Brod (Bosna i Hercegovina)

Brod (do 1992. i 2004–08. Bosanski Brod, 1992–2004. Srpski Brod), grad i središte istoimene opšine na krajnjem sjeveru Bosne i Hercegovine, na desnoj obali rijeke Save. Na lijevoj obali Save, u Hrvatskoj, se nalazi Slavonski Brod. Administrativno pripada Republici Srpskoj. Tradicionalno je bio ekonomsko i kulturno središte Bosanske Posavine.

Istorija 
Istorija naselja na području današnjeg Broda datira iz bronzanog doba prethistorije oko 1600. godine stare ere. Na mjestu na kojem se danas nalazi jedan dio postrojenja Rafinerije nafte "Brod", pod zemljom se mogu naći ostaci relativno velikog naselja iz prethistorije. To mjesto je narod nazivao Pekaruša. 

Rimljani su također ostavili tragove svog prisustva na tom području. Na mjestu današnjeg Broda postojalo je gradsko naselje koje su Rimljani zvali Marsonia. Marsonia nije bila samo civilno i trgovačko naselje nego je imala i utvrđenje. Glavnina stare Marsonije nalazila se na mjestu današnjeg slavonskobrodske tvrđave, a dio naselja je bio i na desnoj strani.

Prvo pisano spominjanje Broda datira iz 365. godine nove ere. Po redu starosti, u okolini Broda na prvom mjestu su Vinska i Liješće koji se u izvještaju Marijana Maravica spominju 1648. godine. Sam Bosanski Brod se prvi put spominje u pisanom dokumentu kao Turski Brod 1691. godine.

Te godine je naime Austrijska vojska zauzela Slavonski Brod tako da je to bio povod podizanju tvrđave i naselja na desnoj obali. Nakon što je tvrđava bila sagrađena bila je ubrzo potom razorena i nije više nikad poslije toga obnovljena. Poslije rata vođenog na tim prostorima, mirom u Požarevcu 1718. godine uspostavljena je granica. Brod je pripao Austriji.

Jedinstveni Brod je nakon mira 1739. godine podijeljen u dvije administracije (bosansku i slavonsku) kada je rijeka Sava postaje granicom između Bosanskog pašaluka i Austrije. Oko 1850. godine u Bosanskom Brodu bilo je već 700 stanovnika. Neke od starih brodskih porodica su Sokolovići, Milusići, Kostići, Hadžizulfići, Hadžisejdići, Mujkanovići, Hodžići, Hadžiagići.

Bosanski Brod je doživio značajan napredak u prvim godinama 19. stoljeća. Bosanski Brod je bio trgovački centar u to doba. Napoleonovim slomom, Brod se vratio svojoj realnoj svakodnevnici i nije više bio tako važan. U ranu jesen 1878. godine naselje na desnoj obali Save je službeno prozvano Bosanski Brod.

Na Berlinskom kongresu 1878. godine Austriji je dodijeljen mandat da preuzme upravu u Bosni. Tada postaje i Bosanski Brod dio Austrougarske monarhije. Sa tom godinom su povezani i počeci školstva u Bosanskom Brodu. Prva javna biblioteka u Bosanskom Brodu osnovana je 1889. godine pri Narodnoj osnovnoj školi. Poznata sarajevska trgovačka porodica Hadži-Ristić osniva i prvu novčanu ustanovu 1859. godine. Nakon uspostavljanja Austrougarske monarhije nad područjem Bosne, Bosanski Brod postaje glavni punkt za promet monarhije sa ostalim pokrajinama.

Željeznička stanica sagrađena je 1896. godine po nacrtu arhitekte Hansa Niemezceka. Stanica je otvorena 1897. godine. Uzor za ovu građevinu graditelj je potražio u dalekom Afganistanu u pseudomaurskom stilu. Stanica je do temelja razorena u velikom napadu na Brod 19. januara 1945. godine. U Sarajevu su sačuvani kompletni planovi ove građevine. Željeznička stanica u Bosanskom Brodu je bila sve do kraja Drugog svjetskog rata, najveći prometni čvor u BiH. Dana 15. jula 1897. krenuo je prvi voz iz Bosanskog Broda prema Derventi i Žepču. Stara rimokatolička crkva Sveti Ilija bila je sagrađena 1860. godine, a nakon podizanja nove crkve 1907. godine bila je pregrađena kao stambeni objekt. Srpska pravoslavna crkva sagrađena je 1894. godine, a džamija je bila sagrađena 1909. godine. O staroj džamiji nema podataka, ali se svakako zna da je bila sagrađena u 18. stoljeću.

Bosanski Brod je zahvaljujući trgovcima u Slavonskom Brodu dobio 1860. godine i prvu petrolejsku lampu u cijeloj BiH. Druga interesantna činjenica je da je 1923. godine Rafinerija nafte uspjela nabaviti auto Ford i to je ujedno bio prvi auto u Bosanskom Brodu. Prvi aeromiting u Bosanskom Brodu je bio 1912. godine. Aeromiting u Brodu je bio priređen samo devet godina nakon što se prvi avion podigao iznad zemlje.

Brod je izuzetno teško stradao u ratu u BiH. Početkom 1992. godine, još prije početka ratnih operacija u ostalim dijelovima BiH, na području Bosanskog Broda su se vodile borbe između JNA i hrvatskih snaga koje su pokušale presjeći tzv. Posavski koridor. Bosanski Brod je došao pod hrvatski nadzor i tamo ostao sve do jeseni iste godine kada su ga preuzele snage Republike Srpske.

