1924



Események 
 január 8. – A Kisantant külügyminiszteri konferenciája Belgrádban.
 január 21. – Vlagyimir Iljics Lenin halála.
 január 25. – Aláírják a csehszlovák-francia szövetségi szerződést.
 január 27. – Jugoszláv–olasz barátsági és együttműködési szerződés aláírása Rómában. (Az Adria-paktum – vagy más néven Római-paktum – Fiumét szabad várossá nyilvánítja.)
 február 1. – Anglia elismeri a Szovjetuniót, és felveszi vele a diplomáciai kapcsolatokat („a Szovjetunió elismerésének elve”).
 február 16. – A Népszövetség 1923. április 23-ai döntése értelmében a Nógrád megyei Somoskő és Somoskőújfalu Csehszlovákiától visszakerül Magyarországhoz.
 március 3. – II. Abdul-Medzsidet, az utolsó szultánt, megfosztják hatalmától és családjával együtt száműzik Törökországból.
 március 8. – Görögország elismeri a Szovjetuniót és felveszik a diplomáciai kapcsolatokat.
 március 16. – Kárpátalján a katonai diktatúra feloldása után megrendezik az első csehszlovák parlamenti választásokat.
 március 21. – A Szovjetunióban megszüntetik a Tyihon pátriárka ellen korábban megindított bírósági eljárást.
 március 26. – Az Olasz Királyság annektálja a Fiumei Szabadállamot, amelyet korábban az 1920. évi rapallói szerződés szavatolt.
 április – A csehszlovákiai ellenzéki pártok újabb memorandumot juttatnak el a Népszövetséghez a csehszlovák állampolgárság jogtalan megtagadása tárgyában.
 április 1. – A müncheni bíróság Hitlert öt évre ítéli, azonban már év végén kiengedik (a börtönben írja meg „Mein Kampf” című programjellegű művét).
 április 9. – Közzéteszik a német jóvátételt módosító Dawes–tervet.
 április 15. – A Lengyel Nemzeti Bank megalapítása.
 április 24. – A korrupciós botrányba keveredett csehszlovák szenátusi elnök, Karel Prášek lemond tisztségéről.
 május 24. – Megalapítják a Magyar Nemzeti Bankot.
 május 26. – Csehszlovák-olasz barátsági szerződést írnak alá.
 június 13. – Gaston Doumergue szenátusi elnököt választják meg Franciaország államfőjévé.
 június 24. – A Magyar Nemzeti Bank részvénytársasági formában megkezdi működését.
 július 1. – A Horvát Parasztpárt (HPP) belép a moszkvai székhelyű Parasztinternacionáléba, főképp, hogy a nemzetközi közvélemény figyelmét felhívja a horvát kérdésre. (8 hónap után kilép.)
 július 2. – Megalakul a Nemzetközi Sportújságíró Szövetség (AIPS).
 július 31. – Lengyel Nyugat-Ukrajnában kitiltják az államhivatalokból az ukrán nyelvet.
 szeptember 5. – Magyar–szovjet diplomáciai kapcsolatfelvétel.
 szeptember 17. – Olaszország – területi igényei miatt – felmondja a rapallói szerződést.
 október 2. – A Népszövetség elfogadja a nemzetközi viták békés rendezéséről szóló genfi jegyzőkönyvet.
 október 10. – A csehszlovák nemzetgyűlés hét banktörvény elfogadásával szabályozza a pénzintézetek működését.
 október 30. – A Kínai Köztársaságban Cao Kun elnök uralmát saját tábornoka dönti meg.
november 13. – Az Egységes Párt 1923 augusztusában kilépett szélsőjobboldali szekciója Gömbös Gyula vezetésével hét képviselővel megalakítja a Magyar Nemzeti Függetlenségi Pártot (Fajvédő Párt).
 november 26. – Kikiáltják a Mongol Népköztársaságot.
 november 28. – A Ruhr-vidéket elhagyják az utolsó megszálló francia és belga csapatok is.
 november 30. – Párizsi látogatásakor Károlyi Mihályt az Emberi Jogok Ligája magyar tagozatának elnökévé választják.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1924-ben

1924 a tudományban 
 Az Australopithecus nevű hominida első leletének (a Taung 1, „taungi gyermek”) felfedezése Dél-Afrikában.

1924 a légi közlekedésben

1924 a vasúti közlekedésben

1924 a filmművészetben 
 január 10. – A CBC Sales Corporationt Columbia Picturesre keresztelik át
 március 1. – Walt Disney Alice egy napja a tengeren címen bemutatja első rajzfilmjét. (Alice Csodaországban c. mű alapján)
 április 26. – megalapul az Metro-Goldwyn-Mayer (MGM)
America – rendező: D. W. Griffith
Forbidden Paradise – főszereplője: Pola Negri; rendezte: Ernst Lubitsch
Monsieur Beaucaire – főszereplő: Rudolph Valentino, rendezte: Sidney Olcott
The Thief of Bagdad, rendező: Raoul Walsh és főszereplője: Douglas Fairbanks
 Balogh Béla – Aranymadár
 Gaál Béla – Csak nővel ne!
 Deésy Alfréd – Hollandi szív

1924 az irodalomban

1924 a zenében 
 Kodály Zoltán: Székelyfonó.
 George Gershwin: Rhapsody in Blue.

1924 a politikában 
 június 2. – Az Egyesült Államok teljes körű polgárjogot adományoz az országban született indiánoknak

1924 a sportban 
 Az MTK nyeri az NB 1-et. Ez a klub 11. bajnoki címe.
 május 4. – július 27. VIII. Nyári olimpiai játékok – Párizs, Franciaország, 44 ország 3092 sportoló részvételével.
 január 25. – február 5. I. Téli olimpiai játékok – Chamonix, Franciaország, 16 ország részvételével.

