alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Orosz-amerikai Társaság

Az Orosz-amerikai Társaság félhivatalosan az orosz kormányt is képviselő gyarmati kereskedelmi cég volt, melyet I. Pál orosz cár hozott létre 1799-ben a Selihov-Golikov Társaságból, mely az első egész évben fennálló prémvadásztelepet alapította a Kodiak-szigeten (1784). A társaság monopoljoggal rendelkezett az orosz–amerikai (azaz alaszkai és aleut-szigeteki) kereskedelemre, kezdetben az 55. északi, majd 1821-től az 51. északi szélességi körig kiterjedően. Bevételének egyharmada a cárt illette meg.

Kereskedelmi tevékenységének érdekében a társaság a mai Alaszka és Kalifornia területén erődöket épített; közülük a legdélebbi, Fort Ross San Franciscótól északra található, napjainkban múzeum.

Az 1840-es években a szőrmekereskedelemből származó bevételek csökkenni kezdtek, az orosz kormány átvette a társaság irányítását a kereskedőktől, mely ettől kezdve hivatalosan is a közigazgatás irányítója lett, vezetője kormányzói posztot töltött be. A cég helyzetén azonban már nem lehet javítani: a Moszkvától való nagy távolság miatt nehéz volt a kapcsolattartás, a szállítás és a védelem költségeit az államkincstár nem tudta finanszírozni, az orosz birodalom így kénytelen volt feladni az amerikai kontinensen szerzett pozícióit, s 1867-ben eladta Alaszkát az Egyesült Államoknak – ez egyben a társaság megszűnését is jelentette.

A társaság vezetői, majd kormányzói

További információk 
A társaság bankjegyei

Alaszka történelme
Oroszország történelme
Gyarmatosítás
Az 1790-es években alapított szervezetek
Alaszka zászlaja

Alaszka zászlaja kék alapú, rajta arany csillagokkal, amelyek a Göncölszekeret és a Sarkcsillagot jelképezik. Egy 1927-ben meghirdetett pályázatra készítette egy 13 éves fiú, Benny Benson. Ugyanebben az évben vált Alaszka terület (territory) hivatalos jelképévé, amelyet 1959 után, az Amerikai Egyesült Államok tagállamává válását követően is megtartott.

Szimbolizmusa
Az állam törvényhozása a következőket rögzítette a zászló és elemeinek jelentéséről (AS 44.09.020): A háttér – amelynek színe megegyezik az Amerikai Egyesült Államok címerében látható kék színnel – az esti ég, a tenger és a hegyvidéki tavak kékségét, valamint az állam vadvirágait idézi – különösen az állam hivatalos virágát, a havasi nefelejcset (AS 44.09.050) –, a csillagok aranya pedig a föld mélyén és a folyókban rejlő gazdagságra utal. A Göncölszekér az északi égbolt legfelismerhetőbb csillagalakzata, segítségével található meg a Sarkcsillag, amely biztos tájékozódási pontként szolgál „a tengerész, a felfedező, a vadász, a prémvadász, az aranyásó, a favágó és a földmérő” számára, és amely a „legészakibb” csillagként Alaszkát, a legészakibb államot jelképezi.

Használata
A törvény szerint (AS 44.09.030) az Amerikai Egyesült Államok és Alaszka zászlóját fel kell vonni az állami kormányzat irányítása alatt lévő intézmények fő adminisztrációs épületein vagy a mellettük lévő zászlórúdon minden nap, valamint az iskolák épületein vagy a mellettük lévő zászlórúdon minden tanítási napon. A zászló napkeltétől napnyugtáig, vagy az illetékes hatóság által meghatározott órákban loboghat, rossz időjárási körülmények esetén korábban is bevonható, illetve felvonásától el lehet tekinteni. Különleges események idején napnyugta után is felvonva maradhat.

Vízszintes megjelenítése esetén a Sarkcsillag a jobb felső sarokban, függőleges megjelenítése esetén a jobb alsó sarokban helyezkedik el.

Tervezője
Alaszka zászlaja egy 1927-ben az Amerikai Légió (American Legion) nevű, veteránokat segítő szervezet 7-12. osztályos tanulók részére kiírt pályázatának győztese, amelyet 142 pályaműből választottak ki. Tervezője a 13 éves John Bell (Benny) Benson aleut (unangan)–orosz és svéd szülőktől származó fiú volt, aki az Alaszkai-félszigeten lévő Chignik nevű faluban született, de a pályázat idején az Egyesült Metodista Egyház sewardi árvaházában élt Carl nevű öccsével együtt. Díja egy arany karóra volt, amelyre a zászló csillagait vésték, valamint ezer dollár, amelyet eredetileg egy washingtoni útra szántak, amelyen Benny átadhatta volna a zászlót Calvin Coolidge elnöknek, ám mivel a találkozót nem tudták megszervezni, a pénzt a fiú oktatására költötték.

Benny a következő kísérőszöveget írta pályázata mellé:

Ez a leírás ihlette Marie Drake költeményét, amely később Alaszka állam himnusza lett.

Alaszka törvényhozása egyhangúlag fogadta el az új zászlót, amely 1927. július 9-én vált a terület (territory) hivatalos jelképévé. Az első zászlófelvonási ceremóniát Benny árvaházánál (Jesse Lee Mission Home) tartották.

Alaszka korábbi zászlói

Jegyzetek

Zaszlo
Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak zászlói
Szent István (egyértelműsítő lap)

Személyek
 Szent István, az első keresztény vértanú
 I. (Szent) István magyar király
 I. (Szent) István pápa
 Permi Szent István, hittérítő, a permi püspökség megalapítója
 III. István moldvai fejedelem, a Román Ortodox Egyház szentje
 Pongrácz István, a kassai vértanúk egyike
 Harding Szent István ciszter apát

Egyéb
 SMS Szent István, I. világháborús magyar csatahajó.
 Szent István lapátkerekes dunai gőzhajó, épült 1918-ban

Kapcsolódó szócikkek
 I. István (egyértelműsítő lap)
 Szentistván (egyértelműsítő lap)
 Szent István tér (egyértelműsítő lap)
 Szent István Gimnázium (egyértelműsítő lap)
 Szent István Közgazdasági Szakközépiskola és Kollégium
Hugh David Politzer

Hugh David Politzer (New York, 1949. augusztus 31. –) Nobel-díjas amerikai elméleti fizikus.

Életpályája 
PhD fokozatát 1974-ben a Harvard Egyetemen szerezte, ahol Sidney Coleman volt a témavezetője. Az első megjelent cikkében, mely 1973-ban jelent meg, Politzer leírja az aszimptotikus szabadság jelenségét: minél közelebb van egymáshoz két kvark, annál gyengébb a köztük levő erős kölcsönhatás. Ha nagyon közel kerülnek egymáshoz, akkor majdnem szabad részecskékként viselkednek. Ezt szinte azonos időben David Gross és Frank Wilczek is felfedezte a Princetoni Egyetemen. Az eredmény fontos volt a kvantum-színdinamika további fejlődése szempontjából. Miután a Harvardon doktorált, Politzer a Caltechre (California Institute of Technology) ment, ahol jelenleg ő az elméleti fizika professzora.

Nobel-díj 
Frank Wilczekkel és David Jonathan Gross-szal megosztva megkapta 2004-ben a fizikai Nobel-díjat az erős kölcsönhatás elméletében fontos szerepet játszó aszimptotikus szabadság felfedezéséért.

Jegyzetek

További információk 
 Hugh David Politzer (Nobel-díj 2004) – Nobelprize.org
 Cikkei a SPIRES-ből
 Caltech cikk a Nobel-díj nyertes Politzerről (angol)
 Honlapja a Caltech-en 

1949-ben született személyek
Élő személyek
New York-iak
Amerikai fizikusok
Amerikai Nobel-díjasok
Nobel-díjas fizikusok
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
1585



Események

Az év témái

1585 a tudományban

1585 az irodalomban

Születések 
 január 23. – Ward Mária, a Boldogságos Szűz Mária Intézete (Institutum Beatae Mariae Virginis) rendalapítója († 1645)
 július 26. – Esterházy Dániel magyar főnemes, nádorjelölt († 1654)
 október 8. – Heinrich Schütz német zeneszerző († 1672)
 szeptember 9. – Richelieu bíboros (Armand Jean du Plessis de Richelieu) francia államférfi († 1642)

Halálozások 
 április 10. – XIII. Gergely pápa (* 1502)
 november 23. – Thomas Tallis angol zeneszerző (* 1505)

16. század
1584



Események

Az év témái

1584 a tudományban

1584 az irodalomban

Születések 

Mijamoto Muszasi híres-hírhedt japán kardforgató, filozófus, tanító († 1645)

Halálozások 
 ( ? ) – Bornemisza Péter, író, prédikátor (* 1535)

16. század
1583



Események 
 március 6. – Báthory István hármas tanácsot állít Erdély kormányzására.

Az év témái

1583 a tudományban

1583 az irodalomban

Születések 
 április 10. – Hugo Grotius németalföldi államférfi, jogász, a modern nemzetközi jog előfutára († 1645)
 december 25. – Orlando Gibbons angol zeneszerző († 1625)

Halálozások 

16. század
1582



Események 
 február 24. – XIII. Gergely pápa az Inter gravissimas kezdetű bullájával bevezeti a gregorián naptárat. (Itáliában, Lengyelországban, Portugáliában és Spanyolországban október 4-ét közvetlenül, 10 nap kihagyásával október 15-e követte. Más országok később, eltérő időpontokban tértek át az új naptárra.)
 november 4. (a Julián naptár szerint október 26.) – A kozákok győzelme Jermak Tyimofejevics vezetése alatt a szibériai tatárokon az iszkeri csatában.

Az év témái

1582 a tudományban

1582 az irodalomban

Születések 
 május 1. – Marco da Gagliano itáliai zeneszerző († 1643)
 Gregorio Allegri olasz zeneszerző († 1652)

Halálozások 
 június 21. – Oda Nobunaga Japán történelem, a Hadakozó fejedelemségek korának egy jelentős daimjója volt (* 1534)
 szeptember 23. – III. Louis, Montpensier hercege, francia hadvezér. (* 1513)
 december 11. – Fernando Álvarez de Toledo y Pimentel 1556–59 között Nápoly spanyol alkirálya, 1567–73 között Spanyol-Németalföld helytartója, a Németalföldi szabadságmozgalmak ellen folyó véres hadjárat és megtorlás irányítója (* 1507)

Jegyzetek 

16. század
1580



Események 
 szeptember 26. – Sir Francis Drake körbehajózza a Földet.
 Harmadik török–portugál háború Kelet-Afrikában.

Az év témái

1580 a tudományban

1580 az irodalomban

Születések 
 április 22. – Michael Kern német szobrász († 1649)
 szeptember 14. – Francisco de Quevedo spanyol költő († 1645)
 november 15. – Bethlen Gábor erdélyi fejedelem (Gyulafehérvár) († 1629)

Halálozások 
 június 10. – Luís de Camões portugál költő (* 1524 körül)
 július 28.. – Eberhardt Mátyás evangélikus lelkész, költő (*?)
 nyár folyamán Krusich János Liptó vármegye főispánja, bányavidéki főkapitány, Korpona főkapitánya. 

16. század
1547



Események 
 január 16. – IV. Ivánt cárrá koronázzák. (Azzal, hogy felvette a „minden oroszok cárja és nagyfejedelme” címet, tudtára adta a világnak, hogy a bizánci császárok örökösének tekinti magát.)
 január 19. – Angliában Henry Howardot, Surrey grófját, a költőt felségárulás vádjával kivégzik. (Kitűnően védekezik a vádak ellen, sorsa azonban megpecsételődik.)
 január 28. – Apja halálát követően VI. Edward lép az angol trónra.
 február 3. – IV. Iván cár feleségül veszi az ősi Kobila-Koskin családhoz tartozó Anasztaszija Zaharina-Jurjevát. (E családból származott a későbbi Romanov-ház.)
 június 19. – V. Károly császár követe által békét köt Drinápolyban I. Szulejmán szultánnal, véget ér az 1540-47. évi habsburg-török háború. (A béke azt jelentette, hogy V. Károly megvásárolta a nyugalmat, mert ötéves adófizetést vállalt a szerződésben, valamint elismerte a török hódítások jogosságát.)

Az év témái

1547 a tudományban

1547 az irodalomban

Születések 
 szeptember 29. – Miguel de Cervantes spanyol író, a Don Quijote alkotója († 1616)
 november 10. – Martin Moller német költő, teológus, filozófus, író és himnuszíró († 1606)

Halálozások 
 január 19. – Henry Howard, Surrey grófja (* 1516/1517)
 január 27. –  Jagelló Anna magyar királyné, Habsburg (I.) Ferdinánd felesége, valamint II. Ulászló magyar király és Candale-i Anna lánya (* 1503)
 január 28. –  VIII. Henrik angol király (* 1491)
 március 31. – I. Ferenc francia király, egy ideig Milánó hercege (* 1494)

Jegyzetek 

16. század
Old fashioned pohár

A Old fashioned pohár talpatlan, általában hengeres, néha szögletes formájú pohár, amely magas alkoholtartalmú italok: whiskyk, koktélok jégkockával készülő felszolgálásához használatos, a talp nélküliek, kimondottan vastag aljazattal rendelkeznek. A pohár fala vékony, alacsony és általában széles.
Whisky-t és 5-15 cl-es koktélokat fogyaszthatunk belőle, jégkockával és díszítéssel. További jellegzetessége, hogy (a talpas változat talpát a méretezésben figyelmen kívül hagyva) alapjának átmérőjénél magassága nem sokkal nagyobb, tehát emiatt egyrészt viszonylag masszívnak és alacsonynak hat, másrészt pedig a legnehezebben feldönthető poharak kategóriájába is joggal sorolható. 

Gyakori változatainak mérete angolszász mértékegységekkel:
3-3/8" magasság
2-7/8" felső átmérő
2-3/4" alsó átmérő
6-3/4 oz űrtartalom

Külső hivatkozások
 Mr. Mixer Old Fashioned pohár (képekkel)
 Népszerűbb old fashioned italok listája

Ivóedények
1694



Események

Határozott dátumú események 
 március 9. – I. Lipót nagykorúvá nyilvánítja a gyámsága alatt álló 18 éves II. Rákóczi Ferencet.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Wren tervei alapján felépül Greenwichben a Royal Naval Hospital.
 Megalakul a Bank of England, sikeresen választva el egymástól az uralkodói és állami jövedelmeket.

Az év témái

1694 az irodalomban

1694 a tudományban 

 Carlo Renaldini elsőként javasolja, hogy a hőmérőt úgy osszák fokokra, hogy a víz fagyáspontja és forráspontja legyen a beosztás két kiindulópontja.

1694 a jogalkotásban 
 Angliában elfogadják a Triennial Billt, amely kimondja, hogy háromévente parlamenti választást kell tartani.

Születések 
 március 6. – Grassalkovich Antal, királyi személynök, kamaraelnök, Mária Terézia bizalmasa († 1771)
 június 4. – François Quesnay, francia fiziokrata közgazdász, Madame de Pompadour és XV. Lajos orvosa († 1774)
 augusztus 5. – Leonardo Leo, olasz barokk zeneszerző († 1744)
 augusztus 23. – Brentán Károly, jezsuita hittérítő és utazó († 1752)
 november 21. – Voltaire (er. François Marie Arouet), francia író, filozófus († 1778)
 december 22. – Hermann Samuel Reimarus német filozófus, teológus († 1768)

Halálozások 
 május 17. – Johann Michael Bach, német zeneszerző (* 1648)
 december 28. – II. (Stuart) Mária Anglia királynője (* 1662)

Jegyzetek 

 
17. század
1714



Események 
 március 6. – Megkötik a rastatti békét.
 március 13. – Nesselrode pécsi püspök székvárosában megyei zsinatot tart.
 október 14. – Pálffy Miklós országbírót Pozsonyban nádorrá választják.

Az év témái

1714 az irodalomban

1714 a tudományban

Születések 
 január 26. – Jean-Baptiste Pigalle, francia szobrász († 1785)
 március 8. – Carl Philipp Emanuel Bach, zeneszerző († 1788)
 március 24. – Carlo Giovanni Testori, zeneszerző († 1782)
 június 6. – I. József , portugál király († 1787)
 június 17. – César-François Cassini de Thury francia csillagász († 1784)
 július 2. – Christoph Willibald Gluck, német zeneszerző († 1787)
 augusztus 14. – Claude Joseph Vernet, francia festő († 1789)
 szeptember 10. – Niccolò Jommelli, zeneszerző († 1774)
 szeptember 17. – Gottlieb Wilhelm Rabener német író († 1771)
 szeptember 25. – Jean-Benoit Leclair, zeneszerző († 1759 után) 
 december 16. – George Whitefield, anglikán vándorló prédikátor († 1770)
 december 18. – Esterházy (Fényes) Miklós, magyar főrend, császári-királyi tábornok, a fertődi kastély építtetője († 1790)
 december 23. – Johann Siebenkas, zeneszerző († 1781)

Halálozások 
 május 5. – Christian Maximilian Spener, német orvos, heraldikus (* 1678)
 augusztus 15. – II. Konstantin, havasalföldi fejedelem (* 1654)
 október 1. – Esterházy Dániel, kuruc generális, Kassa védője (* 1665)
 október 10. – Pierre Le Pesant, francia közgazdász (* 1646)
 október 17. – Joannes Vippacensi, szlovén prédikátor (* 1647)

 
18. század
Bautzen

Bautzen (, 1868 előtt Budissin, szorb nyelven Budyšin, lengyelül Budziszyn) ősrégi város Németországban, Szászország tartományban. Az azonos nevű járás székhelye. Lakóinak száma: 39.087 (2008). Drezdától keletre, a Spree folyó mellett fekszik. Felső-Lausitz (régiesen: Luzsica) székhelye, a németországi szorb kisebbség központja.

Története 

Az első írásos említés 1002-ből származik. 1018 és 1033 között lengyel fennhatóság alatt volt. Ezután a Német-római Birodalomhoz, 1319 után Csehországhoz tartozott. 1479 és 1490 között Hunyadi Mátyás birtokában volt a város. Az egykoron Mátyás király által újjáépített vár kapuja felett ma is látható a király leghívebb ábrázolásának tekintett dombormű, amelynek másolatát Budapesten a Hilton szállóba beépített Domonkos-rendi templom falában helyezték el. Bautzen a középkor folyamán tagja volt a „Hat felső-lausitzi város szövetségének”, Görlitz, Zittau, Löbau, Kamenz, Lauban mellett. Bautzen 1635-től tartozik Szászországhoz.

A náci Németország a Groß-Rosen nevű koncentrációs tábort működtette Bautzenben. Buchenwaldba való deportálása előtt a német kommunista vezető, Ernst Thälmann is ebben a táborban raboskodott.

A Német Demokratikus Köztársaság idején a „Sárga nyomorúság” (Gelbes Elend) gúnynevű börtön működött a városban, ahol főleg ellenzékiek töltötték szabadságvesztésüket.
A város 2002-ben ünnepelte fennállásának 1000. évfordulóját.

Kultúra 
Múzeumok:
 Stadtmuseum Bautzen – Városi múzeum
 Das Sorbische Museum Bautzen/Serbski muzej Budyšin – Szorb múzeum
 Domschatzkammer St. Petri
 Alte Wasserkunst
 Gedenkstätte Bautzen

Színházak:

 Német-szorb Népszínház (Deutsch-sorbisches Volkstheater/Nemško-serbske Ludowe Dźivadło): A szorb népszínházat 1948-ban alapították, majd 1963-ban egyesítették a városi német színházzal (ez utóbbit 1796-ban alapították) A színház német, felső- és alsószorb nyelven játszik. (A felsőszorb nyelvjárást a városban és környékén beszéli a kisebbség (35000 beszélő), a másik dialektust Cottbus környékén beszélik, (15000 beszélő)) Az előadások többsége német nyelvű, de szimultán fordítás biztosított. A színház 1996 óta nyaranként szabadtéren is játszik, és kétnyelvű bábszínház is kapcsolódik hozzá. A színház saját színészképzést tart fenn.
 Sorbisches National-Ensemble/Serbski ludowy ansamble (turnészínház, alapítva: 1952)

Híres emberek 
 Bogna Koreng szorb műsorvezető 1965-ben itt született.
 Rudolf Hermann Lotze német filozófus, egyetemi tanár 1817-ben itt született.
 Paul Schneevogel (Paulus Niavis) német humanista pedagógus, író valószínűleg itt halt meg 1514 körül.

Testvértelepülések 
  Dreux, Franciaország (1992)
  Heidelberg, Németország (1991)
  Jablonec nad Nisou, Csehország (1993)
  Jelenia Góra, Lengyelország (1993)
  Worms, Németország (1990)

Fotótár

Jegyzetek

További információk 

 Hivatalos honlap
 Turisztikai honlap

Szászország települései
Megarai Eukleidész

A megarai Eukleidész (i. e. 435 körül – i. e. 365 körül) Szókratész tanítványa, valószínűleg a legelső; és Platón idősebb kortársa, a megarai filozófiai iskola alapítója. Filozófiája szerint „Egy a Jó, bár sok néven nevezhető: néha mint bölcsesség, néha mint Isten, néha mint Ész”, valamint „a jó ellentéte nem létezik”.

A megarai Eukleidész valóban Megarában született, és a történelem során rengetegszer összekeverték az alexandriai matematikussal, Eukleidésszel, aki az Elemek c. geometriai munkát írta. A megarai Eukleidésznek nincs fennmaradt műve, és életéről sem tudunk túl sokat. Miután Szókratészt halálra ítélték Athénban, Eukleidész Megarába ment, ahol otthona a kivégzett mester többi tanítványának is menedékül szolgált.

Nagy hatással volt rá az eleai filozófia; Eukleidész tanai az eleata és a szókratészi tanok szintéziséből alakultak ki. Az eleaták által vallott Egyet, (melyet Istennek, értelemnek, szellemnek is nevezett) a szókratészi Jóval azonosította, és örökkévalónak, változhatatlannak tartotta. Az ezzel szembenálló, közönséges világkép cáfolata tekintetében a megaraiak (Eubulidész, Sztilpón) Zénón örökébe léptek a szavakkal játszó okoskodás művészetében. A gondolkodást és logikát elsődlegesebbenk tartották a tapasztalatnál; e felfogásuk később erősen hatott a sztoikusokra is.

Eukleidésznek három fontos tanítványa volt: Eubulidész, akinek néha „a hazug paradoxona” felfedezését (elterjedt, de pontatlanabb néven Epimenidész-paradoxont) tulajdonítják; Ikhtüasz, Eukleidész utóda a megarai iskola élén, és korinthoszi Thraszümakhosz, aki annak a Sztilpónnak a tanára volt, aki Kitioni Zénónt, a sztoikus iskola megalapítóját tanította.

Kapcsolódó szócikkek 
 Szókratikus filozófia

Források 
 Mates, Benson: Stoic Logic.

Eukleidesz, megarai
1448



Események 
 január 6. – III. Kristóf dán király meghal anélkül, hogy utódot hagyott volna maga után. Svédországban az Oxenstierna testvérek választott régensként kormányoznak.
 május – A budai országgyűlés elhatározza a török elleni hadjáratot.
 május 28. – A szentgotthárdi apátság anyaapáti jogát a stájer reini apátság kapja Trois Fontaines helyett.
 június 20. – A régensi időszak vége Svédországban Karl Knutsson Bonde-t VIII. Károly néven svéd királlyá választják.
 szeptember 12. – Hunyadi János serege átkel a Dunán és benyomul Szerbiába.
 szeptember 28. – I. Keresztély lesz Dánia királya.
 október 18. – A második rigómezei csata. A Hunyadi János vezette magyar sereg Dan havasalföldi serege és Brankovics György szerb despota árulása miatt vereséget szenved a török seregtől. Hunyadi Brankovics fogságába esik és csak súlyos váltságdíjért szabadul ki.
 V. Miklós pápa megalapítja a vatikáni könyvtárat.
 október – Vlad Tepes lesz Havasalföld fejedelme, de II. Vladislav két hónap után lemondatja és visszaszerzi a trónt.

Születések 
 november 7. – II. Alfonz nápolyi király († 1495).

Halálozások 
 január 6. – III. (bajor) Kristóf dán, norvég és svéd király (* 1418)
 október 31. – VIII. Ióannész bizánci császár (* 1391)

15. század
1447



Események

Határozott dátumú események 
 március 6. – V. Miklós pápa pápává választása. (1455-ig uralkodik.)
 március 25. – Hunyadi Jánost kormányzóvá választják 
 március 12. – A budai országgyűlés határozatot hoz arról, hogy a főhivatalnokokat ezentúl csak egy évre választják.
 június 1. – Békekötés III. Frigyessel, az elfoglalt városok a császár kezén maradnak.
 június 2. – István kapornaki apát kerül a szörényi püspöki székbe.
 augusztus 14. – Az utolsó Visconti halálával Milánóban létrejön az Ambróziai Köztársaság. (1450-ig tart.)
 szeptember – Garai Lászlót választják nádorrá.

Határozatlan dátumú eseménye 
 Vlad Dracul havasalföldi fejedelem és idősebb fia Mircea elesnek a Hunyadival vívott csatában. II. Vladislav követi őt a trónon Hunyadi János fegyveres támogatásával. (1448-ig uralkodik.)

Születések 
 december 3. – II. Bajazid oszmán szultán († 1512).

Bizonytalan dátum 
 Piero Capponi, firenzei születésű diplomata és államférfi († 1496)
 Philippe de Commines, flandriai születésű író és diplomata a burgundiai és francia udvarban († 1511)
 Caterina Fieschi Adorno, itáliai szent, életét a szegények és betegek ápolásának szentelte († 1510)
 Giovanni Antonio Amadeo, lombardiai építész, szobrász és mérnök († 1522)

Halálozások 
 február 23. – IV. Jenő pápa (* 1383)
 augusztus 13. – Filippo Maria Visconti milánói herceg (* 1392)
 december 7. – Vlad Dracul havasalföldi fejedelem (* 1393/1397 k.)

Jegyzetek 

15. század
1446



Események 
 Hunyadi János hadjárata Cillei Ulrik ellen, Hunyadi leveri Cillei seregét, visszafoglalja Szentgyörgyöt, felégeti Varasdot és beveszi Kaproncát.
 június 5. – Hunyadi Jánost a pesti országgyűlés kormányzóvá választja.
 II. Mehmed a janicsárok támogatásával lemondatja II. Murád oszmán szultánt a trónról.
 Portugál hajósok elérik a mai Bissau-Guinea területét Afrikában.
 Hunyadi Târgoviște mellett leveri II. Vlad havasalföldi fejedelem  török seregét, majd III. Frigyes ellen támad és ostrom alá veszi Bécsújhely várát.
 október 9. – Koreában új írásrendszert és ábécét vezetnek be.

Születések 
 május 3. – Yorki Margit, később Merész Károly burgundi herceg felesége († 1503).
 Alexander Agricola flamand zeneszerző

Halálozások 
 április 15. – Filippo Brunelleschi, neves itáliai építész és szobrász (* 1377).

15. század
1445



Események 
 május 28/30. – Aragóniai Ferdinánd calabriai herceg (1458-tól nápolyi király) feleségül veszi Chiaromontei Izabella copertinói grófnőt, Enghieni Mária özvegy nápolyi királyné unokáját.
 április – A pesti országgyűlés elismeri V. Lászlót királynak, feltéve ha III. Frigyes szabadon engedi a koronával együtt. Az ország területén főkapitányságokat jelölnek ki.
 november 12. – Széchy Ágoston kerül a győri püspöki székbe.
 III. Frigyes elfoglalja Kőszeg várát.
 Hunyadi János sikertelenül ostromolja Nikápolyt.
 Dinis Diaz portugál hajós felfedezi a mai Szenegált és a Zöld-foki szigeteket.

1445 a tudományban 
 A Bodleian Library (Bibliotheca Bodleiana) alapítása. (Az Oxfordi Egyetem kutatókönyvtára nevét arról a Sir Thomas Bodleyről kapta, aki a 16-17.század fordulóján újjáépítette, egyben újjászervezte a könyvtárat.)

Születések 
 március 1. – Sandro Botticelli itáliai festőművész a korai reneszánsz képviselője. († 1510)
 Hayne van Ghizeghem, flamand zeneszerző. 
 Gaspar van Weerbeke, flamand zeneszerző.

Halálozások 
 Oswald von Wolkenstein, tiroli zeneszerző, költő, diplomata, utazó
 Leonel Power, angol zeneszerző

Jegyzetek 

15. század
1444



Események 
 március 2. – Szkander bég vezetésével Lezhában megalakul a Lezhai Liga, amelynek köszönhetően Albánia 1468-ig megőrzi függetlenségét a terjeszkedő Oszmán Birodalomtól.
 április 16. – Anglia és Franciaország öt évre fegyverszünetet kötnek Tours-ban.
 május 21. – I. Ulászló magyar király két évre fegyverszünetet köt III. Frigyessel, hogy biztosítsa a török elleni hadjáratát.
 július – Hunyadi János 10 éves békét köt a törökkel Szegeden.
 augusztus 4. – A pápa követe a megkötött béke ellenére ráveszi Ulászlót a török elleni újabb hadjáratra.
 augusztus 26. – A St. Jakob an der Birs-i csata a svájci háborúban. A tours-i fegyverszünet miatt felszabadult csapatait VII. Károly francia király fiának vezetésével Svájcba küldi III. Frigyes császár támogatására. A csatában a számbeli hátrányban levő svájciak vereséget szenvednek, de olyan veszteségeket okoznak a franciáknak, hogy azok kénytelenek visszavonulni.
 szeptember 23. – III. Luigi Gonzaga (I. Gianfrancesco fia) mantovai őrgróf uralkodásának kezdete (1478-ig uralkodik).
 november 10. – A várnai csata – II. Murád oszmán szultán serege legyőzi az I. Ulászló király és Hunyadi János vezette keresztény sereget. A csatában a fiatal király is elesik, Hunyadi pedig II. Vlad havasalföldi fejedelem  fogságába esik, ahonnan csak fenyegetésre szabadul ki.
 V. László király uralkodásának kezdete Magyarországon.

Az év témái

1444 a tudományban

Születések 
 Heinrich Finck, német zeneszerző
 január 24. – Galeazzo Maria Sforza, Milánó hercege († 1476)

Halálozások 
 április 26. – Robert Campin flamand festő (* 1375 körül)
 szeptember 23. – I. Gianfrancesco Gonzaga Mantova őrgrófja (* 1395)
 november 10.
 I. Ulászló magyar és lengyel király (* 1424)
 Dominis János magyar katolikus főpap
 Rozgonyi Simon magyar katolikus főpap
 Leonardo Bruni itáliai humanista (* 1370 k.)

Jegyzetek 

15. század
1442



Események 
 március 18. – Mezid bég serege betör Erdélybe és Marosszentimrénél megveri Hunyadi János seregét, majd Szeben ostromába fog.
 március 25. – Hunyadi a felkelt nép segítségével Szeben mellett megveri a török sereget. Erre Moldva és Havasalföld ismét elismeri a magyar király főségét.
 május 4. – Zárai Miklós kerül a zenggi püspöki székbe.
 június 2. – I. Renátusz nápolyi király trónfosztása, V. Alfonz aragóniai király (egyben Szicília királya) meghódítja a Nápolyi Királyságot és I. Alfonzként nápolyi király lesz (1458-ig uralkodik).
 július – Hunyadi Felső-Jalomicánál megveri Sehabeddin beglerbég török seregét.
 december 13. – V. Lászlónak, illetve az ő nevében az anyjának, Luxemburgi Erzsébet magyar királynénak, valamint I. Ulászlónak a hívei békét kötnek, melynek értelmében I. Ulászló eljegyzi V. László idősebb nővérét, Annát.

Születések 
 április 28. – IV. Eduárd angol király († 1483)
 december – I. Sarolta ciprusi királynő († 1487)
 talán az év folyamán – Bakócz Tamás esztergomi érsek, bíboros († 1521)

Halálozások 
 december 19. – Luxemburgi Erzsébet magyar királyné, Zsigmond magyar király és Cillei Borbála lánya, Habsburg Albert király özvegye. (* 1409)
 Hunyadi Jován, Hunyadi János testvére (Marosszentimrénél).
 Lépes György erdélyi püspök, Maroszentimrénél.

15. század
1441



Események

Határozott dátumú események 
 április 19. – Fegyverszünet a király és Cillei között.
 március 1. – A király serege vereséget szenved Cillei Ulrik seregétől.
 szeptember 9. előtt – Rozgonyi György tölti be az országbírói tisztet.

Határozatlan dátumú események 
 I. Ulászló király harcai a trón megszilárdítására.
 Ulászló Jiskra János ellen vonul, de Kassa mellett vereséget szenved. Elfoglalja Nagyszombatot és Rozsnyót, Pozsonyt sikertelenül ostromolja.
 Hunyadi János Nándorfehérvár mellett megver egy kisebb török sereget.
 Lázadás Mayapanban, a maja civilizáció széthullása városállamokra.
 A Krími Tatár Kánság litván segítséggel kinyilvánítja függetlenségét az Arany Hordától.

Születések 
 I. Federico Gonzaga Mantova őrgrófja († 1484)

Halálozások 
 április 1. – I. Blanka navarrai királynő (* 1387)

Jegyzetek 

15. század
1439



Események 
 május 23. – Ötvös Jánosnak, a budai céhpolgárság vezetőjének a meggyilkolása akkor dühöt váltott ki, hogy Buda népe az országgyűlés alatt felkel a főurak ellen.
május 29. – A budai országgyűlés határozatai között szerepelt, hogy Luxemburgi Erzsébet magyar királynét a férje, I. (Habsburg) Albert örökösévé nyilvánították, aki így kvázi társuralkodóvá lépett elő. Továbbá kimondta az országgyűlés, hogy Albert király kizárólag a magyar rendek hozzájárulásával dönthet a leányai, Anna és Erzsébet házasságainak az ügyében.
 július 6. – Giuliano Cesarini bíboros és Besszárion nikaiai érsek latin és görög nyelven kihirdette az uniót a keleti és a nyugati egyház között.
 A török elfoglalja Szendrő várát.
 október 27. – Albert király halála után az özvegye, Luxemburgi Erzsébet magyar királyné, akit a budai országgyűlés még májusban a férje, I. (Habsburg) Albert örökösévé nyilvánított, és aki így kvázi társuralkodóvá lépett elő, a saját nevében akadálytalanul átveszi az uralmat Magyarországon. (Erzsébet uralkodik a haláláig, 1442-ig, de a fia, V. (Utószülött) László születése (1440. február 22.) után már csak a fia nevében régensként. Ugyanakkor I. (III.) Ulászlónak Budára való bevonulása (1440. május 21.) után csak az ország nyugati és északi része tartozott az uralma alá.)
 A grotniki csata véget vet a huszita mozgalomnak Lengyelországban.
 VII. Erik lemond a dán, svéd és norvég trónról.

Születések 
 május 9. – III. Piusz pápa († 1503)

Halálozások 
  május – Ötvös János, a budai céhpolgárság vezetője
 október 20. – Kamalduli Ambrus, firenzei teológus.
 október 27. – I. (Habsburg) Albert magyar és cseh király, II. Albert néven német király, valamint V. Albert néven osztrák herceg (* 1397)

15. század
1437



Események

Határozott dátumú események 
 február 11. – Cillei Borbálát, Luxemburgi Zsigmond császár és király második feleségét Prágában cseh királynévá koronázzák.
 február 21. – II. Jakab skót király trónralépese. (1460-ig uralkodik.)
 július 6. – A nemesség és a felkelők megkötik a kolozsmonostori egyezséget, amelyben a parasztok közkegyelmet és tizedmentességet kapnak.
 október 6. – A második kolozsmonostori egyezség megkötése.
 december 10–14. – Kolozsvár mellett döntő csata zajlik a nemesi és a parasztsereg között, amely a parasztság vereségével zárul. (A csatában Budai Nagy Antal is elesik.)
 december 15. – A nemesi sereg beveszi Nagyenyedet.
 december 18. – V. (Habsburg) Albert osztrák uralkodó herceget magyar királlyá választják Pozsonyban.

