színész
 Viczián Ottó színész
 Vincze Ottó labdarúgó
 Prohászka Ottokár székesfehérvári megyés püspök, író, nemzetgyűlési képviselő, az MTA tagja
 Kadić Ottokár geológus, paleontológus, barlangkutató
 Otmar Hasler Liechtenstein miniszterelnöke

Uralkodók 
 Ottó magyar király, III. Ottó néven Alsó-Bajorország hercege
 I. Ottó német-római császár
 II. Ottó német-római császár
 III. Ottó német-római császár
 IV. Ottó német-római császár
 I. Ottó görög király
 I. Ottokár cseh király
 II. Ottokár cseh király
 Ottone Orseolo (magyarosítva Orseolo Ottó) velencei dózse, Orseoló Péter magyar király atyja
 Odilo bajor herceg (ur. 737–748)

Egyéb
 Én, a Gyula, meg a Tóth Ottó, Bajor Imre-dal és CD
Dr. Otto Hasslein, a A majmok bolygója 3 című, 1971-es film antihőse
Doctor Octopus (Dr. Otto Gunther Octavius), a Marvel Comics amerikai képregénykiadó vállalat fiktív karaktere

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Oszkár

Az Oszkár a régi germán Ansgar névből származó angol és skandináv névből ered, jelentése istenség + dárda.


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 3.
 március 3.
 július 31.
 december 1.

Híres Oszkárok
 Asboth Oszkár aviatikus
 Csuvik Oszkár vízilabdázó
 Gáti Oszkár színész
 Gellért Oszkár költő, újságíró, szerkesztő
 Gerde Oszkár kétszeres olimpiai bajnok kardvívó
 Glatz Oszkár festő
Horváth Oszkár rádiós műsorvezető
 Jászi Oszkár társadalomtudós, politikus
 Kinter Oszkár modell, műsorvezető
 Maleczky Oszkár operaénekes
 Sárkány Oszkár (1912–1943) irodalomtörténész, bohemista
 Szentpétery Oszkár, youtuber
 Oscar Peterson kanadai jazz-zongorista
 Oscar Niemeyer brazil építész
 Oscar Wilde ír író
 Oskar Kokoschka, osztrák festő
 Oskar Pastior erdélyi szász költő, író
 Oskar Paulini erdélyi szász író
 Oskar Potiorek osztrák katonatiszt, császári és királyi tábornok
 Oskar Schindler szudétanémet gyáros
 Oskar Schlemmer német festő, díszletkészítő, szcenikai tervező
 Óscar Arias Sánchez, béke Nobel-díjas

Uralkodók
 I. Oszkár svéd és norvég király
 II. Oszkár svéd és norvég király

Érdekességek 
 Az Oszkár nevet viseli Magyarország egyik népszerű telekocsi-rendszere (melynek lényege, hogy autóval és gépjárművezetői jogosítvánnyal rendelkező felhasználók, jellemzően hosszabb utazásaik előtt felkínálják és elvállalják, hogy magukkal visznek más, akár ismeretlen utasokat is, akiknek ugyanazon vidéken van dolguk. A szolgáltatási rendszer (melynek honlapja az oszkar.com) elnevezése vélhetően azért épp így született meg, mert az Oszkár név ötvözi az osztozik ige tövét és az autó angol nyelvű elnevezését (car, kiejtve kár).
 Magyar Oszkárnak hívják Bödőcs Tibor humorista első regénye, a Meg se kínáltak főszereplőjét, egy zalai kis faluban szobafestésből élő, alkoholista, de titokban abszurd freskóremekek sokaságát alkotó, és történetmesélésben utolérhetetlen festőt.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Olivér

Az Olivér férfinév a latin olivarius szóból származik, a jelentése: olajfát ültető, de más feltevés szerint germán eredetű, jelentése: tündér, manó + sereg.


Gyakorisága 
Az 1990-es években gyakori név, a 2000-es években a 38-50. leggyakoribb férfinév.

Névnapok 
 március 5.
 július 1.
 július 11.
 november 21.

Idegen nyelvi változatai 

 Oliver (angol, svéd, német, norvég, horvát, német, dán, katalán, észt, macedón, cseh, szlovák)
 Olivier (holland, francia)
 Oliwer (lengyel)
 Oliwier (lengyel)
 Ollie (angol)
 Oliviero (olasz)
 Ólíver (izlandi)
 Óliver (izlandi)
 Оливер (szerb)

Híres Olivérek 
 Halassy Olivér kétszeres olimpiai bajnok úszó
 Lantos Olivér táncdalénekes
 Nacsa Olivér előadóművész, humorista
 Nagy Olivér magyar labdarúgó
 Sigmond Olivér szobrászművész
 Sin Oliver magyar festő
 Oliver Cromwell, Anglia, Skócia és Írország Lord Protectora
 Oliver Goldsmith angol-ír költő, író és orvos
 Oliver Hardy amerikai komikus
 Oliver Hirschbiegel német filmrendező
 Oliver James angol színész, énekes
 Oliver Kahn német válogatott labdarúgó kapus
 Oliver Marach osztrák teniszedző
 Olivier Martinez francia színész
 Olivier Messiaen francia zeneszerző
 Oliver Neuville német válogatott labdarúgó
 Oliver Phelps angol színész
 Oliver Reed angol színész
 Oliver Riedel német zenész, basszusgitáros
 Oliver Smithies angol származású amerikai genetikus
 Oliver Stone amerikai filmrendező, producer
 Oliver Platt amerikai színész
 Téchy Olivér magyar jogász, bíró, orientalista
 Twist Olivér, Charles Dickens regényhőse
 Plunkett Szent Olivér ír mártír, érsek, prímás
 Lee Olivér magyar - kínai Artisjus-díjas könnyűzenei előadó, zeneszerző

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Olívia

Az Olívia női név az oliva (olajfa) szó és női név származéka. 


Rokon nevek
 Oliva: latin eredetű női név, a jelentése olajfa.
 Olivia: az Olívia alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években Magyarországon az Olívia ritka, az Oliva szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Az Olivia név 2006-ban Angliában és Walesben az első, 2007-ben a harmadik helyen, 2008-ban és 2009-ben ismét az első helyen állt a népszerűségi listán. Amerikában 2007-ben a hetedik, 2008-ban a hatodik legnépszerűbb női név.

Névnapok 
Olívia, Oliva
 március 5.
 december 3.

Híres Olíviák, Olivák 

 Velez Olívia magyar színésznő
 Olivia de Havilland amerikai színésznő
 Olivia Newton-John brit születésű ausztráliai énekesnő, színésznő
 Olivia Rogowska ausztrál teniszezőnő
 Olivia Sanchez francia teniszezőnő
 Olivia Wilde amerikai színésznő
 Olivia Hussey brit színésznő
  Olivia, a Lego Friends egyik szereplője
 Olivia Rodrigo énekes és Disney színésznő

Kapcsolódó irodalmi, zenei művek 
One direction: Olivia 

Ellen Potter: Olivia

Jegyzetek 

 http://www.babynology.com/rank-olivia-f1.html 
 http://nameberry.com/blog/top-uk-baby-names-olivia-and-oliver-head-the-list 

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar női keresztnevek

it:Oliva (nome)
Írisz (keresztnév)

Az Írisz görög mitológiai eredetű női név, eredeti jelentése: szivárvány, újabb jelentése nőszirom (virágnév). 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok

 március 25. 
 szeptember 22.

Híres Íriszek
 Írisz a görög mitológiában a szivárvány istennője.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Imola (keresztnév)

Az Imola női név újabb névadás a növénynemzetség nevéből. A régi magyar imola szó jelentése mocsár, hínár. Női névként először Jókai Mór használta a Bálványosi vár című regényében. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 május 13.

Híres Imolák 

 Ábrahám Imola grafikus, tanár

  Gáspár Imola színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Bíbor (egyértelműsítő lap)

A Bíbor szó jelentései:

 Bíbor (szín)
 Bíbor színek, a színtartomány és a bíbor színek vonala
 bíborvörös, cardinal (Hexa-hármas: #C41E3A)
 bíbor (heraldika)
 Bíbor, női név
Bíbora, női név
 Bíborka, női név

Kapcsolódó szócikkek 
 bíbortetű, (Dactylopius coccus), korábban: (Coccus cacti)
 bíborcsiga, (Bolinus brandaris) korábban: (Murex brandaris)
 bíborkendő, sárközi stílusú hímzés
 bíboros, kardinális, méltóság a katolikus egyházban, amelyre a bíborvörös színű öltözet jellemző
Kunigunda

A Kunigunda germán eredetű női név, jelentése nemzetség + harc. 


Rokon nevek
 Gunda: a Gund-kezdetű és -gund, -gunde végű nevek önállósult beceneve. 
 Kinga: a Kunigunda magyar alakváltozata

Gyakorisága
Az 1990-es években a Kunigunda és a Gunda szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Kunigunda, Gunda
 március 3.

Híres Kunigundák, Gundák
 Szent Kunigunda (vagy Kinga) magyar királyi hercegnő, IV. Béla leánya
 Podjebrád Kunigunda cseh királyi hercegnő (Katalin néven magyar királyné, Hunyadi Mátyás első felesége)
 Voltaire Candide-jában a báró lánya.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Félix

A Félix latin eredetű férfinév. Jelentése:  boldog, szerencsés. Női párja:
Felícia. 


Rokon nevek
 Felicián

Gyakorisága
Az 1990-es években a Félix szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

2016-ban szerepel a leggyakrabban adott nevek közt.

Névnapok
Félix:
 január 14. 
március 1. 
 május 18. 
 május 30. 
 június 9. 
 július 7. 
 július 9. 
 július 11. 
 július 12. 
 július 29. 
 augusztus 30. 
 szeptember 11. 
 november 20.