Nakon toga je Bosanski Brod službeno nosio naziv Srpski Brod, ali mu je odlukom Ustavnog suda Bosne i Hercegovine vraćeno ime Bosanski Brod. 2009 je grad preimenovan u Brod.

Stanovništvo 
Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Bosanski Brod imala je 33.962 stanovnika, raspoređenih u 23 naselja.

Naseljena mjesta su:

Bosanski Brod, Brodsko Polje, Brusnica Mala, Brusnica Velika, Donja Barica, Donja Močila,
Donja Vrela, Donje Kolibe, Donji Klakar, Gornja Barica, Gornja Močila,
Gornja Vrela, Gornje Kolibe, Gornji Klakar, Grk, Koraće,
Kričanovo, Kruščik, Liješće, Lugovi, Novo Selo, Poloj, Sijekovac,
Unka, Vinska i Zborište.

Politika 
 Načelnik: Milovan Čerek
 Predsjednik Skupštine: Ismet Đuherić

Političke stranke (Ukupan broj mjesta: 25)
 
 Hrvatska koalicija (HDZ BiH, HSS-NHI, HDZ 1990) 4 
 Savez nezavisnih socijaldemokrata Republike Srpske (SNSD) 4 
 Socijalistička partija Republike Srpske (SP) 5 
 Srpska demokratska stranka ( SDS) 3
 Partija demokratskog progresa ( PDP) 3
 NS Pokret za Brod 1
 Socijaldemokratska partija BiH 1
 Demokratska Narodna Stranka (DNS) 1
 Narodna stranka Radom za boljitak 1
 Srpska radikalna stranka Republike Srpske 1
 Samostalni odbornik 1

Na lokalnim izborima 2008. god dogodile su se promjene u smislu da je Srpska demokratska Stranka izgubila politicki uticaj i svela se na svega tri odbornika. Novi načelnik Milovan Čerek uspio je pobijediti na izborima zahvaljujući ponajprije savezu sa pet stranaka od kojih je najjača stranka SNSD.

Privreda

Rafinerija nafte "Bosanski Brod" 
Rafinerija u Brodu je osnovana 1892. Proces proizvodnje sirove nafte započeo je 1927. Standard oil preuzima proizvodnju sve do Drugog svjetskog rata. Poslije rata rafineriju je nacionalizirala tadašnja vlast. Godišnja proizvodnja je 5.000.000 tona sirove nafte u dvije linije. Obje linije su radile neovisno jedna o drugoj. Rafinerija je imala mogućnost skladištenja kapaciteta od 680.000 cub. metara. Priključena na jadranski naftovod koji se proteže obalom rijeke Save (Sisak-Brod-Beograd) i koji ima priključak za Mađarsku. Transport proizvoda se vrši cestom, prugom i rijekom Savom, te naftovodom Brod-Opatovac (Hrvatska). Mješovita proizvodnja je sadržala benzin, materijale za hemijsku i petrohemijsku industriju, baze uljnih destilata, bitumen i srodni produkti. Tržište se sastojalo od SFRJ i izvoza. Od 1992. godine, početkom ratnih djelovanja, na području općine, rafirenija doživljava ozbiljna oštećenja koja se procjenjuju na 123.000.000$.

Kultura

Zanimljivosti

Sport 
NK Mladost iz Kričanova osnovana daleke 1950 godine, ostvarila je velike rezultate za jedan seoski klub. Ruševine stadiona koji je bio sagrađen uoči rata i danas svjedoče o snazi kluba.

Slavni ljudi 
 Ljijana Molnar Talajić, operna diva
 Duško Trifunović, bosanskohercegovački književnik i tekstopisac
 Ljubomir "Ljupko" Petrović, poznati nogometni trener prvak Evrope s Crvenom Zvezdom iz Beograda
 Ivo Križanović, profesor i političar
 Slaven Trifunović, bubnjar Metalike
 Edin Mujčin , bivši nogometaš
 Zdravko Zovko , rukometni trener
 Ismet Đuherić, vojno lice,komandant
 Sara Jaćimović, šahistkinja
 Halid Demirović , rukometni trener
 Petar Kostadinović , bivši nogometaš
 Zoran Šukurma, mladi fizičar učenik opšte gimnazije "Nikola Tesla" u Brodu
 Dejan Kojić , bivši nogometaš
 Dragana Ristić, karatistkinja prvakinja europe
 Bojan Petrić , nogometaš
 Nina Komel, magistar umjetnosti
 Nebojša Vinketa, Diplomirani slikar, profesor likovne kulture
 Miroslav Gojković, profesor filosofije, pisac
 Siniša Knežević, profesor filosofije, pisac

Turističke atrakcije

Brodska himna 
Nekad u davno doba preko dalekih gora
prvo je ovamo dosla šarena ptica roda
Dugo je kružila sama iznad ove ravnice
izmedu Vučijaka i gore Motajice....

Stizali sa svih strana iz svog starog
kraja, kroz mnoga vremena burna
do novog zavičaja.
Slušali bajke ljudi nošeni letom ptice
izmedu Vučijaka i gore Motajice.....

Džinovske rasle šume, bujala barska
trava, pričali bajke o svijetu
velika mutna Sava.
Slušali bajke ljudi nošeni letom ptice
izmedu Vučijaka i gore Motajice.....

Vanjske veze 

 Službene stranice Općine Brod
 www.bosanskibrod.info 
 "Rafinerija nafte Brod" a.d.
 www.kolibe.org 
 www.nasgrad.com
 Brodski portal
 Posavska Televizija
 iBrod.org 

Naseljena mjesta u Republici Srpskoj
Općine Bosne i Hercegovine
Republika Srpska