alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Cambridge Footlights

A Cambridge University Footlights Dramatic Club (vagy rövidebben csak Footlights) egy amatőr színjátszókör, melynek tagjai a Cambridge-i Egyetem diákjai közül kerülnek ki.

Története 
1883-ban alakult, mintegy harminc taggal. Kezdettől fogva szélesebb közönséget céloztak meg, mint az egyetem másik színjátszóköre, az 1885-ben létrejött University Amateur Dramatic Club. Az első néhány évben repertoárjuk még viktoriánus darabokat is tartalmazott, de 1892-től kizárólag saját szerzeményeiket adják elő. Az 1910-es években már a londoni Royal Court Theatre-ben is játszottak.

Főként az 1960-as években vált híressé, amikor több kiváló komikus is kikerült tagjai közül.

Ismertebb tagjai 
 Peter Cook
 Tim Brooke-Taylor
 Graham Chapman
 John Cleese
 Germaine Greer
 Eric Idle
 Emma Thompson
 Hugh Laurie
 Stephen Fry
 Sacha Baron Cohen ("Ali G")
 Douglas Adams
 Rachel Weisz
 Simon Jones
 Sue Perkins

További információk 
 Hivatalos oldal
 Egykori tagok és műsorok

Színházművészet
Izsákfalva

Izsákfalva (1892-ig Zsákóc, szlovákul Žakovce, németül Eisdorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Késmárktól 7 km-re délnyugatra, a Poprád mellett fekszik.

Története 
1209-ben említik először „Isaac” néven, ezzel a Szepesség egyik legrégibb települése. A falut a tatárjárás után szászokkal telepítették be, akik rezet és higanyt bányásztak. Előbb a 16 szepesi városhoz tartozott, majd a Szepesi vár jobbágyvárosa lett. 1263-ban „Iszak”, 1317-ben „Isaak” a neve. 1412-ben egyike volt a Lengyelországhoz került szepesi településeknek. 1462-ben „Isaac alias Eysdorff” néven írják. 1465-től a Szapolyai család birtoka volt. 1651-ben „Isaakfalua vulgo Zakocz” néven említik. 1787-ben 70 háza és 587 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ZSAKÓCZ. Falu Szepes Várm. földes Ura Gr. Csáky Uraság, réttyei posványosak, határja jó, erdeje, legelője elég van.”

1828-ban 99 házában 718 lakos élt. Lakói földműveléssel, bányászattal foglalkoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Zsakócz, Eisdorf, Szepes vm. német-tót f. ut. p. Késmárkhoz délre 1 mfd. 197 kathol., 501 evang. lak. Kath. és evang. szentegyház. F. u. gr. Csáky Károlynő.”

A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

1945 után német lakosságát kitelepítették, helyükre szlovákok érkeztek.

Népessége 
1910-ben 596, túlnyomórészt német lakosa volt.

2001-ben 614 lakosából 595 szlovák volt.

2011-ben 871 lakosából 747 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Miklós plébániatemploma 1300 körül épült gótikus stílusban. A 18. században barokk stílusban átépítették.
 Evangélikus temploma 1793-ban épült.
 Egy 18. századi kastélya van.

További információk 
 Községinfó
 Izsákfalva Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jegyzetek 

A Késmárki járás települései
Szepes vármegye települései
Jalóc

Jalóc (szlovákul Jalovec) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Liptószentmiklósi járásában.

Fekvése 
Liptószentmiklóstól 6,5 km-re északra, a Jalóci-patak partján fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szlovák jalovec (= borókafenyő) főnévből ered.

Története 
A mai Jalóc területén már a korai bronzkorban is éltek emberek, a laténi kultúra bronzeszközeit találták itt meg.

A mai falu Bobróc határában keletkezett 1317-ben akkor, amikor a Jalóci-patak menti területet Panest fia Márton kapta meg. 1391-ben említik először „Ilochfeu” néven. 1479-ben „Jalowcz” volt a neve. Végig nemesi birtok, 1848-ig a trsztenai Baán család tulajdonában állt. 1715-ben 9 adózója volt. 1784-ben 27 házában 246 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „JALÓCZ. Jalóvacz. Tót falu Liptó Várm. földes Ura Bán Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Nagy Bobróczhoz mellynek filiája, fél mértföldnyire, legelője elég, földgyének fele termékeny, 2/3 része hegyen fekszik.”

1828-ban 32 háza volt 319 lakossal, akik főként mezőgazdasággal, erdei munkákkal foglalkoztak. Később több kézműves, takács, bognár, faárukészítők is voltak lakói között.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Jalocz, (Jalovecz), tót falu, Liptó vmegyében, 44 kath., 275 evang. lak. F. u. Bán fam. Ut. p. Okolicsna.”

A trianoni diktátumig Liptó vármegye Liptószentmiklósi járásához tartozott.

1945 tavaszán a németek partizántevékenység miatt a falut felgyújtották és elpusztították. Erre emlékeztet a faluban a szlovák nemzeti felkelés emlékműve.

Népessége
1910-ben 255, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 312 lakosából 307 szlovák volt.

2011-ben 312 lakosából 297 szlovák.

Jegyzetek 
P. Vítek - M. Trtenský a kol.: Jalovec 700 rokov.

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Jalóc Szlovákia térképén
 E-obce

Jaloc
Liptó vármegye települései
Javorina (egyértelműsítő lap)

A Javorina név jelentései:

Javorina község Szlovákiában az Eperjesi kerület Poprádi járásában
Javorina katonai körzet Szlovákiában a Késmárki járásban
Javorina, Klenóc község településrésze Szlovákiában a Besztercebányai kerület Rimaszombati járásában.
Javorina Forgáchfalva településrésze Szlovákiában a Besztercebányai kerületben a Breznóbányai járásban.
Jeszenő

Nem tévesztendő össze a szlovákul azonos nevű Várjeszenő településsel.

Jeszenő (szlovákul Jasenov) község Szlovákiában, a Kassai kerület Szobránci járásában.

Fekvése 
Szobránctól 6 km-re északra fekszik, az 582-es út mentén található.

Nevének eredete 
A szlovák jeszeny kőrisfát jelent.

Története 

A települést 1451-ben említik először. A 17. század utolsó harmadáig a Drugeth család birtoka, később több birtokosa volt. A ma is álló Szent Márton templomot 1600 körül építették. Régi fatemploma 1750-ben leégett, csak a fa harangtorony maradt belőle.

A 18. század végén, 1799-ben Vályi András így ír róla: „JESZENO. Tót falu Ungvár Várm. földel Ura Szirmai, és több Uraságok, lakosai ó hitűek, fekszik Tibéhez közel, mellynek filiája, határja középszerű, mint vagyonnyai.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Jeszenő, orosz falu, Ungh vmegyében: 31 rom., 458 g. kath., 28 zsidó lak., gör. paroch. templommal. F. u. gr. Sztáray s m. Ut. p. Szobráncz.”

A trianoni diktátumig Ung vármegye Szobránci járásához tartozott, majd az újonnan létrehozott csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.

