alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1751



Események

Határozott dátumú események 
 március 15. – I. Frigyest Adolf Frigyes váltja Svédország trónján.
 május 26. – A Varasd vármegyei Hrasina község egén felrobbanó tűzgömb (Hrasinai meteorit) két darabja a település határában ér földet.
 augusztus 29. – A heidelbergi várkastélyban befejeződik a világ legnagyobb boroshordójának az építése. (A befogadóképessége 221 726 liter és ez akkora méret, hogy magán a hordón tartották a megnyitó ünnepséget.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Adam Smith logikaprofesszori kinevezést kap a Glasgowi Egyetemen.
 Elkezdik írni a Francia Enciklopédiát.

Az év témái

1751 az irodalomban

1751 a tudományban

Születések 
 február 28. – Stjepan Zanović, „Albánia hercege”, dalmáciai kalandor, költő és író († 1786)
 március 16. – James Madison, az Amerikai Egyesült Államok 4. elnöke († 1836)
 június 13. – Andásy József Lajos, költő († ?)
 július 15. – Gyarmathi Sámuel, nyelvész, orvos († 1830)
 július 30. – Maria Anna Mozart, becenevén Nannerl, zongorista, Wolfgang Amadeus Mozart nővére († 1829)
 augusztus 20. – Fabriczy András, evangélikus lelkész († 1830)
 szeptember 9. – Emanuel Schikaneder, német vígjátékíró és opera-librettista, színész, énekes, író, rendező, színházigazgató († 1812)
 szeptember 30. – Johann Georg Bach, német zeneszerző († 1797)
 november 4. – Brezanóczy Ádám, magyar jezsuita rendi szerzetes, jogász, egyetemi tanár († 1832)
 december 8. – Heinrich Füger, német festő († 1818)
 december 26. – Hofbauer Szent Kelemen morva származású remete († 1820)
 december 30. – Boczkó Dániel, evangélikus lelkész, püspök († 1806)

Halálozások 
 március 24. – Pálffy János, tábornok, később Magyarország főparancsnoka, nádor (* 1664)
 március 25. – I. Frigyes, svéd király (* 1676)
 november 11. – Julien Offray de La Mettrie, francia orvos és filozófus, az empirikus orvostudomány megalapozója (* 1709)
 december 16. – II. Lipót, anhalt–dessaui herceg, porosz generális, III. Lipót anhalt–dessaui herceg apja (* 1700)

Jegyzetek 

18. század
1668



Események 
 május 2. – az aacheni békeszerződés létrejötte Franciaország és Spanyolország között.
 szeptember 18. – III. Ferdinánd özvegye, Gonzaga Eleonóra királyné megalapítja a Csillagkeresztes Rendet.
 Londonban bevezetik az utcai világítást.

Az év témái

1668 az irodalomban

1668 a tudományban

Születések 
 március 20. – Károlyi Sándor, gróf és szabadságharcos († 1743)
 június 23. – Giambattista Vico itáliai történész és jogtudós († 1744)
 november 10. – François Couperin francia zeneszerző († 1733)
 november 14. – Johann Lukas von Hildebrandt osztrák műépítész († 1745)

Halálozások 

 
17. század
1743



Események

Határozott dátumú események 
 április 18. – Mária Terézia megerősíti a magyarországi szerbek 1691-ben kapott kiváltságait.
 május 12. – Mária Teréziát Prágában Csehország királyává koronázzák.
 június 27. – A dettingeni csata. (A brit–osztrák–hannoveri szövetséges erők meghátrálásra kényszerítik a franciákat.)
 augusztus 7. – Svédország és Oroszország megköti az åboi békét.
 augusztus 21. – Erdélyi országgyűlés Nagyszebenben
 augusztus 27. – Henry Pelham whig párti politikust Nagy-Britannia miniszterelnöke lesz.
 szeptember 13. – A wormsi szerződésben Nagy-Britannia, Hollandia és Szardinia elismeri Mária Terézia uralkodói jogait a Habsburg Birodalomban.

Határozatlan dátumú események 
 '''az év folyamán – 
 Győr szabad királyi városi rangot kap Mária Teréziától.
 Lécs Ágoston tihanyi apát megtisztítja a bencés rend tulajdonában lévő balatonfüredi savanyúvizes források környékét, s ezzel kezdetét veszi a fürdőkultúra.

