Legyesbénye

Legyesbénye község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Szerencsi járásban.

Fekvése 
A Zempléni-hegység délnyugati vége közelében helyezkedik el, a Fúló-hegy lábainál, a megyeszékhely Miskolctól közúton 32 kilométerre keletre. Kelet felől teljesen összenőtt Bekecs községgel, ezen kívül csak két másik települési szomszédja van: nyugat felől Megyaszó, észak felől pedig Monok. Dél felől a legközelebbi község Taktaszada, délnyugat felől pedig a Gesztelyhez tartozó Újharangod, de közigazgatásilag egyikkel sem határos.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Megyaszó vagy Bekecs érintésével, a 3702-es úton – mely végighúzódik a központján, annak főutcájaként –, bár a belterületének déli szélét érinti még a 3611-es, keleti szélét pedig a 3711-es út is. Az ország távolabbi részei felől a legegyszerűbben a 37-es főúton közelíthető meg, a taktaharkányi csomópontban észak felé letérve a 3611-es útra.

Története 
A középkorban az Aba nemzetség ősi javai közé tartozott a vidék, már a Névtelen Jegyző is említi az Abák Taktamelléki birtokait. A pápai tizedlajstromokban (1332-1337) említik először, Begna néven. 1374-ben Egyházasbénye, majd Albénye néven örökítették meg nevét az oklevelek kiállítói. A 14. században az Aba nemzetség bodrogkeresztúri ágazata volt Bénye tulajdonosa, amikor külön Al- és Felbénye néven ismerték.

Zsigmond király 1428. december hó 12-én Temesvárott kelt adománylevelében Bényét a Palaghy és Kelecsényi családoknak adományozta. 1429-ben beiktatták az új tulajdonosokat a nekik adományozott részekre. Szabados jog alapján azonban a községnek nemes birtokosai voltak, tehát a beiktatásnak ellentmondtak. 1522-ben beiktatták a község birtokába királyi adomány alapján Csillag Istvánt és Thoma Ferencet.

1567-ben a község is osztozott a Hegyalja siralmas sorsában, amikor a többi községgel együtt ezt a települést is elpusztították a törökök. Rákóczi Zsigmond a községet a szerencsi vár kapitányának, Békési Jánosnak adományozta, aki ezután cselédeivel és háza népével ideköltözött. A háborús időkben erősen megfogyott lakosság számát az új tulajdonos növelni akarta, és mivelhogy  leleszi születésű volt, szülőfalujából, Leleszről telepített ide egyes családokat, ezzel új lakókat telepített az elnéptelenedett faluba.

A 17. században a Rákócziak, valamint a Szemere család birtoka volt az akkor (s még a 18. században is) Mezőbénye néven szereplő település. A 17. század derekán a törökök ismét végigpusztították a községet: a lakosok közül sokat megöltek, sokat rabszíjra fűztek, állataikat pedig mind elhajtották.

1711-ben a többi Rákóczi-birtokkal együtt a települést is elkobozták, a kincstár tulajdonába ment át a már községből pusztává néptelenedett falu. 1747-ben III. Ferdinánd király a községet ököljoggal I. Rákóczi Györgynek és feleségének, Lorántffy Zsuzsannának adományozta. A 18. század birtokosainak buzgalma folytán lassanként újra benépesült, míg azután új községgé alakult át.

Plébániája már a 14. században fennállott, valamint temploma is, amit az Egyházasbénye elnevezés is igazol. 1902-ben, Jézus szent szívének tiszteletére épült a község most fennálló római katolikus temploma, melynek belsejét 2000-ben felújították, így a megyei egyik legszebb vidéki templom lett. A református temploma a 18. század elején épült.

A második világháborút a település viszonylag nagyobb károk nélkül megúszta, nem okozott olyan súlyos károkat, mint néhány más településen. Épületek megsérültek, sok esetben bombatalálat, illetve ágyúlövedékek találata nyomán.

1952-től a mozi is működött a községben, először a Zalay-kastély egy részében, majd a Kultúrházban 1987-ig. 1959-60 között épült a mai felső tagozat épülete, az új iskola, addig a gyerekek három különálló épületben tanultak, a görög iskola, a katolikus iskola és a református iskola épületében. 1970-től önálló orvosi rendelő és postahivatal is működik a településen. 1978-ban kezdett el üzemelni a vezetékes ivóvízhálózat. Új intézmények is létrejöttek, mint pl. a csecsemőgondozó, a könyvtár, vagy a múzeum. 1999-ben létrehozták a „Legyesbényéért Közalapítványt”. 2001-ben került kiépítésre a földgázvezeték.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Molnár Lajos (független)
 1994–1998: Gyurán Józsefné (független)
 1998–2002: Hlivják László (független)
 2002–2006: Hlivják László (független)
 2006–2010: Hlivják László (független)
 2010–2014: Hlivják László (független)
 2014–2019: Hlivják László (független)
 2019-től: Lengyelné Bús Zita (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,3%-a magyarnak, 2,1% cigánynak mondta magát (6,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 39,1%, református 28,9%, görögkatolikus 8,1%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 3,2% (19,6% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Római katolikus templom. Jézus Szent Szíve tiszteletére felszentelt. 1902-ben épült.
 Református templom. A 18. század elején épült.
 Millenniumi emlékmű. 2006-ban avatták fel, Legyesbénye fennállásának 1000 éves évfordulójára.
 Községi Borház. 2007. szeptember 1-jén adták át.
 Legyesbényei pipamúzeum
 Fúló-hegyi barlang
 Helytörténeti Múzeum

Környező települések 
Bekecs Legyesbényével összeépülve, Megyaszó 10 km-re, Monok 7 km-re. A legközelebbi város: Szerencs, kb. 5 km-re.

Közlekedése 
Megközelíthető Miskolc és Szerencs irányából a Volánbusz 3730-as és 3860-as járatával.

Jegyzetek

További információk 
 Legyesbénye honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései