alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Izlandi juhászkutya

Az izlandi juhászkutya a spiccek családjába tartozik; tulajdonképpen egy újonnan rekonstruált fajta, mert eredeti állománya súlyos szopornyicajárvány következtében lényegében kipusztult, és a különböző izlandi, valamint angol fajtákból teremtették újjá. Az izlandi juhászkutya ősét eredetileg a vikingek vitték magukkal  Izland szigetére. Később ezt a kutyafajtát használták fel Angliában más kutyák kitenyésztéséhez  (Border Collie és Welsh corgi). A Shetland-szigeteken, a kutyát keresztezték a norvég buhunddal és így létrehozták a shetlandi juhászkutyát.

Kitűnő pásztorkutya, házőrző ill. őrző-védő kutya, eredetileg főként szarvasmarhacsordák őrzésére, terelésére használták. Az idegenekkel szemben bizalmatlan.

FCI fajtacsoportok 
V. Spitzek és ősi típusú kutyák
 Feje elhegyesedő, koponyája enyhén domború, stopja közepes. Orrháta egyenes, orrtükre fekete, fogazata ollósan záródik, ajkai feszesek.
 Szeme kicsi, kerek, sötétbarna; élénk, értelmes kifejezésű. Füle háromszög alakú, hegyes, felálló.
 Nyaka rövid, izmos, kissé lebernyeges, háta széles, ágyéka feszes, fara erőteljes, mellkasa széles, mély, a könyöke alá ér, hasa kissé felhúzott. Végtagjai párhuzamosak, izmosak, mancsa kerekded, ujjai zártak.
 Farka, akárcsak a csau csaué, hátára kunkorodik.
 Szőrzete közepes hosszúságú, testhez simuló, sűrű; a fején, a fülén és a lábai elülső részén rövid; farkát dús szőr borítja. Színe különböző lehet (fehér, szürke, világosrőt, esetleg fekete), de egy szín mindig domináns.
 A kanok marmagassága 33-41, a szukáké 30–38 cm; testtömege 9–14 kg.Várható élettartam 12év.

Vérmérséklete 
Az izlandi juhászkutya vidám, barátságos, társaságkedvelő kutya, amely nagyon szeret tanulni. Igen kiegyensúlyozott természete van, nem könnyű kihozni a sodrából. Éberen figyeli, hogy mi történik környezetében. A munkában szívós, bátor és fáradhatatlan.Gazdáját nagyon szereti. Elég sokat ugat. Ez a kutya a család tagja akar lenni. A gyerekekkel szemben általában nagyon türelmes és jóindulatú. Ha kicsi korától kezdve hozzászoktatták a macskákhoz és az egyéb háziállatokhoz, akkor azokkal is jól kijön. Fajtársaival rendszerint súrlódásmentes a kapcsolata. Az ismerős és ismeretlen látogatókkal szemben egyaránt barátságos, de az idegenek érkezését mindig ugatással jelzi.

Külső hivatkozások 
Izlandi juhászkutya fajtaismertető a Kutya-Tár-ban
ODP – Icelandic Sheepdog
ISIC – Icelandic Sheepdog – hivatalos lap 

Izlandi kutyafajták
FCI V. Spitzek és ősi típusú kutyák
1592



Események 
 január 30. – Az itáliai Ippolito Aldobrandinit VIII. Kelemen néven pápává választják.
 július 19. – Huszán boszniai pasa a Zágráb vármegyei  Petrinjánál vereséget mér Erdődy Tamás horvát bán hadaira.

Az év témái

1592 a tudományban

1592 az irodalomban

Születések 
 április 22. – Wilhelm Schickard német matematikus, az első mechanikus számológép megalkotója († 1635)
 június 8. (május 29.) – Feodoszija Fjodorovna orosz nagyhercegnő, I. Fjodor orosz cár és Irina Fjodorovna Godunova egyetlen gyermeke († 1594)

Halálozások

Jegyzetek 

16. század
1591



Események

Határozott dátumú események 
 november 3. – XIV. Gergely halála után IX. Ince kerül a pápai trónra. (Beiktatása után nem sokkal elhunyt.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Megjelenik az ókori római térkép, a Tabula Peutingeriana első részleges nyomtatott változata Antwerpenben.
 Muhammad Kuli-Kutb sah megalapítja az indiai Haidarábád városát.

Az év témái

1591 a tudományban

1591 az irodalomban

Születések 
 március 2. – Gérard Desargues francia építész, matematikus († 1662)
 december 22. – Tumas Dingli máltai kőfaragó és építész († 1666)
 Cosimo Fanzago olasz építész, szobrász († 1678)

Halálozások 
 március 17. – Jost Amman svájci festő, grafikus rézmetsző, fametsző (* 1539 körül)
 július 2. – Vincenzo Galilei olasz zeneszerző (* 1520 körül)
 október 16. – XIV. Gergely pápa (* 1535)
 december 30. – IX. Ince pápa (* 1519)
 Martino Longhi, id. olasz építész, a Palazzo Senatorio megépítője (* 1534)

Jegyzetek 

16. század
Bikavér

A bikavér két-három bor keverékéből összeállított cuvée. Magyarországon az egri és a szekszárdi borvidéken állítanak elő bikavért.

A név eredete 

A „bikavér” elnevezés Garay János szekszárdi költő alkotása. Az 1846-ban írt Szegszárdi bordalában először a bort még a bika véréhez hasonlítja, majd pedig főnévként is használja:

 …' Töltsd pohárba, és csodát látsz!
 Színe mint a bikavér,
 S mégis a gyöngy, mely belőle
 Fölragyog, mint hó, fehér.
 …'
 …' Ide hát, te bazsarózsa!
 Poharunkba, bikavér!
 Hadd igyuk az áldomást meg,
 Legelőbb is magadér!
 …'

Más verseiben:
 Nem hiányzik asztalán a vacsora
 Fűszerszáma, Szegszárdnak vörös bora;
 Mely sötéten, sűrűn, mint a bikavér,
 A komoly kedv hangzatával összefér
  
 Ráköszöntöm ezt a sűrű bikavért!

Borvidékek sajátosságai 
Míg az egri borvidéknek a bikavér meghatározó bora, addig a szekszárdi borvidéken ez inkább csak a többi vörösbor mellett megjelenő kiegészítő csúcstermék. Ugyanakkor a márkanév ismertsége szempontjából az egri borvidéknek van előnye – ahol persze ez alapvető létérdek is.

Források
 Benyák Zoltán - Dékány Tibor (2003) Magyar borok és borvidékek, Corvina Kiadó

További információk
Garay János Szekszárdi bordal

Lásd még 
 Szekszárdi bikavér
 Egri bikavér

Magyar borok
1786



Események 
 január 5. – II. József rendeletet hoz a földek kataszteri felmérésére. 
 január 18. – II. József megszünteti a Magyarországra érkező osztrák árucikkek vámját.
 február 7. – II. József feloszlatja a pálos rendet.
 március 1. – Mozart Figaro házassága című operájának ősbemutatója Bécsben.
 május 21. – Párizsban véget ér a per a francia királynő nyakékének elrablása ügyében.
 augusztus 8. –  Michel-Gabriel Paccard és Jacques Balmat elsőként mássza meg a Mont Blanc-t.
 augusztus 17. – II. (Nagy) Frigyest halála után II. Frigyes Vilmos követi Poroszország és Brandenburg trónján.
 november 30. – II. József eltörli a halálbüntetést.
 december 2. – Megindul a Magyar Kurír című, kéthetenként megjelenő magyar nyelvű újság Bécsben.