Határozatlan dátumú események 
 az év tavaszán – Kitör a Budai Nagy Antal vezette erdélyi parasztfelkelés, mely átterjed a Tiszántúlra is. (A parasztsereg Dés mellett megveri Csáki László (erdélyi vajda) seregét. Ez az első eset Magyarországon, hogy paraszti sereg vereséget mér a nemességre.)
 az év folyamán –
 A török sereg Szerbiára tör, mivel Brankovics György szerb despota a magyar királyhoz pártol. (Megostromolják Szendrő várát, de Szentmiklósi Pongrác serege elűzi őket.)
 Az Oxfordi Egyetem alapítása.
 Ulug bég (később timurida uralkodó) csillagkatalógust állít össze.
 A Kazáni Kaganátus alapítása.
 szeptember – A nemesi sereg rátámad a paraszti seregre, de Apáti mellett ismét vereséget szenved.
 az év végén – Kolozsvár a parasztsereg kezére kerül.

Az év témái

1437 a tudományban

1437 az irodalomban

Születések 
 Isaac Abrabanel zsidó filozófus és teológus

Halálozások 
 február 21. – I. Jakab skót király (* 1394)
 december 9. – Luxemburgi Zsigmond magyar és cseh király, német–római császár (* 1368)

15. század
1827



Események 
 Január 11. – A brémai városállam megvásárolja a Weser torkolatában lévő Lehe falu területét a hannoveri fejedelemtől és megalapítja Bremerhavent.
 december 31. – elkezdődik a közvilágítás Kolozsváron
 Megnyílik az egyiptomi kiállítás a Louvre-ban. Első vezetője Jean-François Champollion, az első egyiptológusok egyike, akik korábban Bonaparte tábornokkal együtt bejárták a Nílus völgyét.

Az év témái

1827 az irodalomban

1827 a tudományban

Születések 
 január 5. – Haan Antal festőművész († 1888)
 április 27. – Kecskeméthy Aurél ügyvéd, újságíró, Görgei titkára, világutazó († 1877)
 május 7. – Vajda János magyar költő († 1897)
 május 27. – Lázár Kálmán ornitológus, újságíró, az MTA tagja († 1874)
 július 24. – Friedrich Dietrich von Hermannsthal császári és királyi százados († 1859)
 augusztus 20. – Josef Strauß osztrák zeneszerző és karmester († 1870)
 augusztus 27. – Charles De Coster belga író († 1879)
 augusztus 30. – Martin Lajos matematikus, feltaláló († 1897)
 október 14. – Zichy Mihály festő, grafikus († 1906)
 október 16. – Arnold Böcklin svájci festő, grafikus († 1901)
 november 5. – Nyikolaj Alekszejevics Szevercov orosz kutató és természettudós († 1885)
 november 12. – Gustav Adolf Merkel német zeneszerző, orgonaművész († 1885)
 november 23. – Csintalan Alajos magyar katolikus pap († 1887)
 december 24. – Adamovich Ádám ügyvéd († 1886)

Halálozások 
 február 17. – Johann Heinrich Pestalozzi svájci pedagógus (* 1746)
 március 5. – Alessandro Volta, itáliai fizikus (* 1745)
 március 5. – Pierre-Simon de Laplace, francia matematikus, csillagász és fizikus (* 1749)
 március 26. – Ludwig van Beethoven, német zeneszerző (* 1770)
 április 26. – Bihari János, cigány származású magyar zeneszerző és hegedűművész (* 1764)
 május 31. – Pápay Sámuel, író, nyelvész, tanár, ügyvéd, az első magyar nyelvű rendszeres irodalomtörténet szerzője (* 1770)
 augusztus 12. – William Blake, költő, festő, grafikus és nyomdász (* 1757)
 szeptember 4. – Heinrich Boie német herpetológus (* 1794)
 szeptember 7. – Dálnoky Nagy Sámuel főgimnáziumi tanár, költő (* 1774)
 november 18. – Wilhelm Hauff német író, meseíró, a Biedermeier korszak alakja (* 1802)

19. század
Csörnyei Marianna

Csörnyei Marianna (Budapest, 1975. október 8. –) magyar matematikus.

Életpályája
Tanulmányait a Fazekas Mihály Gimnázium után az ELTE matematikus szakán végezte 1994 és 1999 között, Petruska György tanítványaként. Egyetemi évei alatt 1997-ben I. díjas Plovdivban, az IMC (International Mathematics Competition for University Students) versenyen. 1999-ben PhD fokozatot szerzett. A 2002–2003-as tanévet Princetoni Egyetemen töltötte, ahol az Institute for Advanced Study kutatója volt. Jelenleg a Chicagói Egyetem professzora. A London Mathematical Society folyóiratainak szerkesztője. 2019-ben a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjává választották.

Kutatási területe

Valós analízissel, geometriai mértékelmélettel, geometriai nemlineáris funkcionálanalízissel foglalkozik.

Főbb eredményei
 Többváltozós abszolút folytonos függvények karakterizációja.
 Végtelendimenziós Banach-terek nullmértékűség-fogalmainak ekvivalenciája.
 Új bizonyítás és általánosítás Roy O. Davies tételére, ami szerint minden síkbeli mérhető halmaz a mérték növelése nélkül bővíthető olyanná, ami teljes egyenesek uniója.
 Ellenpélda a Gorelik-elv problémára.
 A Haussdorff-mértékek skálázási problémájának megoldása.
 Olyan mindenütt differenciálható R3→R3 függvény megadása, amelynek deriváltja az origóban a 0 mátrix, minden más pontban differenciálhányadosa 1-nél nagyobb abszolút értékű mátrix.

Díjai
 Patai László-díj (Bolyai János Matematikai Társulat, 1997)
 Rényi Kató-díj (Bolyai János Matematikai Társulat, 1999)
 Pro Scientia Aranyérem (1999)
 Whitehead Prize (London Mathematical Society, 2002)
 Royal Society Wolfson Research Merit Award (2002)

További információk
 Honlapja
 Arcképe a KöMaL archívumban

Magyar matematikusok
MTA-tagok
Magyar nők
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
A budapesti Fazekas diákjai
1975-ben született személyek
Budapesten született személyek
Élő személyek
Kleanthész

Kleanthész (Kr. e. 331/330, Asszosz, Müszia, Kis-Ázsia – 232/231) sztoikus filozófus, aki az iskola alapítóját, Kitioni Zénónt annak halála után követte a közösség élén. Életét szinte csak legendákból ismerjük, ezekből egy energikus, bár kortársaihoz, tanítóihoz és tanítványaihoz képest kevesebb eredeti gondolattal rendelkező filozófus képe bontakozik ki. Diogenész Laertiosz, a Kiemelkedő filozófusok élete c. ókori munka szerzője szerint viszont mintegy 50 művet írt.

