Brăila

Brăila (în , în ) este municipiul de reședință al județului cu același nume, Muntenia, România. Orașul este situat pe malul stâng al Dunării. Conform recensământului din 2011, publicat de Institutul Național de Statistică, populația orașului era de  de locuitori, orașul fiind al 11-lea cel mai mare centru urban din țară după numărul de locuitori. În Brăila se află sediul Agenției de Dezvoltare Regională Sud-Est. La Brăila se află Biserica Ortodoxă Rusă de Rit Vechi.

Istorie 
Brăila este o veche așezare pe malul stâng al Dunării, apărând cu numele „Drinago” într-o veche descriere geografică și de călătorii spaniolă, „Libro del conoscimiento” (1350), dar și pe câteva hărți catalane (Angellino de Dalorto, 1325 - 1330 și Angelino Dulcert, 1339). Este menționat ca Brayla în 1368 într-un privilegiu de transport și comerț acordat neguțătorilor brașoveni. Orașul a fost ocupat de turci în 1538-1540, fiind raia (sau kaza) de la 1554 până la sfârșitul războiului ruso-turc din 1828 - 1829, perioadă în care este numit Ibrail. În secolul al XV-lea numele Brăilei este amintit sub forma Breil, într-o mențiune a Cancelariei Voievodului „Ttibor din Transilvania”. 
Perioada de maximă înflorire o are la începutul secolului XX, când este un important port de intrare-ieșire a mărfurilor din România. Este accesibil navelor maritime de dimensiuni mici și medii. Portul Brăila este unul dintre cele mai mari porturi fluvio-maritime românești. Situat în orașul Brăila pe Dunăre, de la kilometrul 175 la km. 167 – Dunăre, ambele maluri, portul este o sursă importantă de venituri pentru oraș, deoarece multe companii internaționale mari își desfășoară activitatea aici.

Toponimie 
În câmpia Brăilei avem de-a face cu o multitudine de toponime formate din cuvinte românești înțelese de toată lumea, dar și din toponime antice autohtone, sau date de alte populații care au trecut prin regiune.

Referitor la numele Brăilei, acesta este un toponim clar de origine autohtonă, cu toate confuziile mai mult sau mai puțin intenționate care au circulat în anumite perioade. El provine dintr-un toponim asemănător cu toponimele tracice sud-dunărene ca Bragylor-Bragiola în care gi se va transforma în i; Astfel s-a ajuns la numele proprii în primul rând de Brăila asemănător cu Chitilă-Chitila, Bănilă-Bănila. Este tipic românesc fiind atestat documentar încă din evul mediu ca nume personal. În unele lucrări s-au menționat formele de limbă greacă Proilaba, de limbă slavă ca Proilava, de limbă turcă, ca Ibraila și alte forme ca Brilaga sau Braylaum. Vechii istorici atribuie numelui o origine indo-europeană, (bhreg) însemnând pisc vertical cu referire clară asupra poziției geografice a orașului, mai precis asupra malului înalt, adică a piscului sau versantului vertical ce sare în ochi privit din amonte, adică de călătorul ce vine din Galați pe Dunăre, de aici și celălalt nume existent de „Piscul Brăilei”, acordat orașului în trecut.

Perioada antică 
Un studiu al originilor Brăilei arată că regiunea a fost locuită din vremuri imemoriale. Există numeroase vestigii arheologice dovedind prezența omului neolitic (Boian-Giulești) 5000 i.Hr., la Brailița (vârful Cațagaței), viața a continuat în epoca bronzului, apoi fiind atestată o puternică așezare getică între secolele IV și III î.Hr. aflată pe terasa înaltă a Dunării și întreținând legături cu grecii - de la pontul Euxin, până la Elada. În era noastră descoperirile atestă prezența civilizației Sântana de Mureș, continuată cu o așezare medievală din secolele X-XI.

Perioada medievală 

Privilegiul comercial pentru brașoveni, dat de Vladislav Vlaicu la 20 ianuarie 1368, atestă Brăila ca așezare importantă a Țării Românești. În 1463 cronicarul bizantin Laonic Chalcocondil caracteriza Brăila ca fiind „orașul dacilor, în care fac un comerț mai mare decât în toate orașele țării”.

Referitor la izvoarele narative, anale, cronici, relatări ale unor călători, descrieri de ținut, așezări, obiceiuri, etc. trebuiesc amintite cele două cronici: Letopisețul Cantacuzinesc și Cronica Bălenilor. În primul izvor, Brăila este pomenită în legătură cu însăși întemeierea Țării Românești prin descălecat: „Iar noroadele ce pogorâse cu dânsul (cu Radu Vodă), unii s-au dat pre supt podgorie ajungând până în apa Siretului și până la Brăila; iar alții s-au întins în jos, peste tot locul, de au făcut orașă și sate până în marginea Dunării și până în Olt ”. Cronica Bălenilor, deși folosește vechiul letopiseț scris în vremea lui Matei Basarab, utilizat și de Cantacuzino, amintește doar că domnul întemeietor „Radu Vodă... au început a-și tocmi și a-și îndrepta țara cu județe, cu judecători..., lățindu-se până la Dunăre și până la Siret... ”.

Pe la începutul epocii de conlocuire româno-slavă, și anume în anul 681, Imperiul Bizantin, care era în lupta cu slavii, cheamă în ajutor pe avari. Aceștia, avându-și centrul puterii lor tot în Panonia, ca și hunii nu atacă direct, dinspre apus, ci trec mai întâi Dunărea pe malul drept pe la Viminacium în regiunea Belgradului de astăzi, merg apoi cu oastea lor de-alungul țărmului până în regiunea Brăilei, unde sunt trecuți din nou pe malul stâng de către flota imperială. Cu prilejul acestei expediții, izvoarele bizantine afirmă că ținutul din stânga Dunării unde locuiau slavii, era foarte bogat, plin de pradă din provinciile de la sud de fluviu. Afirmația aceasta ne interesează în mod deosebit, deoarece ea se referă la întreaga țară carpato-dunăreană, deci și la partea ei de răsărit, la aria viitoarei Brăile. La sud de Brăila (valea Chioveanul) s-a propus identificarea localității Chiovița, ocupată temporar de varegii slavizați dar alungați curând de localnici (sec.X). Chiovița fost menționată în Cronica lui Nestor

Populația de pe aria Brăilei, atestată arheologic, încă din secolul al IV-lea, nu dispare ci se dezvoltă, lucru atestat prin descoperirile arheologice care dovedesc continuitatea populației autohtone pe locul Brăilei în secolele V-XII . În această perioada populația se regăsește în regiunea intermediară dintre Chiscani și Baldovinești, adică pe locul Brăilei și Brăiliței. Numărul locuitorilor din această regiune crește o dată cu bunăstarea lor. Făcând comerț activ cu peștele prins în balta vecină, vânzându-l bizantinilor în schimbul perperilor de aur, trimițându-l cu carele atât în Muntenia și în Moldova, cât și mai departe, până în Polonia, acești locuitori dispun de venituri din ce în ce mai mari, iar numărul lor sporește prin cei ce vin să se așeze aici atrași de câstig. Vechiul sat pescăresc se transformă în târg, în așezare de caracter urban. La această transformare a contribuit în mare măsura portul, fapul că sosesc aici corăbii, aducând produse și mărfuri străine, pe care le vând autohtonilor, cumpărând produsele locului. Judecând după felul cum este menționată Brăila în secolul al XIV-lea, în timpul domniei lui Vlaicu Vodă, considerăm ca transformarea avusese loc cu mult înainte.

Ori de cîte ori Brăila e pomenită în cronicile moldovenești sau în documentele muntene cunoscute până acum nu i se dă niciodată numele de cetate. Un document din 30 octombrie 1540 arată limpede că turci, după ce au ocupat, în acel an, orașul, au început să construiască o cetate de zid, de unde rezultă că mai înainte nu existase o asemenea cetate. Zidirea cetății și constituirea în jurul ei a raialei duce la luarea în stăpânire de către turci a orașului dar și a împrejurimilor. În istoriografia noastră luarea în stăpânire a orașului de către turci duce la controverse, raportul polon din 1540 arată că: „turcul, luând un oraș mare și puternic anume Brăila, la supus stăpânirii sale și a început a face cetate de zid”. Rezultă deci că ocuparea orașului ar fi avut loc între iunie 1539 și 30 octombrie 1540 și nu în timpul anului 1538 în campania sultanului Soliman Legislatorul împotriva lui Petru Rareș. Ocupând acest port, turcii nu i-au schimbat numele așa cum s–a întâmplat cu Tighina, devenită Bender, și cu Cetatea Albă, devenită Akkerman, și s-au mulțumit să-l pronunțe după spiritul limbii lor adăugându-i prefixul i. Și întocmai după cum din moldovenescul Smil, atestat în cronici și documente, au făcut Ismail tot așa din Brăila au facut Ibrail. Sub acest nume apare ea în actele Imperiului Otoman; el va fi întrebuințat și de străinii care ajung aici; sub acest nume e cunoscută Brăila și în rapoartele diplomatice până în plin secol al XIX-lea, decenii după ce orașul reintrase în stăpânirea politică românească.

Factorul care a contribuit în cel mai înalt grad la dezvoltarea Brăilei, după 1829, a fost libertatea comerțului pe Dunăre și mare, prevăzută de unul din articolele tratatului de la Adrianopol. Această libertate face ca mărfurile Brăilei și în primul rând grânele, produsele animaliere, sarea, să poată fi vândute oricui, și anume acelora care ofera prețurile cele mai bune. De acum se termină monopolul turcesc, obligația de a aproviziona Imperiul otoman, în special capitala și armata lui. Rezultatul acestei mișcări comerciale este dezvoltarea tot mai accentuată a portului și a orașului Brăila. Acest lucru este observat și de străini: consulul francez Minaut subliniază la 18 septembrie 1834, „mișcarea acestor două porturi, a căror importanță, în special a Brăilei, crește în fiecare zi și care tind să ia o dezvoltare realmente considerabilă .

Organizarea orașului Brăila a fost cea prevăzută în genere pentru orașe de către Regulamentul Organic. Organul cârmuitor se numea „maghistrat” și se alcătuia din patru „mădulari” sau membrii, dintre care unul era președinte, iar altul casier. În 1833, găsim ca președinte al maghistratului pe Panait Rubin, dintr-o veche familie brăileană, al cărei nume a fost dat astăzi străzii unde-și avea așezarea, iar ca membri pe polcovnicul Ioan, pe Matache Paraschivescu și pe Grigore Ahtaru.

Faptul că Brăila a avut conducători destoinici ca Slătineanu și colonelul Jacobson, de origine străină, dar care se identifică deplin cu interesele și nevoile orașului, face ca dezvoltarea orașului și portului să aibă un avânt deosebit în perioada 1830-1848. Numărul vaselor care vin la Brăila încep să întreacă pe acela al Galaților. Dacă în 1831 sosesc în acest din urmă port 185 de vase față de 111 în Brăila, în 1832 raportul se schimbă 186 fața de 486. Francezul Bois le Comte observă în 1834 că dacă Galații sunt, ca așezare mai mari decât Brăila, în schimb progresele ultimei sunt mai repezi.

Aflată intermitent sub ocupație turcească, așezarea a fost pe rând supusă asediului de către Walerand de Wavrin (1445), Ștefan cel Mare, care a si ars-o in 1470, Ioan Vodă cel Cumplit (1574). În 1595, are loc eliberarea Brăilei de sub turci de către oștile lui Mihai Viteazul. Acest voievod construiește în oraș o biserică cu hramul Sfântul Nicolae. Urmează Mihnea al III-lea, care, în 1658, lovește garnizoana otomană din raiaua Brăilei.

Intervalul 1711 - 1812 înseamnă un veac de războaie purtate între ruși-turci și austrieci peste trupul țărilor române. În calea răutăților, Brăila este mereu lovită, arsă, refăcută. Epoca se încheie cu Pacea de la Adrianopol (2 septembrie (pe stil vechi) 1829), când Brăila revine la Țara Românească, după aproape trei secole.

Perioada modernă 
Perioada care a urmat din secolul al XIX-lea a fost înfloritoare pentru oraș, care cunoaște multe modificări și realizări: pavaj și felinare pe străzi, farmacii, stație meteo, spital militar, dobândirea statutului de oraș porto-franco în 1836, parcul Belvedere, înființarea unor tipografii, a unei bănci, a unei cazarme și a unui teatru, deschiderea unei școli de fete, a unui gimnaziu și construirea docurilor, a căilor ferate și a mai multor fabrici.

La 1864, Ianache Rally, un bogat armator grec, inaugurează Teatrul Rally, pe scena căruia aveau sa cânte mari nume ale muzicii clasice europene precum: Adelina Patti, Bianca Bianchini, Sarah Bernhardt, Ernesto Rossi, Saliapin, George Enescu, Hariclea Darclée, Maria Filotti și celebrul bariton Petre Ștefănescu Goangă.

În 1888 s-a utilizat aici pentru prima dată în țară betonul armat. În primul an al noului secol au fost introduse tramvaiul și becul electric. Se dezvoltă puternic învățământul și cultura sistemul bancar, susținute de comerțul înfloritor. În 1915 are loc la Brăila întrunirea Ligii Naționale Culturale cu tema: „Cu niciun preț cu Austria!”. Au participat: Vasile Lucaciu, Nicolae Filipescu, Barbu Ștefănescu Delavrancea și Octavian Goga.

După ocupația din primul război mondial, se pune în 1927 temelia Palatului Agriculturii, iar trei ani mai târziu populația așezării a ajuns la 68.310 locuitori. În această perioadă la Brăila se stabilea prețul cerealelor în Europa, la Bursa Agricolă. Nicolae Iorga descrie Piața Traian, inima orașului în această perioadă:  

„Nici-un oraș din România n-are o astfel de piață, și ea-și află cu greu păreche chiar în centrele mai mici ale Apusului. În mijloc e un parc desăvârșit întreținut, care se desface la acest ceas de noapte, subt cerul mânios, în lumina felinarelor ce clipesc slab, ca o masă întunecată. Drumuri o străbat în toate sensurile, și o înconjură strade neobișnuit de largi, alcătuind un dreptunghi. Clădiri înalte, unele deosebit de monumentale, ca Teatrul Ralli, Otelul Francez, formează zidurile care domină, pe când strade lungi își înfundă, în sus, în jos, în stânga, liniile de lumini; cafenelele, cofetăriile, tutungeriile, prăvăliile de stofe, de brânzeturi, de haine, de pălării, librăriile au încă vitrinele lor luminate: cumpărătorii și clienții sunt români, greci, italieni ba chiar olandezi din Rotterdam, care cer în franțuzește și englezește cărți poștale cu vederi din Brăila și lipesc pe ele, cu deosebită plăcere, mărci poștale cu chipul Regelui Carol.“

Secvențe istorice 
O știre de ziar din anul 1893 care ne informează despre înființarea primului laborator de chimie pe lângă o farmacie din Brăila. „Laborator de chimie în Brăila. Dl. Nicolae Jaja, farmacist în Brăila, de origine din Ardeal, a instalat pe lângă farmacia sa un laborator de chimie sub conducerea dlui Iorgu Bogdan, care până acuma a fost șef de lucrări în laboratorul facultății de medicină din București și astfel în științele chimice are cele mai frumoase pregătiri".