Idegen nyelvi változatai
 Felix (német)
 Felice (olasz)
 Feliksz (orosz)
 Félix (spanyol)

Híres Félixek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Férfikeresztnevek (F)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Felicián

A Felicián latin eredetű férfinév, a Félix származéka. Női párja: Feliciána. 


Rokon nevek
Félix

Gyakorisága
Az 1990-es években a Felicián szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok

 június 9.

Híres Feliciánok
 Zách Felicián magyar főúr, Károly Róbert király merénylője
 Feliciano López spanyol teniszező
 Neubauer József Felicián (1913–1998) debreceni születésű, Nagymágocson élt kapucinus szerzetes

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Férfikeresztnevek (F)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Felícia

A Felícia a Félix név női párja. 


Rokon nevek
 Lícia: a Felícia önállósult rövidülése.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Felícia igen ritka, a Feliciána és a  Lícia szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 Felícia: május 20., július 6., szeptember 30.
 Lícia: június 6., június 9.

Híres Felíciák, Líciák
 Hauteville-i Felícia magyar királyné, Könyves Kálmán magyar király első felesége

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Női keresztnevek (F)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Imola (egyértelműsítő lap)

Imola keresztnév
 imola (Centaurea) növénynemzetség
 A nemzetség több tagjának magyar nevében szerepel az „imola”.
 Imola falu Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében
 Imola város Olaszországban

Lásd még 

 Autodromo Enzo e Dino Ferrari, az olaszországi Imola versenypályája
Harasztkerék

Harasztkerék () falu Romániában Maros megyében.

Fekvése 
A falu Marosvásárhelytől 13 km-re délkeletre, a Vécke-patak közelében Székelyvajától 3 km-re fekszik.

Nevének eredete 
A hagyomány szerint neve onnan van, hogy egy kerek hegykebelben fekszik, ahol sok a haraszt.

Története 
1332-ben Hazashkerek néven említik először. Lakói a 16. században unitáriusok, majd szombatosok lettek.  Lakói gyékényszövéssel foglalkoztak, de ez az 1960-as évektől kezdve veszített jelentőségéből.

1910-ben 1001 lakosa volt, ebből 951 magyar. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott.

1992-ben 851 lakosából 774 magyar, 70 cigány és 7 román volt.

Látnivalók 
 Református temploma 1833 és 1839 között épült a régi gótikus templom helyére.
 Déli részén ortodox temploma is van.
 A falu melletti dombon egykor kápolna állott.

Híres emberek 
 Itt született 1849. augusztus 25-én Balla Ákos színművész.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Marosszék települései
Călărași

Călărași délkelet-romániai város a Borceai-Duna-ág partján, Călărași megye székhelye. Bulgáriától 12 km-re, Bukaresttől 125 km-re található. Lakossága 71 042 fő. A népességfogyás évente átlagosan 1,1% körüli. A lakosság 18,4%-a 15 év alatti, 2,5%-a 75 év feletti.
Az itt lakók 23,7%-a munkanélküli.

Különlegességek 
Romániában Călărași úgy ismeretes, mint a „hét román világcsoda”, többek között azért, mert a városi börtön a Szabadság utcában található, a temető az Élet útján, a katonai emlékmű pedig a városházára céloz.

Testvérvárosok 

 Dve Mogili, 
 Razgrad, 
 Szilisztra, 
 Svetlogorsk, 
 Rivery, 
 Levy, 
 Hengyang, 
 Bielsk Podlaski, 
 Călărași, 
 Nápoly, 
 Róma, 
 Zaječar, 
 Royal Palm Beach,

Jegyzetek

További információk 
 A város honlapja 

Románia városai
Călărași megye települései
Duna menti települések
Harcó

Harcó (románul Hărțău) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 6 km-re északnyugatra, Mezőpanit északi szomszédságában fekszik.

Története
1332-ben Hudzov néven említik először. Egykori birtokosa a Gálfalvi család, amelynek udvarháza állt itt, de államosításakor lebontották. 1910-ben 413 lakosából 213 magyar és 175 román volt.
A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 315 lakosából 167 magyar, 84 cigány és 64 román volt.

Látnivalók
 Református temploma a 13. század elején épült később gótikus stílusban átépítették, de szentélye eredeti.
 A falunak ortodox fatemploma is van.

Hivatkozások

Külső hivatkozások
A református templom leírása
Fényképfelvételek Harcó határában

Maros megye települései
Marosszék települései
Hargitafürdő

Hargitafürdő () település Romániában, Hargita megyében. Csíkszeredához tartozik, de 1898 és 1914 között Csíkcsicsó része volt. A falut a kaolinkitermelés tette ismertté, ám borvízforrásainak és mofettáinak már előbb is nagy hírük volt.

Mofetták, borvizek 
A gázömléses mofetta javasolt idült ízületi gyulladás, magas vérnyomás, érszűkület, vénás keringési zavarok, keményedéses bőrgyulladás, porckorongbántalom, ideggyökkompressziók, csigolyabántalom stb. esetén. A mofetta csak nyáron működik (májustól novemberig, az időjárás függvényében).

Szív- és érrendszeri megbetegedésekre, illetve krónikus gyulladásokra javasoltak. Források: Csipike, Vallató, Piricske, Szemvíz, Lobogó. A Vallató-, illetve Lobogó-forrás egyben feredő (fürdőmedence) is. A Vallató nevének eredetét a hőmérséklete magyarázza, amely télen-nyáron 6-7 °C-os.

Fekvése 
1250–1400 m-es tszf. magasságban helyezkedik el a Csicsói-Hargita délkeleti oldalán.

Látnivalók 
 Ásványvizeiről és mofettáiról híres alpesi jellegű üdülőtelep. Borvizes melegfürdője 1920-ban létesült, de 1950-ben felszámolták csak mofettája maradt meg. Környékén kaolint bányásztak, a termeléssel 2005-ben hagytak fel.
 Határában magasodik a Tolvajos-tető, ahol három nagy kereszt áll 896, 1896 és 1567-es évszámokkal a honfoglalásra, Márton Áron születésére és a János Zsigmond seregén itt aratott győzelemre emlékeztetve. Az 1657-es Tolvajos-tetői ütközet azonban nagyon kétséges, hogy egyáltalán megtörtént-e, hiszen 1567-től 1727-ig egyáltalán senki nem emlegeti, egyetlen krónikában sem fordul elő. A Habsburg uralom 1711-es berendezkedése után 16 évvel, 1727-ben történik meg az első említése ennek a „csatának”. A Habsburgok igyekeztek átformálni a magyar történelmet, a maguk politikai és ellenreformációs célja szerint.
 Római katolikus kápolnája közelében 1996-ban új templom épült.
 Számos közkedvelt sípályája van.
 Itt található a Balu Park nevű kalandpark.

Képgaléria 
 (Téli) képek Hargitafürdőről a www.erdely-szep.hu honlapon 
 (Téli) képek Tolvajos-tetőről a www.erdely-szep.hu honlapon 
 Hármaskereszt a tolvajos-tetőn

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Románia fürdőhelyei
Genesis űrszonda

A Genesis a 21. század első anyagminta-visszahozó küldetése. A NASA indította a Discovery-program keretében 2001. augusztus 8-án. A Nap-Föld rendszer L1 pontján néhány mikrogramm mintát gyűjtött a napszél részecskéiből. 2004. szeptember 8-án tért vissza a Földre. Leszálláskor az anyagmintát szállító kapszulának nem nyílt ki az ejtőernyőrendszere és becsapódott a földbe. Az anyagminta egy kis része azonban sértetlen maradt.

Adatok

Az űrszonda adatai
Kezdeti tömeg: 636 kg;
Hosszúság: 2,3 méter;
Szélesség: 2 méter;
A napelemtáblák energiatermelése: 254 W;

A visszatérő kapszula adatai
Tömeg: 225 kg;
Magasság: 1,31 méter;
Átmérő: 1,5 méter;

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
  NASA-kudarc: földbe csapódott a napszél-vadász
 Hibás rajzok okozták a Genesis vesztét

Külföldi oldalak
 A Genesis küldetés honlapja
 Genesis mission

A Discovery-program űrszondái
Napkutató űrszondák
Harina

Harina (románul Herina, németül Münzdorf, szászul Minzdref) falu Romániában, Erdélyben, Beszterce-Naszód megyében.

Fekvése
Besztercétől 15 km-re dél-délnyugatra, Galacfalvától 2 km-re északra található.

Nevének eredete
Magyar és román nevének eredete tisztázatlan. Német neve a 'szerzetes' jelentésű Mönch szóból ered. Írott történeti névalakjai: Herina (1246), Herena (1282), Harena (1341) Harynna (1503), Müntzdorf (1806).

Története
A falut szász telepesek alapították még a tatárjárás előtt. Első említésekor, 1246-ban az erdélyi püspök birtoka volt, és püspöki birtok maradt egészen a 14. század végéig. 1395-ben a királyé lett, majd Zsigmond 1411-ben a Farkas családnak adományozta. Lakói jobbágysorba süllyedtek, 1876-ig Doboka vármegyéhez, azután  Beszterce-Naszód vármegye Besenyői járásához tartozott. Határában 1910-ben Szászlekence község és Desbordes Ernő birtokolták a legnagyobb földterületet. Nemesi udvarháza 15. századi késő gótikus eredetű volt, melyet a 17. század elején átépítettek. 1900 után még lakták, de 1948-ra nyomtalanul eltűnt.

Népessége
 1850-ben 724 lakosából 306 volt német, 301 román, 59 cigány, 31 zsidó és 26 magyar nemzetiségű; 342 evangélikus, 323 görögkatolikus, 31 zsidó, 19 római katolikus és 9 református vallású.
 1900-ban 948 lakosából 518 volt román, 404 német és 26 magyar anyanyelvű; 436 görögkatolikus, 380 evangélikus, 95 zsidó, 19 református, 12 ortodox és 6 római katolikus vallású.
 2002-ben 540 fő lakta, közülük 404 vallotta magát román, 122 cigány, 10 magyar és 4 német nemzetiségűnek; 497 ortodox, 17 görögkatolikus, 9 pünkösdista, 8 református és 4 evangélikus vallásúnak.

Látnivalók
 A falun kívül, egy magaslaton álló evangélikus templom Erdély egyik legszebb román kori műemléke. Valószínűleg a 12. század végén, de még 1215 előtt épült. Tiszta román stílusú, lényegében eredeti formájában maradt fenn. A lébényi és ákosi templomokhoz hasonlít. A Kacsics nemzetségbeli Simon bán építhette nemzetségi monostornak, mellette a II. világháborúig még láthatóak voltak a bencések egykori kolostorának (vagy Entz Géza szerint a Harinai Farkas család középkori eredetű udvarházának) maradványai. Építőanyaga legnagyobbrészt tégla, de a tornyok sisakja eredetileg kő. Deszkamennyezetét a mai formájában 1748-ban készítették. 1270-ből származó keresztelőmedencéjét a nagyszebeni Brukenthal Múzeum őrzi. A templomot 1999-ben restaurálták.

Jegyzetek
 Entz Géza: Erdély építészete a 11–13. században. Kolozsvár, 1994

További információk
 A templom a „jupiter.elte.hu”-n
 Fényképek a templomról a „www.karpatok.info”-n
 Fényképek a templomról a „www.biserici.org”-on
 Harinai parasztház 1928-ból
Harinai tájképek

Képek

Beszterce-Naszód megye települései
Beszterce-Naszód vármegye települései
Hatolyka

Hatolyka () falu Romániában, Kovászna megyében.

Földrajz 
Kézdivásárhelytől 7 km-re délnyugatra a Feketeügy jobb partján fekszik.

Történelem 
1332-ben Hatolka néven említik először. Neve valószínűleg szláv eredetű és vizet jelent. A középkorban önálló plébániája volt.

Temploma 1650-ben épült, tornya 1668-ban készült el.

1910-ben 470 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 

Templomát 2016-ban felújították.

Népesség 
1992-ben 415 lakosából 412 magyar, 1 román volt.

Látnivalók 
Barokkizált 15. századi gótikus eredetű római katolikus temploma van, előtte fa harangtoronnyal.

Személyek 
 Itt született 1884-ben Mattis Teutsch János képzőművész.

Jegyzetek 

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Csanád (egyértelműsítő lap)

Csanád, férfikeresztnév
 Csanád vármegye
 Csanád nemzetség, 12–14. századi magyar nemzetség
 Csanád, 10–11. században élt magyar főúr, Ajtony legyőzője, a Csanád nemzetség őse
 Csanád vára
 Csanádi püspökség, egyházmegye Magyarországon
 Csongrád-Csanád vármegye
Földrajz
Az eredeti Csanád településről lásd az Őscsanád és a Nagycsanád szócikket.
 Csanád, Apátfalva és Magyarcsanád egyesítésével létrejött község 1950 és 1954 között
 Érsekcsanád, Bács-Kiskun vármegye, Bajai járás
 Magyarcsanád, Csongrád-Csanád vármegye, Makói járás
 Nagycsanád, Románia, Temes megye
 Őscsanád (más néven Németcsanád), Nagycsanád része
 Szászcsanád, Románia, Erdély, Fehér megye
Havad

Havad () falu Romániában Maros megyében, Havad község központja. A községhez még négy falu tartozik: Vadasd, Geges, Nyárádszentsimon és Rigmány.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 22 km-re délkeletre a Havad-patak mellett, a patak két forráságának egyesülésénél fekszik.

Nevének eredete
A népi hagyomány szerint a falu területe egykor havas vadon volt.

Története
1569-ben Hawad néven említi oklevél. 1910-ben 496 lakosából 6 kivételével mind magyarok. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 405 lakosából 365 magyar, 36 cigány és 4 román volt.

Látnivalók
 Református temploma 1794-ben épült.
 2010. március 15-én a Romániai Magyar Demokrata Szövetség vezetői jelenlétében felavatták Kossuth Lajos mellszobrát, amelyet egy székelyudvarhelyi öntőműhelyében készítették el a marosvásárhelyi Hunyadi László tervei alapján. A mintegy nyolcvankilós alkotás megközelítőleg 2800 euróba került. A havadi önkormányzat tervét számos támogató segítette.

