Recaș

Recaș (în , în , in ) este un oraș în județul Timiș, Banat, România, format din localitatea componentă Recaș (reședința), și din satele Bazoș, Herneacova, Izvin, Nadăș, Petrovaselo și Stanciova. A primit statutul de oraș în aprilie 2004. Recașul are o populație de  și este un oraș divers din punct de vedere etnic, aici trăind împreună români, maghiari, sârbi, croați, germani (șvabi) și romi. A fost capitala plășii Recaș, din județul interbelic Timiș-Torontal.

Geografie 
Este situat la o distanță de 19 km de Timișoara și 37 km de Lugoj, pe drumul național DN6 (european E70).

Orașul este accesibil și pe calea aerului fiind aflat la 20 de km de Aeroportul Internațional Traian Vuia Timișoara care are curse directe către Roma, Verona, Veneția, Treviso, Milano, Bologna, Florența, Bari și Ancona.

De asemenea, Recaș se află pe magistrala principală ce leagă Timișoara de București.

Istorie 
Cea mai veche mențiune despre Recaș datează din 1318. Încă din Evul Mediu se numește ca și în prezent (Rekas la 1450). Numele său are o rădăcină slavă („rika”=pârâu), dar există dovezi că satul era valah. Astfel, istoricul Nicolae Ilieșu arată că la 1359, la Recaș s-au așezat mai multe familii de români din Moldova, care au primit pământ și privilegii de la regele Ludovic cel Mare, fără să fie obligați să renunțe la ortodoxie. Dar puțin mai târziu primesc aceleași drepturi și mai mulți bulgari, așadar compoziția etnică a fost mai variată.

S-a remarcat de timpuriu ca centru important în regiune. La 1470 exista un oppidum Rekas, care cuprindea 20 de localități. A primit așadar privilegii de oraș și exista aici chiar și o vamă. La 1650 sunt așezați la Recaș sârbi din zona Bacica. Localnicii i-au numit „șocați”, pentru că erau de religie catolică și conform unor opinii ar fi fost croați.

În urma valurilor de colonizare, la mijlocul secolului XVII se formaseră trei așezări distincte: Recașul Valahilor (Vlașnița), Recașul Șocaților (al sârbilor) și Recașul Bulgaria. Românii au avut o amplasare mai puțin favorabilă, aproape de râul Timiș, în zona gării de azi. Din cauza inundațiilor frecvente, dar și a conflictelor cu sârbii, românii au fost nevoiți să se mute, mulți dintre ei stabilindu-se în localitatea vecină Izvin. Prin urmare, atunci când habsburgii cuceresc Banatul și întocmesc primul recensământ, Recașul Valah apare ca depopulat.

Sub habsburgi, Recașul a cunoscut o nouă etapă de dezvoltare iar colonizările au continuat. La 1764, administratorul Koll aduce un număr mare de coloniști germani, care formează nucleul Recașului german. Până în 1786 se așează la Recaș mai multe valuri de emigranți șvabi în căutarea unui trai mai bun. După ce Banatul trece sub administrație maghiară, are loc și un proces de maghiarizare și colonizare cu maghiari. Maghiarizarea începe efectiv pe la 1809, iar cel mai mare val de coloniști maghiari se așează la Recaș la 1899. La sfârșitul secolului XIX și începutul secolului XX, Recașul cunoaște o perioadă de dezvoltare fără precedent, polarizând viața socială și economică din zonă (reședință de pretură, judecătorie, birou de carte funciară, percepție). În 1894 a fost construită fabrica de cărămidă cu 100 de angajați, iar în anul 1902 a apărut primul ziar german “Temesrekaser Zeitung” cu ediții săptămânale. În perioada interbelică, Recașul dispunea de școală primară, școală confesională catolică, cazinou, asociația pompierilor, cerc agricol german și club sportiv.

În perioada socialistă, Recașul a avut statutul de comună cu 6 sate aparținătoare (Izvin, Bazoș, Petrovaselo, Herneacova, Stanciova și Nadăș).

În urma unui referendum local și a îndeplinirii condițiilor administrative necesare, localitatea Recaș a dobândit în anul 2004 statutul de oraș.

Personalități
 Josef Geml (1858 - 1929), primar al Timișoarei, notar și istoric local;
 Lucian Georgevici (1875 - 1940), avocat român și delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia 1918;
 Győző Mihailich (1877 - 1966), inginer, membru al Academiei Maghiare de Științe;
 Ciprian-Titi Stoica (n. 1982), politician AUR.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația orașului Recaș se ridică la 8.347 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 8.336 de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (72,4%), cu minorități de maghiari (3,57%) și sârbi (1,76%), iar pentru 20,83% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (60,48%), cu minorități de penticostali (8,28%), romano-catolici (6,37%) și ortodocși sârbi (1,71%), iar pentru 21,42% nu se cunoaște apartenența confesională.

Evoluție demografică

Cultura 
 Instituții culturale

- Casa de Cultură „Ion Cojar“ Recaș

- Muzeul de Istorie Recaș

- Biblioteca Recaș

- Cămine culturale: Bazoș, Herneacova, Petrovaselo si Stanciova

Monumente

- Monumentul eroilor căzuți la datorie în Primul  și Al Doilea Război Mondial: Recaș, Bazoșu Vechi și Izvin

- Plăci comemorative ale eroilor din Primul și Al Doilea Război Mondial:Petrovaselo

Biserici, mănăstiri și lăcașe de cult

- Biserici ortodoxe române: Recaș (1924), Izvin (1786), Nadăș (1901, biserica de lemn - sec.al XVIII-lea), Bazoș (1910), Stanciova (1927, capelă) și Herneacova (1870)

- Biserica ortodoxă sârbă Stanciova si Petrovaselo

- Biserica greco-catolică Izvin

- Biserici romano-catolice: Recaș (1918) și Bazoș (1933)

- Biserici baptiste: Recaș, Izvin și Bazoș

- Biserica penticostală Recaș

Alte manifestări cultural-religioase

- Ruga în localitățile: Izvin (1 mai); Bazoș (23 aprilie - Sf. Gheorghe); Petrovaselo și Stanciova (6 mai); Recaș (de Rusalii) și Herneacova (26 octombrie - Sf. Dumitru)

Invățământ 
Instituții școlare

- Liceul Teoretic Recaș (clasele I-XII)

- Școli cu clasele I-VIII: Izvin și Bazoș

- Școala cu clasele I-IV Herneacova

- Școala cu clasele I-VIII “Constantin Păunescu” (regim special) Recaș

- Complexul de Servicii Specializate pentru Copilul cu Dizabilități Recaș (regim special)

- Grădinițe cu program normal: Recaș, Bazoș, Izvin, Herneacova, Petrovaselo și Stanciova

Sănătate 
- Dispensar medical Recaș - Cabinete medicale- 5: Recaș

- Laborator de analize - 1: Recaș

- 4 Cabinete stomatologice

- Farmacii - 3: Recaș (două) și Izvin

- Dispensar veterinar: Recaș

- Farmacie veterinară: Recaș

Agrement 
Baze sportive și de agrement

- Sala de Sport  Recaș

- Echipe sportive: Asociația Sportivă Recaș

- Sala Sporturilor Recaș

- Stadion Recaș

- Terenuri de fotbal: Izvin, Bazoș, Petrovaselo, Stanciova și Herneacova

Economie 

Zona este cunoscută în special pentru calitatea vinurilor sale. Notabil este însă faptul că în ultimii ani activitatea economică a început să se diversifice.

Politică și administrație 
Orașul Recaș este administrat de un primar și un consiliu local compus din 15 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Orașe înfrățite 
Orașul Recaș este înfrățit cu următoarea localitate:
  Nova Crnja, Serbia

Bibliografie 
 Crețan, Remus - Dicționar toponimic și geografico-istoric al localităților din județul Timiș, Editura Universității de Vest, Timișoara, 2006 ISBN 973-7608-65-8
 Ghinea, Dan - Enciclopedia geografică a României, Editura Enciclopedică, București, 2000
 Lotreanu, Ioan - Monografia Banatului, Institutul de Arte Grafice „Țara”, Timișoara, 1935
 Varga, E. - Statistică recensăminte după limba maternă, respectiv naționalitate, jud. Timiș 1880 - 2002, [1]

Note

Vezi și 
 Lunca Timișului (sit de importanță comunitară inclus în rețeaua europeană Natura 2000 în România)

Legături externe 

 Primăria orașului Recaș 
 Anuarul Socec al României Mari, 1924-1925 - de la Biblioteca Congresului S.U.A.

Recaș
Recaș