Kriminal

Kriminal je naziv kojim se opisuju sve djelatnosti kojima se krše političke i moralne norme nekog društva, pogotovo kada je riječ o normama iza kojih stoji zakonska sankcija države. Počinitelji kriminalnih radnjih se nazivaju kriminalcima. Termin „kriminal“ nema, u modernom kaznenom pravu, jednostavnu i univerzalno prihvaćenu definiciju, mada su statutorne definicije dostupne za pojedine specifične svrhe. Najpopularnije gledište je da je kriminal kategorija formirana zakonom; drugim rečima, nešto je kriminal ako je deklarisano kao takvo relevantnim i primenljinim zakonom. Jedna od predloženih definicija je da je kriminal ili prestup (ili kriminalni prestup) čin koji je štetan ne samo za osobu ili osobe, nego i za zajednicu, društvo ili državu („javni prestup“). Takvi činovi su zabranjeni i kažnjivi zakonom.

Shvatanje da su činovi poput ubistva, silovanja i krađe zabranjeni postoji širom sveta. Šta precizno sačinjava kriminalni prekršaj je definisano kaznenim pravom date zemlje. Dok mnoge zemlje imaju katalog kriminala zvani krivični zakon, u nekima sa samo opštim pravom ne postoje takvi sveobuhvatni statuti.

Borba protiv kriminala je jedan od glavnih zadataka državnog aparata, a ona se sprovodi kroz njegovo spriječavanje za koje je najčešće zadužena policija, odnosno kažnjavanje počinitelja koje sprovodi pravosuđe.

Nauka koja se bavi proučavanjem kriminala se naziva kriminologija, dok se nauka koja proučava metode borbe protiv kriminala naziva kriminalistika.

Sveukupnost kriminalnih radnji na nekom području se naziva kriminalitet.

Vrste kriminala

Kazneno djelo 
Kazneno djelo je takvo ponašanje čovjeka kojim se povređuju vrednote koje predstavljuju temelje društva, bez kojih društvo ne bi moglo opstati ili bi bila ugrožena njegova sigurnost (tzv. naročito vrijedna pravna dobra).

Materijalni pojam kaznenog djela 
Za materijalni pojam kaznenog djela potrebna je i određena kvaliteta ljudske radnje. Neke vrijednosti štite se prijetnjom kazne od svih vrsta napada, ali kod mnogih to nije potrebno ako se njihova zaštita postiže u dovoljnoj mjeri u drugim granama prava. Kazna kao odgovor za kazneno djelo najteža je sankcija koju pravo poznaje i zato se smije primjenjivati samo ako se zaštita pravnog dobra ne može postići na drugi, blaži način.

Kaznena djela propisana su kaznenim zakonom.

Formalni pojam kaznenog djela 
Formalni pojam kaznenog djela obuhvaća pravne pretpostavke kažnjivosti koje su svojstvene svim kaznenim djelima. Da bi neko kazneno dijelo bilo kažnjivo nije dovoljno da se njime ostvare sva obilježja nekog kaznenog djela sadržana u opisu tog kaznenog djela u posebnom djelu kaznenog zakonodavstva nego se moraju ispuniti i određene pretpostavke predviđene u općem djelu kaznenog zakonodavstva (npr. kazneno djelo ubojstva ne postoji ako je osoba usmrćena u slučaju nužne obrane).

Obilježja kaznenog djela kojima se određuje kazneno djelo u formalnom smislu:
 radnja (ljudsko ponašanje, tj. posljedica prouzrokovana ljudskom radnjom);
 bit kaznenog djela (predviđenost djela u zakonu);
 protupravnost;
 krivnja;
 posebne pretpostavke kažnjivosti;

Vidite još 
 Organizovani kriminal
 Kriminal bijelog ovratnika
 Siva ekonomija

Reference

Literatura 

 Aquinas, Thomas. (1988). On Law, Morality and Politics. 2nd edition. Indianapolis: Hackett Publishing Co. 
 Attenborough, F. L. (ed. and trans.) (1922). The Laws of the Earliest English Kings . Cambridge: Cambridge University Press. Reprint March 2006. The Lawbook Exchange, Ltd. . 
 Blackstone, William. (1765–1769). Commentaries on the Law of England: A Facsimile of the First Edition of 1765-1769, Vol. 1. (1979). Chicago: The University of Chicago Press. 
 Blythe, James M. (1992). Ideal Government and the Mixed Constitution in the Middle Ages. Princeton: Princeton University Press. 
 Cohen, Stanley (1985). Visions of Social Control: Crime, Punishment, and Classification. Polity Press. 
 Daube, David. (1969). Roman Law: Linguistic, Social and Philosophical Aspects. Edinburgh: Edinburgh University Press. 
 Godfrey Rolles Driver & Mills, John C. (1952–1955). The Babylonian Laws. 2 Vols. Oxford: Oxford University Press. 
 Dworkin, Ronald. (2005). Taking Rights Seriously. Harvard University Press. 
 Michel Foucault (1975). Discipline and Punish: the Birth of the Prison, New York: Random House.
 
 Garner, Richard. (1987). Law and Society in Classical Athens. London: Palgrave Macmillan. 
 Garoupa, Nuno & Klerman, Daniel. (2002). "Optimal Law Enforcement with a Rent-Seeking Government". American Law and Economics Review Vol. 4, No. 1. pp116–140.
 Guterman, Simeon L. (1990). The Principle of the Personality of Law in the Germanic Kingdoms of Western Europe from the Fifth to the Eleventh Century. New York: P. Lang. 
 Hart, H.L.A. (1961). The Concept of Law. 2nd revised edition (1997). Oxford: Oxford University Press. 
 Hart, H.L.A. (1972). Law, Liberty and Morality. Stanford: Stanford University Press. 
 Kern, Fritz. (1948). Kingship and Law in the Middle Ages. Reprint edition (1985), Westport, Conn.: Greenwood Press.
 Kramer, Samuel Noah. (1971). The Sumerians: Their History, Culture, and Character. Chicago: University of Chicago. 
 Maine, Henry Sumner. (1861). Ancient Law: Its Connection with the Early History of Society, and Its Relation to Modern Ideas. Reprint edition (1986). Tucson: University of Arizona Press. 
 Oppenheim, A. Leo (and Reiner, Erica as editor). (1964). Ancient Mesopotamia: Portrait of a Dead Civilization. Revised edition (September 15, 1977). Chicago: University of Chicago Press. 
 Pennington, Kenneth. (1993). The Prince and the Law, 1200–1600: Sovereignty and Rights in the Western Legal Tradition. Berkeley: University of California Press. 
 Polinsky, A. Mitchell. (1980). "Private versus Public Enforcement of Fines". The Journal of Legal Studies, Vol. IX, No. 1, (January), pp105–127.
 Polinsky, A. Mitchell & Shavell, Steven. (1997). On the Disutility and Discounting of Imprisonment and the Theory of Deterrence, NBER Working Papers 6259, National Bureau of Economic Research, Inc.
 Skaist, Aaron Jacob. (1994). The Old Babylonian Loan Contract: Its History and Geography. Ramat Gan, Israel: Bar-Ilan University Press. 
 Théry, Julien. (2011). "Atrocitas/enormitas. Esquisse pour une histoire de la catégorie de 'crime énorme' du Moyen Âge à l'époque moderne", Clio@Themis, Revue électronique d'histoire du droit, n. 4 
 Tierney, Brian. (1979). Church Law and Constitutional Thought in the Middle Ages. London: Variorum Reprints. 
 
 Vinogradoff, Paul. (1909). Roman Law in Medieval Europe. Reprint edition (2004). Kessinger Publishing Co. 
 Уголовное право. Общая часть. / Под ред. Л. В. Иногамовой-Хегай — М.: Питер, 2005. .
 Иванов Н. Г. Модельный уголовный кодекс. М.: 2003.
 Понятие преступления. Энциклопедия уголовного права России

Vanjske veze 

 Crime incidence by country 
 Cold Case Center™ -- The National Center for Cold Cases™
 Crime politics at Wikia
 John Walker Crime Trends Analysis: - the website of a crime trends analyst. 
 United States: Uniform Crime Report -- State Statistics from 1960 - 2005.
 CrimeWiki - An open-source crimonology wiki
 
  – an economist's look at crime

 
Pravo