alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1737



Események

Határozott dátumú események 
 július 28. – Az orosz-török háborúba belépő császári seregek elfoglalják Ništ.
 október 11. – A császári hadsereg feladja Ništ.

Határozatlan dátumú események 
 Megjelenik a Nagyszombati Egyetem fennállásának százéves évfordulójára Kazy Ferenc műve; a Historia Universitatis Tyrnaviensis.

Az év témái

1737 az irodalomban

1737 a tudományban

Születések 
 január 29. – Thomas Paine, angol származású, az Amerikai Egyesült Államokban és Franciaországban tevékenykedő politikus, újságíró, esszéista († 1809)
 március 9. – Josef Mysliveček, cseh zeneszerző († 1781)
 május 8. – Edward Gibbon, brit történész († 1794)
 augusztus 5. – Johann Friedrich Struensee, dán miniszter, orvos († 1772)
 szeptember 9. – Luigi Galvani, olasz orvos és fizikus († 1798)
 szeptember 14. – Michael Haydn, osztrák klasszicista zeneszerző, Joseph Haydn öccse († 1806)
 szeptember 15. – Aranka György, magyar író († 1817)
 október 7. – Laszlovszky József Buda szenátora, a város bírája, megyei táblabíró és polgármester († 1818)

Halálozások 
 április 8. – Amade Antal, költő (* 1674)
 augusztus 3. – Ifjabb Buchholtz György, magyar író, költő, természettudós, iskolaigazgató (* 1688)
 december 18. – Antonio Stradivari, olasz hegedűkészítő (* 1643 vagy 1644)

18. század
1738



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. - I. Mahmud oszmán szultán erdélyi fejedelemmé nyilvánítja Rákóczi Józsefet.
 január 28. - Rákóczi József kiáltványt ír Erdély és Magyarország népéhez, melyben kihirdeti fejedelemségét. 
 május 6. - III. Károly pártütőnek nyilvánítja Rákóczi Józsefet és elfogatóparancsot ad ki ellene.
 augusztus 15. - A császári csapatok feladják Orsova várát.

Határozatlan dátumú események 
 Megkezdődnek az ásatások Herculaneumban.

Az év témái

1738 az irodalomban

1738 a tudományban

Születések 
 január 13. – Jan Dekert lengyel kereskedő, nagypolgári politikus, Varsó polgármestere († 1790)
 január 27. – Blaž Kumerdej szlovén filológus, tanár, nyelvújító, a szlovén iskolarendszer atyja († 1805)
 május 28. – Joseph-Ignace Guillotin francia orvos, a guillotin feltalálója († 1814)
 június 4. – III. György Nagy-Britannia királya († 1820)
 augusztus 16. – Anton Wilhelm von L’Estocq porosz lovassági tábornok († 1815)
 november 15. – William Herschel az Uránusz bolygó felfedezője, minden idők egyik legnagyobb megfigyelőcsillagásza († 1822)
 november 25. – Thomas Abbt német matematikus és író († 1766)
 december 15. – Schönvisner István régész, egyetemi tanár, nagyváradi kanonok († 1818)
 december 21. – Teleki József ugocsai főispán, koronaőr, műgyűjtő és író († 1796)
 december 31. – Johann Hermann francia orvos és természettudós († 1800)

Halálozások 
 március 26. – Radvánszky János, II. Rákóczi Ferenc tanácsosa, költő és naplóíró, evangélikus egyházkerületi felügyelő (* 1666)
 augusztus 18. – Antoni Sámuel, evangélikus szuperintendens (* 1664)
 november 10. – Rákóczi József, II. Rákóczi Ferenc és Hessen–Wanfriedi Sarolta Amália hercegnő nagyobbik fia (* 1700)

18. század
1210



Események 
 A grúz seregek feldúlták Perzsia északi részét.
 III. Ince pápa kiközösítette IV. Ottó német-római császárt, mivel az seregével Dél-Itáliába vonult.
 Strassbourgi Gottfried megírta Trisztán című költői művét.
 Dán keresztes hadjárat Poroszországba.
 A västergötlandi és az östergötlandi seregek legyőzik Gestilrennél a dán seregeket, melyek az itt halálát lelt Sverker svéd kiskirály szövetségesei voltak.

Születések 
 II. Sancho portugál király († 1248)
 IV. Honoriusz pápa († 1287)
 Birger Jarl svéd államférfi
 X. Gergely pápa († 1276)

Halálozások 

13. század
1211



Események 
 II. András a kunok ellen a Német Lovagrendet a Barcaságba telepíti. Gertrúd királyné befolyása az udvarban rendkívül megnő, rokonai magas tisztségekbe jutnak.
 Galíciában lázadás tör ki Konrád fejedelem ellen.
 Balatonfüred első írásos említése
 Tab első említése Thob néven

Születések 
 (VII.) Henrik német király († 1242)

Halálozások 
 május 16. – IV. Mieszko lengyel fejedelem (* 1138?)
 az év folyamán – III. Alexiosz bizánci császár (* 1153)

13. század
1212



Események 
 I. Tamar grúz királynő leveri a kelet-grúziai hegylakók lázadását.
 III. Vszevolod vlagyimiri nagyfejedelem és a bojárok harca a fejedelem győzelmével végződik. A bojárok meghódolnak Vszevolodnak, aki azonban rövidesen meghal, ezután fejedelemsége részekre bomlik.
 II. György vlagyimiri nagyfejedelem trónra lépése (1216-ban lemond, 1218-ban másodszor lép trónra, 1238-ig uralkodik).
 II. András király seregével benyomul Galíciába Konrád galíciai fejedelem támogatására. Távozása után Konrádot újra elűzik.
 A gyermekek keresztes hadjárata. 
 A Navas de Tolosa-i csata. Az egyesült kasztíliai–aragon–navarrai lovagsereg nagy győzelmet arat az almohádok seregén. A keresztesek kiszorítják a muzulmánokat Spanyolország északi részéből.
 Nagy tűzvész Londonban, a város legnagyobb része porrá ég.
 december 9. – II. Frigyes német királlyá választása, 1215-ig király, 1220-tól császár, 1250-ig uralkodik).
 A szicíliai Aranybullában II. Frigyes német–római császár örökletesnek nyilvánítja Ottokár cseh király utódai számára a királyi címet. Ezzel létrejön a Cseh Fejedelemségből a Cseh Királyság.

Születések

Halálozások
 március 26. – I. Sancho portugál király (* 1154)
 április 13. – III. Vszevolod vlagyimiri nagyfejedelem (* 1154)

13. század
Világháló

A világháló (angol eredetiben World Wide Web, WWW vagy röviden Web) az interneten működő, egymással úgynevezett hiperhivatkozásokkal összekötött dokumentumok rendszere. A WWW jelentése sokak számára homályos, és a legtöbben úgy gondolják, ez már magát az internetet takarja, azonban ez ilyen formában egyáltalán nem helytálló. A rendszert webböngésző program segítségével lehet elérni. Ez a program képes megjeleníteni az egyes dokumentumokat, „weblapokat”. A felhasználó a lapokon található hiperlinkek segítségével további lapokat kérhet le, amelyeken újabb hiperlinkek lehetnek. A rendszer „háló”-jellegét is ez adja; a dokumentumok a háló csomópontjai, míg a hiperlinkek a háló szálai, amelyeken keresztül egy vagy több lépésben tetszőleges csomóponthoz eljuthatunk.