Az év témái

1786 az irodalomban

1786 a tudományban

Születések 
 január 5. – Thomas Nuttall angol botanikus és zoológus († 1859)
 február 27. – Alexander C. Hanson, amerikai politikus, szenátor († 1839)
 április 7. – Guzmics Izidor, bencés szerzetes, közíró, teológus, az MTA tagja († 1839)
 május 8. - Vianney Szent János, francia plébános, a plébánosok védőszentje († 1859)
 május 23. – Reviczky Ádám, főúr, katona, jogász, reformkori politikus, főkancellár, az MTA igazgatósági tagja († 1862)
 május 30. – Fáy András, író, politikus († 1864)
 augusztus 17. – Davy Crockett, amerikai nemzeti hős, katona és politikus († 1836)
 szeptember 10. – Nicolás Bravo,  mexikói függetlenségi harcos, később három alkalommal rövid időre az ország elnöke († 1854)
 szeptember 22. – Farkas Ferenc, teológiai doktor, vovadrai címzetes püspök, székesfehérvári nagyprépost, költő († 1864)
 október 14. – Julius Jacob von Haynau, osztrák hadvezér, nevéhez fűződik az 1848-49-es forradalmat és szabadságharcot követő ellenforradalmi terror († 1853)
 november 18. – Carl Maria von Weber, német zeneszerző († 1826)
 november 26. – Nicolae Borbola, magyar jogtudós, görögkatolikus nagyprépost és jogakadémiai tanár († 1877)
 december 1. – Döbrentei Gábor, költő, királyi tanácsos, az MTA tagja († 1851)

Halálozások 
 január 4. - Moses Mendelsohn, német zsidó filozófus
 február 12. – Farkas Ádám, költő, a soproni evangélikus líceum rektora (* 1730)
 március 18. – Gustaf Lundberg, svéd festő (* 1695)
 május 23. – Benyovszky Móric, világutazó, felfedező, Madagaszkár királya, emlékiratíró (* 1746)
 május 25. – Stjepan Zanović, „Albánia hercege”, dalmáciai kalandor, költő és író (* 1751)
 június 4. – Varjas János, a Debreceni Református Kollégium professzora (* 1721)
 június 19. – Nathanael Greene, az Amerikai Kontinentális Hadsereg főtábornoka az amerikai függetlenségi háborúban (* 1742)
 augusztus 17. – II. (Nagy) Frigyes, a felvilágosult abszolutizmus szellemében uralkodó porosz király, hadvezér (* 1712)
 október 8. – Antonio Sacchini, olasz zeneszerző (* 1734)
 november 16. – Hatvani István, orvosdoktor, a Debreceni Református Kollégium tanára (* 1718)

Bizonytalan dátum
 Rettegi György, emlékiratíró, Szolnok-Doboka vármegye pénztárnoka, majd alispánja (* 1718)

18. század
1787



Események

Határozott dátumú események 
 február 15. – II. József elrendeli, hogy a parasztok jogi képviseletét állami ügyvédek lássák el hivatalból.
 április 15. – Pesten megnyílik a mai Szent István-bazilika helyén az állatviadaloknak otthont adó Heccszínház.
 május 16. – II. József és II. Katalin orosz cárnő megbízottai szövetséget kötnek a török ellen Kerszon városában.
 augusztus 24. – Törökország hadat üzen Oroszországnak.
 szeptember 17. – Amerikai Egyesült Államok alkotmányának elfogadása.
 október 29. – Mozart Don Giovanni című operájának ősbemutatója Prágában
 december 7. – Delaware ratifikálja az Amerikai Alkotmányt, ezzel az Egyesült Államok első államává válik.
december 11. – Jean La Pérouse francia felfedező első európaiként partra száll Szamoán, de a bennszülöttek 12 tengerészét megölik
 december 12. – Pennsylvania lesz az Egyesült Államok második állama. 
 december 18. – New Jersey lesz az Egyesült Államok harmadik állama.

Határozatlan dátumú események 
 II. József kötelezővé teszi a vezetéknevek használatát Magyarországon.
 Kazinczy Ferenc, Baróti Szabó Dávid és Batsányi János megalapítja a Kassai Magyar Társaságot.
 A lezárult népszámlálás adatai alapján a Magyar Királyság összlakossága 9 265 185 fő, ebből Magyarország 6 467 829 fő, Erdély 1 440 986 fő, a Határőrvidék 709 353 fő, Horvátország 647 017 fő.

Az év témái

1787 az irodalomban

Születések 
 január 18. – Bechtold Fülöp, császári és királyi altábornagy († 1862)
 február 13. – Beszédes József, vízépítő mérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja († 1852)
 május 11. – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Grätz, császári és királyi tábornagy, az 1848–49-es szabadságharc egy időszakában a császári csapatok főparancsnoka († 1862)
 április 23. – Peter Dajnko, szlovén nyelvész, író, méhész († 1873)
 október 3. – Apostol Pál, evangélikus prédikátor († 1860)
 november 10. – Csontos István, magyar hivatalnok, író († 1831)
 december 11. – Carabelli György, orvos, fogorvos. katonaorvos († 1842)
 december 17. – Jan Evangelista Purkyně cseh anatómus és fiziológus († 1868)
 december 27. – Ferdős Dávid, református lelkész, tanár, költő († 1866)

Halálozások 
 április 2. – Thomas Gage, az Amerikában állomásozó brit csapatok katonai kormányzója volt 1763-tól 1775-ig (* 1719)
 május 28. – Leopold Mozart, zeneszerző, zenepedagógus és hegedűművész (* 1719)
 október 4. – Cornides Dániel, történész, egyetemi tanár, könyvtáros (* 1732)
 november 15. – Christoph Willibald Gluck, német zeneszerző (* 1714)
november 30. – Lieb Ferenc, rokokó festő

18. század
1788



Események

Határozott dátumú események 
 január 26. – Arthur Phillip angol kapitány 1 030 bevándorlóval (ebből 736 fegyenc) megérkezik Ausztráliába és Sydneyben megalapítja az első európai gyarmatot, melynek kormányzója lesz.
 április 24. – A császári és királyi seregek beveszik Szabácsot.
 május 8. – II. József országgyűlési határozat nélkül újoncozást rendel el, ami Magyarországon komoly ellenállást vált ki.
 szeptember 13. – New York lesz az Egyesült Államok fővárosa 1790-ig.
 szeptember 20. – A török sereg Lugosnál meglepi és megfutamítja II. József csapatait. A beteg király ezt követően visszatér Bécsbe.
 október 6. – Varsóban megnyitják a nagy szejm ülését, ami 1791-ben megalkotja Európa első írott (kartális) alkotmányát, a Május 3-i Alkotmányt. 
 december 18. – Zichy Károly grófot országbírónak, míg Ürményi Józsefet királyi kamarai elnöknek nevezik ki.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Létrejön a Helytartótanácsnak és a Magyar Királyi Kamarának alárendelt Vízi és Építészeti Főigazgatóság 10 kerületi igazgatósággal, 45 megyei és 6 városi mérnökkel.