Élete 
Az egyik legenda szerint profi díjbirkózó volt, aki négy drakhmával az erszényében érkezett Athénba, és azonnal beállt Zénón tanítványai közé. Kleanthész Zénón tanait az első hangtól az utolsóig elfogadta, és változtathatatlannak hirdette; és vallásos buzgalommal élt a sztoikus elvek szerint. A legendák szerint 99 éves kort ért meg, ekkor pedig halálra éheztette magát – talán hogy méltó legyen mesteréhez, aki állítólag hasonló halált halt. Kleanthész, akárcsak a későbbi sztoikusok, az univerzum mozgató erejének és lényegének egy egységes és élő entitást, istenséget tartott, Zeusz-himnuszában pedig minden ember egységes származását és „minőségét” hirdette (ami a rabszolgatartó társadalmakban nem számított elfogadott gondolatnak).

Követői és tanítványai közt van az egyik legkiemelkedőbb sztoikus filozófus, Khrüszipposz, „a sztoa második megalapítója”; valamint  II. Antigonosz makedón király. Művei közül teljes egészében egy sem maradt meg, sok töredék található a már említett Diogenész-műben és Stobaeusnál, néhány pedig Cicero és Seneca írásaiban.

Egy költeménye ismert:

Vezérelj, Zeusz, s vezérelj, ó Végzet, te is,
akárhová rendeltek is, követlek én,
vonakodás nélkül. Hisz ha nem így teszek,
akkor gonoszként kullogok utánatok.

Irodalom 
 Mates, Benson: Stoic logic

Jegyzetek

További információk 

 Zeusz-himnusz, angolul
 Asszoszról

Kapcsolódó szócikkek 
 Sztoikus filozófia

Ókori görög sztoikusok
Kitioni Zénón

Kitioni Zénón (Ζήνων, Zeno, ritkábban ciprusi Zénón, Kition, Ciprus, i. e. 336 körül – Athén, i. e. 264) a hellenizmus korszakának filozófusa, aki a korszak egyik legfontosabb filozófiai iskoláját, a sztoicizmust alapította.

Élete 
Amint életrajzíróitól, főként Diogenész Laertiosztól értesülhetünk, görög földön kívül, a Ciprus szigetén lévő Kition városában született egy (talán szír, perzsa vagy föníciai) kereskedő fiaként, és 42 éves koráig maga is üzleteléssel foglalkozott. Athén partjainál hajója elsüllyedt, és így kénytelen volt a városban letelepedni. Ott alapította saját iskoláját. Filozófiát egyébként egy thébai cinikustól, Krátésztól tanult.

Az általa alapított sztoikus iskola összejöveteleit az athéni piactér előcsarnokában (Στοά = sztoa) tartották, s ezek neve: Sztoa Poikilé („festett előcsarnok”) volt, innen ered a közösség elnevezése.

Zénón életéről inkább csak legendákat, mint tényeket ismerünk.
 Kortársai nagyra becsülték mint embert (olyan tulajdonságai miatt, mint önmérséklete és barátságossága).
 Állítólag nyelvi reformátor volt. Kevés művet írt, de azok sem maradtak fenn, néhány töredék kivételével. 
 Műveit szegényes stílusúnak mondták az antik szerzők, s már a rómaiak is azt tartották írói-előadói tehetségéről, hogy nem lehetett túl számottevő; mint mondták, azért követelte a nyelv megreformálását, mert ő maga képtelen volt boldogulni vele (valószínűleg ehhez hozzájárult, hogy nem görög földön, hanem Cipruson született). Sokkal valószínűbb, hogy kívülállóként elfogulatlanabbul mert a megkövesedett formákhoz nyúlni. 
 Ahogy az élete végét egy történet – nyilvánvalóan legenda – elmondja, egy nap az iskola épületét elhagyva megbotlott, és lábát törte. Kezével a földet csapkodva így kiáltott ekkor az istenekhez: Jönnék én magamtól, mért zaklattok még azzal is, hogy hívtok?. Majd visszatartotta a lélegzetét, és meghalt. Mások szerint halálra éheztette magát, és ebben utóbb több tanítványa is követte (például az iskola utána következő vezetője, Kleanthész).

Művei nem maradtak fenn, de valószínűsíthető, hogy a sztoikus filozófiai szaknyelv nagy része és a legalapvetőbb gondolatok tőle származnak, és már ő is tanította azt a sztoikus életelvet, hogy a bölcsesség és a lelki béke a gyönyör és fájdalom rabságából való szabadulással és az irántuk való közömbösség által érhető el.

Emlékezete 
 A Holdon krátert neveztek el róla.

Források 
 
 Benson Mates: Stoic logic. University of California Press, Berkeley, Los Angeles, 1961

Kapcsolódó szócikkek 
 Ókori görög irodalom

 
Ciprusiak
1851



Események 
 Joseph Paxton tervei alapján megépítik a Kristálypalotát a londoni világkiállításra.
 Szeptember folyamán rendezik Magyarországon az első érettségi vizsgákat.
 november 13. – Megindul a távírószolgáltatás London és Párizs között.

Az év témái

1851 az irodalomban 
 november 14. – Megjelenik Herman Melville regénye, a „Moby Dick”.

1851 a tudományban 
 Bernard Bolzano egy tanítványa kiadja az elhunyt matematikus-filozófus egyik főművét, a végtelennel kapcsolatos ellentmondásokról szóló Paradoxien des Unendlichen, amellyel Bolzano a halmazelmélet egyik előfutárává válik

1851 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 8. – Gérard Leman belga tábornok, a liège-i erődrendszer védőinek parancsnoka az első világháborúban († 1920)
 április 9. – Basch Gyula festőművész († 1928)
 május 6. – Aristide Bruant francia kabaré-énekes, színész, költő († 1925)
 május 24. – Bartók Lajos költő, drámaíró, szerkesztő († 1902)
 június 15. – Luttár Miklós tanító, író, fordító († 1936)
 október 2. – Ferdinand Foch francia marsall († 1929)
 október 31. – Ilosvay Lajos kémikus († 1936)
 november 19. – Pfaff Ferenc építész († 1913)
 november 21. – Réthy László magyar etnográfus, numizmatikus († 1914)
 december 5. – Petrik Lajos vegyész, keramikus, a Magyar Királyi Állami Felső Ipariskola tanára, majd később igazgatója († 1932)
 december 24. – Édouard de Castelnau első világháborús francia tábornok, a francia hadászatot nagymértékben meghatározó „attaque à outrance” elmélet kidolgozója († 1944)
 december 26. – Hazai Samu hivatásos katonatiszt, miniszter († 1942)

Halálozások 
 február 1. – Mary Shelley, angol írónő (* 1797)
 február 18. – Carl Gustav Jacob Jacobi, német matematikus (* 1804)
 február 18. – Debreczeni Márton, a pénzügyminisztérium bányászati igazgatója, költő (* 1802)
 március 28. – Döbrentei Gábor, költő, királyi tanácsos, az MTA tagja (* 1786)
 április 18. – Ludwig von Wohlgemuth, császári és királyi altábornagy (* 1789)
 július 2. – Fejér György, teológiai doktor, prépost-kanonok és az Egyetemi Könyvtár igazgatója (*  1766)
 július 10. – Louis Daguerre, a dagerrotípia feltalálója (* 1787)
 július 17. – Egressy Béni, zeneszerző (* 1814)
 augusztus 10. – Heinrich Eberhard Gottlob Paulus, német protestáns hittudós (* 1761)
 augusztus 11. – Balassa Gábor, szombathelyi püspök (* 1783)
 augusztus 13. – Prágay János, honvéd alezredes, a kubai felszabadító hadsereg tábornoka, történetíró (* 1811)
 augusztus 15. – Bakonyi Sándor, honvéd tábornok (* 1805)
 szeptember 14. – James Fenimore Cooper, amerikai író (* 1789)
 november 21. – Csáky Antalné, magyar írónő (* 1785)
 november 26. – Nicolas Jean-de-Dieu Soult, Dalmácia hercege, francia marsall (* 1769)
 december 15. – Johann May, honvéd alezredes, az 1848–49-es szabadságharcot követő függetlenségi szervezkedések egyik vezetője (* 1809)

 
19. század
Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája területük szerint

Az Amerikai Egyesült Államok tagállamai területük szerint. Az adatok a USA Népszámlálási Hivatalától (United States Census Bureau) származnak, 2000-ből.