Történet 

A Web alapelveit Tim Berners-Lee, a CERN részecskefizikai kutatóközpont munkatársa dolgozta ki 1989-ben. Eredeti célja a különböző intézményekben világszerte dolgozó kutatók közötti automatizált információmegosztás volt. Az alapötlet egy globális információs hálózat létrehozása volt a számítógépek, a számítógépes hálózat és a hipertext képességeinek ötvözésével.

A világháló több szempontból eltér az akkori hipertextes rendszerektől:

 A WWW-ben megengedett az egyirányú link, nem kell kétirányú. Ez lehetővé teszi, hogy valakinek az anyagára hivatkozzunk, anélkül, hogy az illetőt felkeresnénk.

 A WWW nem volt szabadalmazott bizonyos alkalmazásokkal szemben, mint például a HyperCard és a Gopher. Ez lehetővé tette, hogy függetlenül fejlesszék a szervereket és a klienseket, és licencmegkötések nélkül bővítsék kiterjesztésekkel.

1993. április 30-án a CERN bejelentette, hogy a világháló mindenki számára szabad és ingyenes. 

Még ugyanebben az évben elindult az első magyarországi WWW-szerver, a www.fsz.bme.hu .

A három szabvány 
A világháló három szabványra épül:
 A Uniform Resource Locator (URL) leírja, milyen egyedi „címmel” kell rendelkeznie az egyes oldalaknak;
 A hipertext átviteli protokoll (Hyper Text Transfer Protocol HTTP) megadja, hogyan küld egymásnak információt a böngésző és a kiszolgáló, és a
 hipertext leíró nyelv (Hyper Text Markup Language HTML), az információkódolás eljárása, mellyel az oldal sokféle eszközön megjeleníthetővé válik. Berners-Lee jelenleg a World Wide Web Consortiumnál dolgozik, amely ezeket a szabványokat fejleszti és karbantartja, valamint továbbiakat is, melyekkel a számítógépek hatékonyan tudnak információkat tárolni és küldeni.

Jegyzetek

Források
Szűts Zoltán: Az internetes kommunikációs története, Médiakutató, 2012/tavasz

További információk 
 A világhálóról a CERN lapjain
 Az első website honlapja

Internet
Orvostudomány

Az orvostudomány célja az egészség fenntartása vagy éppen visszaállítása betegség vagy sérülés után. A test szerkezetével, működésével; a betegségek leírásával és az alkalmazott terápiákkal foglalkozik. Nem olyan absztrakt tudomány, mint a fizika vagy a kémia, hanem sok ezer éves tapasztalat, kísérlet és próbálkozás sűrített eredménye. 
 
Az orvoslás több tényezőből tevődik össze, amelyek szorosan összekapcsolódnak és kiegészítik egymást. Ezek az anamnézis (kórelőzmény), a vizsgálat, a diagnózis (kórisme) és a javasolt terápia. Ezek együttesen lehetnek hatásos eszközök a betegségek gyógyításának folyamatában.

Ezen tényezők tovább bonthatók, hiszen a vizsgálat lehet például fizikai, labor vagy valamilyen képalkotó eljárás (l. röntgen). A legfőbb szempont az információszerzés.

Az operatív gyógyítás – például a féregnyúlvány kivétele vagy a császármetszés – nagy mértékben fejlődött a 20. században, ami a higiéniát és a műtéti technológiát illeti. A gyógyszerkutatás ugyancsak jelentős eredményeket ért el a védőoltások és az antibiotikumok terén.

Az orvostudomány fejlődésével és specializálódásával egyidejűleg nőtt az orvosi munka szerveződése és összetettsége. Az orvostudomány által ma megoldható gyógyítási és/vagy életmentő feladatok elvégzéséhez jól képzett és jól szervezett intézmények és az orvosok és más egészségügyi szakdolgozók gyors és összehangolt együttműködésére van szükség, mint például a sürgősségi ellátásban vagy a szervátültetésben.

Szakterületek 

Az orvostudomány legfőbb szakterületei:
 Belgyógyászat
 Bőrgyógyászat
 Érsebészet
 Fizioterápia és gyógytorna
 Fül-orr-gégészet
 Gasztroenterológia
 Gyermekgyógyászat
 Igazságügyi orvostan
 Infektológia
 Járványfelügyelet és közegészségügy
 Kardiológia
 Nefrológia
 Neurológia
 Nőgyógyászat
 Ortopédia
 Onkológia
 Pszichiátria
 Sebészet
 Szemészet
 Szülészet
 Tüdőgyógyászat
 Traumatológia
 Urológia
 Családorvoslás
 Foglalkozás-egészségügy

Egyéb fontos szak- és kutatási területek 
 Addiktológia
 Andrológia
 Aneszteziológia és intenzív terápia
 Angiológia és kardiológia
 Bakteriológia
 Endokrinológia
 Genetika
 Geriátria
 Hematológia
 Hepatológia
 Immunológia
 Neonatológia
 Onkológia
 Oxiológia
 Pandémia
 Patológia
 Proktológia
 Radiológia
 Reumatológia
 Sportorvoslás
 Virológia

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 
 Orvostudomány.lap.hu - linkgyűjtemény
 Radiológia.lap.hu - linkgyűjtemény
1411



Események 
 Február 1. – Az első toruni béke megkötése Lengyelország-Litvánia és az 1410-ben megsemmisítő vereséget szenvedett Német Lovagrend között.
 Velence megtámadja Dalmáciát, Sebenics várát ostromolja. Zsigmond Ozorai Pipót küldi ellenük, aki Contegliano-nál megveri a velenceieket.
 október 7. – Zsigmond a lányát, a kétéves Erzsébetet Habsburg Alberttel jegyzi el.
 Zsigmond megköti a toruńi békét a lengyel királlyal.
 Több magyar város, köztük Debrecen a szerb despota kezére kerül.
 Zsigmond Kassára akarja költöztetni az összes barhentkészítőt.

Források 
 Draskóczy István: A tizenötödik század története
 Bertényi Iván: Szent István és öröksége

Születések 
 szeptember 21. – Plantagenet Richard yorki herceg.

Halálozások 
 január 18. – Morva Jobst német király (* 1354)
 június 3. – IV. Lipót osztrák herceg Tirol és Vorarlberg ura, majd Ausztria kormányzója. (* 1371)

15. század
1412



Események
 március – Luxemburgi Zsigmond békét köt a lengyel királlyal.
 Ozorai Pipó Mottánál és Bellunónál nagy győzelmeket arat a velenceiek felett.
 Go-Komacu japán császárt Soko császár követi a trónon.
 június 12. – Filippo Maria Visconti (Giovanni Maria fivére) lesz Milánó hercege (1447-ig uralkodik).
 június 24. – I. Ferdinánd aragóniai király (I. János kasztíliai király és Aragóniai Eleonóra fia) trónra lépése (1416-ig uralkodik).
 II. János kasztíliai király törvényben korlátozza a zsidók jogait, többek között megkülönböztető öltözéket kell viselniük és nem kaphatnak hivatali állásokat.
 augusztus – A velenceiek győznek Mottánál Zsigmond serege felett és beveszik Sebenicot.
 november 8. Zsigmond 80 000 aranyért 13 szepesi várost elzálogosít a lengyel királynak.
 Váltakozó sikerekkel folytatódik a magyar-velencei háború.
 III. Manuélt fia, IV. Alexiosz követi a Trapezunti Császárság trónján (1429-ig uralkodik).