Lásd még 

Kossuth Lajos emlékezete Erdélyben

Jegyzetek 
ERDÉLYSTAT Statisztikák

Marosszék települései
Maros megye települései
Havadtő

Havadtő (románul: Viforoasa) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 23 km-re délkeletre, Gyulakutától 4 km-re keletre a Havad-patakának a Kis-Küküllőbe folyásánál fekszik.
A legközelebbi nagyobb város Erdőszentgyörgy.

Nevének eredete
Nevét arról kapta, hogy a Havad-patak itt ömlik a Kis-Küküllőbe. A román viforoasa viharos helyet jelent.

Története

1501-ben Havadtew néven említik. 
1910-ben 773 lakosából 738 magyar, 23 német és 12 egyéb volt. 
A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 910 lakosából 877 magyar, 29 cigány és 4 román volt.

Látnivalók

Református temploma 1826-ban épült a falu közepén, melyet a torony északi oldalán látható felirat is jelez.
A Havadtői Néprajzi Múzeum előzetes megbeszélés után várja a látogatókat.
A falu korábbi nemzedékeinek sírjait a Havadtői Köztemetőben tekinthetjük meg.
A Havadtői Kultúrotthon rendezvények lebonyolítására alkalmas.
A falu hamarosan könyvtárral bővül.

Híres emberek 
 
Itt született 1868. december 13-án Metz Albert magyar zeneszerző, hegedűművész.
Itt született 1901. május 17-én Saszet Győző református segédlelkész, népművelő, költő, író.

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Havasnagyfalu

Havasnagyfalu (1899-ig Marisel, románul Mărișel, németül Marischel) település Romániában Kolozs megyében, az azonos nevű község központja. Egyike annak a 14 településnek, amelyek a megyében  GMO-mentes régiót alakítottak.

Fekvése 
Kolozs megye északnyugati részén helyezkedik el, Kolozsvártól 50, Bánffyhunyadtól 40 kilométer távolságra a Gyalui-havasokban. Szomszédos községek délen Reketó, északon Roska, keleten Gyalu, nyugaton Jósikafalva.

Népessége 
A 2011-es népszámlálás adatai alapján a község népessége 1488 fő volt, amely csökkenést jelent a 2002-ben feljegyzett 1670 főhöz képest. A lakosság túlnyomó többsége román (98,19%). A vallási hovatartozás szempontjából a lakosság többsége ortodox (92,94%), emellett jelen van egy pünkösdista kisebbség is (5,17%).

Története 
Egy magyar szempontból emlékezetes esemény fűződik a településhez.  Határában a Fântânel-fennsíkon esett el honvéd szabadcsapata élén 1849. július 5-én Vasvári Pál, a Pilvax-kör vezéralakja, a márciusi ifjak egyike. 
A falunak 1910-ben 2202, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Gyalui járásához tartozott. 1992-ben 1951 lakosából 1950 román és 1 magyar volt.

Nevezetességei 
 Vasvári Pál emlékére tisztelői a Fântânel-fennsíkon halálának helyén emlékoszlopot állítottak. Az oszlopot az elmúlt évtizedekben többször is sikertelenül keresték. Valószínűleg elpusztult, helyére egy fűrészgyár épült. Ma a körösfői református templom előtt áll egy emlékére készített kopjafa.
 A romániai műemlékek jegyzékében:
 Avram Iancu keresztje (LMI-kódja CJ-IV-m-B-07684)
 Pelaghia Roșu sírja (CJ-IV-m-B-07685)
 Jókai Mór Erdély aranykora című művében 'Marisel' néven szerepelteti helyszínként a falut.

Jegyzetek  

Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései
Héderfája

Héderfája (románul Idrifaia, németül Ederholz, szászul Klinhelzkn) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Küküllőszéplak községhez tartozik.

Fekvése
Dicsőszentmártontól 15 km-re északkeletre a Kis-Küküllő jobb partján fekszik.

Története
1331-ben Heruhfaia néven említik először. Területe híres bortermő vidék. 1910-ben 1090, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Dicsőszentmártoni járásához tartozott. 
1992-ben 733 lakosából 722 magyar, 11 román volt.

Látnivalók
Református temploma a falu feletti dombon áll, alatta egykori udvarház romjai látszanak. A templom fából készült haranglábja 2020. február 8-re virradó éjszakán leégett, a két harang elolvadt.

A Barlabássy-udvarház romja és a hozzátartozó kertből, parkból megmaradt szűk egy hektárnyi terület, 2008-ban visszakerült az építtető Barlabássy Lénárd késői leszármazottai, Barabássy Sándor és Barabássy Katalin tulajdonába. A felújított épületet 2019. szeptember 28-án avatták fel.

Híres emberek
Itt született 1905-ben Bordi András képzőművész.
Itt hunyt el Kornis Mihály publicista.

Jegyzetek 

 

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Héjjasfalva

Héjjasfalva (románul Vânători, korábban Hașfalău; németül Teufelsdorf, szászul Delvelsderf) falu Romániában Maros megyében, Héjjasfalva község központja. Erked, Küküllősárd, Magyarfelek és Szederjes tartozik hozzá.