Az év témái

1788 az irodalomban 

 Megjelenik az első magyar regény (Dugonics András: Etelka.)
 Megindul a Magyar Museum, az első magyar irodalmi folyóirat.

Születések 
 január 8. – Habsburg–Lotaringiai Rudolf hercegérsek, a Habsburg–Lotaringiai-házból származó osztrák főherceg, zeneszerző († 1831)
 január 22. – George Byron angol romantikus költő († 1824)
 február 5. – Kisfaludy Károly költő, drámaíró, festő († 1830)
 február 17. – Ungvárnémeti Tóth László költő († 1820)
 szeptember 27. – Helmeczy Mihály nyelvújító, író († 1852)
 október 9. – Kossics József író, költő, néprajztudós, római katolikus pap († 1867)
 november 13. – Friedrich Fabini magyar orvosdoktor († 1864)
 december 1. – Jean-Victor Poncelet francia matematikus, mérnök-tábornok († 1867)

Halálozások 
 március 2. – Salomon Gessner svájci idill-költő és festőművész (* 1730)
 március 29. – Charles Wesley, a metodista mozgalom egyik vezetője, John Wesley öccse (* 1707)
 április 11. – Karl Wilhelm Ramler német költő (* 1725)
 április 16. – Georges-Louis Leclerc de Buffon francia természettudós (* 1707)
 május 8. – Giovanni Antonio Scopoli természettudós, geológus, kémikus, tanár, entomológus (* 1723)
 augusztus 2. – Thomas Gainsborough angol festő (* 1727)
 október 25. – Istvánffy Benedek zeneszerző, karnagy (* 1733)
 december 14. – Carl Philipp Emanuel Bach német zeneszerző, orgonista, csembalista, Johann Sebastian Bach második fia (* 1714)
 december 14. – III. Károly spanyol király (* 1716)

Bizonytalan dátum
 Jean-François de La Pérouse francia tengerésztiszt és felfedező (* 1741)

Jegyzetek 

18. század
1780



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Pozsonyban megjelenik az első magyar nyelvű hírlap, a Magyar Hírmondó.
 augusztus 10. - Az Egyetemi Könyvtár köteles példány jogot kap.
 november 18. – A sangararái csata Peruban. II. Tupac Amaru vezetésével az indián felkelők legyőzik a spanyol sereget.
 november 29. – Trónra lép II. József német-római császár, magyar és cseh király, Mária Terézia és I. Ferenc császár gyermeke, a „kalapos király”.

Határozatlan dátumú események 
 Rát Mátyás megindítja a pozsonyi Magyar Hírmondót, az első magyar nyelvű hírlapot.

Az év témái

1780 az irodalomban

1780 a tudományban

Születések 
 január 10. – Martin Hinrich Carl Lichtenstein német orvos, felfedező, botanikus és zoológus († 1857)
 február 19. – Esterházy Alajos alezredes, kamarás és mecénás († 1868)
 március 10. – Takács Éva, író, Karacs Ferenc rézmetsző felesége († 1845)
 március 26. – Julius Eduard Hitzig, német kriminalista, jogász, író († 1849)
 június 1. – Carl von Clausewitz, porosz katona, hadtörténész († 1831)
 június 2. – Gorove László, író, az MTA tagja († 1839)
 június 15. – Theodor Baillet von Latour, osztrák hadügyminiszter († 1848)
 június 16. – Ludwig von Welden, császári és királyi táborszernagy († 1853)
 július 3. – Lieder Frigyes, német származású portré- és miniatúrafestő, litográfus († 1859)
 augusztus 19. – Pierre-Jean de Béranger, francia költő († 1857)
 szeptember 18. – Dugnicsán János, pécs-egyházmegyei katolikus pap, költő († 1836)
 szeptember 28. – Élie Decazes, herceg, államférfi, Franciaország negyedik miniszterelnöke († 1860)
 november 8. – Ürményi Ferenc, fiumei kormányzó, koronaőr, az MTA tagja († 1858)
 december 13. – Johann Wolfgang Döbereiner német kémikus († 1849)

Halálozások 
 február 14. – William Blackstone, angol jogász és író (* 1723)
 július 4. – Károly Sándor lotaringiai herceg, császári-királyi tábornagy, Németalföld osztrák császári főkormányzója és főkapitánya (* 1712)
 augusztus 3. – Étienne Bonnot de Condillac, francia filozófus (* 1715)
 november 29. – Mária Terézia, osztrák uralkodó főhercegnő, magyar és cseh királynő, a Habsburg–Lotaringiai-ház ősanyja (* 1717)
 december 12. – Fellner Jakab, építész (* 1722)

18. század
1778



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – Az Amerikai Egyesült Államok és Franciaország szövetségi és kereskedelmi szerződést ír alá Párizsban.
 július 10. – XVI. Lajos francia király hadat üzen Nagy-Britanniának.
 november 26. James Cook partra szállt Mauin

Határozatlan dátumú események 
 Megkezdődik az 1779-ig tartó bajor örökösödési háború.
 Az Egri líceumban megkezdi működését a csillagvizsgáló.

Az év témái

1778 az irodalomban

1778 a tudományban

Születések 
 január 24. – Károly Ferdinánd, francia királyi herceg († 1820)
 február 20. – Domby Márton, ügyvéd, költő († 1864)
 március 2. – Csehy József, katona († 1812)
 július 11. – Csery Péter, jegyző, író, költő († 1830)
 augusztus 25. – Vitkovics Mihály, költő, műfordító († 1829)
 szeptember 2. – I. Lajos holland király, francia katona, I. Napóleon francia császár fivére, 1806 és 1810 között Hollandia királya, III. Napóleon császár apja († 1846)
 szeptember 9. – Clemens Brentano, német író és költő, a heidelbergi romantika képviselője († 1842)
 szeptember 20. – Fabian Gottlieb von Bellingshausen, balti német tengerész felfedező, a cári orosz haditengerészet tisztje († 1852)
 november 14. – Johann Nepomuk Hummel, osztrák zeneszerző, zongoraművész († 1837)
 december 6. – Joseph Louis Gay-Lussac, francia természettudós († 1850)
 december 17. – Humphry Davy angol kémikus, fizikus, feltaláló († 1829)

Halálozások 
 január 9. – Bercsényi László, II. Rákóczi Ferenc testőrségének kapitánya, majd Franciaország marsallja (* 1689)
 január 10. – Carl von Linné svéd természettudós, orvos, botanikus (* 1707)
 május 30. – François-Marie Arouet Voltaire, francia író, filozófus (* 1694)
 június 19. – Francesca Cuzzoni, olasz szoprán opera-énekesnő (* 1700)
 november 9. – Giovanni Battista Piranesi, itáliai építész (* 1720)
 november 29. – Doleschall Pál, cseh származású nyelvész, evangélikus lelkész (* 1700)

18. század
1777



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – George Washington győzelme Princetonnál.
 február 17. - Mária Terézia királynő megalapítja a székesfehérvári egyházmegyét.
 március 6. – Mária Terézia Budára teteti a nagyszombati egyetemet.
 október 1. – Az 1-jéről 2-ára virradó éjszaka egy török merénylő, a szultán parancsára meggyilkolja III. Gergely moldvai fejedelmet.
 október 17. – A saratogai csatában Horatio Gates amerikai tábornok győzelme az angolok felett.
 november 3. – Megkezdi működését a Nagyszombatból a budai királyi palotába áthelyezett tudományegyetem, az új tanulmányi rendszer, a Ratio Educationis alapján.
 december 17. – Franciaország elismeri az Amerikai Egyesült Államokat mint független államot.