Születések
 január 6. – Jeanne d’Arc (más néven Szent Johanna) katolikus szent és francia nemzeti hős. († 1431)

Halálozások
 május 16. – Giovanni Maria Visconti milánói herceg (* 1389).
 augusztus 6. – Durazzói Margit nápolyi, magyar és horvát királyné, a Nápolyi Királyság régense, III. Károly nápolyi és magyar király felesége (* 1347) 
 október 28. – I. Margit dán királynő (* 1353)

15. század
1416



Események 
 február 19. – A Savoyai grófság hercegség lesz, első hercege az 1391 óta uralkodó VIII. Amadeus.
 Két török sereg tör be Magyarországra, egyik a nyugati határszélen, a másik Temesvár környékén. Mindkét támadást visszaverik.
 április 2. – trónra lép V. Alfonz aragóniai király (I. Ferdinánd fia; 1458-ig uralkodik).
 május 30. – Prágai Jeromost eretnekként égetik meg.
 Chimalpopoca, Huitzilihuitl fia lép az Azték Birodalom trónjára (†1427)

Születések 
 Piero de’ Medici, Firenze uralkodója († 1469).
 október 26. – Edmund Grey, Kent grófja, angol nemes és földesúr, a rózsák háborújának egyik résztvevője († 1490).

Halálozások 
 április 2. – I. Ferdinánd aragóniai király (* 1380).
 Huitzilihuitl, az aztékok második királya

15. század
1417



Események

Határozott dátumú események 
 július 26. – A konstanzi zsinaton lemond XIII. Benedek ellenpápa.
 augusztus 15. – Zsigmond magyar király Rozgonyi Péter veszprémi kanonokot nevezi ki a veszprémi püspökség élére.
 november 11. – V. Mártont – egyszerű diakónusból – pápává választják.
 november 26. – A veszprémi káptalan megválasztja – a Zsigmond királyáltal már korábban kinevezett – Rozgonyi Pétert veszprémi püspökké.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A Gömör vármegyei Dobsina korlátozott városi jogokat kap.
 az év folyamán –  jelentek meg az első vándorló cigány csoportok a Magyar Királyság területén Hermann Cornerus dominikánus szerzetes 1435 körül keletkezett krónikája szerint.

Születések 
 Jöns Bengtsson Oxenstierna, később Svédország régense

Halálozások 
 április 29. – II. Lajos nápolyi király (* 1377)
 október 18. – XII. Gergely pápa (* 1325)

Jegyzetek 

15. század
1418



Események

Határozott dátumú események 
 január 31. – Öreg Mircea havasalföldi fejedelem halálával I. Mihail lesz az új uralkodó Havasalföldön.
 május 19. – János burgundi herceg elfoglalja Párizst.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – Elkezdődik Rouen angol ostroma.
 az év folyamán –
 A háború kiújulása miatt Luxemburgi Zsigmond gazdasági blokád alá veszi a Velencei Köztársaságot.
 Luxemburgi Zsigmond szabadon engedi Baldassare Cossát, a három évvel korábban letett és elfogott pisai ellenpápát.

Születések 
 február 23. – II. Pál pápa († 1471)
 december 12. – VI. Albert osztrák herceg († 1463)

Halálozások 
 január 31. – Öreg Mircea havasalföldi fejedelem

Jegyzetek 

15. század
1419



Események 
 január 19. – Rouen megadja magát az angoloknak, Normandia V. Henrik angol király ellenőrzése alá kerül.
 A velencei sereg Raguza és Veglia kivételével elfoglalja Dalmáciát.
 Luxemburgi Zsigmond király a török ellen vonul, Nikápoly és Nis között legyőzi a török sereget, majd csehországi ügyei miatt öt évre fegyverszünetet köt a törökkel.
 július 30. – A prágai csatában a Jan Žižka vezette huszita sereg legyőzi Luxemburgi Zsigmond seregét és kiűzi Csehországból.
 szeptember 10. – I. János burgundi herceget meggyilkolják a dauphin emberei, utóda fia, III. Fülöp lesz (aki 1467-ig uralkodik).
 A rostocki egyetem alapítása
 A portugálok felfedezik Madeirát.

Születések

Halálozások
 augusztus 16. – Vencel cseh király (* 1361)
 szeptember 10. – I. János burgundi herceg (* 1371)

15. század
1420



Események 
 május 21. – A troyes-i béke. A burgundiak nyomására VI. Károly francia király örökösének és Franciaország legnagyobb része tényleges urának ismeri el V. Henrik angol királyt.
 Az Erdélybe betört török sereg Hátszegnél megveri a magyar sereget.
 Valois Katalin férjhez megy V. Henrik angol királyhoz.
 Pekingben elkezdődik a Mennyei Templom építése.
 Luxemburgi Zsigmondot megkoronázzák cseh királynak.
 Terni umbriai város a Pápai állam részévé válik.
 Ulug bég Szamarkandban csillagvizsgálót épít.

Születések 
 április 1. – I. György cseh király, Csehország egyetlen huszita királya († 1471)
 Jack Cade, az 1450-es angliai lázadás vezetője († 1450)

Halálozások 

15. század
1422



Események 
 A Golubi háború Lengyelország–Litvánia ellen.
 Zsigmond magyar király betör Csehországba, de vereséget szenved a huszitáktól.
 augusztus 31. – VI. Henrik Anglia királya lesz.
 szeptember 27. – A melno-tavi béke. A német lovagok lezárják a lengyelek és a litvánok elleni háborút.
 október 21. – VI. Károly francia király halálával a tíz hónapos VI. Henrik angol királyt francia királlyá nyilvánítják Párizsban, míg a korábbi francia trónörökös, a 19 éves Károly VII. Károly néven Bourges-ban szintén franca királlyá kiáltatja ki magát.
 Meaux ostroma.

Születések

Halálozások
 augusztus 31. – V. Henrik angol király (* 1387)
 október 21. – VI. Károly francia király (* 1368)

15. század
1423



Események 
 április 15. – Francesco Foscari velencei dózse megválasztása (1457-ig uralkodik).
 július 31. – A cravant-i csata. A francia sereg vereséget szenved a Yonne folyónál.
 augusztus 23. – Az egyesült angol-burgundi sereg Verneuil-nél megveri a francia-skót sereget. Az angol-bungundi szövetséget Bedford hercege és Burgundi Anna házasságával erősítik meg. Anna III. Fülöp burgundi herceg testvére.

Az év témái

1423 a tudományban

Születések 
 július 3. – XI. Lajos francia király († 1483)
 július 22. – I. Ferdinánd nápolyi király († 1494)

Halálozások 

15. század
1424



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 5. – V. Márton pápa megerősíti veszprémi püspöki székében Rozgonyi Pétert.
 augusztus 17. – A verneuil-i csatában a Bedford hercege vezette angol sereg legyőzi a túlerőben levő francia csapatokat, melyet Alençon hercege, John Stuart és Archibald, Douglas grófja vezet. (Alençon fogságba esik, Douglast megölik.)

Határozatlan dátumú események 
 III. Lajos címzetes nápolyi király nagykorúvá (21 éves) válása és ezzel átveszi az irányítást az uralma alá eső területeken. (Haláláig, 1434-ig uralkodik.)
 Folytatódik a török hódítás Bulgária és Bosznia területén.

Születések 
 október 10. – I. Ulászló magyar és (III. Ulászló néven) lengyel király (†1440)
 Chiaromontei Izabella nápolyi királyné (†1465)

Halálozások 
 január 4. – Muzio Sforza (er. Giacomo Attendolo), a Sforza-ház, Milánó uralkodói házának alapítója (* 1369)
 június 10. – II. Ernő osztrák herceg a „vaserejű” (* 1377)
 október 11. – Jan Žižka („Zsizska János”) huszita hadvezér (* 1360)

Jegyzetek 

15. század
1425



Események

Határozott dátumú események 
 május 23. – V. Márton pápa megerősíti Rozgonyi Pétert ez egri püspöki székben.
 július 21. – VIII. Jóannész bizánci császár trónra lépése. (1448-ig uralkodik.)
 szeptember 8. – Apja, III. Károly halála után I. Blanka és vele férje, II. János lép a navarrai trónra. (Blanka 1441-ig, II. János 1479-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 A török II. Dan helyett II. Radut ülteti a havasalföldi fejedelmi székbe.
 A Leuveni katolikus egyetem alapítása.
 Málta szigetén lázadás tör ki a szigetek hűbérura, Don Gonsalvo Monroy ellen. A hosszas alkudozás végén a szigetek a királyi birtok részei lesznek

Az év témái

1425 a tudományban

Születések 
 január 5. – IV. Henrik kasztíliai király († 1474)

Halálozások 
 július 21. – II. Manuél bizánci császár (* 1350)
 szeptember 8. – III. Károly navarrai király (* 1361)

Jegyzetek 

15. század
1426



Események

Határozott dátumú események 
 március 6. – A st. james-i csatában a Bedford hercege vezette angol sereg legyőzi a franciákat, ezzel kikényszeríti, hogy Bretagne hercege elismerje az angol hűbéruralmat.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Lazarevics István szerb despota elismeri Zsigmond magyar király főségét, utódjául Brankovics Györgyöt jelöli ki.
 Branda da Castiglione főiskolát alapít Paviában.
 A gnieznói érsek megindítja Hedvig lengyel királynő – szentté avatásának első lépéseként – életszentségének kivizsgálását. (Az eljárás 1454-ben megszakadt.)

Születések 
 február 2. – I. Eleonóra navarrai királynő (†1479)
 február – I. Keresztély, Dánia, Norvégia és Svédország királya

Halálozások 
 december 27. – Ozorai Pipó hadvezér, kincstartó, temesi ispán, szörényi bán (* 1369)

Jegyzetek 

15. század
1427



Események

Helyek szerint

Ázsia 
 Yaksa Malla király felépíti a baktapúri királyi palotát Nepálban.
 Minrekyansa lesz az ősi Burma királya.

Európa 
 A Lincoln College alapítása Oxfordban.
 Az első boszorkányüldözés Svájcban.
 Brémát kirekesztik a Hanza-szövetségből.
 Brankovics György lesz a szerb fejedelem, 1429-től despotaként egyben a szerb ortodox egyház feje.

Magyarország 
 június 19. – Lazarevics István szerb despota halálával 17 vár és erősség kerül vissza Magyarországhoz.
 Luxemburgi Zsigmond magyar király elűzi Radut a havasalföldi trónról és II. Dant ülteti a helyébe. 
 Luxemburgi Zsigmond magyar király a török veszély ellen felépítteti Szentgyörgy várát a Duna partján.

Amerika 
 Trónra lép Itzcóatl, Acamapichtli fia, az aztékok negyedik királya († 1440).

Születések 
 október 26. – Luxemburgi Zsigmond, később főherceg, Tirol uralkodója.
 Ajtósi Albrecht aranyműves, Albrecht Dürer festőművész apja († 1502).
 Galeotto Marzio olasz humanista († 1497)

Halálozások 
 június 19. – Lazarevics István szerb despota.
 Sigismund Albicus, Prága érseke.
 Chimalpopoca, az Azték Birodalom harmadik királya

15. század
1434



Események

Határozott dátumú események 
 április 8. – Eduárd portugál király életbe lépteti a lei mentalt. (Ez lehetővé tette a korábban eladományozott királyi birtokok visszavételét, és előírta, hogy trónra lépéskor valamennyi új uralkodónak jóvá kell hagynia elődei hűbéradományait.)
 május 30. – A lipanyi csatában a német birodalmi sereg vereséget mér a huszitákra.
 szeptember 26. – Idősebb Cosimo de’ Medici lesz Firenze ura, megalapozza a Medici-család uralmát (1464-ig uralkodik).
 november 7. – VIII. Amadé savoyai herceg lemond, utódja fia, Lajos régens-kormányzó, majd 1440-től 1465-ig Savoya uralkodó hercege.

Határozatlan dátumú események 
 Jan van Eyck megfesti az Arnoflini házaspárt.
 Portugál hajósok elérik a Bajador-fokot a mai Nyugat-Szahara területén.
 A Bródi csatában a mérsékelt kelyhes husziták legyőzik a radikális táboritákat.

Születések 
 Janus Pannonius magyar költő (valószínű) születési éve († 1472)

Halálozások 
 május 31. vagy június 1. – Jagelló Ulászló litván nagyfejedelem és lengyel király (* 1351)
 november – III. Lajos címzetes nápolyi király (* 1403)

Jegyzetek 

15. század
1435



Események 
 február 2. – Jó Renétusz (II. Johanna örökbe fogadott fia) nápolyi király lesz (1442-ben megfosztják trónjától).
 Hunyadi János Bártfa közelében megveri Talafusz huszita kapitány seregét.
 szeptember 21. – Vilkomiri csata (pabaiskasi csata) Švitrigaila litván nagyfejedelem és a vele szövetséges Német Lovagrend ( Kardtestvérek rendje ) csatája az I. Zsigmond litván nagyfejedelem vezette lengyel sereggel, az utóbbi győzelmével.
 szeptember 21. – Az arrasi béke VII. Károly francia király és III. Fülöp burgundi herceg között véget vet az angol-burgundi szövetségnek.
 december – Luxemburgi Zsigmond a terjedő huszita mozgalmak megfékezésére az országba hívja Marchiai Jakab inkvizítort.

Születések 
 február 16. – Habsburg György osztrák trónörökös, a magyar korona várományosa, V. (Habsburg) Albert, osztrák herceg és morva őrgróf (1437-től magyar, cseh és német király), valamint Luxemburgi Erzsébet elsőszülött fia († 1435).
  október 28. – Andrea della Robbia olasz szobrász († 1525).
 IX. Amadé savoyai herceg († 1472).
 Johannes Tinctoris flamand zeneszerző

Halálozások 
 február 2. – II. Johanna nápolyi királynő (* 1373).
 február 16. – Habsburg György osztrák trónörökös, a magyar korona várományosa, V. (Habsburg) Albert, osztrák herceg és morva őrgróf (1437-től magyar, cseh és német király), valamint Luxemburgi Erzsébet elsőszülött fia (* 1435).
 szeptember 15. – János, Bedford hercege, IV. Henrik angol király harmadik fia, Franciaország angol helytartója.
 szeptember 24. – Bajor Izabella francia királyné (* 1371).

15. század
1436



Események

Határozott dátumú események 
 január 13. – Rozgonyi Péter egri püspök újjászervezi az egri várban a Szent István  prépostságot.

Határozatlan dátumú események 
 április – VII. Károly francia király ünnepélyesen bevonul Párizsba.
Az év folyamán:
 Vlad Dracul havasalföldi fejedelem elűzi I. Sándort Havasalföld trónjáról.
 Prága meghódol Zsigmond királynak és cseh királynak ismeri el. A huszita harcok azonban tovább terjednek a Felvidékre, sőt Erdélyre és a Délvidékre is.
 Elkészül az első egyházi összeírás (Rollo) Málta szigeteiről. Összesen 11 egyházközséget említenek

Születések 
 június 6. – Johann Müller Regiomontanus német matematikus, csillagász, tankönyvíró († 1476)

Halálozások 
 január 14. – Engelbrekt Engelbrektsson, svéd államférfi, a VII. Erik dán király elleni felkelés vezére (* 1390)
 augusztus 16. – Jacqueline hainaut-i grófnő, II. Vilmos bajor herceg leánya, aki apja halála után 1417-ben örökölte Hainaut, Holland és Zeeland grófságokat (* 1401)
 december 30. – III. Lajos Pfalzi választófejedelem (* 1378)

Jegyzetek 

15. század
1393



Események

Határozott dátumú események 
 január 28. – VI. Károly francia király mulatságán, későbbi nevén az égők bálján felgyullad a táncosok, köztük az uralkodó jelmeze, négyen meghalnak. 
 március 12. – Beiktatják a Széchyeket, mint a szentgotthárdi apátság kegyurait.
 július 17. – Tirnovo (Tövisvár) elestével Bulgária oszmán fennhatóság alá kerül.

Határozatlan dátumú események 
 Dabiša István bosnyák király és Hervoja bán Diakováron hűséget esküszik Zsigmond magyar királynak.

Születések 
 John Capgrave ágoston rendi teológus
 február 3. – Henry Percy, Northumberland 2. grófja, nagyhatalmú angol nemes († 1455)
 augusztus 24. – III. Artúr, Bretagne későbbi hercege

Halálozások 
 november 29. – V. Leó örmény király (* 1342)
 Fa Ngum, a Lao Királyság alapítója

Jegyzetek 

14. század
1392



Események

Határozott dátumú események 
 január 30.
 A szentgotthárdi apátság ellenáll a Széchyek kegyúri beiktatásának.
 Maternus – mint választott püspök – kerül a veszprémi egyházmegye élére.
 június 4. – Valois Lajos Orléans hercege lesz, ő kormányoz az őrült VI. Károly helyett.
 június 29. – Pensauriói Lénárt kerül a zenggi püspöki székbe.
 július 6. – I. Mircea havasalföldi fejedelem és Jagelló Ulászló lengyel király Lublinban megerősítik korábban megkötött – Zsigmond magyar király elleni – szövetségüket.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Az Erfurti egyetem alapítása.

Születések 
 december 18. – VIII. Ióannész bizánci császár († 1448)
 az év folyamán – Cillei Borbála magyar királyné († 1451)

Halálozások 
 március 10.? – András fia János szerémi püspök
 április 2. – Pensauriói János bíboros, zenggi püspök

Jegyzetek 

14. század
1391



Események

Határozott dátumú események 
 február 16. – V. Ióannész bizánci császár halála után fia II. Manuél lép a trónra. (Manuél 1425-ig uralkodik.)
 október 7. – IX. Bonifác pápa szentté avatja a svéd Brigitta-rend alapítóját, Svéd Brigittát.
 november 1. – VIII. Amadé – VII. Amadé fia – trónra lépése a Savoyai Grófságban. (1416-tól herceg, 1434-ben lemond fia, Lajos javára.)
 december 19. – I. Zsigmond Szécsi Miklós egykori nádor fiainak adományozza a szentgotthárdi apátságot.

Határozatlan dátumú események 
 március – I. Tvrtko királyt kiskorú fia, a későbbi II. Tvrtko helyett elsőfokú unokatestvére, Dabiša István követi a bosnyák trónon.
 az év folyamán –
 A barcelonai mészárlás után sok zsidó menekül el a városból.
 I. László nápolyi király a bosnyák király és vránai perjel halálát követően a törökkel akar szövetkezni a magyar királyi cím megszerzése érdekében, ezzel maga ellen fordítva a bosnyákokat.

Születések 
 október 31. – Duarte portugál király († 1438)
 Gedun Trupa, az első dalai láma

Halálozások 
 február 16. – V. Ióannész bizánci császár (* 1332)
 március 10. ‑ I. Tvrtko bosnyák király (* 1338 körül)
 november 1. – VII. Amadé savoyai gróf (* 1360)

Jegyzetek 

14. század
1390



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – I. Mircea havasalföldi fejedelem és Jagelló Ulászló lengyel király Lublinban megerősítik Zsigmond magyar király elleni – előző évben megkötött – társulásukat. (A megállapodás kiegészítése még március 17-én megtörténik.)
 április 14. – IV. Andronikosz fiának, VII. Ióannész bizánci ellencsászár trónra lépése. (Szeptember 17-én nagyapja, V. Ióannész megfosztja a tróntól.)
 április 19. – III. Róbert skót király trónra lépése. (Róbert 1406-ig uralkodik.)
 október 9. – III. Henrik kasztíliai király (I. János fia) trónra lépése. (Henrik 1406-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 I. Tvrtko bosnyák király Zára kivételével elfoglalja a dalmáciai városokat.
 A pápa elismeri László nápolyi király jogait Magyarországra.
 III. Alexioszt fia, III. Manuél követi a Trapezunti Császárság trónján. (Manuél 1412-ig uralkodik.)

Születések 
 II. Vlad havasalföldi fejedelem  (valószínű időpont)
 John Dunstable angol zeneszerző

Halálozások 
 április 19. – II. Róbert skót király (* 1316)
 október 9. – I. János kasztíliai király (lovasbaleset, * 1358)

Jegyzetek 

14. század
1352



Események 
 A krími tatárok betörnek Erdélybe, de Lackfi Endre kiveri őket.
 I. Lajos magyar király és III. Kázmér lengyel király szerződést kötnek, mely alapján Halicsot és Ladomériát Lajos Kázmérnak adja, cserébe Lajos Kázmér utóda lesz. Ha azonban Kázmérnak udóda születne, akkor vissza kell adnia a tartományokat a magyar királynak. 
 Első írásos emlék Somlói várról, melyben Anjou Nagy Lajos Chenik fia Jánostól Heym fia Benedewknek (régies írásmód!) adományozza.
 június 4. – Glarus kanton csatlakozik a Svájci államszövetséghez.
 június 27. – Zug kanton csatlakozik a Svájci államszövetséghez.
 október – I. Lajos magyar király 300 ezer arany kárpótlás fejében lemond Nápoly birtokáról. Ezzel itáliai politikája lényegében vereséget szenved.
 december 18. – VI. Incét pápává választják.
 Dragoș lesz Moldva fejedelme.
 A török hadsereg átkel a Boszporuszon és először jelenik meg a Balkánon.
 A halicsi metropolita visszateszi székhelyét Kijevbe, miután 1299-ben Halicsba kellett távoznia. Ezután hivatalos megnevezése Kijev-Halics és minden oroszok metropolitája.

Születések 
 Rupert német király († 1410), Karintiai Erzsébet szicíliai királyné unokája
 Vitautas litván nagyfejedelem († 1430)

Halálozások 
 december 6. – VI. Kelemen pápa (* 1292 körül)
 I. Basarab havasalföldi fejedelem 
 Karintiai Erzsébet szicíliai királyné, II. Péter szicíliai király felesége (* 1298)

14. század
1351



Események

Határozott dátumú események 
 május 1. – Zürich kanton csatlakozik a Svájci Államszövetséghez.
 szeptember 7. – Az angolokkal kötött fegyverszünetet megsértve II. János francia király megtámadja és visszafoglalja a Franciaország nyugati részében fekvő Saint-Jean-d’Angélyt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 I. Lajos magyar király lengyel szövetségben elfoglalja Halicsot és Ladomériát.
 I. Ramathibodi lesz Thaiföld királya.
 Pestisjárvány tombol Európában.
 III. Firúz követi I. Mohamadet a delhi szultáni trónon.
 ősz – Nagy Lajos király a Budán tartott országgyűlésen megerősíti az Aranybullát és bevezeti az ősiség intézményét.

Születések 
 október 16. – Gian Galeazzo Visconti olasz főrend, Milánó első hercege († 1402)
 november 1. – III. Lipót osztrák herceg († 1386)

Halálozások 
 március 20. – I. Mohamed delhi szultánja
 szeptember 14. – Heinrich Dusmer a Német Lovagrend nagymestere

Jegyzetek 

14. század
1389



Események 
 február 24. – Albert svéd király trónfosztása után I. Margit dán és norvég királynő Svédország királynője is lesz.
 június 24. – I. Mária szicíliai királynő férjhez megy Ifjú Márton aragóniai infánshoz, aki 1392-től I. Márton néven társuralkodó lesz. (1409-ig uralkodik, 1401-től már egyeduralkodóként.)
 június 15. – Az első rigómezei csata, melyben I. Murád szultán török serege legyőzi Lazar Hrebeljanovic szerb fejedelem seregét. (A csata során a szultánt meggyilkolják, a fogságba esett Lázárt kivégzik. I. Bajazid lesz az Oszmán Birodalom szultánja.)
 november 2. – IX. Bonifác pápa trónra lép.
 december 10. – I. Mircea havasalföldi fejedelem – követei útján – kölcsönös védelmi szövetséget köt Jagelló Ulászló lengyel királlyal.

Születések 
 június 20. – John Lancaster, Bedford hercege
 szeptember 27. – Idősebb Cosimo Medici, Firenze ura († 1464)

Halálozások 
 április 15. – I. Vilmos bajor herceg (* 1330)
 május 19. – Dimitrij Donszkoj, Moszkva és Vlagyimir fejedelme (* 1350)
 június 15.
 I. Lázár szerb cár (* 1329)
 I. Murád oszmán szultán (* 1326)
 október 15. – VI. Orbán pápa (* 1318)

Jegyzetek 

14. század
1388



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 5. – Az otterburni csata az angolok és a skótok között.
 augusztus 28. – Zsigmond magyar király Pensauriói János zenggi püspököt, mint királyi helytartót Zárába küldi.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Zsigmond király a Délvidékre vonul, leveri a lázadó vránai perjelt és a Horvátiakat, de a lázadásnak nem sikerül véget vetnie.
 Jagelló Ulászló és Hedvig lengyel királynő megalapítja a vilniusi (wilnói) püspökséget.
 I. Murád szultán serege elfoglalja Tirnovót és Szilisztrát, Vidin pedig meghódol a szultánnak. 
 Stockholmot Albert svéd király városi rangra emeli.
 A kölni egyetem alapítása.

Születések 
 Thomas Montacute, Salisbury grófja

Halálozások

Jegyzetek 

14. század
1387



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – II. Károly fiának, III. Károly navarrai király trónra lépése. (Károly 1425-ig uralkodik.)
 január 5. – IV. Péter fiának, I. János aragóniai király trónra lépése. (János 1396-ig uralkodik.)
 március 31. – Luxemburgi Zsigmond brandenburgi őrgrófot – a novigradi várban raboskodó Mária magyar királynő férjét – Himházi Benedek veszprémi püspök Székesfehérvárott királlyá koronázza. (Ez magyar királyként való uralkodásának kezdete.)
 június 4. – A lázadók szabadon engedik Mária királynőt.
 augusztus 23. – III. Olaf dán és norvég király halálával anyja, I. Margit lesz Dánia és Norvégia uralkodója.
 szeptember 24. – I. Gergely kerül a nyitrai püspöki székbe.

Határozatlan dátumú események 
 január 16. előtt – A novigradi vár fogságában levő Erzsébet királynét, Nagy Lajos magyar király özvegyét a vele együtt raboskodó lánya, Mária szeme láttára megfojtja a vránai perjel.
 az év folyamán –
 Garai Miklós macsói bán Temesvár mellett legyőzi a lázadók seregét, visszafoglalja Újlakot és a Szerémséget.
 A feudális anarchia következtében széthullóban a Magyar Királyság, Dalmácia a Velencei Köztársaság, Moldva a Lengyel Királyság függőségébe kerül. Bosznia és Horvátország fellázadt.
 VI. Orbán pápa ravennai érsekké nevezi ki Cosimo de' Miglioratit.
 Geoffrey Chaucer megírja a Canterbury meséket.

