Edineț

Edineț este un oraș din nordul Republicii Moldova, centru administrativ al raionului omonim. Este situat pe traseul internațional Odesa – Chișinău – Brest.

Istoric 
Istoric, orașul s-a numit și Viadinți, Vidinți, Iadineți, Edinița; în , în

Geografie 
Orașul se află pe automagistrala Chișinău – Cernăuți la o distanță de 200 km. de Chișinău și la 8 km. de stația de cale ferată Brătușeni. Are 20.200 locuitori împreună cu satele ce intră în componența sa (Alexăndreni și Gordineștii Noi) și este centrul administrativ al  raionului Edineț.

Parcul „Vasile Alecsandri”

Resurse naturale
Orașul Edineț este întins pe o suprafață de 870 ha. În orașul Edineț este o grădină publică în numele lui Alecsandri, unică în felul său, cu o suprafață totală de 34,2 ha.

Istoric

Orașul Edineț apare pentru prima dată, cu numele de Viadinți, în gramota domnului Moldovei Alexandru cel Bun din 15 iunie 1431, conform cărei el a repartizat vornicului Cupcici pământuri pentru așezarea satelor.

Dezvoltarea intensă a economiei a contribuit la creșterea numărului populației. Dacă la începutul sec. XIX numărul gospodăriilor era de 87, apoi la începutul sec. XX – 670 și 3450 de locuitori. Majoritatea populației era de origine română. Iar mai târziu se mută cu traiul în orășel și lipoveni. Crește numărul evreilor și al rușilor. În afară de aceste naționalități pe teritoriul orașului mai locuiau și ucraineni, polonezi și nemți.

În 1861 în Edineț este deschisă prima școală. În 1867 este deschisă o școală cu patru clase pentru fete. În 1852 Edinețul este pomenit drept târgușor. În 1859 aici se deschide o școală, în 1861 – o școală parohială bisericească, iar peste un an – un punct de găzduire peste noapte. Din 1885 târgușorul Edineț se dezvoltă destul de furtunos pentru acele timpuri. 
Un rol important în dezvoltarea orașului o are și așezarea geografică a Edinețului. Prin Edineț treceau două magistrale centrale – spre Lipcani și Bălți.

Loibman Șmil a construit clădirea muzeului și a filialei Muzeului de Artă Populară în 1922. În 1924, clădirea muzeului a fost dăruită societății evreiești pentru spital. În clădirea muzeului de artă a activat și o sinagogă. 
La începutul sec. XX, Edineț devine un important centru comercial din nordul Moldovei. După cel de al doilea război mondial, economia orașului Edineț a cunoscut o dezvoltare rapidă. Astfel au fost construite și date în exploatare mai multe întreprinderi dintre care uzina constructoare de mașini pentru prelucrarea lemnului, fabrici de vinuri, conserve, unt, etc.

În prezent Edineț este unul dintre cele mai importante orașe din nordul republicii, având un impact major în dezvoltarea economiei țării.

Demografie
La recensământ general din 2004, orașul Edineț a înregistrat 15.624 de locuitor, inclusiv, populația masculină numărând 7.284 persoane și cea feminină - 8.340 persoane.

Structura etnică a orașului conform recensămintelor populației din 2004 și 2014.

Administrație și politică 
Primarul municipiului Edineț este Constantin Cojocari (politician independent, ex-PDM), reales în noiembrie 2019.

Componența Consiliului Local Edineț (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Economie 
Economia locală este reprezentată de 2.191 agenți economici, numărul cărora s-a modificat neesențial în ultimii ani. Însă, la o privire atentă, observăm o schimbare structurală, astfel în ultimii trei ani s-a micșorat numărul întreprinderilor individuale și a întreprinderilor de stat, în schimb a crescut mult numărul celor care activează în bază de patent și a gospodăriilor țărănești.

În prezent Edinețul este un important centru industrial din nordul republicii. Baza economică a orașului o formează circa 20 agenți economici mari. Principalii sunt „Agromaș” S.A. care produce unelte de prelucrare a lemnului unde lucrează 84 angajați, ”Modern” S.A. care se ocupă cu cusutul hainelor și Baza de transport auto cu 97 angajați și o cifră de afaceri anuală de 2,1 mln. lei. În oraș sunt 2 hoteluri, 227 unități de comerț cu amănuntul, filiale a 5 bănci comerciale și 2 com panii de asigurare.