Topografie 

Orașul vechi se afla în spațiul delimitat de Dunăre și actuala Stradă a Unirii (fosta a Cetății), ce urmează și azi traseul fostului zid al orașului. După readucerea în cuprinsul Țării Românești a orașului, în 1829, autoritățile ruse de ocupație au hotărât retrasarea planului urbanistic, plan ce viza așezarea noilor străzi sub forma unui arc semicerc, fiecare stradă urmând să pornească de la Dunăre și să se oprească tot la Dunăre. Astfel se prezintă și astăzi Bulevardele Cuza Vodă, Independenței și Dorobanților, dar și străzile Plevnei, Rahovei, Griviței și Ștefan cel Mare. De altfel, Brăila este unul din puținele orașe din țară care a păstrat neschimbate denumirile străzilor în ultimii 130 de ani, aceste nume nefiind schimbate nici în perioada comunistă. De asemenea, orașul păstrează neschimbate foarte multe clădiri din secolul al XIX-lea, fiind o adevărată rezervație arhitectonică pentru cei interesați.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2011, populația municipiului Brăila se ridică la  locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2002, când se înregistraseră  de locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (90,16%). Principalele minorități sunt cele de romi (1,12%) și ruși lipoveni (1,07%). Pentru 7,31% din populație, apartenența etnică nu este cunoscută.
Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (90,59%). Pentru 7,32% din populație, nu este cunoscută apartenența confesională.

Evoluție istorică 
De-a lungul timpului, o dată cu dezvoltarea economică a orașului și extinderea acestuia, a crescut și populația sa, însă după 1989, se observă un regres demografic, pe fondul creșterii șomajului și a scăderii standardului de viață.

Astfel in:
 1912- 65 502 locuitori
 1930- 68 347 locuitori
 1948- 95 514 locuitori
 1956- 102 500 locuitori
1966- 138 802 locuitori 
 1977- 194 633 locuitori
 1992- 234 110 locuitori
 2002- 216 292 locuitori
 2011- 180 302 locuitori

1930 
Conform recensământului din 1930 populația Brăilei era de 68 347 de locuitori, dintre care:
 61.649 români (90,2%)
 1.914 evrei (2,9%)
 889 țigani (1,3%)
 410 maghiari (0,6%)
 342 ruși lipoveni (0,5%)
 3.144 alții (greci, bulgari, turci, tătari etc.)

1992 
În 1992 populația Brăilei era de 234 110 de locuitori, dintre care:
 229.328 români (98%)
 2.575 țigani (1,1%)
 1.405 ruși lipoveni (0,6%)
 117 maghiari (0,05%)
 23 evrei (0,01%)
 702 alții (greci, bulgari, turci, tătari etc.)

2002 
În 2002 populația Brăilei era de 216 292 de locuitori, dintre care:
 210.360 români (97,2%)
 3.478 ruși lipoveni (1,6%)
 1.557 Rromi (0,7%)
 318 greci (0,14%)
 161 turci (0,07%)
 118 maghiari (0,05%)
 300 alții (evrei, bulgari, italieni, armeni etc.)

Economie 
Din vremuri imemorabile, locuitorii Brăilei s-au ocupat cu agricultura, creșterea animalelor și pescuitul pe malul vestic al Dunării. Un velier, stema orașului Brăila, a fost simbolul comerțului, ocupația principală a locuitorilor din această zonă. În 1836, Brăila a fost declarat port-liber. Aici s-a înființat prima Cameră de Arbitraj Comercial (1836), Bursa de cereale și bunuri (1882), Curtea Comercială și Banca Comercială au fost deschise în Brăila. Datorită vieții economice înfloritoare, Brăila a devenit unul dintre cele mai importante centre comerciale din România. Comerțul înfloritor și dezvoltarea industriei de-a lungul secolului al XVIII-lea și la începutul secolului al XIX-lea, au marcat istoria Brăilei. În 1911, an de maximă activitate comercială comerțul brăilean reprezenta 22% din comerțul românesc și 20% din import.
Această dezvoltare a însemnat: mori cu aburi, fabrică de paste făinoase, șantier naval (1864), fabrică de bere (1872) și docuri (1883). Prima investiție străină în Brăila a fost făcută în 1924 - Societatea Franco-Română. După ce, ajungând la apogeu, în 1937 la Brăila are loc al XII-lea Congres general al Uniunii orașelor din România, între 1941 - 1944, în timpul celui de-al doilea război mondial, importul și exportul Brăilei au scăzut vertical.
Istoria va declanșa sentința ce nu va întârzia să vină pentru istoria Brăilei în răstimpul dintre două borne: 23 August 1944 - 22 Decembrie 1989.
În intervalul de până la revoluția din 1989 s-a pus accent pe industrializarea forțată a economiei brăilene, în cadrul celei românești, în general. Pe lângă dezvoltarea întreprinderilor existente s-au pus în funcțiune Combinatul chimic și cel de celuloză și hârtie de la Chiscani și Centrala termică.

După anul 1990 s-au făcut resimțite rezultatele dezvoltării mult prea ambițioase, nejustificate și disproporționate a industriei. Multe din reperele industriale de referință și-au închis total sau parțial porțile. Aceasta a dus la deprecierea, mai accentuată decât la nivel național, a nivelului de trai și al gradului de dezvoltare al urbei.

Orașul Brăila dispune de două cinematografe, 3D Luna și Cinema City, care a deschis a 4-a sală 4DX din România, cât și de un fast-food internațional, KFC la Brăila Mall. De asemenea, în Brăila Mall se găsesc magazine precum: Hervis, Deichmann, Bershka, H&M și multe altele.

Transporturi

Calea ferată 
Brăila are o gară pe linia București–Galați. Gara din oraș a fost deschisă în 1872, odată cu această linie. În trecut din Gara Brăila plecau marfare încărcate cu lemn, cereale, cărbuni și produse textile, în toată țara. Numai 3 linii sunt încredințate transportului de persoane, iar alte 9 sunt folosite pentru transportul de mărfuri.

Drumuri 

La Brăila se poate ajunge pe DN2B (drum național) care face legătura între Buzău și Galați. Drumul național DN21 leagă Călărași de Brăila pe la Slobozia. Drumul european E87 trece prin oraș, legând Tulcea si Constanța de Brăila.
Trei autogări de interes național se află în oraș, lângă gara feroviară, și au curse spre diferite orașe ale țarii: Constanța, București, Iași, Galați, Brașov, Sibiu, Timișoara, Cluj.
Orașul mai are în componență și trei autogări de interes regional, făcând legătura cu localitațile județului. Între municipiile Brăila și Galați a început construcția unui drum expres de circa 11 km și care se va conecta la viitorul pod peste Dunăre ce se construiește în zona de nord a Brăilei. Cu un termen de execuție de 24 de luni, lucrările la drum express au început în luna octombrie 2021. Drumul Expres Brăila – Galați va fi o variantă alternativă viabilă pentru traficul greu de pe DN22B și va asigura o conexiune corespunzătoare între cele două orașe, precum și cu podul suspendat peste Dunăre din zona Brăila.

Podul peste Dunăre de la Brăila 

 Podul peste Dunăre de la Brăila () va măsura aproape 2 kilometri, iar pe lângă el se construiesc și alți 23 de kilometri de drum expres (lucrările la drum au început în luna octombrie 2021). 
Podul suspendat peste Dunăre, va avea o lungime de 1.974,30 de metri și va fi poziționat între km 4+596,10 și km 6+570,52 pe drumul principal Brăila - Jijila, respectiv la km 165+800 pe fluviul Dunărea (kilometraj pe Dunăre, măsurat de la Sulina). Lungimea totală a drumurilor (inclusiv podul) este de 23,413 km și cuprinde două secțiuni: Drumul principal Brăila - Jijila, cu o lungime 19,095 km și Drumul de legătură cu DN22 Smârdan - Măcin, în lungime de 4,328 km.  

După ridicarea celor două turnuri ale podului suspendat, care vor avea fiecare 192,64 metri, ele vor fi practic cele mai înalte construcții din România (dincolo de coșuri de fum sau antene). 
Podul peste Dunăre Brăila - Tulcea va avea patru benzi de circulație, la care se adaugă două benzi pentru pietoni și biciclete. Construcția a început în 2019 și este preconizată a se finaliza în 2023. La momentul finalizării va fi al treilea pod din Europa din punct de vedere al deschiderii centrale și al lungimii. Lungimea totală a podului suspendat este de 1.974,30 metri, iar deschiderea centrală este de 1.120 metri. Comparativ, celebrul pod Golden Gate din San Francisco are o lungime de 1.970 de metri și o deschidere centrală de 1.280 de metri.

Transport aerian 

Cele mai apropiate aeroporturi internaționale sunt: Aeroportul Internațional ,,Henri Coandă, din Otopeni care se află la o distanță de 200 km și Aeroportul Internațional ,,Mihail Kogălniceanu, din Județul Constanța, aflându-se la o distanță de 130 km.
În data de 16 mai 2009, în comuna Vădeni a fost inaugurat primul aerodrom particular din Județul Brăila acesta fiind de altfel și singurul aerodom de acest fel din zonele Brăila, Galați și Vrancea.
În viitor se dorește construirea unui aeroport internațional în Zona Metropolitană Cantemir, care va fi în co-proprietate cu orașul Galați.

Transportul public 

În Brăila circulă 17  linii regulate de autobuz, care leagă zonele rezidențiale de principalele zone industriale, de centrul orașului și de gară. Există câteva companii de taxi licențiate de primărie, care operează în oraș și în localitățile apropiate.

În Brăila există 4 linii regulate de tramvai, legând stațiunea Lacul Sărat de oraș și celelalte zone rezidențiale și industriale. Brăila este unul dintre primele orașe din România cu tramvai electric, primul astfel de vehicul fiind pus în funcțiune în anul 1897.

Aplicația Brăila Transport Public oferă acces gratuit la programul de funcționare ale autobuzelor și tramvaielor, orele de sosire, alerte de serviciu și rute detaliate pe hartă pentru a fi sigur cum ajungi oriunde în Brăila. Aplicația de mobil e disponibilă pe sistemul de operare al telefonului Android sau iOS.Liniile de autobuz în Brăila:
 ANL: ANL Lacu Dulce - Bariera CFR - Cimitirul Sfântul Constantin - Hipodrom - Spitalul Sfantul Spiridon - Autogara Braicar;
 2: Vidin - Calea Galați - Bd. Al. I. Cuza - Calea Călărașilor - str. Pietății - Cartier Hipodrom - str. Pietății - Calea Călărașilor - Piața Traian - Calea Galați - Vidin;
 3: ANL Brăilița - Brăila Mall;
 4: Gara CFR - str. G-ral E. Grigorescu - Bd. Al. I. Cuza - Calea Călărașilor - Viziru (Brăila Mall) - Calea Călărașilor - Piața Traian - str. N. Bălcescu - str. G-ral Eremia Grigorescu - Gară CFR;
 5. Viziru (Brăila Mall) - Calea Călărașilor - str. Grivița - str. 1 Dec. 1918 - Sos. Rm. Sărat - str. Comuna din Paris - Sos. Baldovinești - Soroli Cola - Sos. Baldovinești - str. Comuna din Paris - Sos. Rm. Sărat - str. 1 Dec. 1918 - str. Grivița - Calea Călărașilor - Viziru (Brăila Mall);
7: Autogara BRAICAR –Str. Pietății - ANL Lacu Dulce și retur
 10: Gară CFR - str. G-ral E. Grigorescu - Bd. Al. I. Cuza - Calea Călărașilor - Sos. Buzăului - Grădina Zoologică - Sos. Buzăului - Calea Călărașilor - Piața Traian - str. N. Bălcescu - str. G-ral E. Grigorescu - Gară CFR;
 13: Centru - Piața Mare - Chercea - Dedeman - Soroli Cola;
15: Dispecerat Vidin - Lic. Progresul - Poarta 2 – Progresu - Str. Plantelor - Lic. Anghel Saligny - Gara Cfr - Piata Halelor - Școala Nr. 8 - Str. Școlilor-b-dul. Dorobanților  - Cimit. Sf. Constantin - Str.1 Pietății-cutezătorilor - Spit. Jud. Urgență Corp B - Dispecerat Central și retur
 16: Vidin - ANL Brăilița - Piața Traian - Bd. Al. I. Cuza - Calea Călărașilor - Sos. Vizirului - str. Chișinău - Sos. Buzăului - Calea Călărașilor - Bd. Al. I. Cuza - Calea Galați - ANL Brăilița - Vidin;
 17: Vidin - str. Eroilor - str. Smârdan - Calea Galați - Bd. Al. I. Cuza - Calea Călărașilor - Sos. Buzăului - str. Chișinău - Calea Călărașilor - Bd. Al. I. Cuza - Calea Galați - str. Smârdan - str. Eroilor - Vidin;
33: Capăt Șos de Centură – Șos. Buzăului – str. Chișinău - Calea Călărașilor - str. Celulozei – str. Ghe. Avramescu - b-dul Dorobanților  – C. Călârașilor - str. Grivița - str. G-ral E. Grigorescu - Gara CFR - str. G-ral E. Grigorescu - str. Grivița - Calea Galați - b-dul Independenței - str. Carantinei - B-dul Al. I. Cuza - B-dul Panait Istrati - str. Grădinii Publice - str. Oituz - Piața Traian -C. Galați - str. N. Bălcescu - B-dul Al. I. Cuza  - str. 1 Decembrie 1918 - str. Grivița - Calea Călărașilor - B-dul Dorobanților - str. Ghe. Avramescu - str. Celulozei - Calea Călărașilor - Sos. de Centură;
 35: Soroli Cola - Șos. Baldovinești - str. Armata Poporului - Str. Magaziilor - Șos. Focșani - Complex Armonia - Piața Bărăganului - str. Alexandru Vlahuță - str. Barbu St.Delavrancea - Sos. Rm. Sărat (Liceul Agricol) - str. Grivița - str. Școlilor- str. Pietății- Șos. Buzăului - str. Chișinău - Calea Călărașilor - str. Pietății - str. Școlilor - str. Grivița - str. 1 Decembrie 1918- Șos. Rm. Sărat (Liceul Agricol) - str. Barbu Șt. Delavrancea - str. Alexandru Vlahuță - șos. Focșani - Complex Armonia - Piața Bărăganului - str. Magaziilor- str. Armata Poporului - Șos. Baldovinești - Soroli Cola
 40: Gara Fluvială - Piața Traian - Biserica Catolică - Colegiul Nicolae Bălcescu - Winmarkt - Piața Mare - Școala nr. 8 - Str. Școlilor - Cimitirul Sfântul Constantin - Hipodrom - Spitalul Sf. Spiridon - Școala nr. 3 - Str. Celulozei - Industria Sârmei - Str. Milcov - Str. Celulozei - Școala nr. 1 - Biserica Radu Negru;

"Mai există și o linie de microbuze fără indicativ, pe care scrie doar traseul:"

Autogara Braicar - Selgros. 

