1964



Események 
 január 31. – A Magyar Televízióban először kerül adásba az ismeretterjesztő tudományos híradó, a Delta.
 március 5. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a polgári törvénykönyvet.
 március 8. – Karol Wojtyła érseki beiktatása a Wawelben.
 március 27. – Az ún. nagypénteki földrengés Alaszka déli partjainál.
 március 31. – Miután João Goulart brazil elnök egy riói nagygyűlésen bejelenti az átfogó államosítási programját a hadsereg fellázad ellene. (Két nappal később a szomszédos Uruguayba menekül.)
 április 17–20. – A csehszlovák koncepciós perek egyik felelősének, Rudolf Barák korábbi belügyminiszternek a pere, akit törvénysértő eljárás vádjával 15 évi börtönbüntetésre ítélnek.
 április 22. – New York Cityben, a New York-i Világkiállítás megnyitásánál néhány vietnámi háború ellen tiltakozó, ülősztrájkot tartó fiatalt először neveznek hippinek az amerikai tévében, a kifejezés ezután kap ismertséget.
 május 28. – Jeruzsálemben a Palesztin Nemzeti Kongresszus megalakítja a PFSZ-t.
 június 14. – A „legeredményesebb” nemzetgyűlési választások Csehszlovákiában, ahol a választók 99,99%-a szavaz a Nemzeti Front jelöltjeire.
 július 31. – A Tonkini incidens kezdete.
 augusztus 1. – Manlio Brosio az új NATO–főtitkár.
 augusztus 10. – Szalima Masamba mohéli királynőt a franciaországi Pesmes Szent Hilár templomában örök nyugalomra helyezik.
 szeptember 11–16. – Tito Budapesten tárgyal.
 szeptember 20–23. – I. Hailé Szelasszié etióp császár hivatalos látogatáson Magyarországon tartózkodik.
 szeptember 17. – Jugoszláv együttműködési egyezmény a KGST-vel.
 október 6. – Felbocsátják a Kozmosz–47-et. (Ez volt a Voszhod űrtrojka ember nélküli főpróbája. Az űrhajó másnap sikeresen földet ért a Szovjetunió előre megadott területén.)
 október 11. – Kádár János a magyar párt- és kormányküldöttség élén egyhetes látogatásra Lengyelországba utazik. (Október 18-án tér haza.)
 október 12. 
 Fellövik a szovjet Voszhod–1 űrhajót Bajkonurból.
 Moszkvában ülésezik az SZKP Központi Bizottságának Elnöksége – Nyikita Hruscsov távollétében –, ahol Mihail Szuszlov, a párt fő ideológusa, Alekszandr Selepin, a Szovjetunió Minisztertanácsa elnökének első helyettese, valamint Nyikolaj Ignatov, az Oroszországi Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság Legfelsőbb Tanácsa Elnökségének elnöke Hruscsovnak minden tisztségéből való felmentését javasolják, és az ebben az időben az abháziai Picundában üdülő Hruscsovot hivatalos ürüggyel szabadsága megszakítására ösztönzik.
 október 13. – Hruscsov Moszkvába érkezik, és megkezdődik az SZKP KB Elnökségének kibővített ülése, amelyen Hruscsov is megjelenik, amikor is Anasztaz Mikojan államfő, a Szovjetunió Legfelsőbb Tanácsa Elnökségének elnöke kivételével heves vitában kikelnek Hruscsov ellen, és a távozását kívánják. (Bár Hruscsov értesült az ellene szőtt, kis októberi forradalomnak csúfolt összeesküvésről, mégsem tett ellene semmit, ennek ellenére meglepetésként éri a heves reakció, és először még harciasan visszatámadva nem fogadja el, hogy saját akaratából távozzon a hatalomból, azonban estére megváltoztatja véleményét, és belenyugszik a plénum döntésébe.)
 október 14. – Az SZKP KB Elnöksége az SZKP Központi Bizottságához fordul azzal a kéréssel, hogy Hruscsovot „idős korával és megromlott egészségi állapotával” való indoklással minden párt- és állami funkciójából mozdítsa el, amibe Hruscsov látszólag rezignáltan beleegyezik.
 október 15.
 Hruscsov helyére első titkárnak az SZKP KB Leonyid Brezsnyevet nevezi ki, míg a minisztertanács elnökévé (kormányfő) a Szovjetunió Legfelsőbb Tanácsa Elnöksége Alekszej Koszigint teszi meg. (Brezsnyev 1977-től a Szovjetunió államfője lesz, és a haláláig, 1982-ig tölti be a tisztségeit, míg Koszigin a súlyos betegsége miatti lemondásáig, azaz 1980-ig marad a pozíciójában, de két hónappal később elhunyt még abban az évben.)
 Nagy-Britanniában a Harold Wilson vezette Munkáspárt nyeri a választásokat.
 október 16. 
 Az első kínai atomrobbantás.
 Az MSZMP Politikai Bizottsága Biszku Béla vezetésével Kádár János távollétében a szovjet eseményeket tárgyalja meg.
 Nagy-Britanniában II. Erzsébet királynő Harold Wilson munkáspárti vezetőnek ad miniszterelnöki felhatalmazást. (Wilson 1970-ig tölti be a kormányfői tisztséget.)
 október 18. – Kádár János vonattal hazaérkezik Budapestre Lengyelországból, és a Nyugati pályaudvar előtt nagy közönség jelenlétében beszédet mond, amit a Magyar Rádió élő egyenes adásban közvetít, és melyben Kádár kitér Hruscsov leváltására is, és Hruscsov érdemeit méltatva értékeli az új helyzetet.
 november 12.
 I. Sarolta luxemburgi nagyhercegnő lemond a trónról a fia, I. János javára. (Uralkodik 2000-ig, a lemondásáig.)
 Ismét Antonín Novotnýt választják Csehszlovákia köztársasági elnökévé. (Novotný 1968-ig, a leváltásáig tölti be az államfői tisztséget.)
 november 21. – Budapesten felavatják az új Erzsébet hidat. (Tervezője Sávoly Pál.)
 november 28. – A Mariner–4 elindul a floridai Cape Canaveral űrközpontból a Mars felé.
 december 7–13. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetségének (JKSZ) VIII. kongresszusa. (A második világháború óta először vitatják meg nyilvánosan a nemzetek közötti viszonyokat, továbbá a JKSZ egyik fő feladatául a nacionalizmus elleni harcot jelölik meg.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1964-ben

1964 a tudományban

1964 a légi közlekedésben

1964 a vasúti közlekedésben

1964 a filmművészetben

1964 az irodalomban 
 Isaac Asimov: Acélbarlangok
 Április 11-ét, József Attila magyar költő születésnapját a Magyar költészet napjává nyilvánították.

1964 a zenében 

 január 1: A BBC elindítja az Egyesült Királyságban a Top of the Pops-t, a világ leghosszabb időn keresztül sugárzott és egyik legközismertebb könnyűzenei műsorát.

Fontosabb külföldi albumok 
 The Beatles: A Hard Day’s Night, Beatles for Sale, Meet the Beatles
 The Beach Boys: All Summer Long
 Bob Dylan: The Times They Are A-Changin’, Another Side of Bob Dylan
 The Rolling Stones: The Rolling Stones
 The Kinks: The Kinks

1964 a sportban 
 január 29. – február 9. IX. Téli olimpiai játékok Innsbruckban. 36 ország részvételével.
 október 10. – október 24. XVIII. Nyári olimpiai játékok Tokióban. 93 ország részvételével.
 John Surtees nyeri a Formula–1 világbajnokságot a Ferrari csapattal.
 A Ferencváros nyeri az NB1-et. Ez a klub 19. bajnoki címe.

1964 a jogalkotásban

Születések 
 január 7. – Nicolas Cage amerikai színész
 január 17. – Michelle Obama, Barack Obama felesége
 január 23. – Mariska Hargitay, amerikai filmszínésznő
 január 29. – Schnell Ádám, Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész
 február 3. – Görög László, Jászai Mari-díjas magyar színész
 február 8. – Szulák Andrea, színésznő, énekesnő, műsorvezető
 február 15. – Chris Farley, amerikai színész komikus († 1997)
 február 27. – Für Anikó, Jászai Mari-díjas magyar színésznő, érdemes művész
 március 9. – Juliette Binoche francia színésznő
 március 17. – Rob Lowe, amerikai színész
 március 25. – Bochkor Gábor, magyar műsorvezető
 március 27. – Kispál András gitáros, zeneszerző
 március 30. – Tracy Chapman amerikai fekete bőrű zeneszerző, énekesnő
 április 3. – Marco Ballotta, olasz labdarúgó
 április 6. – David Woodard, amerikai karmester és író
 április 7. – Russell Crowe filmszínész
 április 29. – Federico Castelluccio, olasz-amerikai színész, festőművész
 április 29. – Varnus Xavér magyar orgonaművész, író
 május 2. – Mészáros Zoltán, magyar színész-rendező
 május 3. – Oberfrank Pál, Jászai Mari-díjas magyar színész
 május 4. – Máthé Zsuzsa festőművész
 május 7. – Hiller István történész, politikus, az MSZP volt elnöke
 május 16. – Bérces Edit ultramaratoni futó, világcsúcstartó, világ- és Európa-bajnok
 május 25. – Molnár Miklós jogtudós, közigazgatási jogász, ügyvéd († 2016)
 május 26. – Tobias Künzel, a Die Prinzen nevű német együttes frontembere és billentyűse
 június 3. – Féderer Ágnes újságíró († 2022)
 június 7. – Székely János teológus
 június 15. – Michael Laudrup dán labdarúgó, edző
 június 20. – Hevesi Tamás, magyar énekes
 július 11. – Tardos Gábor, magyar matematikus
 július 16. – Nino Burdzsanadze, grúz politikus
 július 17. – Heather Langenkamp, amerikai színésznő
 július 20. – Chris Cornell,  amerikai rockzenész, dalszerző († 2017)
 július 26. – Bogár János ultramaratoni futó
 július 26. – Sandra Bullock amerikai filmszínésznő
 július 31. – C. C. Catch, német popénekesnő
 augusztus 8. – Keresztes Ildikó énekesnő, színésznő
 augusztus 27. – Gundel Takács Gábor újságíró, műsorvezető, sportriporter, kommentátor
 szeptember 2. – Keanu Reeves angol-kanadai színész
 szeptember 20. – Szalai Miklós, történész, a fiatal nemzedékhez tartozó egyik legismertebb vallásfilozófiával foglalkozó magyar ateista filozófus
 szeptember 20. – Vörös István, József Attila-díjas költő, prózaíró, kritikus, irodalomtörténész, esszéista
 szeptember 22. – Gécsek Tibor kalapácsvető
 október 2. – Vitalie Vrabie moldovai közigazgatási-, majd védelmi miniszter
 november 20. – Katharina Böhm svájci színésznő
 december 23. – Eddie Vedder, amerikai zenész, a Pearl Jam énekese

Halálozások 
 február 8. – Ernst Kretschmer, német pszichiáter (* 1888)
 február 14. – Csathó Kálmán, író, rendező (* 1881)
 március 10. – Dallos Sándor, író (* 1901)
 március 18. – Norbert Wiener, amerikai matematikus (* 1894)
 március 23. – Peter Lorre, magyar származású amerikai színész (* 1904)
 április 5. – Douglas MacArthur, az USA tábornoka (* 1880)
 április 10. – Beke Ödön nyelvész, finnugrista, az MTA tagja (* 1883)
 május 27. – Dzsaváharlál Nehru, India miniszterelnöke (* 1889)
 május 30. – Szilárd Leó, fizikus (*  1898)
 június 3. – Frans Eemil Sillanpää, Nobel-díjas finn író (* 1888)
 augusztus 7. – Szalima Masamba mohéli királynő (* 1874)
 augusztus 17. – Inántsy-Pap Elemér magyar ügyvéd, kincstári ügyész, miniszteri osztályfőnök, országgyűlési képviselő (* 1881)
 szeptember 1. – Joachim Ferenc, festőművész (* 1882)
 szeptember 1. – Szüdi György, József Attila-díjas költő (* 1909)
 szeptember 12. – Fitz József, könyvtáros, nyomdászattörténész (* 1888)
 szeptember 18. – Seán O’Casey, ír drámaíró (* 1880)
 szeptember 29. – Csurka Péter, újságíró, író (* 1894)
 október 15. – Cole Porter, amerikai zeneszerző (* 1891)
 október 20. – Herbert Hoover, az USA 31. elnöke (* 1874)
 október 28. – Szabó Károly műszerész, 1944-ben a svéd követségen Raoul Wallenberg munkatársa (* 1916)
 november 21. – Hanzó Lajos, Kossuth-díjas magyar történész, pedagógus (* 1915)
 november 24. – Mányai Lajos, színművész (* 1912)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század