2003. május 20-án a késő esti órákban földrengés rázta meg a falut, amelynek következtében megsérült a görögkatolikus templom, valamint a családi házak 90 százaléka, de senki sem vesztette életét.

Népessége
1910-ben a falunak 436, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 331 lakosából 328 szlovák volt.

2011-ben 317 lakosából 308 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Márton tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1600 körül épült.
 Szent Illés próféta tiszteletére szentelt görögkatolikus temploma 1820-ban épült klasszicista stílusban, ikonosztáza a 20. században készült. A templomot 1949-ben, valamint a 2003-as földrengés után 2004-ben újították fel.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Jeszenő Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jeszeno
Ung vármegye települései
Jalovec (egyértelműsítő lap)

A Jalovec településnév jelentései:

Jalóc szlovákiai község szlovák neve a Liptószentmiklósi járásban
Parlag szlovákiai község szlovák neve a Privigyei járásban
 Jalovec hegy a Júliai-Alpokban
Jasenov (egyértelműsítő lap)

A Jasenov településnév jelentései:

Jeszenő szlovákiai község szlovák neve a Szobránci járásban
Várjeszenő (Jeszenő) szlovákiai község szlovák neve a Homonnai járásban
Satu Mare (egyértelműsítő lap)

A Satu Mare kifejezés az alábbi szócikkekre utalhat:

 Máréfalva község és falu Romániában, Hargita megyében
 Satu Mare község és községközpont Romániában, Suceava megyében
 Judeţul Satu Mare megye Romániában; magyar neve Szatmár megye
 Szatmárnémeti municípium és megyeszékhely Romániában, Szatmár megyében
 Temesnagyfalu falu Romániában, Arad megyében
Deep Space–1

A Deep Space–1 űrszonda a NASA New Millennium-programjának az első küldetése, és az első űrszonda, amely ionhajtóművel rendelkezett. Több kisebb égitestet is megközelített (9969 Braille  aszteroida, Borrelly-üstökös). A küldetés elsődleges célja a fedélzeten elhelyezett 12 új technológia kipróbálása volt. Ide tartozik az NSTAR típusú ionhajtómű, a SCARLET II napelemtábla, az Autonav automata navigációs rendszer.

Küldetés
A Deep Space–1-et 1998. október 24-én indították a floridai Cape Canaveralból Delta II rakétával. 1999. július 29-én a 9969 Braille kisbolygó mellett repült el 26 kilométerre, amelyről műszaki hiba miatt nem készültek közelképek, csak nagy távolságból. 1999. szeptember 18-án lejárt az elsődleges küldetés, de a programot meghosszabbították. 2001. szeptember 22-én 2200 kilométerre megközelítette a Borrelly-üstököst, amelyről sikerült képeket készítenie.

További információk

Magyar oldalak
 A jövő technológiájának előhírnöke: 5 éve startolt a Deep Space 1: (1. rész), (2. rész)
 Öreg űrszonda nem vén űrszonda
 Deep Space 1: 12 új technológia – fantáziából valóság

Külföldi oldalak
 A NASA Deep Space–1-oldala

New Millennium-program
Amerikai űrszondák
935



Események

Határozott dátumú események 
 december 16. – II. Alberik spoletói hercegnek, Róma akkori urának egyetlen fiát, Ottavianót választják pápává. (Apja parancsára, 18 éves korában választották pápává, aki a XII. János nevet vette fel.)

Határozatlan dátumú események 
 szeptember–október – Ar-Rádi kalifa a központi sereg élén elfoglalja Moszult, de ellenálló emírjét, al-Haszan ibn Abi l-Hajdzsát nem tudja elfogni.
 december – A hazatérő kalifa elismeri Ibn Abi l-Hajdzsát az egész Dzsazíra (Felső-Mezopotámia) emírjének.
 az év folyamán –
 A kalandozó magyarok Burgundiát és Aquitaniát pusztítják, hazafelé pedig Itália földjén – főleg Brescia környékén – dúlnak.
 A Zijárida Mardávídzs halálával a fárszi Buvajhida emírség önállósodik. Ali ibn Búja meghódítja Húzisztánt, Haszan nevű fivére Iszfahánra, Ahmad pedig Kermánra támad.
 Mardávídzs felszabaduló zsoldosaira építve Húzisztán és Dél-Irak helytartói is beszüntetik az adófizetést a kalifátusnak.
 Muhammad ibn Tugdzs, az Ihsídida-dinasztia megalapítója lesz Egyiptom helytartója.

Születések

Halálozások 
 Mardávídzs tabarisztáni, gurgáni és iszfaháni emír (török zsoldosai gyilkolják meg)
 II. Trpimir horvát király
 szeptember 28. – I. Vencel cseh fejedelem (ma Csehország védőszentje)
 december – XI. János pápa

Jegyzetek 

10. század
Négyzethüvelyk

A négyzethüvelyk vagy négyszöghüvelyk föld-, illetve terület-mértékegység. Németül Quadratzoll.

Története 
Magyar mértékként osztrák előzménnyel indult a 19. században. Hosszmértékből (hüvelyk) szabályosan, hatványozással kialakított területmérték. Nagyságrendje miatt inkább csak számítási egység volt, elsősorban a műszaki gyakorlatban.

Alegységei 
 Bécsi négyszöghüvelyk (144 bécsi négyszögvonal = 6,93 cm²)

Negyzethuvelyk

ja:インチ#平方インチ
Hüvelyk (mértékegység)

A hüvelyk hosszúság-mértékegység. Jelölése: ″ 

1″ = 2,54 cm. Ez az úgynevezett nemzetközi hüvelyk, amelyet 1958-ban határoztak meg. A különböző történelmi változatok 2,0–3,1 cm között mozogtak.

Elnevezései más nyelveken:  (ejtsd 'digitusz'), illetve  (ejtsd: 'poleksz'), ,  (ejtsd 'col'),  (ejtsd 'incs'), . Az angol és a francia elnevezés a latin uncia (tizenketted) elnevezésből ered.

Etimológia 
A magyar „hüvelyk” szavunk egy kicsinyítő képzős alak – vélhetőleg azt a hüvelyhez hasonló ujjvédőt, az íjászgyűrűt jelentette eredetileg, amit a régi magyarok nyilazáshoz viseltek a hüvelykujjukon a keleti típusú, hüvelykujjas íjfeszítés miatt.

Története 
A római eredetű mértékegység egész Európában általánosan használatban volt. Magyarországon a 13. századtól alkalmazták. 

A hüvelyk nem a tízesen, hanem az egyik korábbi számrendszeren, a tizenkettesen alapul, egy lábnak a 12-ed része. Klasszikusan egy hüvelyk 12 vonalból állt (line, 1824 óta nem használják) de a vonal a hüvelyk többféle (10-ed, 12-ed, 16-od, 40-ed) részét is jelenthette. Manapság az angolszász alapú 16-od részt látni a legtöbb mérőszalagon.

Főleg kézművesek, ácsok, asztalosok, műszaki szakemberek körében elterjedt a hüvelyk német eredetű neve, a col: colos deszka, colos szeg, colstok, 20 colos gumi, 15 colos (vagyis 15″-os) képernyő stb.

Történelmi változatai 
 angol hüvelyk (2,54 cm)
 bányahüvelyk, selmeci hüvelyk (2,798 cm) 1/72 bányaöl
 bécsi hüvelyk (2,634 cm) 1/72 bécsi öl
 erdélyi hüvelyk (2,591 cm)
 erődítményhüvelyk (2,701 cm)
 királyi hüvelyk (2,60 cm)
 mérnöki hüvelyk (1,97 cm) 1/12 láb
 pozsonyi hüvelyk (3,18 cm)

Nem európai rendszerek 
 Az ókori egyiptomi hüvelyk hossza kb. 1,9 cm volt és 18 részre osztották. Huszonnyolc ilyen hüvelyk volt egy egyiptomi rőf.

Jegyzetek

További információk 
 Col - cm átváltó

Kapcsolódó szócikkek 
 Hüvelyk átszámítása milliméterre

Hüvelyk
Angolszász mértékegységek
Hüvelyk

fy:Tomme (lingtemaat)
Űrrepülőgép

Az űrrepülőgépek olyan többször felhasználható űrjárművek, melyek a légköri visszatéréskor a hagyományos repülőgépekhez hasonlóan szállnak le.

Először az 1970-es években mutatkozott igény arra, hogy az egyszer használható, drága hordozórakéták helyett részben, vagy teljesen újrafelhasználható indítóeszközöket használjanak különböző űrszerkezetek indítására. Ezért az Egyesült Államokban kifejlesztették a történelem egyik legbonyolultabb űrhajóját, a Space Shuttle-t.

A szovjetek is eljutottak 1988-ban a Buran űrrepülőgép tesztrepüléséig, de sok más programhoz hasonlóan, pénzhiány miatt félbe kellett szakítani.

2004 nyarán repült először az első magánfejlesztésű szuborbitális repülőgép, a SpaceShipOne. A NASA 20 millió dollárral támogatta meg a Dream Chaser nevű 7 személyes magán űrrepülőgép rendszert, amely orbitális repülésre is képes lesz.

2011-ben a NASA leállította az űrrepülőgépekkel való szállítást, nyugdíjazta az Endeavour, Discovery és Atlantis űrsiklókat.

Pénzhiány miatt leállított programok
 Szpiral (Szovjetunió)
 Hermes (Európa)
 Buran (Szovjetunió)
 Sänger (Németország)
 HOTOL (Anglia)
 NASP (USA)
 McDonnell Douglas DC-X (USA)
 X–33 (USA)
 X–38 (USA)
 HOPE (Japán)

Kapcsolódó szócikkek 
 Space Shuttle

Hivatkozások

Források

További információk

Magyar oldalak

 Űrvilág: Az űrrepülőgép
 Űrrepülőgép-tervek
 Az űrrepülőgép 
 A következő 50 év – kerekasztal beszélgetés az űrhajózás jövőjéről

Külföldi oldalak
 Space Plane Guide

 
Feltörekvő technológiák
Live! (The Police-album)

A Live! a The Police 1995-ben megjelent koncertalbuma. Első lemezén az 1979. november 27-én a bostoni Orpheum Theatre-ben adott koncert hallható, majdnem teljes egészében (csak a Deathwish és a Visions of the Night című számok nem kerültek rá). A második lemez számai két koncertről származnak, melyek két egymást követő napon (1983. november 2. és 3.) voltak az Atlantai Omni-ban. (A harmadikai koncert jó része látható a Synchronicity Concert című videón, így annak anyaga részben megegyezik a Live! 2. cédéjének anyagával.)

Számok

1. lemez
 Next to You
 So Lonely
 Truth Hits Everybody
 Walking on the Moon
 Hole in My Life
 Fall Out
 Bring on the Night
 Message in a Bottle
 The Bed's Too Big Without You
 Peanuts
 Roxanne
 Can't Stand Losing You
 Landlord
 Born in the 50's
 Be My Girl (Sally)

2. lemez
 Synchronicity I
 Synchronicity II
 Walking in Your Footsteps
 Message in a Bottle
 O My God
 De Do Do Do De Da Da Da
 Wrapped Around Your Finger
 Tea in the Sahara
 Spirits in the Material World
 King of Pain
 Don't Stand So Close to Me
 Every Breath You Take
 Roxanne
 Can't Stand Losing You
 So Lonely

Források
Rogier's Police Page (Boston, 1979. november 27.)
Rogier's Police Page (Atlanta, 1983. november 2.)
Rogier's Police Page (Atlanta, 1983. november 3.)

The Police-albumok
1995 nagylemezei
Turina

Turina (szlovákul Tuhrina) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Eperjesi járásában.

Fekvése 
Eperjestől 19 km-re délkeletre, az Ósva-patak bal oldalán fekszik.

Története 
Várát 1298-ban „Kerekkő” néven írják, neve alapján az Aba nembeli Vejte fia Bodon építtette. Ez évben a rokon Somosiak foglalták el, valószínűleg akkor pusztulhatott el, és már nem építették újjá. 1299-ben és 1435-ben „Makovica” néven említik.

A községet a 14. században a soltészjog alapján telepítették be, de csak 1427-ben az adóösszeírásban bukkan fel először „Thwrhyna” alakban. Ekkor 12 portája adózott. Rozgonyi György, majd a Csicsey és Thököly család birtoka volt. 1447-ben „Thuryna” a neve. 1600-ban 11 jobbágyháza állt. 1715-ben 15, 1720-ban 11 adózó háztartása volt. 1722-ben tűzvész pusztított. 1773-ban „Tuhrina”, 1786-ban „Turina” alakban említik. 1787-ben 45 házában 373 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal, erdei munkákkal, fuvarozással foglalkoztak.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „TUCHINA. Tót falu Sáros Várm. földes Urai több Urak, fekszik Ver. Vágáshoz nem meszsze, és annak filiája; földgye nehezen míveltetik, réttye jó, legelője elég, fája van.”

1828-ban 48 háza és 397 lakosa volt. A 19. században a Fedák és Keczer családé volt.

A trianoni diktátumig Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.

Lakói mezőgazdasággal foglalkoztak, majd később a közeli városok, elsősorban Eperjes üzemeiben dolgoztak.

Népessége 
1910-ben Turinának 354, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 463 lakosából 385 szlovák és 62 roma.

Nevezetességei 
 A falutól északra, 686 m magas hegyen állnak Bodonvár romjai.
 Szűz Mária tiszteletére szentelt római katolikus temploma.
 Evangélikus temploma.