Linii de tramvai în Brăila:
 21: Cart. Radu Negru - Bd. Independenței - Cart. Vidin;
 21B: Cart. Radu Negru -Bd. Indepedenței - Cimitir Brăilița (folosită când nu se poate circula în Cart. Vidin);
 22: Cart. Radu Negru - Bd. Dorobanți - Cart. Vidin;
 23: Cart. Chercea - Bd. Dorobanți - Cart. Radu Negru (linie scoasă)
 24: Parc Monument - Lacul Sărat - Combinat;
 25: Parc Monument - Lacul Sărat (linie sezonier);
Pe vremuri, exista o linie fără indicativ cu traseul: Cart. Chercea - Cart. VidinPlecări PARC MONUMENT:

05.30 C, 06.20 C, 07.10 C, 08.00, 08.30, 09.00, 09.30, 10.00, 10.30, 11.00, 11.30, 12.00, 12.30, 13.00 C, 13.30, 14.00 C, 14.30, 15.00, 15.30, 16.00 C, 16.30, 17.00 C, 17.30, 18.00, 18.30, 19.00 C, 19.30

Plecări COMBINAT - PARC MONUMENT:

05.55, 06.45, 07.35, 13.30, 14.30, 16.30, 17.30, 19.30

Plecări LACU SĂRAT - PARC MONUMENT:

06.00, 06.50, 07.40, 08.30, 09.00, 09.30, 10.00, 10.30, 11.00, 11.30, 12.00, 12.30, 13.30, 13.40, 14.30, 14.40, 15.00, 15.30, 16.30, 16.40, 17.30, 17.40, 18.00, 18.30, 19.00, 19.40, 20.00

Legenda: C - circulă la COMBINAT

Transportul pe apă 

Transportul pe apă a fost esențial în Brăila, fiind una dintre cele mai vechi căi de a transporta mărfuri și persoane de-a lungul cursului Dunării. Gara fluvială din Brăila păzește Dunărea încă din 1904, iar în anii 1970 a întruchipat ficțional gara maritimă din Hobart (Tasmania, Australia) în decursul turnajului serialului Doi ani de vacanță de Sergiu Nicolaescu al cărui „personaj principal” era goeleta „Speranța”. Până în 1995 s-a aflat în centrul activității portuare brăilene. Actualmente Portul Brăila nu mai transportă persoane, ci doar marfă, iar clădirea gării fluviale a devenit proprietate privată.

Lucrările de execuție a portului au început în zona km 170 pe Dunăre, în anul 1886, sub coordonarea ing. Anghel Saligny. În final, ca urmare a unor studii inginerești de specialitate, s-a realizat un bazin cu suprafața de 6 ha, prevăzut cu cheuri verticale în lungime de cca. 500 ml, pereuri pe cca. 950 ml, magazii și silozuri de cereale. Ulterior s-au mai executat pereuri la Dunăre în această zona pe cca. 460 ml și în incinta bazinului pe cca. 838 ml.

În perioada interbelică, în portul Brăila se aflau în exploatare cca. 2.500 ml cheuri pereate și 500 ml cheuri verticale la Dunare și în bazin, precum și cca. 25 km căi ferate, 5 macarale portic de 2,5 – 5 tf, 39 elevatoare plutitoare de 80 – 120 t pentru operare cereale, magazii, drumuri interioare, o macara plutitoare de 40 tf, hale și frigorifere portuare, rampe pentru navele pescărești.

În a doua jumătate a sec. XX s-au realizat numeroase investiții care au sporit capacitatea de trafic a portului Brăila.

Acum, Portul Brăila, este unul dintre cele mai mari porturi fluvio-maritime românești. Situat în orașul Brăila pe Dunăre, de la km 175 la km 167 – pe Dunăre, pe ambele maluri.

Plimbări pe Dunăre, cu vaporul, la Brăila 

Serviciul de Transport Public Local de Călători și Administrare Portuară are în administrare, ca serviciu de specialitate aflat în subordinea Consiliului Local Municipal Brăila, malul stâng al fluviului Dunărea, în zona de responsabilitate km fluvial 170+875- km fluvial 175+800. Având în vedere dezvoltarea socială și culturală accentuată a Municipiului Brăila din ultima perioadă și ținând cont de localizarea privilegiată a municipiului, orașul Brăila fiind port la Dunăre, serviciul  face o promovare a istoriei și culturii locale folosind nava de pasageri „Lacu Sărat”, atât pentru locuitorii Municipiului Brăila cât și pentru oaspeții acestuia. 

Acest lucru se  realizează prin organizarea de curse de agrement cu nava de pasageri „Lacu Sărat”, în regim de tarifare pe bază de bilet, pe fluviul Dunărea în perioada aprilie - octombrie în zilele de sâmbăta în intervalul orar  09.30-12.30 – câte două curse de câte o oră, efectuate în raza Portului Brăila. Prețul unei plimbări este de 13 lei. Organizatorii anunță că pot participa la curse doar cei care s-au programat dinainte. Înscrierile se pot face de luni până joi, între orele 8,30-16,30, sau vineri, de la 8,30 la 12,00, la numerele de telefon 0239.613.654 sau 0753.095.046.

Nava de pasageri „Lacu Sărat”, se poate închiria pe bază de contract, pentru curse de agrement, contra cost de către persoanele fizice sau juridice pentru grupuri organizate în regim de trarifare: oră/marș sau oră/staționare. Nava de pasageri „Lacu Sărat” a fost construită în anul 1990 la Șantierul Naval Brăila și este destinată transportului de persoane în regim de agrement. Nava are două salone, unul jos la punte, unul sus la puntea promenadă și 60 locuri pe scaune la mese. Pe puntea promenadă se află un spațiu generos pentru vizionarea priveliștilor de pe fluviul Dunărea.

Cartiere

În perioada modernă (după 1829), orașul s-a extins treptat spre nord, vest și sud, incluzând cartiere dezvoltate inițial în afara hotarelor sale: Pisc (cartierul lipovenilor; până în 1940 a existat aici și un cartier german numit „Jakobsonstal”).

Actual în Brăila există 41 cartiere (sunt incluse și subcartierele/minicartierele).

Cartierul Chercea este cel mai mare cartier ca suprafață al Brăilei, și, la fel ca Brăilița, Islaz, Lacu Dulce (Flămânda) și Radu Negru, au fost comune alipite municipiului Brăila odată cu dezvoltarea lui.

Zona metropolitană 

Zona Metropolitană Brăila-Galați /Braigal va fi formată din:

Se estimează că populația zonei metropolitane va fi în jur de 500.000 de locuitori. Prima etapă a proiectului a vizat lucrările de pregătire și consolidare a solului și asigurarea utilităților pentru viabilizarea terenurilor. Dezvoltarea unei noi zone rezidențiale are ca efect creșterea numărului de locuințe pentru cetățenii municipiului, a gradului de confort în care aceștia vor locui. Totodată, angajarea unor lucrări de construcție de anvergură asigură o creștere a utilizării forței de muncă în domeniul construcțiilor în primă fază, iar apoi, prin apariția unui nou cartier în domeniul serviciilor, învățământului, sănătății, culturii etc. Impactul economic al programului se reflectă în stimularea și diversificarea mediului de afaceri din Galați și Brăila, precum și atragerea de noi investiții străine în zonă. Beneficiarii proiectului sunt Primăria Municipiului Galați și firmele locale, dar mai ales cetățenii orașului, în special tinerii. Costul proiectului a fost estimat la 14.537.000 Euro. Primăria intenționează, prin acest proiect, să ofere gălățenilor peste 2.000 de unități locative. Cu sprijinul Guvernului României, în cadrul acestui proiect, au fost date în folosință șapte blocuri de locuințe și s-au realizat investiții în infrastructura viitorului cartier în valoare de peste 44,5 milioane RON, între 2005-2006.

Politică 

Municipiul Brăila este administrat de un primar și un consiliu local compus din 27 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:
Listă completă cu primari ai Brăilei din 1831 până în prezent.

Educație și cultură

Învățământ 
În cele 44 unități administrativ-teritoriale ale județului Brăila (municipiul Brăila, orașele Ianca, Făurei, Însurăței și 40 comune) funcționează 388 unități de învățământ ce cuprind 185 grădinițe, 170 școli primare și gimnaziale, 23 grupuri școlare și licee teoretice, 4 cluburi ale copiilor și elevilor, 4 case de copii și 2 școli ajutătoare. Aceste unități de învățământ cuprind 2355 săli de clasă, laboratoare și cabinete școlare în care învață în jur de 72.810 elevi, îndrumați de 4.710 cadre didactice. De asemenea, funcționează 13 școli profesionale, de ucenici, 5 școli postliceale de specialitate și tehnice de maiștri și o unitate de învățământ superior.  Se remarcă următoarele licee din Brăila:
 Colegiul Național „Gheorghe Munteanu Murgoci”
 Colegiul Național „Nicolae Bălcescu”
Colegiul Național Pedagogic „D.P. Perpessicius”
 Liceul de Arte „Hariclea Darclée”
 Liceul Teoretic „Nicolae Iorga”
 Colegiul Național „Ana Aslan”
 Liceul Teoretic „Panait Cerna”
 Colegiul Economic „Ion Ghica”
 Liceul cu program sportiv
 Liceul Teoretic „Mihail Sebastian”

Tradiții și meșteșuguri 
Așa cum precizează tratatul realizat în anii 1975-1977, sub îngrijirea Centrului de Îndrumare a Creației Populare și a Mișcării Artistice de Masă - „Studii de etnografie și folclor în zona Brăiliei”: 'Ocupațiile principale specifice Câmpiei Brăilei au fost, în egală măsură, creșterea animalelor și agricultura, apoi creșterea albinelor, a viermilor de mătase, a plantelor textile (cânepa și inul), pescuitul (...).

Microzona satelor de la malul Dunării (ex. Tufești, Gropeni) s-a remarcat, începând cu ce-a de-a doua jumătate a secolului XIX, printr-o înflorire a meșteșugurilor feminine, în special țesăturile. Din categoria țesăturilor specifice acestei zone semnalăm: foița, scoarța, pelitarul, covorul, dușegul, velința, macatul, fețe de pernă și cearceafuri, ștergărele și perdelele de borangic. O notă aparte a acestei microzone o conferă cusăturile pe costumele populare făcute cu arnici și lână colorată în diverse modele geometrice originale și tehnici de lucru specifice cum ar fi „orzișorul” și „mușculița”. Pentru aceste costume populare există o cerere din ce în ce mai mare din partea familiilor românești din diasporă dar și a tineretului din țară care se arată deosebit de interesat de valorile folclorice și de originalitatea vestimentației.

Cultură 
În 1817 se inaugurează prima școală atestată în oraș, cea a lui „Vasile Dascălul”. La 1832, alături de instituțiile administrației de stat, își începe activitatea Școala Publică cu dascăli plătiți de stat, iar în 1861 se înființează Școala de fete. Se ajunge că, în anul 1906, la Brăila existau 33 de școli (18 primare de stat, 12 primare confesionale, un liceu, o școală de meserii, o școală profesională de fete). Ca o dovadă a gradului de dezvoltare al învățământului local, la București se deschide în 1918 Căminul studențesc brăilean, primul de acest fel din țară.

În 1864, Ianache Rally, un bogat armator grec, inaugureaza la Brăila Teatrul Rally, ce avea să devină una dintre cele mai importante scene ale României. La Teatrul Rally au concertat de-a lungul timpului mari nume ale muzicii clasice, precum Adelina Patti, Bianca Bianchini, Sarah Bernhardt, Ernesto Rossi, Saliapin și George Enescu. Tot acolo au debutat Hariclea Darclée, în 1881, Maria Filotti, în 1905. Ianache Rally și soția sa Athina au avut mai multi urmași de vază în oraș. Una din fetele lor, Cecilia ȘtefănescumGoangă a fost mama celebrului bariton Petre Stefanescu Goanga, a cărui casă din Piața Poligon găzduiește astăzi Casa de Cultură Brăila.

La 1883 a luat ființă Societatea muzicală „Lyra” cu o prodigioasă activitate peste vreme, recunoscută pe plan național și internațional.

În 1995, soprana Mariana Nicolesco a creat Concursul Național de Canto Hariclea Darclée devenit în 1997 Concursul Internațional de Canto Hariclea Darclée care onorează memoria primei interprete a operei Tosca de Puccini, născută în orașul de la Dunărea de Jos. În anii dintre o ediție și alta a Competiției, Mariana Nicolesco, oferă laureaților acesteia Cursuri de Măiestrie Artistică, Master Classes. La Festivalul și Concursul Internațional de Canto Hariclea Darclée au luat parte până acum peste 1.800 de tineri artiști din România și din alte 47 de țări din 5 continente.

Sport 

În municipiul Brăila există: 
 9 cluburi sportive,
 74 asociații sportive,
 2 secții de nivel olimpic (înot și caiac-canoe),
 6 secții de nivel internațional (box, caiac-canoe, motociclism, haltere, fotbal și volei),
 36 secții de nivel național,
 17 echipe în diviziile naționale (Liga Națională divizia C și divizia juniori).
La nivelul județului Brăila sunt constituite 7 asociații județene pe ramuri de sport: A.J. Fotbal, A.J. Handbal, A.J. Șah, A.J. Go. A.J. Volei, A.J. Sportul Pentru Toți, A.J. Atletism. Activitatea sportivă este susținută de 85 antrenori, instructori și 421 de arbitri. În Registrul Sportiv, la sfârșitul anului 2007 erau înregistrate 60 structuri sportive cu personalitate juridică, din care ca structuri active 40 (incluzând și asociațiile județene pe ramuri) iar fără personalitate juridică - 95, din care 34 asociații sportive școlare și 61 din alte domenii sportive.

La ora actuală există 45 baze sportive dintre care 8 cu posibilități de a organiza concursuri internaționale. 
Este de remarcat activitatea sportivă a echipei de handbal feminin Dunărea Brăila, care s-a clasat pe locul 8 în superliga competitivă. Consiliul Local Municipal Brăila alături de Consiliul Județean Brăila s-au asociat cu echipa brăileană, iar numele echipei a devenit Handbal Club Municipal Dunărea Brăila. În materie de fotbal, Dacia Unirea Brăila este echipa fanion a orașului, ea având o istorie de peste 88 de ani. În acest moment evoluează în Liga a III-a, seria 2. Are în palmares o semi-finală de Cupa României în 1940 pierdută în fața echipei Rapid București, și o finală pierdută cu 0-2 în fața echipei Universitatea Craiova în anul 1993.

Obiective turistice

Biserici 

 Biserica Greacă;
Biserica „Adormirea Maicii Domnului”;
 Biserica „Sfinții Arhangheli” actual este pictată, fiind una din puținele biserici în care se încearcă respectarea canoanelor bizantine ale picturii icoanei;
Biserica „Sfântul Nicolae”;
 Biserica „Sfântul Mare Mucenic Gheorghe”;
 Biserica „Sfântul Profet Ilie”;
 Biserica „Sfinții Împărați Constantin și Elena și Sfântul Mucenic Haralambie”;
 Biserica „Sfântului Mare Mucenic Dimitrie”;
 Biserica „Sfântul Spiridon”;
 Biserica „Sfânta Treime și Sfântul Cuvios Antonie cel Mare”;
Biserica „Sfânta Paraschiva”;
 Catedrala „Nașterii Domnului”.

Muzee 
 Casa memorială Panait Istrati ce se află în incinta Grădinii Publice
 Muzeul Brăilei
 Teatrul „Maria Filotti” Brăila
 Galeriile de Artă Emilia Dumitrescu
 Casa memorială Perpessicius
 Secția de Artă a Muzeului Brăilei
 Secția de Științe ale Naturii a Muzeului Brăilei

Diverse 
 Piața Traian și zona veche a orașului
 Piața Independenței
 Faleza Dunării
 Esplanada Dunării
 Insula Mică a Brăilei
 Centrul Civic cu fântâna arteziană în trepte
 Parcul Monument
 Grădina Publică
 Grădina zoologică
 Centrul Cultural Nicăpetre
 Stațiunea Lacu Sărat
 Brăila Mall
 Cinema City - Brăila Mall (cinema 3D / 4DX)

Sănătate 
Rețeaua sanitară din municipiul Brăila este compusă din următoarele unități:
 Centrul de transfuzii sanguine Brăila  - Telefon 0339401283
 Centrul Militar de Sănătate Brăila
 Direcția de sănătate publică a județului Brăila - Telefon 0239613505
Casa Județeană de Asigurări de Sănatate Brăila - Telefon 0239627700
 Serviciul de Ambulanță județul Brăila - Telefon 023969400 
 Spitalul de Psihiatrie „Sf.Pantelimon” Brăila - Telefon 0239694200
 Spitalul Județean de Urgență Brăila - Birou internari / programari Telefon 0239692222, int. 2234
 Spitalul Obstetrică-ginecologie Brăila - Telefon 0239618964
Spitalul de Pneumoftiziologie Brăila - Telefon 0239613665

Mass-media 
Din 1998, apar în Brăila atât cotidiene locale, cât și corespondenți pentru publicațiile naționale. Încă din 1993, în Brăila apar posturile particulare de radio. În 2000 au început să apară ziare on-line.

Personalități brăilene

Galerie de imagini

Note

Bibliografie 
 Cf. Constantin C. Giurescu, Istoricul orașului Brăila din cele mai vechi timpuri până astăzi, Ed. Istros, Brăila, 2002, p. 20-30. N Harțuche, Preliminarii la Repertoriul arheologic al județului Brăila, în Istros, I, 1980, p. 281-354.
 Ionel Cândea, Brăila origini și evoluție până la jumătatea secolului al XIV-lea, Ed. Istros, Brăila, 1995, p. 9. 
 Istoria Țării Românești (1290-1690), Letopisețul Cantacuzinesc, ed. C. Grecescu și D. Simonescu, București, 1960 și respectiv, Radu Popescu, Istoriile domnilor Țării Românești, ed. C. Grecescu, București, 1963.
 Radu Popescu, op. cit., p. 2.
 Ibidem, p. 5. De remarcat este unul din manuscrise, nr. 73, care redă informația aproape ca și Letopisețul Cantacuzinesc: „... ajungând până în apa Siretului și până la Brăila...”. Ibidem, p. 4. 
 Cronicele slavo-române din sec. XV - XVI, publicate de Ion Bogdan, ediție revăzută și completată de P. P. Panaitescu, București, 1959, p. 8, 30, 45, 57.
 Laonic Chalcocondil, Expuneri istorice, editia V. Grecu, București, 1958, p. 285. Deși relatează uneori aceleași evenimente, cronicarii contemporani ca Ducas, Critobul sau Sphrantzes nu menționează Brăila.
 Cronici turcești privind țările române, ed. M. Guboglu și M. Mehmet, 1966, p. 36-38. Data expediției a provocat discuții, nefiind precis stabilită.
 Ibidem, p. 43.
 Documenta Romanie Historica, D, Relații între Țările Române, I, Ed. Ștefan Pascu, C. Ciohodaru, K. G. Gündisch, D. Mioc, V. Pervain, București, 1977, p. 86 doc. 46.
 Anca Popescu, Brăila otomană într-o kanunnameea de la 1570, în Istros VII, 1994, p. 183-187. 
 Constantin C. Giurescu, Istoria românilor, vol. II, București, 1976, p. 43.
 Ionel Cândea, op.cit., p. 19.
 Ibidem, p. 20.
 Ionel Cândea, Descoperiri monetare pe teritoriul județului Brăila, sec. XIV – XIX, în Istros I, 1980, p. 375.
 Constantin C. Giurescu, Istoria Românilor, I, ediția a cincea, p. 253- 254.
 Istoria României, vol. I, p. 679; N. Harțuche și F. Anastasiu, Descoperiri arheologice în comuna Spiru Haret, în Înainte din 12 august 1966; N. Harțuche și F. Anastasiu - O nouă descoperire arheologică în orașul Brăila, în "Înainte din 2 iunie 1967" .
 I. T. Dragomir, Săpăturile arheologice întreprinse la Bălteni, Făurei în Materiale și cercetări arheologice, VIII (1926), p. 11-21 și Descoperirile de la Tichilești, Baldovinești și Râmnicelul, N. Harțuche și F. Anastasiu.
 Istoria României, I, p. 679; N. Harțuche și F. Anastasiu, Descoperiri arheologice în comuna Spiru Haret, în Înainte din 12 august 1966; N. Harțuche și F. Anastasiu - O nouă descoperire arheologică în orașul Brăila, în "Înainte din 2 iunie 1967".
 I. T. Dragomir, Săpăturile arheologice întreprinse la Bălteni, Făurei în Materiale și cercetări arheologice, VIII(1926), p. 11-21 și Descoperirile de la Tichilești, Baldovinești și Râmnicelul, N. Harțuche și F. Anastasiu. 
 Constantin C.Giurescu, Istoricul orașului Brăila, Restituiri 2, p. .35-36. 379 p.
 Documenta Romanie Historica. B. Țara Românească, vol. XXI, București, 1965, p. 316-317.
 N.A.Constantinescu, Dicționar onomastic românesc, București, 1963, p. 213-214.
 N.Iorga, Istoria Românilor în chipuri și icoane, Craiova, 1921, .234:” Brăila, unde…încă înainte de 1350 așteptau corăbiile cele mari, galerele venite pe Marea Neagră din deosebite țări păgâne”.
 Constantin C. Girescu, Istoricul orașului Brăila, Restituiri 2, Ed. Istros, Muzeul Brăila, 2002, p. 42.
 Prin judeci - termen de origine latină - se înțelegeau moșneni, oameni liberi stăpâni pe pământul lor, corespundeau răzeșilor din Moldova.
 I. Bogdan, Brașovul, p. 283.
 Ibidem, p. 282, cnezii sunt sinonim cu judecii.
 N.Antonovici, Probleme hidrografice în basinul inferior al Siretului,București 1929, p. 1-8: Actualmente Siretul curge, în ultima parte a cursului său, prin vechea albie a Bârladului, care altă dată, chiar în secolul XVII, se vărsa direct în Dunăre.
 Studii și documente, N.Iorga, XXIII, București, p. 46.
 Rapoartele din 1860, 1861, 1869 etc. ale viceconsulului austro-ungar din Brăila, C. C. Giurescu, op. cit., p. 26.
 Acest plan se afla în secția hărți a Bibliotecii Naționale Austriece, sub cota FKG 1458; a fost publicat întâi de Mihai Popescu, reprodus de ing. Gh.T.Marinescu în albumul Brăila Veche, p 45,în Istoria Românilor, III, 2, p. 609. În aceeași secție a Bibliotecii Naționale Austriece, sub cota FKG 1453, un alt plan, simplificat, al cetății și cu profilul unei curtine, adică al unui zid ce unește două bastioane.
 Marele Dicționar Geografic al României,I, p. 622.
 Hurmuzaki, Documente, supliment, I, 3, pag.165.
 Hurmuzaki, Documente, supliment, I, 3, pag 165.
 Mihai Popescu, Raiaua și cetatea Brăilei, în Analele Brăilei, I, 2-3, pag 15.
 Ibidem, p. 16. Acesta apreciază populația Brăilei, la data alcătuirii planului, în 1790: „între 25000-30000 de oameni”, ceea ce lui Constantin C. Girescu i se pare peste realitate.
 Constantin C. Giurescu, op. cit., p. 74-75.
 Analele Parlamentare, II, p. 435-436.cf. C. C. Girescu, op. cit, p. 80
 I. C. Filitti crede greșit, neținând seama de documentul din octombrie 1540 și neluând în considerare faptul că prin instituirea comisiei din epoca Regulamentului organic s-au avut în vedere moșiile din cuprinsul raialei, și nu orașul propriu-zis, că anul 1542 este anul” trecerii Brăilii sub stăpânirea turcească”, Primii ani de organizare ai Brăilii după eliberarea de sub turci, în Analele Brăilei, II, 1930, 1, pag 7.
 I. Totoiu, Istoria României, II, p. 806 și Mihai Popescu, op. cit, 4-6, p. 38.
 Constantin C. Giurescu,op. cit., p. 83.
 Mihai Popescu, op.cit., p. 9. ”Siliști erau 6, satele, în număr de 29, aveau între 20 și 200 de case”, ibidem p. 8.
 Ilie Corfus, Hotarul raialei Brăila la 1695, în „Rev. Ist. Rom.”XV, 1945, p. 335-342, cf. Constantin C. Giurescu, op.cit. p. 84.
 Ibidem, p. 336. 
 Constantin C. Giurescu, Istoria Românilor, vol. III, p. 650.
 Înțelesul termenului turcesc subasi este acela de „șefi” sau „conducători”.
 Scaunele” erau punctele sau centrele unde se lua vamă din peștele prins, și unde, totodată, se vindea acest pește; corespundeau punctelor pescărești de astăzi.
 Radu Popescu, Istoriile, p. 249-250. cf. C. C. Giurescu, op. cit., p. 85
 Constantin C. Giurescu, op. cit, p. 285.
 Ibidem, p. 293.
 DIR., secolul XVI, vol. V, p. 167.
 Constantin C. Giurescu, op. cit., p. 488; în textul slav al documentului expresia este: ”sudstvo Slam Rîmnic i Brăila”. „Ținutul” este echivalentul moldovean al „județului” muntean. Cu întelesul de „cetate”.
 Miron Costin, Opere, ediția P.P. Panaitescu, București, 1958, p. 391.
 Constantin C. Giurescu, op. cit., p. 488.
 Textul tratatului, tradus în limba româna și tipărit la Iași fără indicarea anului, e reprodus în Acte și documente relative la istoria renașterii României, I, p. 318-325; textul actului deosebit privind Principatele, tot acolo, în continuare, la p. 326-328.
 I. C. Filitti, Primii ani de organizare a Brăilei, după eliberarea de sub Turci, 1831, p. 10, (statistica e din anul 1831).
Îl găsim la Brăila în iunie 1828 când, îndată după ocuparea cetății de către ruși, supraveghează recensământul ce are loc în această lună, atât în oraș, cât și în satele fostei raiale. Mihai Popescu, Catagrafia locuitorilor și a venitului din județul Brăila în 1828, în Analele Brăilei din anul 1932, IV, 4, p. 9-64. Titlul conține o inadvertență cronologică: ”Catagrafie de toate familiile ce s-au găsit în toate satele județului și orașul Brăila, 1828, iunie 1. Cetatea nu căzuse încă la 1/13 iunie, deci nu se putuse face recensământul locuitorilor din oraș.
 Hurmuzaki,Documente,XVII, p.413. Și francezul Cochelet, în memorial său asupra comerțului Țării Românești, remarca dezvoltarea considerabilă a Brăilei, care exporta “cu două treimi mai multe cereale, seuri și lânuri” decât Galații. El adaugă că grânele vin la Brăila din județele vecine, “dar mai ales din Valahia Mică (oltenia), care-i trimite pe Dunăre numeroase vase încărcate cu cereale”. În timpul iernii arăta el de asemenea, portului Galați “I se prefera acela al Brăilei unde vasele sunt la adăpost în vremea dezghetului”.Op. cit. p. 515-516.
 Radu Perianu, Planul orasului Brăila din 10 mai 1830, in vol. În amintirea lui Constantin Giurescu, Bucuresti, 1944, p. 387-390.
Vina era și a inginerului orașului, un anume Covaci, care a fost înlocuit din această pricină, prin adresa din 6 ianuarie.
Arhivele statului Bucuresti, Vornicia din lăuntru, Țara Românească, anul 1834, dosarul 3647, f. 115-116.
În adresa din 7 ianuarie 1834 a generalului Kiseleff, în care se arăta, între altele, că cele mai bune terenuri din Brăila: „se trouvent, comme accaparees par un petit nombre de personnes qui depuis trois ans non seulement n’ont rien construit, mais ne se sont meme pas donne la peine d’y faire un simple enclos pour sauver les apparences”( Arhivele statului Bucuresti, Vornicia din lăuntru, Țara Românească, anul 1834, dosarul 3647, f. 88-89.
 Ibidem, anul 1833, dosarul 6868,f.3.
 I. C. Filitti, Primii ani, în Analele Brăilei II, 1930,nr.1, p. 15.
 Gh. T. Marinescu, Documente, p. 45-46.
 Arhivele statului Bucuresti, Obșteasca Adunare, Țara Românească, anul 1848, dosarul 352, f. 43-44, contract de arendare a domeniului Brăilei pe răstimpul 1 ianuarie 1848 - 31 decembrie 1852.
 Constantin C. Giurescu, op. cit., p. 169.
 Arhivele statului București, Ministerul Agriculturii, Comerțului și Lucrărilor Publice, anul 1839, dosarul 3, f. 79
 Catagrafia din 1837, intitulată “Supușii curților străine locuitori în orașul Brăila și satele acestui județ”, publicată de Ion Vârtosu, în Analele Brăilei, x1, 1939 nr.2-3, p. 42-55. Față de cei 405 sudiți din oraș în restul județului nu erau decât 21 deci în total 426.
 C. Velichi, Mișcările revoluționare de la Brăila din 1841-1843, București, 1958, 429 p.

Bibliografie suplimentară 
 Cărți despre Brăila , Biblioteca județeană Brăila
 Brăila, file de istorie: Direccția Generală a Arhivelor statului din Republistă Romania ; [ediție de documente ǐntocmită de Nicolae Mocioiu ... [et al.]]., Arhivele Statului (Romania), Nicolae Mocioiu, Editura Direcția Generală a Arhivelor Statului din Republica Socialistă România, 1989
 Partidele politice la Brăila în perioada modernă, 1875-1914: mărturii de epocă, Stoica Lascu, Editura Istros, 1998
 Sapaturile arheologice de la Brailita, N. Hartuchi, 1959

Legături externe 

 Primăria Municipiului Brăilal
 Braila Online - Portalul informational al judetului Brăila
 Braila pe Bune Online - Totul despre cultura, istorie, artisti, evenimente din Braila
 Stiri Braila Online - Stiri, informatii, administratii de ultima ora din orasul Braila
 InfoEST Braila Online - Stiri si informatii din Braila
 Brăila: Harta Brăilei, veche de 120 de ani, la Arhive, 19 octombrie 2009, Marian Gheorghe, Adevărul
 darclee-voice-contest 
 A nimerit orbul Brăila și nu i-a simțit lipsurile, 26 aprilie 2010, Ana Zidărescu, Evenimentul zilei
Lista firmelor din Brăila
 Braila cosmopolita, 4 august 2005, Sorin Anghel, Roxana Ioana Ancuta, Jurnalul Național
 Hrubele orasului!, 5 august 2005, Sorin Anghel, Roxana Ioana Ancuta, Jurnalul Național
 Scriitorul Fanus Neagu rememoreaza Braila, 5 august 2005, Roxana Ioana Ancuta, Jurnalul Național
 O iubire pe Dunare: BRAILA - Mica enciclopedie AS, Silvia Kerim, Formula AS - anul 2009, numărul 872
 Muzeul Brăilei
 Personalități ale municipiului Brăila

Istorie
 Braila, oras al luminilor, 21 decembrie 2007, Ion Bulei, Ziarul de Duminică

Geografie
 Brăila: abordare geografică, 3 iulie 2012, IstorieLocala.ro

Imagini
 Cinste orașului: 700 de imagini cu Brăila Veche din secolul 19, într-un album unic în țară (Galerie Foto-VIDEO), 31 martie 2011, Marian Gheorghe, Adevărul

 
Brăila
Brăila
Brăila