1543



Események

Határozott dátumú események 
 február 11. – A tiszántúli rendek Fráter György helytartó által összehívott gyulai gyűlése, melyen megbízzák a Partium Ferdinánd-párti kormányzatával.
 február 21. – Az etiópok és a portugálok leverik a Tana tó melletti csatában a törököktől is segített adali moszlimokat, akiknek vezetője a rettegett Balkezes Ahmed is meghal az ütközetben.
 április 4. – A szekszárdi csata: végvári katonák megtizedelik a szekszárdi törököket, Dunaszekcsőnél azonban már vereséget szenvednek.
 április 13. – A kaposi csata: a szekszárdi törökök a Kapos mellett szétverik a végvári katonák egy csapatát.
 július 7. – Török kézre kerül Siklós.
 július 12. – VIII. Henrik angol király házasságot köt a kétszer megözvegyült Parr Katalinnal. (Az asszony előnyben részesített kérője, Thomas Seymour – a néhai Jane Seymour királyné fivére – okosan félreált.)
 augusztus 10. – A török beveszi Esztergom várát. (Várdai Pál esztergomi érsek székhelyét Nagyszombatra helyezi át.)
 augusztus 17. – I. Szulejmán török szultán elfoglalja Tata várát és leromboltatja.
 szeptember 3. – A Szulejmán vezette török seregek elfoglalják Székesfehérvárt.
 szeptember 19. – A győri huszárok a vásárhelyi csatában szétverik a környéket dúló törököket és tatárokat.

Határozatlan dátumú események 
 február – A szegedi vérfürdő, mely során a törökök leigázzák Szegedet, lakóinak egy részét kardélre hányják, másokat elhurcolnak.
 július 6-a előtt – A törökök megszállják Pécset.
 az év folyamán – 
 A boszniai törökök elfoglalnak öt szlavóniai várat – köztük Valpót, Atyinát és Dobrakucsát. –, Csáktornyával nem boldogulnak.
 A boszniai törökök megpróbálják elfoglalni Kanizsát.
 A Fertő tó teljesen kiszárad.
 Első európaiként portugál kereskedők jelennek meg Japánban.
 Két korszakos jelentőségű tudományos munka jelenik meg:
Kopernikuszi fordulat a tudomány történetében. Kopernikusz Nürnbergben publikálja a De Revolutionibus Orbium Coelestium (Az égi pályák körforgásáról) című könyvét, melyben a matematika eszközeivel leírja a heliocentrikus világképet. Ezzel az elméletével a középkor végi tudományos forradalom elindítója lett.
 Andreas Vesalius közzéteszi De humani corporis fabrica (Az emberi test működéséről) című művét, amelyet emberi holttestek boncolása során szerzett tapasztalatai alapján írt. A könyv megjelenése mérföldkő az orvostudomány történetében.

Az év témái

1543 a tudományban 

Néhány nappal a „De revolutionibus orbium coelestium” című művének a megjelenése után, meghal Kopernikusz lengyel csillagász. Az 1543. május 24-én kinyomtatott művében először jelenik meg, hogy nem a Föld az Univerzum középpontja.  Ezzel forradalmasította az emberiség egész addigi világképét, és megalapozta Galilei, Kepler és Newton felfedezéseit, megindította a középkor végét is jelző tudományos forradalmat.

1543 az irodalomban

Születések
 Domenico Fontana olasz építész († 1607)

Halálozások 
 május 24. – Nikolausz Kopernikusz csillagász, matematikus és közgazdász (* 1473)
 június 2. – Erdődi Simon horvát bán; zágrábi megyés püspök (* 1489)
 november 29. – Ifj. Hans Holbein német festő, a reneszánsz mesterek második generációjának tagja (* 1497)
 az év folyamán – Mehmed herceg, I. Szulejmán oszmán szultán második fia (* 1521)

Jegyzetek 

 
16. század