További információk 
 E-obce.sk
Községinfó
 Turina Szlovákia térképén
 A község a régió honlapján
 Eobec.sk
Bodonvár (szlovákul)

Jegyzetek 

Az Eperjesi járás települései
Sáros vármegye települései
Bíró (egyértelműsítő lap)



Bíró 
 bíró, az állami igazságszolgáltatás gyakorlásával megbízott személy
 községi bíró, a községi elöljáróság vezetője Magyarországon 1950 előtt
 városbíró
 valamely sportág játékvezetője
 Bíró, régi magyar családnév

A bíró
 A bíró (Ha a szemed tiszta), Szagatel Harutjunján (Arutjunján) 1976-ban bemutatott drámája (Datavori), magyarul: A legszomorúbb ember. Mai örmény drámák, ford.: Nemes G. Zsuzsanna, Modern Könyvtár sorozatban, Európa, 1982.
 A bíró (Il Magistrato), 1959-es olasz–spanyol film, rendezte Luigi Zampa
 A bíró, 1978-as magyar tévéfilm, rendezte Horváth Tibor, H.C. Branner műve alapján, főszereplő Gera Zoltán
 A bíró, 1984-es magyar tévéfilm, rendezte Radó Gyula, Szagatel Harutjunján drámája nyomán, Mécs Károly címszereplésével
 A bíró (The Judge), 2001-es amerikai bűnügyi tévéfilm, rendezte Mick Garris
 A bíró (The Judge), 2014-es amerikai filmdráma, rendezte David Dobkin, Robert Duvall címszereplésével, Robert Downey Jr. főszereplésével
Lipótmező

A Lipótmező egy városrész Budapest II. kerületében.

Fekvése
A Kecske-hegy, a Kis-Hárs-hegy és a Ferenc-halom aljában található terület. Az Ördög-árok mély völgyében, Kurucles, Nyék és Hűvösvölgy városrészek között helyezkedik el.

Története

Nevét nem uralkodóról, hanem első tulajdonosáról, Göbl Lipót budai molnárról kapta, aki ezt a területet Buda városától az 1820-as években megvásárolta. A majorságban Göbl vendéglőt létesített, ez is hozzájárult, hogy a környék népszerű kirándulóhellyé vált. Az épület a II. Páfrány utca 17/b alatt ma elhagyatottan áll, utoljára üzemi konyhaként használták.

A kis-hárs-hegyi lejtőn I. Ferenc József rendeletére, Zettl Lajos tervei alapján 1868-ban épült fel a Magyar Királyi Országos Tébolyda, melynek nevét 1898-ban Országos Elme- és Ideggyógyintézetre változtatták. Ezután a Lipótmező generációkon keresztül mintegy az elmegyógyintézet szinonimájává vált (szólásokban is gyakran előfordult, mint például a Lipótmezőre juttatsz engem = belebolondulok). Végül Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézet (OPNI) néven működött egészen a 2007-es bezárásáig, azóta az épület üresen áll.

Jegyzetek

Források
 
 Verrasztó Gábor: A molnár, aki Lipót volt - Budai Liberális Klub Alapítvány 2008.
 Gyógyszálló lehet a Lipótmező helyén – Index, 2009. december 5.
 Az OPNI története 

Budapest II. kerülete
Budapest városrészei
Azov (egyértelműsítő lap)

Azov, város Oroszországban, a Rosztovi területen
 Azovi erőd, erődítmény az egykori Krími Kánságban
 Azovi-tenger, a Fekete-tenger északi melléktengere
 Azovi kormányzóság
 Azov-ezred Az Ukrán Nemzeti Gárda egyik alakulata
Bestseller

A bestseller (magyarul: „a legjobban fogyó”; néha best-seller írásmóddal) eredetileg könyvekre alkalmazott kifejezés, annak jelzésére, hogy a forgalmi adatok szerint egy bizonyos időszak legnagyobb üzleti sikerét jelentő könyvről van szó.

Számos hetilap, napilap közöl bestseller-listákat, talán a leghíresebb közöttük a New York Timesé. E kifejezésnek elsősorban a piacgazdaságban van értelme, mivel a publikált könyvek egy része semmiféle intézményi támogatásban nem részesül, a kiadóknak jórészt magukat kell eltartaniuk.

A bestseller és a kommersz kifejezéseket egyesek azonos értelemben, gyakran lekicsinylően használják. Egy könyv bestseller volta önmagában nem jelenti a mű „értékességét” (például hosszabb távon érvényes tartalmat, maradandóságot), csupán a közönség érdeklődését vagy állítólagos érdeklődését jelzi – amely kétségtelenül fontos, hiszen a könyvek (és hasonló árucikkek) a közönségnek készülnek, de ezt a figyelmet esetleg csak a mű ismertsége és médiatámogatottsága idézi elő.

A kifejezést újabban más kiadványokra is használják (például CD, DVD).

Irodalomelmélet
Kereskedelem
Jens Fink-Jensen

Jens Fink-Jensen (Koppenhága, 1956. december 19. –) dán író, költő, fotóművész és zeneszerző.

Élete
Szépirodalmi szerzőként 1975. június 4-én mutatkozott be Juni 1995 című novellájával a „Dagbladet Information” című napilapban, majd 1976 májusában négy verse jelent meg a „Hvedekorn” (Búzaszem) című folyóirat az évi első számában. Első verseskötete, a Verden i et øje 1981. október 10-én jelent meg, ezt követte 1986. június 6-án első novelláskötete, Bæsterne címmel. Gyermekeknek szól Jonas og konkylien (Jónás és a csigaház) című könyve, mely 1994-ben jelent meg, és már készül magyar fordítása is.

1976-ban modern nyelveket kezdett tanulni a Herlufsholm iskolában, ezután katonaidejét töltötte, majd altiszti képzést kapott a Királyi Gárdánál. 1986-ban elvégezte a Művészeti Akadémia építész szakát (MAA, cand.arch.), majd ugyanott multimédiás tervező képzettséget szerzett 1997-ben.

Az 1980-as évek költőinek azon körébe tartozott, akik Poul Borum, a Hvedekorn szerkesztője körül csoportosultak. 1980-ban nagyszabású zenei, irodalmi, képzőművészeti rendezvényt szervezett Michael Strunge költőtársával és másokkal együtt „NÅ!!80” címmel a Huset koppenhágai kulturális központban. A rendezvény címe a 80-as évek No future-generációjára utal, melynek életszemléletét kívánták cáfolni.

Jens Fink-Jensen önálló multimédiás műsorral lép fel középiskolákban és fesztiválokon, melyeken saját verseit, szerzeményeit és képeit mutatja be Fredrik Mellqvist szintetizátor- és Jens Severin szaxofonkíséretével.

Fotóit Dél hajói, valamint Pekingi arcok címmel állította ki. SzóKépek címmel mutatta be verseit és fotóit, valamint hangos diashow keretében könyvei nyersanyagát. (Øje på verden).

1999-ben arabul is megjelent Nær afstanden című versgyűjteménye Jamal Jumas fordításában (Alwah Kiadó, Madrid). A kötet néhány verse már korábban megjelent az „Al-Quds Al-Arabi” című napilapban (London, 1996), valamint a „Nizwa” folyóiratban (Ománi Szultánság, 1999).