Fekvése
Segesvártól 11 km-re keletre, a Nagy-Küküllő bal partján fekszik.

Története
1329-ben Heesfolva néven említik először. Határában is zajlott 1849. július 31-én a segesvári csata, melyben a Bem tábornok vezette honvédsereg vereséget szenvedett az orosz túlerővel szemben. 1910-ben 1534, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Segesvári járásához tartozott. 1992-ben 1595 lakosából 649 román, 508 magyar, 438 cigány volt.

Látnivalók
 A faluban áll Bem apó segédtisztjének, Zeyk Domokosnak az emlékműve.

Híres emberek 

Itt született 1880. október 10-én Adorjáni Zoltán tanító, költő, népművelő, lapszerkesztő.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Vânători (egyértelműsítő lap)

Vânători a következő romániai települések román neve:

 Börvény, Kolozs megyében
 Héjjasfalva, Maros megyében
 Vadász, Arad megyében
Hétúr

Hétúr (, , szászul Marembriχ) falu Romániában, Maros megyében, Segesvár közelében.

Fekvése
Segesvártól 6 km-re északra, az E60-as út mellett, egy völgykatlanban fekszik.

Története
1301-ben Hetwr néven említik először. Szász jobbágyfalu volt Küküllő vármegyében. A nagyváradi Szent Lélek-kápolnának adományozott falut 1451-ben Hunyadi János a maga számára foglalta el. Két halastavát Bethleni Miklós 1499-ben a segesvári domonkosoknak adományozta. Evangélikus egyháza 1766-ban 155 férfit és 173 asszonyt számlált. Lakói 1848 június elején megtagadták a jobbágyi szolgálatokat, és felosztottak maguk között egy allodiális kaszálót. 1876-ban Kis-Küküllő vármegye Erzsébetvárosi járásához csatolták.

1910-ben 1209 lakosa közül 606 volt német, 549 román és 53 magyar anyanyelvű; 605 evangélikus, 553 ortodox és 34 római katolikus vallású.

2002-ben 914 lakosából 733 volt román, 95 cigány, 65 magyar és 22 német nemzetiségű; 805 ortodox, 23 evangélikus, 21 református, 18 római katolikus és 17 baptista vallású.

Látnivalók
 Gótikus szász evangélikus temploma a falu feletti dombon áll. Tornya 1774–1775-ben épült. Egyik harangját a 14. század végén, a másikat 1544-ben öntötték.

Hivatkozások
 Képek a faluról
Hétúr téli tájképe

Jegyzetek 

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Képlet

A képlet több tudományágban használt fogalom.

Kémiában 

Egy vegyület alkotórészeinek leírására szolgáló módszer.
A vegyületet alkotó elemek vegyjeleinek és az alkotó atomok darabszámának leírása.

Például:
A víz két hidrogénatomból és egy oxigénatomból áll. Ezt képlettel H2O-ként írjuk.

A kénsav képlete: H2SO4. Ez azt jelenti, hogy a kénsav két hidrogén- (H), egy kén- (S) és 4 oxigénatomból (O) felépülő molekula.

Matematikában és természettudományokban 
Valamely törvényszerűség leírása matematikai szimbólumokkal.

Például a kör kerületének "képlete":

K=2·r·π

A matematikai képletekben a szorzás jelét általában nem szokás kiírni, így a képlet röviden:

K=2rπ

Ebben a képletben a
 "K" jelöli a kör kerületét
 "r" a kör sugarát
 "π" pedig egy matematikai állandó, amely irracionális szám, közelítő értéke 3,14159.

A botanikában

További információk 

Tudományos alapfogalmak
Nikolsburgi béke

A nikolsburgi béke II. Ferdinánd magyar király és Bethlen Gábor erdélyi fejedelem között hivatalosan 1621. december 31-én elfogadottnak nyilvánított békeszerződés.

Előzményei

Bethlen már 1621 júliusában, amikor a vármegyék harci kedve csökkenni látszott és a törököktől remélt segély sem érkezett, Thurzó Imre és Erdődy Kristóf követei, majd pedig Káldi György jezsuita tudós által tárgyalásokat folytattatott Ferdinánddal, amelyek azonban a felek rideg magatartása miatt nem vezettek célhoz. Ez év augusztusában Thurzó is, aki összeköttetésbe lépett Franz Seraph von Dietrichstein olmützi bíbornokkal, Ferdinánd bizalmi emberével, valamint Erdődy is, aki Bécsben fáradozott: annyira egyengette az utat, hogy szeptember elején mind Ferdinánd, mind Bethlen megnevezte biztosait, akik a tárgyalások befejezésére október 11-én Nikolsburgban összegyűltek.

A béketárgyalások
A király követeinek élén Dietrichstein bíbornok állt, a fejedelmi biztosoknál Thurzó Imre, október 19-én bekövetkezett halála után pedig Thurzó Szaniszló elnökölt. Hosszas viták után Ferdinándnak eleinte makacskodó emberei – a külpolitikai viszonyok rosszra fordultának aggasztó hatása alatt – engedékenyebbek lettek, így december 31-én létrejöhetett a végleges megállapodás. A békeokmányok kölcsönös kicserélése 1622. január 7-én történt.

A békefeltételek

Bethlen kötelezettségei

A nikolsburgi béke értelmében Bethlen Gábor visszaadta magyarországi foglalásai jelentős részét, lemondott a királyi címről, visszaadta a Szent Koronát, az elfoglalt vármegyéket s várakat és szabadon bocsátotta a foglyokat.
Birtokadományait a következő országgyűlés vizsgálta felül.

II. Ferdinánd kötelezettségei 
II. Ferdinánd király Bethlen Gábornak német birodalmi hercegi címet adományozott. Személyes kielégítésképpen Bethlen megkapta a sziléziai Oppelnt és Ratibort, amelyeket unokaöccse örökölhetett. II. Ferdinánd király továbbá átengedett Bethlennek, mint Erdély fejedelmének, annak haláláig, hét kelet-magyarországi vármegyét (Szabolcsot, Szatmárt, Ugocsát, Bereget, Zemplént, Borsodot és Abaúj vármegyét), valamint Tokaj, Munkács és Ecsed várait. E területek azonban a nádor és az országbírák hatósága alatt maradtak és a magyar országgyűlésbe küldtek követeket. Ferdinánd megerősítette továbbá az 1606-os bécsi békét, az 1608. évi koronázás előtti és utáni törvénycikkeket, Bethlen híveinek közbocsánatot hirdetett, a többi sérelem orvoslására pedig Sopronba országgyűlést hívott össze. II. Ferdinánd a béke értelmében a végvárak fenntartására a birodalmi segélyből  adott Bethlennek.

A békeszerződés végrehajtása

A Ferdinánd és Bethlen részéről a békefeltételek végrehajtására, a korona és az elfoglalt vármegyék átadására, illetőleg átvételére kiküldött bizottságok számos vita mellett 1622. március 24-én befejezték működésüket.

Jegyzetek

Források 
 

Békeszerződések
Magyarország történelme
Erdély történelme
1621
Hídvég (Románia)

Hídvég (románul Hăghig, németül Fürstenberg) falu Romániában, Kovászna megyében. 
Nyáraspatak tartozik hozzá.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 16 km-re nyugatra, a Székelyföld és a Barcaság  határát képező Olt jobb partján fekszik.

Nevének eredete
Nevét a Földvárra menő útnak az Olton itt átívelő hídjáról kapta. Német neve egykori hercegi várra utal.

Története

1332-ben Hydueg néven említik először. A falunak a tatárjárás előtt szász lakossága lehetett, de 1242 után magyarokkal telepítették újra. A falut 1612-ben a brassói szászok, 1658-ban és 1690-ben a tatárok dúlták fel. A 18. század elején a nemesi birtokokra nagyszámú román jobbágy telepedett. 1848. december 24-én itt verte le Puchner tábornok a háromszéki 
felkelést. 1910-ben 2258 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Miklósvári járásához tartozott. 1992-ben 1621 lakosából 811 magyar, 692 román, 109 cigány, 9 német volt.

Látnivalók

 Református temploma román kori eredetű, a 14.- 15. században gótikus stílusban átépítették, majd a 16.-17. században reneszánsz stílusban újjáépítették. A 18. század elején földrengés, 1740-ben tűzvész rongálta meg, melyek után újjáépítették. Tornya 1841-ben épült.
 Ortodox temploma 1854-ben épült.
 A Nemes család kastélya 18 – 19. századi. A család római katolikus kápolnája a 19. században épült.
 A Mikó-kastély barokk része a Bagolyvár 1977-ben a földrengésben megrongálódott, ezért lebontották, az újabb részek 19. századiak.
 A Sárga ház 1606-ban épült, a 19. században átalakították.
 A Kövesdi udvarház 1820 körül épült.

Híres emberek
 Itt született 1585-ben Mikó Ferenc krónikaíró, csíki főkapitány.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék vármegye települései
Hilib

Hilib falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Közigazgatásilag Ozsdolához tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 8 km-re délkeletre, a Hilib-patak völgyében fekszik.

Története
1567-ben Hylib néven említik. A falu 17. századi fatemploma 1864-ben összeomlott. Mai római katolikus temploma ezután épült.           1910-ben 704 lakosából 689 magyar és 15 román volt. 1913. július 14-én súlyos tűzvész pusztított. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott. 1992-ben 317 magyar lakosa volt.

Híres emberek
 Itt született 1846-ban Fábián Sándor kanonok, gyulafehérvári római katolikus főgimnázium igazgatója.

Jegyzetek

Kovászna megye települései
Háromszék települései