Makkoshotyka

Makkoshotyka község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sárospataki járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton kb. 80 km-re északkeletre, a tokaj-hegyaljai borvidéken található. A legközelebbi szomszéd települések a 4 kilométerre fekvő Hercegkút, a legközelebbi város pedig a mintegy 7 kilométerre található Sárospatak.

Története 
A település a 12. század második felében jött létre. A Tatárjárás Magyarországon  idején már szőlőtermesztő vidék volt, mert feljegyzések szerint a tatárok elől a borospincékben kerestek menedéket a lakosok. 1262-ben V. István adományozta egy Hugka nevű vitéznek, az ő nevéből ered a „Hotyka” név.

Az 1945-ös földosztás előtt a Meczner család birtoka volt. Meczner Rudolf építtette a település felső részén található kastélyt és a kápolnát is. A másik kastélyt Meczner Tibor építtette, miután elveszítette Kassa környéki birtokait a trianoni békeszerződés miatt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Migléczi László (független)
 1994–1998: Migléczi László (független)
 1998–2002: Gyárfásné Bartus Rózsa (független)
 2002–2006: Gyárfásné Bartus Rózsa (független)
 2006–2010: Vitányi Julianna (független)
 2010–2014: Kántor Ferenc (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Kántor Ferenc (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Kántor Ferenc (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 51%-a magyar, 49%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,5%-a magyarnak, 28,1% cigánynak, 0,7% németnek, 0,2% románnak mondta magát (4,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59,2%, református 30,5%, görögkatolikus 1,1%, felekezeten kívüli 1,4% (7,7% nem válaszolt).

Címer leírása 

Álló, csücsköstalpú tárcsapajzs vörös mezejében zöld hármashalom középsőjén karózott arany szőlőtő áll két fürttel és három levéllel. A szőlőtövet kétoldalról egy-egy állított arany szarvasagancs kíséri. A címerpajzsot kétoldalról egy-egy, szárukon alul keresztbetett és öt-öt arany makkterméssel ékített zöld tölgyfaág övezi. A címer alatt lebegő, hármas tagolású íves arany szalagon feketével nagybetűs MAKKOSHOTYKA településnév.

A címerkép megfogalmazásához a település jellemzői adtak támpontot.

A természeti adottságokat jelképezi a hármashalom, valamint a tölgyágak. Előbbi részben utal a község régi, Makramál-Hogyka nevére is, mivel a "mál" hegyoldalt jelent. A címer külső díszeként megjelenő tölgyágak a termésekkel pedig a mai településnév "Makkos-" előtagjára utalnak. A tölgy a legrangosabb címernövény a heraldikában, melyet gazdag szimbólumértéke magyaráz.

Az ősi, de napjainkig is hagyományokkal bíró foglalkozásokat: a vadászatot és a borkultúrát is ábrázolják a címertervek, a szarvasfej illetve agancs, valamint a szőlőtő illetve szőlőfürt megjelenítésével.

Fontos szerepet tulajdonított a képviselő-testület annak, hogy a címer tükrözze a falunak a honfoglalás óta megőrzött magyaros jellegét. Ezt a heraldikai mázak biztosítják: a fehér felületen megjelenő vörös pajzs a zöld növényi koszorúval együtt nemzeti színeinket idézi.

Mint minden kultúra, a heraldika is a kozmikus világhoz kapcsolta a színeket. A címerterveken megjelenő mázak - színek és fémek - a címertan szabályainak megfelelően kerültek alkalmazásra. Szimbolikus jelentéstartalmuk a következő:

Fém: arany (Nap): értelem, ész, hit, tekintély, fenség, erény, erkölcsösség.

Színek: vörös (Mars). hazaszeretet, önfeláldozás, tenni akarás, nagylelkűség; zöld (Vénusz): szabadság, szeretet, szépség, remény, örökkévalóság.

Nevezetességei 
 Meczner-kastély (klasszicista stílusú)
 Meczner-kápolna (1911–1912)

 
 Erdészeti emlékmű
 Tájház
 Faszobrok
 Tanösvény (Király-hegy)

Jegyzetek

Források

További információk 

 Európai borutak portál

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései