29. 9.

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

29. rujna/septembar (29. 9.) je 272. dan godine po gregorijanskom kalendaru (273. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 93 dana.

Događaji   

   

 522. pne. - Ubojstvom uzurpatora Smerdisa Darije Veliki osvaja vlast u Perzijskoj Monarhiji.
 1066. — Iskrcavanjem normanskih trupa kod Pevenseya počela je borba za englesko prijestolje na koje je pravo polagao Vilim, vojvoda od Normandije. Vilim je osvojio vlast nekoliko tjedana poslije, kad je u Bitci kod Hastingsa pobijedio kralja Harolda II.
 1399. — Henrik Bolingbroke, sin vojvode od Lancastera, uspio je zatvoriti engleskoga kralja Rikarda II.. Time je okončana brutalna vladavina kuće Anjou-Plantegenet. Bolingbroke je nakon Richardove smrti u veljači 1400. došao na englesko prijestolje kao Henrik IV..  
   
 
   

    
 
  

   
   
  
  
   
  
  

  
  
   
 
   
  
  
   

 1949. — Sovjetski Savez otkazao je sporazum prijateljstva s Jugoslavijom koji je bio sklopljen 11. travnja 1945.   

 1965. — Britanski premijer Harold Wilson pledirao je na laburističkom stranačkom danu u Blackpoolu za stvaranje zone bez atomskog oružja u Europi.   
  
  

 1972. — Japan i Kina dogovorili su normalizaciju odnosa i razmjenu veleposlanika. 
 
  
  

   

   
     
   

    

.

Rođenja 
 106. pne. - Pompej Veliki, rimski političar i vojskovođa († 48. pne.).  
 1509. ili 1511. — Miguel Serveto, španjolski liječnik i teolog († 1553.). 
 
 1518. — Tintoretto, italijanski slikar († 1594.).
 1547. — Miguel de Cervantes, španjolski pisac († 1616.). 
 1571. — Caravaggio, talijanski slikar († 1610.). 

 1758. — Horatio Nelson, britanski pomorac i admiral († 1805.).
 1867. — Walther Rathenau, njemački političar i industrijalac († 1922.). 
 1901. — Enrico Fermi, italijanski fizičar († 1954.). 

 1902. — Zdenko Strižić, hrvatski arhitekt († 1990.). 
 1904. — Nikolaj Ostrovski, sovjetski književnik socijalističkog realizma († 1936.). 
 
 1936. — Silvio Berlusconi, talijanski poduzetnik, političar i državnik. 
 1938. — Greer Garson, američka glumica († 1996.). 
 
 1943. — Lech Walesa, poljski političar. 
 1951. — Michelle Bachelet, čileanska socijalistička političarka i prva dama na mestu predsednika svoje zemlje. 

 1969. — Ivica Vastić, umirovljeni hrvatski-austrijski nogometaš. 
 1973. — Hrvoje Šalković, hrvatski pisac. 

 1974. — Nebojša Milovanović, srpski glumac.

 1976. — Andriy Shevchenko, ukrajinski nogometni reprezentativac. 
 1983. — Albert Celades, bivši španjolski nogometaš i trener.
 1980. — Marija Borić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica.

 1984. — Per Mertesacker, njemački nogometaš. 
 
 1985. — Dani Pedrosa, španjolski motociklist. 

 1988. — Kevin Durant, američki profesionalni košarkaš. 
 1988. — Anja Alač, srpska glumica. 

 1991. — Adem Ljajić, srpski nogometaš.
 2001. — Jelena Bugarski
.

Smrti 
 1833. — Ferdinand VII., španjolski kralj (* 1784.). 
 1839. — Friedrich Mohs, njemački geolog i mineralog (* 1773.). 

 1902. — Émile Zola, francuski književnik (* 1840.). 
 1909. — Vladimir Vidrić, hrvatski književnik (* 1875.).
 1910. — Winslow Homer, američki slikar (* 1836.). 
 1930. — Ilja Rjepin, ruski slikar i vajar (* 1844.). 

 1937. — Ray Ewry, bio je američki atletičar, osmerostruki olimpijski pobjednik (* 1873.).
 1973. — Wystan Hugh Auden, američki pjesnik engleskog porijekla (* 1907.).
 1990. — Alberto Moravia, talijanski književnik (* 1907.)
 1991. — Milan Tepić, major Jugoslovenske narodne armije i poslednji narodni heroj Jugoslavije (* 1957.). 
 1995. — Ljiljana "Miška" Janković, srpska pozorišna, filmska i televizijska glumica (* 1935.). 

 2000. — Pierre Trudeau, kanadski premijer Vlade (* 1919.)
.

Blagdani 

.

Vidi takođe: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar

Dani u godini