Határozatlan dátumú események 
 A Ratio Educationis kiadása.
 A székesfehérvári és szombathelyi római katolikus egyházmegyék alapítása a veszprémi egyházmegye területéből (Február 17.: Mária Terézia alapító bullái, június 17. és 18.: VI. Pius pápa párhuzamos bullái.)

Az év témái

1777 az irodalomban

1777 a tudományban

Születések 
 január 2. – Christian Daniel Rauch, német klasszicista szobrász († 1857)
 február 8. – Bernard Courtois francia gyógyszerész, vegyész († 1838)
 február 12. – Friedrich de la Motte Fouqué, német romantikus író († 1843)
 március 9. – Aleksander Orłowski, lengyel rajzoló, grafikus és festő († 1832)
 március 20. – Bethlen Elek, császári és királyi kamarás († 1841)
 március 21. – Georg Rukavina, császári és királyi táborszernagy († 1849)
 április 15. – Heinrich Marx, poroszországi ügyvéd, 1831-től igazságügyi tanácsos, Karl Marx édesapja († 1838)
 április 30. – Carl Friedrich Gauss, német matematikus († 1855)
 május 5. – Hrabovszky János, honvéd altábornagy († 1852)
 augusztus 7. – Antoine Risso, francia-olasz természettudós († 1845)
 október 18. – Heinrich von Kleist, német drámaíró, költő és publicista († 1811)
 november 3. – Laval Nugent, császári és királyi tábornagy († 1862)
 november 8. – Bernardine-Eugénie-Désirée Clary, Napóleon jegyese, majd Jean-Baptiste Bernadotte felesége. Dezideráta néven Svédország és Norvégia királynéja († 1860)
 december 16. – Fusz János, sváb nemzetiségű magyar zeneszerző és karnagy, zenei író († 1819)
 december 23. – I. Sándor, Oroszország cárja († 1825)

Halálozások 
 február 24. – I. József, portugál király (* 1714)
 május 2. – Klimó György, pécsi püspök (* 1710)
 augusztus 19. – Johann Christian Polycarp Erxleben, német biológus, a német állatorvostan úttörője (* 1744)
 augusztus 23. – Charles-Joseph Natoire, francia rokokó festő (* 1700)
 október 1. – III. Gergely, moldvai és havasalföldi fejedelem (* 1724)
 szeptember 1. – Johann Ernst Bach II, német zeneszerző (* 1722)
 december 12. – Albrecht von Haller, svájci természettudós, botanikus, orvos, költő, filozófus (* 1708)
 december 30. – III. Miksa, bajor választófejedelem, a Wittelsbach-ház bajor ágának utolsó egyenes ági férfisarja (* 1727)

Jegyzetek 

18. század
1776



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Gróf Batthyány Józsefet kinevezik esztergomi érsekké.
 március 13. – VI. Piusz pápa „Romanus Pontifex” kezdetű bullájával – az Esztergomi Főegyházmegye felosztásával – megalapítja a szepesi, besztercebányai és rozsnyói egyházmegyét.
 március 22. – Mária Terézia eltörli a kínvallatást.
 május 1. - Adam Weishaupt megalakítja az Perfektibilisták szövetségét, ami később illuminátus rend néven lett ismertté.
 május 4. - Rhode Island elsőként nyilvánítja ki a brit tróntól való függetlenségét.
 július 4. – A Kontinentális kongresszus elfogadja Thomas Jefferson által megfogalmazott függetlenségi nyilatkozatot, és ezzel megalakul az Amerikai Egyesült Államok.
 december 25–26. – George Washington győzelme Trentonnál.

Határozatlan dátumú események 
 március – Az amerikai haderők elfoglalják Boston legmagasabban fekvő Dorchester Heights területét, a brit csapatok kivonulnak a városból.

Az év témái

1776 az irodalomban

1776 a tudományban

Születések 
 január 24. – E. T. A. Hoffmann, a német romantika kiemelkedő írója, komponista, zenekritikus, karmester, jogász, grafikus és karikaturista († 1822)
 március 9. – József nádor, (Erzherzog Joseph Anton Johann Baptist von Österreich), német-római császári herceg, osztrák főherceg, magyar királyi herceg, császári-királyi tábornagy, 1796-tól haláláig Magyarország nádora, a Habsburg-ház ún. magyar vagy nádori ágának megalapítója († 1847)
 március 11. – Christian Heyser, erdélyi szász evangélikus lelkész, drámaíró († 1839)
 május 4. – Johann Friedrich Herbart, német filozófus, pedagógus († 1841)
 május 7. – Berzsenyi Dániel, költő († 1836)
 május 9. – Nyiry István, természettudós, matematikus, az MTA tagja († 1838)
 augusztus 9. – Amedeo Avogadro, olasz természettudós († 1856)
 augusztus 27. – Barthold Georg Niebuhr, német történész, közgazdász, diplomata († 1831)
 december 7. – Lacsny Miklós mezőgazdász, országgyűlési követ, az első két magyarországi cukorgyár alapítója. († 1857)
 december 16. – Johann Ritter német vegyész, fizikus és filozófus († 1810)

Halálozások 
 január 5. – Philipp Ludwig Statius Müller, német zoológus, ornitológus és entomológus (* 1725)
 augusztus 25. – David Hume, skót filozófus és történész (* 1711)
 november 16. – Ajtai Mihály, a nagyenyedi főiskola tanára (* 1704)
 december 14. – Johann Jakob Breitinger, svájci filológus és író (* 1701)

Jegyzetek 

18. század
1775



Események

Határozott dátumú események 
 február 15.
 VI. Piusz pápa pontifikátusának kezdete.
 Az 1775-ös pesti árvíz.
 április 19. – A lexingtoni sortűzzel elkezdődik az amerikai függetlenségi háború.

Határozatlan dátumú események 
 február – A brit parlament kimondja, hogy Massachusetts „a lázadás állapotában van”. (Később Thomas Gage kormányzót utasítják, hogy szerezzen érvényt a „kényszertörvényeknek” és fojtsa el a felkelést.)