Művei

 Verden i et øje, versek, 1981
 Sorgrejser, versek, 1982
 Dans under galgen, versek, 1983
 Bæsterne, novellák, 1986
 Nær afstanden, versek, 1988 (Megjelent arabul 1999-ben Jamal Jumá fordításában)
 Jonas og konkylien (Jónás és a csigaház), gyermekkönyv, 1994 (Mads Stage rajzaival)
 Forvandlingshavet, versek, 1995
 Jonas og himmelteltet, gyermekkönyv, 1998 (Mads Stage rajzaival)
 Alt er en åbning, versek, 2002
 Syd for mit hjerte. 100 udvalgte kærlighedsdigte, versek, 2005

Források
 
 

Dán költők, írók
1956-ban született személyek
Élő személyek
Dán zeneszerzők
Message in a Box

A Message in a Box. The Complete Recordings a The Police munkásságát áttekintő négy lemezből álló gyűjteményes kiadás, mely 1993-ban jelent meg. Néhány kivételtől eltekintve tartalmaz minden egyes felvételt, amit a zenekar készített, tehát az együttes korábbi öt albumán meg nem jelent számokat is, illetve koncertfelvételeket.

Dalok

1. lemez
 Fall Out
 Nothing Acheiving
 Dead End Job
 Next to You
 So Lonely
 Roxanne
 Hole in My Life
 Peanuts
 Can't Stand Losing You
 Truth Hits Everybody
 Born in the 50's
 Be My Girl – Sally
 Masoko Tanga
 Landlord (élő)
 Next To You (élő)
 Landlord
 Message in a Bottle
 Reggatta de Blanc
 It's Alright for You
 Bring on the Night
 Deathwish

2. lemez
 Walking on the Moon
 On Any Other Day
 The Bed's Too Big Without You
 Contact
 Does Everyone Stare
 No Time This Time
 Visions of the Night
 The Bed's Too Big Without You (mono)
 Truth Hits Everybody (élő)
 Friends
 Don't Stand So Close to Me
 Driven to Tears
 When the World Is Running Down You Make the Best of What's Still Around
 Canary in a Coalmine
 Voices Inside My Head
 Bombs Away
 De Do Do Do De Da Da Da
 Behind My Camel
 Man in a Suitcase
 Shadows in the Rain
 The Other Way of Stopping

3. lemez
 A Sermon
 Driven to Tears (élő)
 Shambelle
 Spirits in the Material World
 Every Little Thing She Does Is Magic
 Invisible Sun
 Hungry for You (J'aurais tojours faim de toi)
 Demolition Man
 Too Much Information
 Rehumanize Yourself
 One World (Not Three)
 Omegaman
 Secret Journey
 Darkness
 Flexible Strategies
 Low Life
 How Stupid Mr. Bates
 A Kind of Loving

4. lemez
 Synchronicity I
 Walking in Your Footsteps
 O My God
 Mother
 Miss Gradenko
 Synchronicity II
 Every Breath You Take
 King of Pain
 Wrapped Around Your Finger
 Tea in the Sahara
 Murder by Numbers
 Man in a Suitcase (élő)
 Someone to Talk To
 Message in a Bottle (élő)
 I Burn for You
 Once Upon a Daydream
 Tea in the Sahara (élő)
 Don't Stand So Close to Me '86

Jegyzetek 

The Police-albumok
1993 nagylemezei
Keresztfalu

Keresztfalu (szlovákul Krížová Ves, németül Kreuz) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Késmárktól 8 km-re északkeletre, Szepesbéla keleti szomszédságában, a Poprád jobb partján fekszik.

Története 
A falu a 13. században a Berzeviczky család birtokán keletkezett, 1290-ben „Krystur” alakban említik először. 1319-ben a lándoki uradalomhoz csatolták, így a Szent Sír Lovagrend birtoka lett. Később egy része Késmárk birtokába került. 1326-ban „Villa Sancte Crucis”, 1401-ben „Zenthkerezth”, 1498-ban „Keresthfalwa” néven szerepel az írott forrásokban. 1673-ban említik Stansith Márton itteni udvarházát. 1787-ben 52 házában 375 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KERESZTFALVA. Kreutz. Elegyes falu Szepes Várm. földes Ura Horvát Uraság, lakosai katolikusok, és más félék, fekszik Késmárktól fél mértföldnyire, Bélának filiája, határjának fele hegyes, és köves, de fele búzát, és jó rozsot terem, legelője van, fája szűken, piatza közel.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Keresztfalva, (Krizova Ves), Szepes vmegyében, tót falu, Bélával általellenben, mellytől a Poprád választja el: 462 kath., 60 evang. lak. Lazacz-halászat, gyolcs-szövés. F. u. Marjássy. Ut. p. Késmárk.”

A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 583-an, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar és cigány kisebbséggel.

2001-ben 1613 lakosából 1442 szlovák és 162 cigány volt.

2011-ben 2008 lakosából 1249 cigány és 701 szlovák.

Nevezetességei 
 Születés (eredetileg: Szent Kereszt Felmagasztalása) temploma a 13. század végén épült gótikus stílusban, középkori freskói vannak.
 A temetői domboldalon klasszicista harangtorony áll.
 Fából épített evangélikus imaháza van.
 A falu két 16. és 17. századi kastélya mára egybeépült.

Jegyzetek 
Malovcová, B. a kol: Minulosť a súčasnosť Krížovej Vsi.

További információk 
 Községinfó
 Keresztfalu Szlovákia térképén
 E-obce.sk

A Késmárki járás települései
Szepes vármegye települései
Keszölcés

Keszölcés (szlovákul Kyselica) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Dunaszerdahelyi járásában.

Fekvése 
Somorjától 8 km-re délkeletre, a Duna-csatorna bal partján fekszik. A Csallóköz egyik legkisebb falva.

Története 
A területén telepített szőlőkről már 1205-ben történik említés.
Magát a falut 1296-ban III. András oklevelében említik először, melyben egy bizonyos Chuntnak birtokot adományoz itt. A települést 1831-ben kolerajárvány sújtotta, mely után fogadalomból építették kápolnájukat 1898-ban. Tűzoltó egyesületét 1888-ban alapították.

Vályi András szerint "KESZÖLCZÉS. Magyar falu Posony Várm. Nemes Vajka székhez tartozik, lakosai katolikusok, fekszik Vajdának szomszédságában, és annak filiája, határja két időre van el osztva, erdeje, és réttye elég, számos veszszeje a’ Duna öntéseiben, az aranyászóknak a’ Duna gazdag fövényt önt; de áradásaival nagy károkat is okoz."

Fényes Elek geográfiai szótárában így ír a községről: "Keszőlczés, Poson m. magy. falu, Vajka mellett, a minthogy a Vajkai praedialis székhez tartozik. – Fő gazdagsága a Duna szigetjeiben áll, hol sok legelőt, elég rétet, fát, vadat, találsz; malmai is vannak. Lakja 290 kath., 16 zsidó. Ut. p. Somorja." 

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Somorjai járásához tartozott.

A községet a trianoni határ kettévágta, Magyarországon maradt részéből alakították ki 1921-ben Sérfenyősziget községet, amely ma Dunasziget része.

1941-ben közigazgatásilag Vajkához csatolták. A második világháború után a falu számos magyar lakosát hurcolták el. A falu fejlődésére bénítóan hatott a Bősi vízierőmű megépítése, mely a lakosság számának gyors csökkenésében is megmutatkozik. Az erőmű felvízcsatornája ugyanis kettévágta a község határát és az építés során a falu felét lebontották. 1988-ban területét Vajka és Nagyszarva között osztották fel. A község 1993-ban népszavazással lett újra önálló.

Népessége 
1910-ben 612, túlnyomórészt magyar lakosa volt.

2011-ben 151 lakosából 114 magyar és 24 szlovák volt.

2021-ben 206 lakosából 131 (+5) magyar, 67 (+5) szlovák, 7 egyéb és 1 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
Szent Rozália tiszteletére szentelt kápolnája 1898-ban épült. Bacsfa filiája.

További információk 
 Községinfó
 Keszölcés Szlovákia térképén
 Keszölcés a vízierőmű árnyékában
 A Szabad Újság cikke
 Az Új Szó cikke
 E-obce.sk

Jegyzetek 
 Ipolyi Arnold 1859: Magyar műemlékek. Archaeologiai Közlemények 1.

A Dunaszerdahelyi járás települései
Csallóköz települései
Pozsony vármegye települései
Királyrév

Királyrév (szlovákul Kráľov Brod) község  Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Galántai járásában. Mátyusföldi magyar község.

Fekvése 
Galántától 17 km-re délkeletre, a Szeli-Dudvág partján, Alsószeli, Zsigárd és Nádszeg között fekszik. Területén folyik keresztül a Fekete-víz, melynek legmagasabb vízszintjét 2006. április 3-án mérték, amikor 464 cm-en tetőzött, s az árvíz 1383 hektár területet öntött el.

Nevének eredete 
Nevét még királyi birtokként, a Fekete-vízen itt átvezető révről kapta.

Története 

1252-ben villa Sancti Michaelis néven említik először, királyi birtok volt. Egy 1334-es oklevél szerint helyén egy Szentmihály nevű település állt. Lakói jobbágyok voltak, akik főként mezőgazdaságból és erdei munkákból éltek és a vágsellyei uradalomhoz tartoztak. A falut 1808-ban már Király Rév néven említik. A 19. század első felében lakosainak száma 600 körül volt. 1849. június 20-án ütközet volt itt a honvédsereg és a császári hadsereg között. Iskolájának legkorábbi említése 1890-ből származik.

Fényes Elek szerint "Királyrév, magyar falu, Poson vgyében, 650 kath. lak., róna termékeny határral, szép erdővel. A sellyei urad. tartozik, s ut. p. Szered."

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Galántai járásához tartozott, ezt követően a Magyarországtól elszakított területek részeként Csehszlovákiához csatolták. A csehszlovák hatóságok a település nevét 1927-ben Kráľov Brod-ra változtatták. Az első bécsi döntés értelmében 1938 és 1945 között Magyarországhoz tartozott. 1942-ben ONCsA házakat adtak át. A második világháború utáni nagyhatalmi döntések ismét Csehszlovákiához csatolták. A felvidéki magyarság teljes jogfosztottságának időszakában a Beneš-dekrétumok értelmében 1947-ben 13 magyar családot Csehországba deportáltak, 30 magyar családot pedig erőszakkal Magyarországra telepítettek. Lakóházaikba 25 önkéntesen áttelepülő magyarországi és romániai szlovák család költözött.

Népessége
1910-ben 785, túlnyomórészt magyar lakosa volt.

2011-ben 1156 lakosából 919 magyar, 217 szlovák, 1-1 cseh, orosz, morva és más, illetve 16 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 
 Szent Imre herceg tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1836-ban épült klasszicista stílusban.
 A plébánia előtt álló Szent Mihály szobor a 18. században készült.
 Kopjafáját a királyrévi-csata, valamint a háborúkban  elesett hősök és az elhurcoltak emlékére emelték.
 A község időszaki kiadványa Rév Mondó címen jelenik meg.

Neves személyek 
 Itt született 1843-ban Morvay Lipót római katolikus esperes-plébános. 
 Itt született 1903-ban Czottner Sándor géplakatos, kohómunkás, politikus. 
 Itt nevelkedett Szarka Gyula zenész, a Ghymes együttes alapítója, zenekarvezetője.
 Itt nevelkedett Szarka Tamás zenész, a Ghymes együttes tagja.
 Itt szolgált Bedeő Pál (1805-1873) egyházi író, katolikus plébános.
 Itt szolgált Presinszky Ferenc (1908-1970) plébános.
 Itt szolgált Fehér Damáz (1913-1998) komáromi bencés gimnáziumi tanár.

Galéria

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos oldal (magyarul is)
 Községinfó
 Királyrév Szlovákia térképén 
 E-obce.sk

Kiralyrev
Kiralyrev
Kislomnic

Kislomnic (szlovákul Lomnička, korábban Malá Lomnica, németül Kleinlomnitz) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Ólublói járásában.

Fekvése 
Ólublótól 15 km-re délnyugatra, Podolintól 3 km-re keletre, a Poprád jobb oldalán, a Lomnic-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szláv lom (= irtás) főnévből ered, mely eredetileg pataknév volt.

Története 
A falut a 13. században a Görgeyek alapították, lakói földművesek voltak. 1294-ben említik először „Lompnicha” néven. 1329-ben „Kuslomnicha” megnevezéssel találjuk. Temploma 1360-ban már állt. 1511-ben „Miskalomnic” néven említik. Anyakönyveit 1741-től vezetik. A 18. században vászonfehérítője volt. 1787-ben 114 házában 492 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Kis Lomnicz, Német falu Szepes Várm. földes Urai Görgei, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Iglóhoz fél mértföldnyire, határja hegyes, és kőves, és más tulajdonságai egyenlők Kolacskóhoz.”

A falu 1813-ban és 1887-ben leégett. 1828-ban 161 háza és 1160 lakosa volt. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Ólublói járásához tartozott.

1945-ben német lakosságát kitelepítették, helyükre főleg cigány családok települtek.

Népessége
1910-ben 701, még túlnyomórészt német lakosa volt.

2011-ben 2680 lakosából 1642 cigány és 531 szlovák.

Nevezetességei 
 Alexandriai Szent Katalinnak szentelt római katolikus plébániatemploma 1300 körül épült, a 19. században klasszicista stílusban építették át. Madonna-szobra 1430 körül készült, emellett több gótikus szobra is van, melyek közül egy feszület Lőcsei Pál mester alkotása.

Neves személyek 
 Itt született 1801-ben Forberger Dániel evangélikus gimnáziumi tanár.
 Itt született 1833. február 15-én Melzer Jakab evangélikus lelkész, író, költő, történész, néprajzkutató.
 1875 és 1882 között itt élt és alkotott Terézia Vansová szlovák írónő, aki a helyi evangélikus lelkész felesége volt. Emlékháza van a faluban.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Kislomnic Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Kislomnic
Szepes vármegye települései
Kispalugya

Kispalugya (szlovákul Palúdzka) Liptószentmiklós város része, egykor önálló község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Liptószentmiklósi járásában.

Fekvése 
Liptószentmiklós központjától nyugatra, a Vág bal partján fekszik.

Története 
A település a 13. században keletkezett, 1273-ban „Polugia Minor” néven említik először. 1283-ban a Palugyai család szerezte meg és a család birtoka volt egészen 1848-ig. 1286-ban „Polughea Minor”, 1353-ban „Kys Palugya” néven szerepel. 1535-ben 4 kúria, egy bírói és 5 jobbágyház állt a településen. A falunak 1598-ban 7 kúriája és 18 háza volt. A Palugyai család klasszicista kastélya a 18. század második felében épült. 1784-ben 66 házában 636 lakos élt. Lakói mezőgazdasággal és tímármesterséggel foglalkoztak.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Kis Palugya, Nagy Palugya. Két tót falu Liptó Vármegyében. Kis Palugyának földes Ura Palugyai Uraság, fekszik Bodafalvához közel, mellynek filiája. Nagy Palugyának pedig Földes Ura Platy Uraság, ’s fekszik Motko Szent Kereszthez közel, mellynek filiája, Ispotállya is vagyon, lakosai katolikusok, és evangelikusok, határbéli földgyeik jó termékenységűek, réttyeik, legelőjök van, fájok nints elég, piatzozások Szent Miklóson, keresetre módgyok Vág-vizén, első osztálybéliek.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Kis-Palugya (Pauluska), tót falu, Liptó vmegyében, 165 kath., 669 evang., 6 zsidó lak.; derék kastély, fűrészmalmok. F. u. Palugyai nemz. Ut. p. Berthelenfalva.”

1910-ben 1144-en, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni diktátumig Liptó vármegye Liptószentmiklósi járásához tartozott.

1930-ban 11 magyar és 1442 csehszlovák lakta. 1960-ban csatolták Liptószentmiklóshoz.

Nevezetességei 
 A településnek több kastélya és 18-19. századi udvarháza volt.
 Szent János evangélistának szentelt római katolikus temploma 1854-ben épült.
 Nepomuki Szent János kápolnája 1856-ból való.
 Evangélikus temploma 1941-ben épült.

Híres emberek 
 Itt született 1780. október 31-én Palugyay Imre nyitrai püspök, egyházi író.
 Itt született 1797. február 18-án Janik János 48-as honvédezredes.
 Itt született 1878. november 26-án Massány Ernő meteorológus, csillagász, légügyi szakértő.
 Itt született 1881-ben Kern Péter Gyula festőművész.
 Itt született 1898. június 29-én vitéz Palugyay Farkas filmproducer.
 Itt született 1900. augusztus 17-én Palugyay Miklós filmproducer.
 Itt hunyt el 1866. december 7-én Palugyay Imre statisztikus, jogtörténész, az MTA tagja.

További információk 
 Kispalugya Szlovákia térképén

Lásd még 

 Liptószentmiklós
 Andaháza
 Andrásfalu
 Benic
 Bodafalu
 Deménfalu
 Illanó
 Okolicsnó és Sztosháza
 Plostin
 Verbic
 Vitálisfalu

Jegyzetek 

Kispalugya
Liptószentmiklós városrészei
Nekem lámpást adott kezembe az Úr Pesten

A Nekem lámpást adott kezembe az Úr Pesten 1999-ben bemutatott magyar filmszatíra Jancsó Miklós rendezésében, mely a Kreatív Média Műhely produkciójában készült. A történetet Jancsó és állandó forgatókönyvírója, Hernádi Gyula, illetve Grunwalsky Ferenc operatőr közösen jegyzik. A rendező „ezredfordulós hexológiájának” első része, amely számos szempontból is váratlan és radikális stílusváltást jelentett. Jancsó Miklós több évtizedes pályáját eddig meghatározó metaforikus-stilizált elbeszélési formát és absztrakt megjelenítéseket, amiket hosszú megszakítás nélküli snittekben és aprólékosan megkomponált koreográfiákban tárta a nagyérdemű elé, ebben a filmben felváltották a kézi kamerás felvételek, miközben a nagytotálok, közeli és szuper-közeli felvételek váltják egymást, időnként klipszerű könnyűzenei betétek is megjelennek. A szereplők a stilizált dialógusok helyett köznapi, profán szövegeket kaptak, illetve számos jelenetben improvizálhattak is.

Történet
A film az új demokratikus-kapitalista rendszer első évtizedére reflektál groteszk és abszurd formában. A két központi alak, Kapa (Mucsi Zoltán) és Pepe (Scherer Péter), mint két burleszk figura. A karakterek az egyik szerzőtárs, Grunwalsky Ferenc korábban Szomjas Györggyel közös filmjeiből (Roncsfilm, Gengszterfilm) érkeztek, számos esztétikai megoldással együtt. A film kaotikus világából a magyarországi rendszerváltás utáni vadkapitalizmus portréja jelenik meg, amelyben a szereplők folyamatos identitásváltásával mutatja meg, ahogy az érdekek mindent felülírnak. De végül mindenki ugyanott és ugyanúgy végzi.

Szereplők

Ajánlás
"Mondja kedves nézőnk, néhanapján elgondolkodik-e azon, milyen is a világ? Igen? Jaj, ne tegye! Élje az életét! Élje a mindennapokat! Legyen vidám és boldog! Nem az? Erőltesse meg magát, ne törődjön semmivel! Nézze, az emberen kívül minden állat tudja: a legfontosabb az életben, élvezni azt. No, ez a filmünk kicsit hozzásegíti." (Jancsó Miklós)

A hexológia
 Nekem lámpást adott kezembe az Úr Pesten (1999) 
 Anyád! A szúnyogok (2000)
 Utolsó vacsora az Arabs Szürkénél (2001) 
 Kelj fel, komám, ne aludjál! (2002)
 A mohácsi vész (2004)
 Ede megevé ebédem (2006)

A rendező személyén kívül az alábbi azonosságok fordulnak elő:

 mindegyiket Grunwalsky Ferenc fényképezte
 mindegyikben játszik Mucsi Zoltán, Scherer Péter, Vasvári Emese, Kovács Zsolt, Moldvai Kiss Andrea és Lovasi András, utóbbi révén (ő a dalnok figurája a filmekben) mindegyik filmben többször hallható dal a Kispál és a Borz zenekartól, ti. Lovasi a zenekar szövegírója és énekese
 mindegyik Hernádi-Jancsó-Grunwalsky-alapötletből készült
 mindegyikre jellemző az improvizatív játékstílus

Jegyzetek

Források

További információk 

1999 filmjei
Jancsó Miklós-filmek
Magyar filmdrámák
Magyar filmszatírák
Magyar filmvígjátékok
Budapest Film-filmek
Igazhalmaz

Az igazhalmaz a matematikai logikában, konkrétan az elsőrendű logikában definiálható fogalom, formulák egy adott szemantikai osztályát jelenti. Ha adott valamely elsőrendű nyelv, ennek valamely I interpretációban adott k(I) kiértékelése, eme kiértékelés igazhalmaza a nyelv azon formuláinak halmaza, melyek az illető kiértékelésre nézve igazak.