Születések 
 július 6. – I. Blanka navarrai királynő és Szicília korábbi királynéja († 1441)
 augusztus 19. – V. Henrik angol király († 1422)

Halálozások 
 január 1. – II. Károly navarrai király (* 1332)
 január 5. – IV. Péter aragóniai király (* 1319)
 augusztus 23. – III. Olaf dán és norvég király (* 1370)

Jegyzetek 

14. század
1386



Események

Határozott dátumú események 
 február 7. – Budán – a királynéi lakosztályban – Forgách Balázs étekfogómester halálosan megsebesíti Kis Károly királyt, aki 24-én meghal.
 február 18. – Hedvig, Nagy Lajos magyar és lengyel király lánya férjhez megy Ulászló litván nagyfejedelemhez, aki a litván főurakkal együtt felveszi a keresztséget. (Létrejön Lengyelország és Litvánia uniója.)
 május 12. – Győrben megerősítik Luxemburgi Zsigmond országgyámi jogait.
 július 5. – Pensauriói János kerül a zenggi püspöki székbe.
 július 9. – A sempachi csata. (Svájc kivívja a függetlenséget a Habsburgokkal szemben. A csatában III. Lipót osztrák herceg is elesik.)
 július 14. – II. Lajos nápolyi király trónra lépése. (1400-ban megfosztják a tróntól.)
 július 25. – A lázadó Horváti János és Palisnai János nagyobb csapata Gara vára közelében megtámadja és elfogják a Délvidék lecsillapítására indult Erzsébet és Mária királynékat, Garai Miklóst és Forgách Balázst pedig megölik.
 szeptember 23. – I. Dan fejedelmet Öreg Mircea követi a havasalföldi fejedelmi trónon (1418-ig uralkodik).
 október 1. – A heidelbergi egyetem alapítása, a párizsi studium generale mintájára.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A grönlandi viking kolónia behódol a norvég királynak.
A veszprémi káptalan tiltakozást jelent be, mivel a Vezsenyiek erőszakkal távolították el az ő földjüket képező Pécsely határában emelkedő Szabad-hegyen felállított határjeleket, hogy annak helyébe várat emeljenek. (Zádor-vár)

Születések

Halálozások 
 február 24. – II. Károly magyar király, aki III. Károly néven nápolyi király is (* 1345)
 július 9. – III. Lipót osztrák herceg (* 1351)
 július 25. – Garai Miklós nádor
 július 25. – Forgách Balázs étekfogómester

Jegyzetek 

14. század
1385



Események

Határozott dátumú események 
 április 6. – Az Avis-i ház alapítója I. János lesz Portugália királya.
 augusztus 14.
 Az aljubarrotai csata I. János portugál király döntő győzelmet arat ki I. János kasztíliai király csapatai fölött, és ezzel az 1383-ban kezdődött válság után biztosítja Portugália függetlenségét.
 A krevai uniós szerződés Lengyelország és Litvánia között. (II. (Jagelló) Ulászló a lengyel trónra lépve megalapítja a Jagelló-dinasztiát.)
 október 23. – Kis Károly Zágrábba érkezik, ahol a horvát főurak hódolatát fogadja.
 november 1. – Mária királynő és Luxemburgi Zsigmond házassága, Zsigmond az ország gyámja lesz.
 december 25. – Mária királynő lemond a trónról és Kis Károlyt választják királlyá.
 december 31. – Székesfehérvárott II. (Kis) Károlyt magyar királlyá koronázzák.

Határozatlan dátumú események 
 május – I. (Lusignan) Jakabot Nicosiában Ciprus királyává koronázzák.
 az év folyamán – VI. Károly francia király feleségül veszi III. Kneisseli István bajor herceg lányát,  Bajor Izabellát.

Születések

Halálozások 
 június 28. – IV. Andronikosz bizánci császár (* 1348)

Jegyzetek 

14. század
Claude Shannon

Claude Elwood Shannon, Claude E. Shannon (Petoskey, Michigan, 1916. április 30. – Medford, Massachusetts, 2001. február 24.) amerikai híradástechnikai mérnök és matematikus, az információelmélet megalapítója.

A Michigani Egyetemen illetve az MIT-n végzett. 1941 és 1956 között a Bell Telephone Laboratories cégnél kutató matematikus volt. Az MIT híradástechnikai karán 1956-tól volt vendégprofesszor. Tagja volt számos tudományos társaságnak.

Munkássága 
Az információelmélet legalapvetőbb törvényeit fedezte fel, általában tapasztalati úton. Később tételeit matematikailag is igazolták más matematikusok (például Kolmogorov, Fagyejev, Hincsin). Fő műve, A kommunikáció matematikai elmélete (Mathematical Theory of Communication) című munkája, 1948-49-ben jelent meg. (Magyarul 1986-ban az OMIKK adta ki.) Alapvető eredménye a Shannon-entrópiafüggvény fogalmának bevezetése.

Kitüntetései:
 Morris Liebmann-díj
 Stuart Ballantine érem
 Harvey-díj (1985)
 Kiotó-díj (1985)

Magyarul megjelent művei 
 Claude E. Shannon–Warren Weaver: A kommunikáció matematikai elmélete. Az információelmélet születése és távlatai; utószó Füzeséri András, Nagy Ferenc, ford. Tompa Ferenc; OMIKK, Bp., 1986

Kapcsolódó szócikkek 
 A kommunikációelmélet tudománytörténeti hagyományai

Jegyzetek 

Amerikai matematikusok
Kiotó-díjasok
1916-ban született személyek
2001-ben elhunyt személyek
Amerikai informatikusok
Kriptográfusok
Amerikai mérnökök
Villamosmérnökök
Szakírók
XVI. Károly Gusztáv svéd király

XVI. Károly Gusztáv  (svédül: Kung Carl XVI Gustaf av Sverige), teljes neve Carl Gustaf Folke Hubertus (Stockholm, 1946. április 30. –) Svédország királya 1973. szeptember 15. óta. VI. Gusztáv Adolf svéd királyt, a nagyapját követte a trónon.

Élete 

Károly Gusztáv herceg 1946. április 30-án született Gusztáv Adolf svéd királyi herceg és Szibilla szász–coburg–gothai hercegnő ötödik, utolsó gyermekeként. Édesapja 1947-ben halt meg, mielőtt trónra léphetett volna. Édesanyja, aki 1972-ben hunyt el, nem érte meg fia trónra lépését. A fiatal herceg nyilvános iskolába járt, gimnazista éveit a Stockholm melletti Sigtunában töltötte. 1966-ban érettségizett le, ezután két évig a hadseregnél szolgált, és körbeutazta a világot. Tanulmányait az Uppsalai Egyetemen folytatta, ahol közgazdaságot, politológiát és történelmet tanult. A herceg azonban nem jeleskedett tanulmányaiban, helyette sokkal szívesebben sportolt: evezett, búvárkodott, horgászott és lovagolt.

Az 1970-es évektől kezdve a trónörökös herceg egyre többet szerepelt a nyilvánosság előtt, például ő vezette a svéd küldöttséget az oszakai világkiállításon, és 1972-ben ő osztotta ki a Nobel-díjakat akkor már beteg nagyapja helyett.

1972-ben, a müncheni olimpián a király megismerkedett Silvia Renate Sommerlath-tal, egy német üzletember leányával, aki Brazíliában nőtt fel. Az uralkodó beleszeretett, majd 1976. június 19-én feleségül is vette Silviát, akiből Szilvia néven királyné lett. A királyi párnak három gyermeke született:

Leszármazottai: 

1973. szeptember 15-én, huszonhét évesen lépett trónra, és szinte azonnal nagy népszerűségre tett szert népe körében. Névnapja (január 28.) és születésnapja hivatalos ünnep Svédországban. A király 1991-ben hivatalos látogatást tett Magyarországon.

Jegyzetek

Források 
 Celler Tibor: A világ uralkodócsaládjai,

További információk 
 A svéd királyi család honlapja 
 A svéd királyi udvar hivatalos honlapja 

</center>

Svéd királyok
Bernadotte-ház
1946-ban született személyek
Élő személyek
Az Aranygyapjas rend lovagjai
Stockholmiak
1384



Események 
 szeptember 3. – Lisszabont ostromolja a kasztíliai sereg.
 Mária magyar királynő megerősíti az Aranybullát
 Horváti Pál zágrábi püspök Nápolyba utazik és a lázadók nevében meghívja Kis Károlyt a magyar trónra.
 II. Fülöp burgundi herceg feleségül veszi a flandriai gróf lányát, ezzel megszerzi Flandriát és a burgund grófságot.
 október 16. – Hedviget királynővé koronázzák Lengyelországban.
Anjou Mária királynő oklevelében engedélyt adott Vezsenyi László étekfogómesternek, hogy barnagi uradalmának területén egy kővárat építsen birtokközpontul. Ez lett a későbbi Zádor-vár.

Születések

Halálozások
 augusztus 6. – I. Ferenc leszboszi uralkodó (* ?)
 szeptember 20. – I. Lajos címzetes nápolyi király (* 1339).
 december 31. – John Wycliffe, angol teológus (* 1324 k.).

14. század
1199



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – I. Leó örmény királyt a kilikiai Tarsusban Örményország királyává koronázzák.
 május 27. – János követi bátyját I. Richárdot az angol trónon.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 András herceg újra fellázad bátyja, Imre király ellen. (A Balaton melletti Rád falunál [jelenleg: Rádpuszta, Balatonlelle része] vívott csatában azonban Imre győz, András pedig Ausztriába menekül.)
 Az okiratok először említik a római eredetű balfi fürdőt „Wolfss”, vagy másként „Farkasd” néven.

Születések 
 augusztus 5. – III. Ferdinánd kasztíliai király, a Burgundiai-házból származó kasztíliai és leóni király, szent († 1252)
Bizonytalan dátum
 Guttorm, gyermekként meghalt norvég király († 1204)
 IV. Sándor, a római katolikus egyház 181. pápája († 1261)
 I. Rupen Rajmund ifjabb örmény király és antiochiai uralkodó herceg († 1221/22)
 Sturla Sighvatsson, a Sturlungar családba tartozó izlandi vezér († 1238)
 Ahmad al-Badawi, marokkói születésű szúfi iskolaalapító († 1276)

Halálozások 
 április 6. – I. Richárd angol király (* 1157)

Jegyzetek 

12. század
1198



Események 
 január 8. – III. Ince pápa trónra lépése (1216-ig uralkodik).
 március 8. – Fülöp sváb grófot német királlyá választják (1208-ig uralkodik).
 május 17. – I. Frigyest (I. Henrik fiát) Nápoly és Szicília királyává koronázzák, 1212-ben II. Frigyes néven német király, 1220-tól német-római császár, 1250-ig uralkodik).
 június 9. – IV. Ottó német királlyá választása (újraválasztják 1208-ban, 1209-től császár, 1218-ig uralkodik).
 András herceg birtokba veszi bátyja egykori tartományait, Szlavóniát, Horvátországot, Dalmáciát és Rámát. Ezután Zárából indulva legyőzi a kulmi szerbeket. Független fejedelemként kezd uralkodni.
 I. Ottokár cseh király egyesíti Cseh- és Morvaországot és felveszi a királyi címet.
 Imre király átadja az esztergomi királyi palotát az esztergomi érseknek. (Esztergom a magyar egyház fejének a székhelye lesz.)

Születések 
 augusztus 24. – II. Sándor skót király († 1249)

Halálozások 
 január 8. – III. Celesztin pápa
 április 16. – I. Frigyes osztrák herceg
 december 11. – Averroes arab orvos, filozófus, író

Jegyzetek 

12. század
1197



Események 
 Kaloján bolgár cár követi bátyját, II. Péter bolgár cárt a trónon (1207-ig uralkodik).
 Korfu szigete genovai birtok lesz.
 Fülöp sváb gróf feleségül veszi II. Iszaakiosz bizánci császár lányát, Irénét.
 András herceg serege a szlavóniai Macseknél legyőzi bátyja, Imre király seregét. Ezzel András biztosítja magának a déli tartományok feletti uralmat.
 I. Frigyes (I. Henrik fia) lesz Nápoly és Szicília királya (1198-ban koronázzák meg, 1212-ben II. Frigyes néven német király, 1220-tól német-római császár, 1250-ig uralkodik).

Születések 
 IV. Amadé savoyai gróf († 1253)

Halálozások 
 szeptember 28. – VI. Henrik német-római császár (* 1165)
 II. Henrik champagne-i gróf

12. század
1196



Események

Határozott dátumú események 
 április 23. – III. Béla halála, akit idősebbik fia, Imre követ a magyar trónon. (Bélát Fehérvárott helyezik nyugalomra, a Szűz Mária-prépostság templomában.)
 április 25. – II. Péter aragóniai király trónra lépése. (Péter 1213-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – András herceg – aki bátyja egykori tartományaira tart igényt – apjától, III. Bélától keresztes hadjáratra kapott pénzen zsoldosokat toboroz, majd bátyjára, Imrére támad.

Születések

Halálozások 
 április 24. – III. Béla magyar király (* 1148)
 április 25. – II. (Trubadúr) Alfonz aragóniai király (* 1157)

Jegyzetek 

12. század
1326



Események

Határozott dátumú események 
 április 24. – Károly Róbert írásba foglalja a Szent György Lovagjainak Testvéri Társaságának szabályzatát.

Határozatlan dátumú események 
 I. Oszmánt fia, Orhán követi az Oszmán Birodalom élén.

Születések 
 XII. Gergely pápa († 1417)
 I. Johanna nápolyi királynő († 1382)
 II. Iván moszkvai és vlagyimiri nagyfejedelem († 1359)

Halálozások 
 I. Oszmán, az Oszmán Birodalom alapítója (* 1258 körül)
 február 28. – I. Lipót osztrák herceg (* 1290)

Jegyzetek 

14. század
1213



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 17. – I. Jakab aragóniai király trónra lépése (1276-ig uralkodik).
 szeptember 28. – A lázadó magyar főurak, Györe fia Péter csanádi ispán és Bánk bán vezetésével összeesküvést szőnek, és a pilisi erdőben meggyilkolják Gertrúd királynét, II. András király feleségét. (A megtorlás elmaradt, Gertrúd királyné haláláért egyedül Péter ispán fizetett az életével.)

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – II. András megkezdi galíciai hadjáratát.
 október – II. András határozott intézkedéseket hoz a feudális anarchia lecsillapítására. Az összeesküvők vezetőit kivégezteti, fiát Béla herceget ifjabb királlyá koronázzák.
 Dzsingisz kán serege eljut a kínai nagy falig.
 Kolozsvár első írásos említése (castrum Clus).
 I. (Földnélküli) János angol király követeket küld a marokkói emírhez, hogy a segítségével magát és országát áttérítse az iszlám hitre, ám az emír nem veszi komolyan.

Születések

Halálozások 
 I. Tamar grúz királynő (* 1160)
 szeptember 13. – II. Péter aragóniai király (* 1176)
 szeptember 28. – Gertrúd királyné, II. András király felesége (* 1185)

Jegyzetek 

13. század