Az év témái

1775 az irodalomban

1775 a tudományban

Születések 
 január 20. – André-Marie Ampère, francia fizikus, akit az elektromágnesesség egyik fő felfedezőjének tekintenek († 1836)
 január 27. – Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, német filozófus († 1854)
 február 9. – Bolyai Farkas, matematikus († 1856)
 március 20. – Kolossváry Sándor, kanonok, címzetes apát, az MTA tagja († 1842)
 június 17. – Csepcsányi Gábor, akadémiai tanár, több megye táblabírója, költő († 1841)
 július 27. – Brunszvik Teréz, az első magyarországi óvoda megalapítója († 1861)
 szeptember 10. – Csomay Pál, jogász, költő († ?)
 október 10. – idősebb Bene Ferenc, orvos († 1858)
 október 15. – Bernhard Crusell finn születésű klarinétművész és zeneszerző († 1838)
 november 10. – Aigl Pál, pécsi kanonok († 1839)
 november 19. – Johann Karl Wilhelm Illiger, német zoológus és entomológus († 1813)
 november 25. – Csergheő Ferenc, magyar császári és királyi tanácsos, a dunántúli királyi tábla ülnöke († 1855)
 december 16. – Jane Austen, angol írónő († 1817)

Halálozások 
 január 8. – John Baskerville, brit betűöntő és nyomdász (* 1706)
 június 17. – John Pitcairn, brit tengerésztiszt (* 1722)
 szeptember 24. – Daniel Polixénia, magyar írónő (* 1720)
 október 18. – Christian August Crusius, német filozófus, protestáns teológus (* 1715)
 december 31. – Richard Montgomery, ír születésű brit katonatiszt, az amerikai függetlenségi háborúban a kontinentális hadsereg generálisa (* 1738)

Jegyzetek 

18. század
1773



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – Megnyílik az első múzeum a publikum előtt Charlestonban, Dél-Karolinában az Amerikai Egyesült Államokban.
 január 17. – James Cook elsőként lépi át a déli sarkkört.
 május 26. – II. József német-római császár, magyar trónörökös két hónapos utazásra indul Magyarországra és Erdélybe.
 július 9. – XIV. Kelemen pápa a szerémi és a boszniai püspökségek egyesítésével megalapítja a diakóvári püspökséget. (Nevét a boszniai püspökség székhelyéről, Diakovárról kapta.)
 július 29. – Földrengés dönti romba a guatemalai kapitányság akkori fővárosát, Santiago de los Caballeros de Guatemalát, ennek következtében hamarosan a fővárost új helyére, a mai Guatemalavárosba költöztetik át.
 augusztus 16. – XIV. Kelemen pápa Dominus ac Redemptor noster bullájával feloszlatja a jezsuita rendet.
 október 13. – Charles Messier francia csillagász felfedezi a Vadászebek csillagképben a Messier 51-et, avagy Örvény-galaxist.
 december 16. – A bostoni teadélután, az amerikai függetlenségi háború előzménye.

Határozatlan dátumú események 
 Felépül a Hongkongban található Hung Shing templom, mely az Ápléjcau sziget egyik fő látványossága.

Az év témái

1773 az irodalomban

1773 a tudományban

Születések 
 április 6. – James Mill, skót történész, közgazdász, filozófus és pszichológus († 1836)
 május 19. – Jean Charles Léonard de Sismondi, svájci közgazdász és történész († 1842)
 május 31. – Johann Ludwig Tieck, német költő, író, kiadó, műfordító, a romantika képviselője († 1853)
 június 28. – Frédéric Cuvier, francia zoológus és paleontológus, Georges Cuvier öccse († 1838)
 július 13. – Wilhelm Heinrich Wackenroder, német író († 1798)
 július 31. – Ignacio López Rayón, mexikói függetlenségi harcos, a zitácuarói junta összehívója és elnöke († 1832)
 augusztus 30. – Pollack Mihály, magyar klasszicista építész († 1855)
 október 6. – I. Lajos Fülöp, francia király († 1850)
 november 1. – Josef Klieber, osztrák szobrász, éremkészítő és festő, a bécsi képzőművészeti akadémia vezető tanára († 1850)
 november 17. – Csokonai Vitéz Mihály, magyar költő († 1805)
 december 21. – Robert Brown angol botanikus († 1858)

Halálozások 
 február 20. – Savoyai Károly Emánuel, szárd–piemonti király, Savoya és Piemont hercege (* 1701)
 március 1. – Luigi Vanvitelli, olasz mérnök, késő barokk építész (* 1700)
 július 12. – Johann Joachim Quantz, zeneszerző, fuvolaművész. II. Frigyes porosz király fuvolatanára (* 1697)
 augusztus 3. – Stanisław Konarski, lengyel pedagógus nevelési reformer, író, költő, drámaíró, piarista szerzetes (* 1700)
 december 14. – Johann Lorenz Bach, német zeneszerző (* 1695)

Jegyzetek 

18. század
1772



Események

Határozott dátumú események 
 január 4. – Mária Terézia elrendeli a könyvek előzetes cenzúráztatását.
 február 19. – Bécsben aláírják a Lengyelország első felosztásáról szóló egyezményt, az országban reformmozgalom indul, ami 1791-ben a nagy szejm működésében csúcsosodik ki.
 augusztus 5. – A lengyel–litván állam meggyengülését kihasználva a szomszédos nagyhatalmak – Oroszország, Poroszország és Ausztria – a szentpétervári szerződésben rögzítettek szerint megkezdik Lengyelország felosztását.
 november 6. – Visszacsatolják Magyarországhoz az 1412-ben Zsigmond király által Lengyelországnak elzálogosított 16 szepesi községet, miután Lengyelország felosztása megtörténik.

Határozatlan dátumú események 
 Budára költöztetik a Nagyszombati Egyetemet.
 Felszentelik a váci székesegyházat, bár a belső munkálatok 1777-ig elhúzódnak.
 Megjelenik Bécsben Bessenyei György Ágis tragédiája című színműve.
 Magyar nyelvtörténet: a középmagyar kor vége, az újmagyar kor kezdete
 Jean-Jacques Rousseau elkészül a lengyel felkérésre írt korszakos jelentőségű művével, A lengyel kormány figyelmébe című esszével.

Az év témái

1772 az irodalomban

1772 a tudományban

Születések 
 január 2. – Jankovich Miklós, könyv-, régiség- és műgyűjtő, történész, az MTA tagja († 1846)
 március 10. – Friedrich von Schlegel, német filozófus, író, műkritikus († 1829)
 április 7. – Charles Fourier, francia utópista szocialista filozófus († 1837)
 április 18. – David Ricardo, brit közgazdász, üzletember és politikus († 1823)
 április 19. – Artner Teréz, költőnő († 1829)
 augusztus 2. – Louis Antoine de Bourbon–Condé, Bourbon herceg, a royalista emigráns hadsereg tisztje a francia forradalom és a napóleoni háborúk alatt († 1804)
 augusztus 14. – Sándor Lipót főherceg, Magyarország nádora († 1795)
 szeptember 7. – Simon Antal piarista tanár, gyógypedagógus, a siketek első magyar intézetének első igazgatója († 1808)
 szeptember 27. – Kisfaludy Sándor, költő († 1844)
 október 21. – Samuel Taylor Coleridge, angol költő, kritikus, és filozófus († 1834)
 november 4. – Csizmazia Sándor, magyar ügyvéd, író († 1860)
 december 9. – Kiss Bálint, református lelkész, történész, pedagógus, az MTA tagja († 1853)

Halálozások 
 február 2. – Fabriczy Dávid, evangélikus lelkész (* 1716)
 március 29. – Emanuel Swedenborg, (eredetileg Emanuel Swedberg), svéd tudós, filozófus, teológus, látnok és keresztény misztikus (* 1688)
 április 28. – Johann Friedrich Struensee, dán miniszter, orvos (* 1737)
 június 18. – Gerard van Swieten, Mária Terézia holland származású háziorvosa és könyvtárosa, reformer, Gottfried van Swieten apja (* 1700)
 november 9. – Banics Domokos, magyar Benedek rendi szerzetes, pap (* 1694)

Jegyzetek 

18. század
1771



Események

Határozott dátumú események 
 június 21. – A Mária Terézia által a dubrovniki domonkosoktól kiváltott Szent Jobb-ereklyét ünnepélyesen átadják Budán az angolkisasszonyoknak megőrzésre.
 július 20. – Mária Terézia kibocsátja a magyarországi szerbek jogállást szabályozó Illír regulamentumot.

Határozatlan dátumú események 
 Winterl Jakab, a vegytan és a botanika professzora megalapítja Nagyszombatban a budapesti Füvészkert elődjét.
 Küzmics István Halléban kiadja a Nouvi Zákont, az Újszövetség vend nyelvű fordítását.
 Tersztyánszky Dániel elindítja Bécsben a magyar olvasóknak szánt Allergnädigst privilegirte Anzeigen című, 1776-ig megjelenő ismeretterjesztő lapot.

Az év témái

1771 az irodalomban

1771 a tudományban

Születések 
 február 13. – Dessewffy József, országgyűlési követ, több megyék táblabírája, a Magyar Tudományos Akadémia igazgatósági és tiszteleti tagja († 1843)
 április 13. – Richard Trevithick angol feltaláló, bányamérnök († 1833)
 április 15. – Karl Philipp zu Schwarzenberg, osztrák herceg, császári-királyi tábornagy, a népek csatájában a Napóleon elleni koalíciós haderő főparancsnoka († 1820)
 augusztus 14. – Walter Scott, skót költő, író († 1832)
 szeptember 5. – Károly főherceg, magyar és cseh királyi herceg, császári tábornagy, a napóleoni háborúk jelentős hadvezére, hadszervező, katonai szakíró, Teschen első hercege, 1801–1804-ig a Német Lovagrend 54. nagymestere († 1847)
 szeptember 23. – Kókaku japán császár († 1840)
 október 13. – Johann Fischer von Waldheim, német anatómus, entomológus és paleontológus († 1853)

Halálozások 
 október 27. – Johann Gottlieb Graun, német barokk zeneszerző, Carl Heinrich Graun bátyja (* 1703)
 december 1. – Grassalkovich Antal, királyi személynök, kamaraelnök, Mária Terézia bizalmasa (* 1694)
 december 26. – Helvétius, francia filozófus, enciklopédista (* 1715)

18. század
1770



Események 
 március 26. – Cook kapitány befejezi Új-Zéland körülhajózását.
 május 7. - A tizennégy éves Habsburg Mária Antónia megérkezik a francia udvarba.
 május 16. - Habsburg Mária Antónia főhercegnő feleségül megy Bourbon Lajos Ágost francia trónörököshöz. 
 július 1. – A Lexell-üstökös (D/1770 L1) 0,015 AU távolságra halad el a Föld mellett.
 július 28. – Mária Terézia aláírja a diósgyőri vasgyár alapítólevelét; a diósgyőri vaskohászat megindulása.
 augusztus 22. – James Cook felfedezi, hogy Új-Guinea és Új-Hollandia (a mai Ausztrália) nem függnek össze, így Ausztrália általa feltérképezett keleti partvidékét a brit felségterületnek nyilvánítja.

Az év témái

1770 az irodalomban

1770 a tudományban

Születések 
 január 26. – Ifjabb Dorfmeister István, osztrák nemzetiségű magyar festőművész († 1807)
 január 30. – Köteles Sámuel, erdélyi filozófus, az MTA tagja, a magyar filozófiai szaknyelv egyik megteremtője († 1831)
 február 16. – Elekes János, piarista rendi pap, tanár, költő († 1816)
 március 2. – Louis Gabriel Suchet, Albufera hercege, francia marsall († 1826)
 március 8. – Pápay Sámuel, író, nyelvész, tanár, ügyvéd, az első magyar nyelvű rendszeres irodalomtörténet szerzője († 1827)
 március 16. – Karacs Ferenc, térképkészítő, rézmetsző († 1838)
 április 7. – William Wordsworth, angol romantikus költő († 1850)
 április 8. – Simonyi József, ismertebb nevén Simonyi óbester, legendás hírű huszártiszt, kortársai „a legvitézebb huszár” kitüntető címmel illették († 1832)
 május 3. – Balassovitz Márton, evangélikus prédikátor († ?)
 május 4. – François Gérard, francia festő († 1837)
 május 10. – Louis Nicolas Davout, Franciaország marsallja a napóleoni háborúkban († 1823)
 augusztus 3. – III. Frigyes Vilmos, porosz király, brandenburgi választófejedelem († 1840)
 augusztus 14. – Mariano Matamoros, mexikói függetlenségi harcos († 1814)
 augusztus 27. – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, német filozófus († 1831)
 október 17. – Engel János Keresztély, történetíró, erdélyi udvari kancelláriai fogalmazó († 1814)
 november 19. – Bertel Thorvaldsen, izlandi származású dán szobrász († 1844)
 valószínűleg december 16. – Ludwig van Beethoven, német zeneszerző († 1827)

Halálozások 
 február 8. – Thomas Tartler, erdélyi evangélikus lelkész (* 1700)
 február 14. – Földváry Ferenc, költő (* 1700)
 február 26. – Giuseppe Tartini, olasz barokk zeneszerző, hegedűművész és hegedűtanár (* 1692)
 március 23. – ifjabb Martin van Meytens, flamand származású svéd portréfestő, aki főleg Bécsben alkotott (* 1695)
 április 25. – Jean-Antoine Nollet, francia fizikus, a Royal Society tagja, abbé (* 1700)
 május 30. – François Boucher, francia rokokó festő (* 1703)
 szeptember 30. – George Whitefield, anglikán vándorló prédikátor (* 1714)
 november 13. – George Grenville, brit miniszterelnök, whig párti politikus (* 1712)

18. század
1769



Események 
 március 16. – Louis Antoine de Bougainville visszatér hároméves föld körüli hajóútjáról.
 április 13. – James Cook kiköt Tahitin, hogy onnan figyelje meg a Vénusz átvonulását a Nap előtt.
 május 8.-9. – Ponte Novunál a franciák legyőzik a Korzikai Köztársaság Pasquale Paoli által vezetett seregét és megszerzik az uralmat a sziget felett.
 június 3. – A Vénusz átvonulása a Nap előtt.
 augusztus 18. – Bresciai lőporrobbanás
 október 7. – James Cook kiköt új-Zélandon.
 november 7. – Orvosi fakultás jön létre a nagyszombati egyetemen, ez a szervezett orvosképzés kezdete Magyarországon.
 november 25. – Magyarországon először indul szakszerű orvosképzés Egerben 10 hallgatóval. A nagyszombati orvosi kar felállítása után, 1771-ben megszűnik.

Az év témái

1769 az irodalomban

1769 a tudományban

Születések 
 január 10. – Michel Ney, francia marsall a napóleoni háborúk idején († 1815)
 január 31. – André-Jacques Garnerin, francia feltaláló, merevített váz nélküli ernyővel elsőnek hajtott végre nagy magasságból sikeres ejtőernyős ugrást († 1823)
 március 14. – Kármán József, író, ügyvéd († 1795)
 március 21. – Dayka Gábor, költő, pap, tanár († 1796)
 március 29. – Nicolas Jean-de-Dieu Soult, Dalmácia hercege, francia marsall († 1851)
 április 11. – Jean Lannes, montebellói herceg, francia marsall († 1809)
 április 14. – Barthélemy Catherine Joubert, francia tábornok a forradalmi és a napóleoni háborúk idején († 1799)
 május 1. – Arthur Wellesley, angol-ír származású brit hadvezér, főhadparancsnok, az Egyesült Királyság miniszterelnöke († 1852)
 június 13. – Gaetano Savi olasz botanikus († 1844)
 augusztus 15. – Napoléon Bonaparte, tábornok, 1804-től francia császár († 1821)
 augusztus 23. – Georges Cuvier, francia zoológus, geológus, az összehasonlító anatómia megalapítója, az őslénytan úttörője († 1832)
 augusztus 25. – Lederer Ignác, császári és királyi tábornagy († 1849)
 augusztus 25. – Alexander von Humboldt, német természettudós és utazó († 1859)
 december 25. – Karl Ludwig Costenoble német színész és színműíró († 1837)

Halálozások 
 március 2. – Bod Péter, református lelkész, irodalomtörténész (* 1712)

 
18. század
Andronikosz (egyértelműsítő lap)



Uralkodók

Bizánc 
 I. Andronikosz „Komnénosz” keletrómai (bizánci) uralkodó (Kr. u. 1183–1185])
 II. Andronikosz „Palaiologosz” bizánci császár (1282–1328)
 III. Andronikosz „Palaiologosz” bizánci császár (kb. 1328–1341)
 IV. Andronikosz bizánci császár (1376–1379)

Trapezunti Császárság 
 I. Andronikosz „Gidosz” trapezunti császár (1222–1235)
 II. Andronikosz „Nagy Komnénosz” trapezunti császár (1263–1266)
 III. Andronikosz trapezunti császár (1330–1332)

Művészek és tudósok 
 Livius Andronicus (Livius Andronikosz) görög születésű római műfordító, költő (Kr. e. 3. század)
 Rhodoszi Andronikosz filozófus (kb. Kr. e. 70 – ?)
 Küroszi Andronikosz (vagy Andronikosz Kirresztész) görög csillagász (kb. Kr. e. 100)

Egyéb 
 Andronikosz Kontosztephanosz bizánci hadvezér
 Szent Andronikosz apostol, egyesek szerint vértanú és Pannónia püspöke
 Titus Andronicus, az azonos című Shakespeare-dráma főszereplője, talán az egyik előbb említett uralkodó után címezve
Raketball

A raketball a teniszben használatoshoz hasonló ütőkkel és üreges belsejű gumilabdával, erre a célra kialakított teremben játszott sportág.
Más hasonló sportokkal ellentétben a labda érintheti a padlót, a falakat, vagy akár a mennyezetet is.
Általában kettő, ritkábban 3 vagy 4 játékos játszik egyszerre.

Gyakran összekeverik az első ránézésre hasonló, ám másfajta teremben, másfajta ütőkkel, labdákkal és szabályok szerint játszott squash-sal.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos szabályok 

Sportágak
McAfee

A McAfee, Inc. (NYSE: MFE) egy antivírus-programokkal foglalkozó és számítógép-biztonsági cég, központja Santa Clarában, Kaliforniában van. Három üzletágat foglal magába:

 A McAfee Antivirus-t és biztonsági termékeket
 A Sniffer Technologies hálózati figyelő és elemző eszközöket
 A Magic Solutions hívóközpont szolgáltatást (call-center) és asztali alkalmazásokat (service desk)

Története 
2004 közepéig a McAfee Network Associates néven volt ismeretes. A Network Associates forma 1997-ből való, amikor is egyesült a McAfee Associatesszel. Nevét alapítójáról, John McAfee-ről és a  Network Generalról kapta. A cég a nevét McAfee-re változtatta, ezzel is jelezve, hogy ezentúl a biztonsággal kapcsolatos alkalmazásokra és megoldásokra fókuszál.

Termékek 

 McAfee Total Protection
 McAfee Internet Security
 Mcafee Antivirus
 McAfee Antivirus Plus
 McAfee Livesafe
 McAfee Security Scan Plus
 McAfee Mobile Security
 McAfee True Key
 McAfee Safe Family
 McAfee Virus Removal Service
 McAfee TechMaster PC Tune-up
 McAfee TechCheck
 McAfee Safe Connect
 McAfee Secure Home Platform
 McAfee Identity Theft Protection Standard
 McAfee Identity Theft Protection Plus
 McAfee Identity Theft Protection Premium
 McAfee Stinger
 McAfee Tesladecrypt
 McAfee RootkitRemover
 McAfee GetSusp
 McAfee Ransomware Recover
 McAfee TechMaster Concierge Services
 McAfee Small Business Security
 McAfee Endpoint Assistant
 McAfee Enterprise Support
 McAfee MVISION
 McAfee MVISION Mobile
McAfee WebAdvisor
 McAfee Web Protection
 McAfee Web Gateway
 McAfee Web Gateway Cloud Service
 McAfee Complete Data Protection
 McAfee Total Protection for Data Loss Prevention
 McAfee Database Security
 McAfee Network Security Platform
 McAfee Virtual Network Security Platform
 McAfee Advanced Threat Defense

További információk 
McAfee

Jegyzetek 

Biztonsági szoftvert fejlesztő cégek
Az Amerikai Egyesült Államok szoftverfejlesztő cégei
Szilícium-völgyi cégek
1521



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Luther Mártont egyházi átkokkal sújtják.
 január 21. – X. Leó pápa Decet Romanum Pontificem kezdetű bullájával kiközösíti Luther Mártont.
 április 17–18. – Luther Márton a wormsi birodalmi gyűlésen – V. Károly császár előtti két kihallgatás után is – megtagadja tanainak visszavonását.
 április 28. – V. Károly német-római császár Ferdinánd öccsére bízza a Habsburgok örökös tartományainak – Alsó- és Felső-Ausztria, Stájerország, Karintia és Krajna – igazgatását.
 május 4. – Bölcs Frigyes szász választófejedelem Junker Jörg (György lovag) néven 1522 márciusáig rejtegeti Luthert az Eisenach melletti Wartburg várában. (Ezt az időt Luther az Újtestemantum németre fordításával tölti.)
 május 8. – A wormsi rendeletben Luthert és híveit kiközösítik,írásait és azok terjesztését betiltják.
 május 18. – Szulejmán szultán Isztambulból Magyarország ellen indul hadseregével. (Lásd: 1521-26-os magyar–török háború.)
 július 7. – A törökök beveszik Szabács várát, amit magyar és szerb katonák védenek.
 július 10. – Piri Mehmed pasa nagyvezír hozzákezd Nándorfehérvár külső falainak lövéséhez.
 augusztus 29. – Az oszmánok elfoglalják Nándorfehérvárt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Szulejmán szultán leromboltatja a Duna-Tisza összefolyása alatt, a Tarcal-hegység keleti lábánál fekvő Szalánkemén várát.
 Hernán Cortés spanyol konkvisztádor megostromolja és beveszi az azték fővárost, Tenochtitlánt.

Az év témái

1521 a tudományban

1521 az irodalomban

Születések 
 az év folyamán –
 François de Coligny d’Andelot francia hadvezér, Coligny admirális és Châtillon bíboros fivére, a hugenotta párt egyik vezetője a francia vallásháborúkban († 1569)
 Mehmed herceg, I. Szulejmán oszmán szultán második fia († 1543)

Halálozások 
 április 6. – Hedvig tescheni hercegnő, a Szapolyaiak anyja (* 1469)
 április 27. – Ferdinand Magellan portugál utazó, felfedező, a Csendes-óceán névadója (* 1480 körül)
 június 15. – Bakócz Tamás esztergomi érsek, bíboros (* 1442)
 december 1. – X. Leó pápa (* 1475)

Jegyzetek 

16. század
1522



Események

Határozott dátumú események 
 január 9. – VI. Adorján (Adriaan Dedel) személyében az első nem-itáliai (holland) származású pápa lép trónra.
 január 13. – II. Lajos magyar és cseh király és Habsburg Mária spanyol királyi hercegnő esküvője.
 május 29. – A törökök elfoglalják Knint a horvátoktól.
 június 18. – Klissza megvédi magát a boszniai pasák támadásától.
 június 26. – A törökök megtámadják Rhodoszt.
 december 22. – I. Szulejmán beveszi Rodoszt, véget ér a johanniták uralma.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Megjelenik nyomtatásban Luther Márton Újszövetség-fordítása.

Az év témái

1522 a tudományban

1522 az irodalomban

Születések 
 szeptember 11. – Ulisse Aldrovandus itáliai természetbúvár, alkimista († 1605)
 november 18. – Lamoraal van Egmont gróf († 1568)
 Mihrimah szultána

Halálozások 
 június 13. – Piero di Tommaso Soderini, Firenze gonfalonieréje (* 1452)
 július 5. – Antonio de Nebrija középkori spanyol (andalúz) humanista és nyelvész (* 1441)
 augusztus 24. – I. Gaspard de Coligny francia marsall (* 1465/1470)
 augusztus 28. – Giovanni Antonio Amadeo olasz szobrász, építész (* 1447)

Jegyzetek 

16. század
1523



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – A johanniták egyezségben elismerik a rodoszi háborúban elszenvedett vereségüket és kiűritik a szigetet.
 február 4. – VI. Adorján pápa megerősíti Tomori Pál kalocsai érseki kinevezését.
 augusztus 6–7. – Tomori Pál pürrhoszi győzelmet arat a törökökön a szávaszentdemeteri csatában.
 november 26. – VII. Kelemen foglalja el a pápai trónt.

Határozatlan dátumú események 
 az év tavaszán – A törökök a dunai határszakaszon három nagyobb támadást hajt végre. (Márciusban Báli bég Pétervárad ellen vonul, május végén elpusztítja Valkó nagy részét, végül – a Ferhát pasa-féle csapatokkal megerősítve – augusztusban újra támad.)
 augusztus – Az első protestáns (hugenotta) vértanú, Jean Vallière máglyahalált szenved Párizsban.
 október-december – Csúcstalálkozóra került sor Bécsújhelyen II. Lajos, Ferdinánd főherceg, Krzysztof Szydłowiecki lengyel kancellár, a cseh főurak, és a pápai, valamint a moldvai követek között.

Az év témái

1523 a tudományban

1523 az irodalomban

Születések 
 szeptember 22. – Charles de Bourbon, Rouen érseke, bíboros, X. Károly néven a Szent Liga ellenkirálya († 1590)
 október 18. – Jagelló Anna Lengyelország királynője, Litvánia nagyfejedelemnője férje, Báthory István mellett († 1596)

Halálozások 
 május 17. – Franz von Sickingen, birodalmi lovag, a "lovagok háborújának" résztvevője, a lutheri reformáció támogatója (* 1481)
 augusztus 13. – Gerard David, flamand festő és illuminátor (* 1460)
 augusztus 29. – Ulrich von Hutten, német tudós, költő, vallási reformer (* 1488)
 szeptember 14. – VI. Adorján pápa (* 1459)
 október – William Cornysh, angol zeneszerző, drámaíró, költő és színész (* 1465)
Bizonytalan dátum
 Wijerd Jelckama, fríz katonai vezető, szabadságharcos (* 1490)
 Bartolomeo Montagna, itáliai festő (* 1450 körül)

Jegyzetek 

16. század
1525



Események

Határozott dátumú események 
 február 24. – A páviai csata, „a lovagkor utolsó csatája”. (V. Károly német-római császár hadai legyőzik I. Ferenc francia király seregét, a francia király fogságba esik.)
 április 10. – Az evangélikus hitre áttért Albrecht von Hohenzollern am Brandenbrug-Ansbach, a Német Lovagrend nagymestere a krakkói piactéren leteszi a hűségesküt I. Zsigmond lengyel király előtt, ezzel a rend kezében még megmaradt Kelet-Poroszország világi prostestáns hercegséggé szerveződik, de továbbra is Lengyelország hűbérese.
 május 5. – Állhatatos János megörökli bátyjától, Frigyestől a szász választófejedelemséget.
 május 25. – A Frankenhausen melletti csatában a felkelők vereségével véget ér a nagy német parasztháború.
 június 13. – Luther Márton feleségül veszi Katharina von Borát, egy egykori apácát, s mindketten szakítanak szüzességi fogadalmukkal.
 június 24. – A hatvani országgyűlés nyitónapja. (A országgyűlés Werbőczy Istvánt nádorrá választja, továbbá törvénycikk születik a lutheri nézeteket vallók elítéléséről és elégetéséről.)
 július 6. – Sárkány Ambrust az országbírói (iudex curiae regiae) székben Drágffy János váltja fel.

Határozatlan dátumú események 
 az évfolyamán – Matteo di Bassi megalapítja a kapucinus szerzetesrendet Itáliában.
 az év vége – Frangepán János horvát gróf francia követként Isztambulba érkezik.

Az év témái

1525 a tudományban

1525 az irodalomban

Születések 
 április 12. – Alesius Dénes, Szapolyai János király udvari papja († 1577)

Halálozások 

 február 24. – Guillaume Gouffier de Bonnivet francia admirális (*&nbsp1482 k.)
 február 24. – Galeazzo Sanseverino itáliai-francia hadvezér, francia főlovászmester (* 1460 k.)
 február 24. – Jacques de La Palice francia marsall (* 1470)
 február 24. – II. Louis de La Trémoille francia hadvezér (* 1460 k.)
 március 3. – Thomas de Foix-Lescun francia marsall (* 1485)
 május 5. – III. Frigyes szász választófejedelem (* 1463)
 május 27. – Münzer Tamás reformátor, a nagy német parasztháború egyik vezetője (* 1488 vagy 1489)
 augusztus 4. – Andrea della Robbia firenzei szobrász, Luca della Robbia unokaöccse (* 1435)
 Nurbanu szultána II. Selim felesége, III.Murad anyja.
 Esmehan Baharnaz szultána, I Selim szultán unokája.

Jegyzetek 

 
16. század