Születések 
 január 13. – Paul Karl Feyerabend osztrák származású tudományfilozófus († 1994)
 január 27. – Sabu indiai születésű amerikai színész († 1963)
 január 31. – John Lukacs Széchenyi-díjas magyar történész († 2019)
 március 7. – Abe Kóbó japán író († 1993)
 március 5. – Zakariás József kitűnő magyar labdarúgó, megbecsült edző, az Aranycsapat kiemelkedő középpályása, 35 válogatott mérkőzésen játszott († 1971)
 március 27. – Sarah Vaughn amerikai jazzénekesnő, zongorista († 1990)
 április 3. – Marlon Brando Oscar-díjas színész († 2004)
 április 6. – Méray Tibor Kossuth-díjas magyar író, újságíró († 2020)
 április 12. – Raymond Barre francia kormányfő († 2007)
 április 25. – Szőnyi Erzsébet Kossuth-díjas magyar zeneszerző, karvezető, zenepedagógus, a nemzet művésze († 2019)
 április 25. – Szenes Iván magyar zeneszerző, dalszövegíró († 2010)
 május 5. – Ignazio Spalla (Pedro Sanchez) olasz színész († 2005)
 május 9. – Bulat Salvovics Okudzsava szovjet-orosz költő, író, dalénekes († 1997)
 május 22. – Charles Aznavour örmény származású francia sanzonénekes († 2018)
 június 2. – Böszörményi Géza filmrendező, forgatókönyvíró († 2004)
 június 12. – George H. W. Bush, az USA 41. elnöke († 2018)
 június 13. – Rába György író, költő, műfordító († 2011)
 június 25. – Sidney Lumet amerikai rendező († 2011)
 június 27. – Brusznyai Árpád középiskolai tanár, az 1956-os forradalom kivégzett mártírja († 1958)
 június 29. – Mojmír Stránský cseh tervező, a Velorex egyik megalkotója († 2011)
 július 21. – Tamássy István magyar kertészmérnök, egyetemi tanár († 1995)
 augusztus 1. – Abdullah ibn Abdul-Aziz, Szaúd-Arábia királya († 2015)
 augusztus 3. – Leon Uris amerikai író († 2003)
 augusztus 4. – Szabad György Széchenyi-díjas magyar történész, politikus, az Országgyűlés elnöke (1990-94) († 2015)
 augusztus 5. – Fazekas Árpád magyar gyermekgyógyász főorvos, nyírségi helytörténeti kutató († 2019)
 augusztus 20. – Gajdócsi István jogász, gazdálkodó, politikus († 1989)
 augusztus 23. – Efrájim Kishon (Kishont Ferenc) magyar származású, izraeli író († 2005)
 augusztus 23. – Robert Solow amerikai közgazdász aki a gazdasági növekedés elméletével foglalkozik
 augusztus 25. – Körmöczy Zsuzsa teniszező († 2006)
 augusztus 30. – Pándi Marianne zenetörténész († 2009)
 augusztus 30. – Kisfaludy Lajos vegyészmérnök, az MTA tagja, a gyógyszervegyészet jelentős alakja († 1988)
 szeptember 12. – Karádi Gábor amerikai magyar vízépítő mérnök, az MTA tagja († 2018)
 szeptember 13. – Falusi Károly magyar tsz-elnök, országgyűlési képviselő († 2003)
 szeptember 16. – Lauren Bacall amerikai színésznő, Humphrey Bogart legendás színész felesége († 2014)
 szeptember 17. – Balázs Dénes magyar földrajztudós, karsztkutató, világutazó († 1994)
 szeptember 20. – Bodrogi Tibor etnográfus († 1986)
 október 1. – Jimmy Carter, az USA 39. elnöke
 október 5. – Gyarmati Olga olimpiai bajnok atléta († 2013)
 október 22. – Faluvégi Lajos közgazdász, pénzügyminiszter († 1999)
 november 3. – Köteles Erzsébet olimpiai bajnok magyar tornásznő († 2019)
 november 20. – Benoît Mandelbrot francia matematikus († 2010)
 november 22. – Geraldine Page Oscar-díjas amerikai színésznő († 1987)
 november 26. – George Segal amerikai szobrászművész († 2000)
 november 29. – Zsolnai Hédi magyar táncdalénekesnő, színésznő († 2004)
 december 5. – George Savalas görög származású amerikai színész, Telly Savalas testvére († 1985)
 december 8. – Hasznos István olimpiai bajnok vízilabdázó († 1998)
 december 14. – Kibédi Ervin színész († 1997)
 december 15. – Bogáti Péter magyar író, sci-fi-író († 2012)
 december 24. – Michael Goldberg amerikai absztrakt expresszionista festő († 2007)
 december 25. – Váci Mihály költő, műfordító († 1970)

Halálozások 
 január 14. – Zicsi és vásonkői gróf Zichy Géza magyar író, drámaíró, zeneszerző, zongoraművész, belső titkos tanácsos, császári és királyi kamarás, főrendiházi tag (* 1849)
 január 21. – Vlagyimir Iljics Lenin, a Szovjetunió első miniszterelnöke (* 1870)
 február 3. – Thomas Woodrow Wilson amerikai politikus, elnök (* 1856)
 március 17. – Ferdinandy Gejza jogtudós (* 1864)
 március 24. – Robert Nivelle francia tábornok, a francia erők főparancsnoka (1916–17) (* 1856)
 április 24. – Zielinski Szilárd építészmérnök (* 1860)
 június 3. – Franz Kafka csehországi német író (* 1883)
 augusztus 12. – Bródy Sándor író (* 1863)
 szeptember 9. – Tagányi Károly levéltáros, történész, etnográfus (* 1858)
 szeptember 22. – Kövess Hermann tábornagy, hadmérnök (* 1854)
 október 7. – Bér Dezső magyar festő, grafikus, karikaturista és plakáttervező (* 1875)
 október 12. – Anatole France Nobel-díjas francia író (* 1844)
 november 8. – Pasteiner Gyula művészettörténész, műkritikus, az MTA tagja (* 1846)
 november 10. – Pentelei Molnár János festőművész (* 1878)
 november 29. – Giacomo Puccini olasz zeneszerző (* 1858)

Nobel-díjak 
 A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század