Infrastructură 

Lungimea totală a drumurilor din localitate este de 100 km și cea mai mare parte a lor peste 55 km este cu acoperire rigidă. Orașul are un grad de gazificare înalt, au fost construite circa 46 km de gazoduct; toate instituțiile socio-culturale, întreprinderile și în jur de 3.000 case și apartamente sunt conectate la conducta de gaze.
Sistemul de aprovizionare centralizată cu apă acoperă tot orașul. Lungimea totală a conductelor este de 33 km, rețeaua de canalizare are o lungime de 12,2 km. Sursele de alimentare cu apă sunt 28 fântâni arteziene și 589 fântâni publice. Din 7.040 apartamente și case din oraș 4.070 sunt conectate la sursa centralizată de alimentare cu apă.

Social 

Populația orașului Edineț este de peste 25 mii locuitori dintre care cea mai mare parte o constituie moldovenii, peste 13 mii sau 53%, urmată de ruși – 5.800 persoane sau 23,2%, ucraineni 4.900 respectiv 19,6% și romi 790 persoane sau 3,1%. Restul circa 1% reprezintă minorități naționale – polonezi, bulgari, etc.

Resursele de muncă ale Edinețului sunt de circa 16,8 mii persoane. Cea mai mare parte a populației este ocupată în sfera neproductivă – 3,9 mii persoane, sfera prestări servicii – 2 mii persoane și agricultură – 1,1 mii persoane. În industrie activează 840 persoane. Pe teritoriul orașului sunt 5 instituții preșcolare, 3 școli în care învață 1.600 elevi și 4 licee cu 1.260 elevi. De asemenea este și un colegiu cu 60 studenți.

Sistemul de ocrotire a sănătății este format dintr-un spital, un centru al medicilor de familie, o stație de salvare și multe farmacii. În sistemul de ocrotire a sănătății activează 137 medici și 309 personal medical mediu.
Pe teritoriul orașului funcționează 2 biblioteci publice, o casă de cultură și Muzeul ținutului Edineț. Dintre colectivele artistice trebuie menționat ansamblul „Ciocârlia”.

Cultură 
În orașul Edineț activează două biblioteci publice teritoriale: Biblioteca Publică Municipală cu Filiala de Carte Românească și Biblioteca pentru Copii.

Personalități

Născuți în Edineț
Reuben Doctor (1882–1940), actor de teatru american, compozitor și libretist
Avraam Tkaci (1895–1961), profesor, scriitor și editor argentinian
Joseph Gaer (1897–1969), profesor și lector universitar american
Leib Gruzman (1902–1961), jurnalist, editor, și scriitor argentinian
Revekka Galperina (1902–1976), traducătoare sovietică de literatură engleză și germană, redactor literar
Golda Gutman-Krimer (1906–1983), scriitoare argentiniană
Gheorghe G. Bezviconi (1910–1966), istoric, genealogist și heraldist român
Samuel Wainer (1910–1980), jurnalist și editorialist brazilian
Leon Levițchi (1918–1991), filolog și lexicograf român
Alexandru Mațiura (n. 1954), antrenor de fotbal și fost fotbalist moldovean
Alexandru Spiridon (n. 1960), antrenor profesionist de fotbal și fost fotbalist mijlocaș moldovean
Igor Sadovski (n. 1981), regizor, producător și scenarist de film 
Igor Lambarschi (n. 1992), fotbalist mijlocaș moldo-rus
Virgiliu Postolachi (n. 2000), fotbalist moldovean
Constantin Cojocaru (1967) învățător, politic, poet, scriitor

Au locuit în Edineț
Joseph Goodelman (1862–1947), profesor, traducător și poet evreu basarabean  
Iehuda Steinberg (1863–1908), scriitor și profesor basarabean
Menashe Halpern (1871–1960), romancier, poet și editor brazilian
Isaak Raboy (1882–1944), scriitor evreu american
Iacov Berezin (1890–1957), revoluționar rus
Israel Zmora (1899–1983), critic literar, scriitor, traducător și editor israelian
Josif Landa (1912–2000), poet, romancier, critic și jurnalist brazilian
Isaac Vainshenker (1914–1978), scriitor, jurnalist și istoric român-uruguayan
Moisei Lemster (n. 1946), poet, critic literar și bibliograf moldovean-israelian

Galerie de imagini

Referințe

Bibliografie 

 Ioniță Veaceslav : Ghidul orașelor din Republica Moldova/ Veaceslav Ioniță. Igor Munteanu, Irina Beregoi. - Chișinău,: TISH, 2004 (F.E.-P. Tipografia Centrală). 248 p. ISBN 9975-947-39-5
 Yedintsy (425 p.) – Miriam Weiner's Routes to Roots Foundation

Orașe din raionul Edineț
Municipii din Republica Moldova