Megjegyzés: ne keverjük össze e fogalmat egy formula igazsághalmazának fogalmával, mely nem formulák, hanem kiértékelések vagy individuumrendszerek halmaza.

Könnyű belátni, hogy az elsőrendű logikában az igaz halmaz és a telített halmaz fogalma egybeesik. Telített (ang. saturated) egy F formulahalmaz, ha
  akkor és csak akkor teljesül, ha  
  pontosan akkor teljesül, ha  vagy ha ;
  pontosan akkor teljesül, ha  és ;
  pontosan akkor teljesül, ha  vagy  (azaz, az első szabályt is figyelembe véve, ha  vagy  ).

A formulák szemantikus tulajdonságai az igazhalmazok segítségével is jellemezhetőek. Nem nehéz ugyanis belátni a következőket:
 Egy formula logikai törvény, ha minden igazhalmaznak eleme;
 Egy formula kielégíthető, ha valamelyik igazhalmaznak eleme;
 Egy formula kielégíthetetlen (logikai ellentmondás), ha egy igazhalmaznak sem eleme; 
Hiszen hogy logikai törvény, az pontosan azt jelenti, hogy minden interpretációban minden megengedett változókiértékelésre igaz, tehát hogy mindegyik kiértékelés igazhalmazának eleme, ha kielégíthető, az pontosan azt jelenti, hogy van olyan interpretációban olyan változókiértékelés, melyre a formula igaz, tehát hogy a formula eleme eme kiértékelés igazhalmazának; hogy kielégíthetetlen, az azt jelenti, hogy nincs olyan interpretáció, mely igazzá tenné, tehát olyan igazhalmaz sincs, melynek eleme lenne.

Matematikai logika
Klin (Szlovákia)

Klin (szlovákul Klin) község Szlovákiában a Zsolnai kerület Námesztói járásában.
2011-ben 2215 lakosából 2136 szlovák volt.

Fekvése 
Námesztótól  4 km-re északra fekszik.

Története 
A falu a 16. század második felében keletkezett a vlach jog alapján, alapítója a Thurzó család volt. A betelepítéssel megbízott Kuhút Jakab soltész 5 családot telepített le itt. A falu részeit is a betelepített családok után nevezték el, ezek Zelinovská, Šándorovská, Kunovská, Dendisovská és Kuhútovská voltak. Az alapító okmány szerint a családok 16 évre adómentességet kaptak. A falu az árvai várhoz tartozott, a 17. században többször elnéptelenedett. Lakói híres vászonszövők voltak. 1715-ben 48 házában 240 lakos élt. A Mária Terézia alatt felvett urbáriumban 470 lakosa volt, ebből 9 nemesi család, 6 jobbágy és 2 soltész. Lakói főként állattartással, favágással, vászonszövéssel, tutajozással, fazsindely készítéssel foglalkoztak. 1828-ban 151 házában 822 lakos élt. Iskoláját 1834-ben építették.

Vályi András szerint "KLIN. Tót falu Árva Vármegy. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Námesztróhoz 162 mértföldnyire, a’ házak széllyel vannak szorva benne, határja tsak tavaszi, és nem őszi vetést terem, ’s szűken azt is."

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában "Klin ad Namesto, tót falu, Árva v., 810 kath., 6 evang., 6 zsidó lak. 49 5/8 sessió. F. u. az árvai uradalom, de a Klinovszky nemes család használja a földeket, s ez fizeti mind az uraságnak az árendát, mind a contributiót."  

1910-ben 836, többségben szlovák lakosa volt, jelentős lengyel kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott.

A 20. század elején a községnevek magyarosítása során a Kelecsény nevet javasolták a számára, ez azonban nem lett hivatalos elnevezés.

2001-ben 1975 lakosából 1962 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Római katolikus temploma a 19. század első harmadában épült Szent Antal tiszteletére.
 Kápolnája 1900 körül épült.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Klin Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Klin
Árva vármegye települései
Kokava

Kokava (a 20. század elején Tátrakóka, szlovákul Liptovská Kokava) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Liptószentmiklósi járásában.

Fekvése 
Liptószentmiklóstól 15 km-re keletre, a Nyugati-Tátra lábánál fekszik. Tipikus tátraaljai, felsőliptói mezőgazdasági település, területe a Tátrai Nemzeti Parkhoz tartozik. A falu felett Szlovákia egyik jelképe, a 15 km-re fekvő Kriváň magasodik.

Története 
A falut dovallói jobbágyok alapították a 15. század első felében, de közben elnéptelenedett. Első írásos említése 1469-ből származik, ekkor még Kisdóval volt a neve. Kezdetben Liptóújvár uradalmához tartozott. Csak a 16. század végén telepítették újra, egykor vashámora is volt. Az újratelepített falut 1588-ban említik először Kóka, illetve Újdóval néven. Első temploma 1636-ban épült Szent Simon és Júdás tiszteletére. A község pecsétje a 17. századból származik, temploma védőszentjei: Szent Simon és Júdás apostolok láthatók rajta. Lakói pásztorkodással, majd a 18. századtól fuvarozással, szénégetéssel, favágással, erdei munkákkal foglalkoztak és a helyi vashámorokban dolgoztak. 1784-ben 74 házában 690 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KOKAVA. Tót falu Liptó Várm. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Dovillához közel, és annak filiája, legelője elég, földgye sovány.”

1828-ban 99 ház állt a településen 1390 lakossal.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Kokova, Liptó m. tót falu, a Kárpát hegyek alatt, 166 kath. 1184 evang. lak., evang. anya-, kath. filial. templomok. – Földje sovány; erdeje szép és nagy. Van vashámorja; fürészmalma; nevezetes juhtartása. Lakosai között sok fuvaros találtatik. F. u. a kamara. Ut. p. Vichodna.”

A trianoni diktátumig Liptó vármegye Liptóújvári járásához tartozott.

Evangélikus iskolája 1940-ben készült el. A második világháború alatt a környéken élénk partizán tevékenység folyt.

Népessége
1910-ben 1119, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1090 lakosából 1082 szlovák volt.

2011-ben 974 lakosából 940 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Simon és Júdás apostoloknak szentelt római katolikus temploma 1830-ban épült a korábbi fatemplom helyén.
 Evangélikus temploma 1929-ből való.
 A község tátraaljai fekvése a turista útvonalak kedvelt kiindulópontjává teszi. A Tátra nevezetességei közül a Račková dolina (6 km), a Jamnická dolina (6 km), a Tichá dolina (10 km), a Kőprová dolina (10 km) vannak elérhető közelségben.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Kokava Szlovákia térképén
 E-obce.sk

A Liptószentmiklósi járás települései
Liptó vármegye települései