Összterület

Szárazföldi terület

Vízterület

Lásd még 

Tagallamok teru~lete
 Terulet
1845



Események 
 március Floridát az USA 27. tagállamává nyilvánítják.
 december Az USA ,,bekebelezi`` Texas államot.
 december 11. - 1846 március 9. Az első angol-szikh háború.

Az év témái

1845 az irodalomban

1845 a tudományban 
 Párizs és Ruen között kiépül az első távíróvonal.
 Levegővel töltött szelepes gumiabroncs feltalálása.
 Ninive romjainak régészeti feltárása.
 Az elektromágnes gyakorlati alkalmazása.

1845 a vasúti közlekedésben

Művészet, tudomány 
 január 29. – Ezen a napon jelenik meg Edgar Allan Poe „A holló” című poémája
 Költői verseny Petőfi Sándor, Tompa Mihály és Kerényi Frigyes között

Születések 
 január 7. – III. Lajos bajor király († 1921)
 február 3. – Károlyi István politikus, országgyűlési képviselő, az MTA tagja († 1907)
 március 3. – Georg Cantor matematikus († 1918)
 június 7. – Auer Lipót hegedűs († 1930)
 július 4. – Szinyei Merse Pál festőművész († 1920)
 augusztus 27. – Lechner Ödön építész († 1914)
 október 18. – Klug Nándor orvos, fiziológus, az MTA tagja († 1909)
 november 1. – Gróf Teleki Sámuel magyar világutazó, az egyik legnagyobb magyar Afrika-kutató, MTA tagja († 1916)
 november 29. – Dóczy Lajos magyar író, költő, műfordító († 1919) 
 augusztus 17. – Pártos Gyula építész († 1916)

Halálozások 
 május 11. – Carl Filtsch, zeneszerző és zongoraművész (* 1830)
 május 12. – Batsányi János, költő (* 1763)
 május 12. – August Wilhelm Schlegel, német költő, műfordító, műkritikus (* 1767)
 május 22. – Döme Károly, pozsonyi kanonok, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, költő (* 1768)
 augusztus 21. – Vincent-Marie Viénot de Vaublanc, royalista francia politikus, képviselő, belügyminiszter és író (* 1756)
 augusztus 25. – Antoine Risso, francia-olasz természettudós (* 1777)
 szeptember 4. – Pierre-Paul Royer-Collard, francia jogász, filozófus és politikus (* 1763)
 október 18. – Jean-Dominique Cassini francia csillagász (* 1748)
 október 19. – Takács Éva, író, Karacs Ferenc rézmetsző felesége (* 1780)
 november 1. – Ajkay Pál, Vas megyei táblabíró (* 1772)
 november 2. – Bakody József, magyar orvos (* 1792)
 december 25. – Wilhelm Friedrich Ernst Bach, német zeneszerző (* 1759)

 
19. század
1846



Események

Határozott dátumú események 
 február 18. – Kezdetét veszi a galíciai parasztság felkelése. Az osztrák kormányzat arra használja a felkelést, hogy megtizedelje a Habsburg Birodalomtól való elszakadást tervező lengyel nemességet.
 szeptember 21. – Balatonfüreden  a „Balaton Gőzhajózási Társaság” vízre bocsátja a „Kisfaludy” nevű gőzöst.
 szeptember 23. – Johann Gottfried Galle német csillagász elsőként észleli a Neptunusz bolygót.
 október 10. – II. Izabella spanyol királynő feleségül megy elsőfokú unokatestvéréhez, Bourbon Ferenc Mária Ferdinánd cádizi herceghez.
 október 18. –  Balatonkenesén, a mai Széchenyi park területén kötött ki első, Balatonfüred és Kenese közötti útján az első balatoni hajó, a Kisfaludy. A hajón Kenesére érkező Széchenyi István ekkor avatta fel a Clark Ádám által tervezett, fából épített kikötőt. 
 november 4. – Benjamin Palmer szabadalmaztatja a műlábat.
 november 5. – Bemutatják Robert Schumann 2. szimfóniáját a lipcsei Gewandhaus-ban, Mendelssohn vezényletével.
 november 12. – Megalakul a Konzervatív Párt, melynek programját Dessewffy Emil és Szécsen Antal vezetésével fogalmazzák meg.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Washingtonban megnyílik a Smithsonian Intézet, a világ egyik legelső nemzeti múzeuma.
 Magyarországon, Ausztriában és Belgiumban megépülnek az első távíróvonalak.
 A mexikói–amerikai háború.

Az év témái

1846 az irodalomban

1846 a tudományban

1846 a vasúti közlekedésben 
 július 15. - Megnyitják Pest és Vác között Magyarország első vasútvonalát.

Születések 
 ismeretlen időpontban – Dósa Géza festőművész († 1871)
 március 7. – Pasteiner Gyula művészettörténész, műkritikus, az MTA tagja († 1924)
 május 5. – Henryk Sienkiewicz 19. századi lengyel regényíró, irodalmi Nobel-díjas († 1916)
 május 25. – Naim Frashëri albán költő, író, műfordító, az „albán Petőfi” († 1900)
 július 12. – Szekrényessy Kálmán dzsidáskapitány, a Balaton és a Boden-tó első átúszója, az első magyar sportlap-alapító, több sportág hazai meghonosítója, a Magyar Testgyakorlók Köre (MTK) és számos sportklub alapítója, dísztagja és elnöke († 1923).
 július 30. – Paál László festő († 1879)
 augusztus 30. – Kresz Géza orvos († 1901)
 szeptember 30. – Carl Schuch osztrák festő († 1903)
 október 14. – Schickedanz Albert műépítész, festő († 1915).
 november 3. – Bruck Lajos festőművész († 1910)
 november 7. – Ballagi László jogászhallgató, író. Ballagi Mór fia († 1867)

Halálozások 
 február 10. – Vajda Péter költő, pedagógus és természettudós (* 1808)
 február 19. – Kis János, evangélikus lelkész, szuperintendens, költő, műfordító, a Magyar Tudományos Akadémia tagja (* 1770)
 április 8. – Vásárhelyi Pál, vízépítő mérnök, a Tisza szabályozásának tervezőmérnöke (* 1795)
 április 18. – Jankovich Miklós könyv-, régiség- és műgyűjtő, történész, az MTA tagja (* 1772)
 június 13. – Horvát István történész, nyelvész (* 1784)
 július 25. – I. Lajos holland király, francia katona, I. Napóleon francia császár fivére, 1806 és 1810 között Hollandia királya, III. Napóleon császár apja (* 1778)
 november 30. - Friedrich List német közgazdász (* 1789)

Jegyzetek 

 
19. század