Az év témái

1743 az irodalomban

1743 a tudományban

Születések 
 február 19. – Luigi Boccherini, olasz preklasszicista illetve klasszicista korszak zeneszerző, virtuóz csellista († 1805)
 április 13. – Thomas Jefferson, a függetlenségi nyilatkozat egyik alkotója, az Egyesült Államok harmadik elnöke († 1826)
 május 24. – Jean-Paul Marat, francia forradalmár, orvos († 1793)
 augusztus 19. – Madame du Barry, XV. Lajos francia király szeretője († 1793)
 augusztus 26. – Antoine Lavoisier, francia kémikus († 1794)
 december 1. – Martin Heinrich Klaproth német vegyész († 1817)
 december 5. – Louisa Lennox, Richmond 2. hercegének leánya, Thomas Conolly felesége († 1821)

Halálozások 
 június 12. – Johann Bernhard Bach II (Ohrduf), német zeneszerző, orgonista (* 1700)
 szeptember 8. – Károlyi Sándor gróf, kuruc hadvezér (* 1669)
 november 24. – Groll Adolf győri püspök (* 1681)

Jegyzetek 

18. század
1718



Események 
 július 21. – III. Károly magyar király és III. Ahmed oszmán szultán megkötik a pozsareváci békét, melyben az Oszmán Birodalom lemond a Balkán egy részéről, ezzel Magyarország utolsó területei is felszabadulnak.
 november 30. – Frederikshall erődjének ostrománál XII. Károly svéd királyt halálos fejlövés éri.

Az év témái

1718 az irodalomban

1718 a tudományban

Születések 
 március 31. – Rettegi György, emlékiratíró, Szolnok-Doboka vármegye pénztárnoka, majd alispánja († 1786)
 április 15. – Kollár Ádám Ferenc, jogtudós, császári és királyi tanácsos, a Bécsi Királyi Könyvtár igazgatója († 1783)
 június 20. – Conradi Norbert, piarista rendi tanár, rendtartományi főnök, költő († 1758)
 augusztus 9. – Orczy Lőrinc, magyar főispán, tábornok és  költő († 1789)
 november 21. – Hatvani István, matematikus, természettudós, a debreceni Kollégium tanára († 1786)
 november 23. – Antoine Darquier de Pellepoix francia csillagász († 1802)

Halálozások 
 február 22. – Sigbert Heister, gróf osztrák császári tábornagy, a II. Rákóczi Ferenc ellen harcoló császári haderő főparancsnoka (* 1646)
 április 9. – Cshö szukpin, Szukcsong koreai király ágyasa (* 1670)
 június 5. – Johannes Nachtigall,  kolozsvári barokk szobrász (* 1717)
 november 30. – XII. Károly, svéd király (* 1682)
 december 10. – Stede Bonnet, angol származású kalóz, aki a Karib-tenger térségében garázdálkodott (* 1688)

Jegyzetek 

 
18. század
1736



Események

Határozott dátumú események 
 február 12. – Mária Terézia és Lotaringiai Ferenc esküvője

Határozatlan dátumú események 
 Megjelenik Apor Péter Metamorphosis Transylvaniae című munkája.

Az év témái

1736 az irodalomban

1736 a tudományban

Születések 
 január 19. – James Watt, skót feltaláló († 1819)
 január 25. – Joseph Louis Lagrange, francia matematikus († 1813)
 február 3. – Johann Georg Albrechtsberger, osztrák zeneszerző, orgonista, zenetudós, zenetanár († 1809)
 február 15. – Horányi Elek, piarista szerzetes, történész († 1809)
 október 27. – James Macpherson, skót költő, az Osszián-énekek szerzője († 1796)
 november 30. – File András, bölcsészdoktor, jezsuita rendi pap, tanár, költő († 1792)
 december 11. – Rákóczi Mária Erzsébet II. Rákóczi Ferenc unokája, vizitációs rendi nővér († 1780)

Halálozások 
 március 16. – Giovanni Battista Pergolesi, olasz zeneszerző (* 1710)
 március 20. – III. Abbász, perzsa sah (* 1732)
 április 21. – Savoyai Jenő, osztrák császári hadvezér (* 1663)
 július 1. – III. Ahmed, az Oszmán Birodalom 24. szultánja (* 1673)
 szeptember 16. – Daniel Gabriel Fahrenheit német fizikus (* 1686)
 december 10. – António Manuel de Vilhena portugál johannita lovag, a Máltai lovagrend nagymestere (* 1663)
 december 26. – Antonio Caldara olasz barokk zeneszerző, aki élete jelentős részét Bécsben töltötte (* 1670 vagy 1671)

18. század
1666



Események 
január 1. - I. Rákóczi Ferenc Sáros vármegye örökös főispánja lesz (a tisztséget Lipót császár adományozza neki)
 január 15. – Szelepcsényi György kalocsai érsek kerül az esztergomi érseki székbe.
január 30. - Lippay György érsek halála (halálával a Habsburg-elleni felkelés megtorpan)
 március 1. – Zborón házasságot köt I. Rákóczi Ferenc és Zrínyi Ilona. (E házasság révén Rákóczi bekapcsolódott a Wesselényi-összeesküvésbe.)
 április 5. – Wesselényi Ferenc nádor és Zrínyi Péter horvát bán Stubnyán politikai szövetséget köt az ellenzéki magyar politikusok összejövetelén.
augusztus 23. - Murányi összejövetel - A Habsburg-elleni felkelés gyűlése Wesselényi Ferenc nádor várában 
 augusztus 27. – Wesselényi Ferenc nádor követe útján javaslatot terjeszt a Porta elé a Királyi Magyarország behódolását illetően, azonban az nem reagál az ajánlatra.
 szeptember 2–5. – A nagy londoni tűzvész.
 október 6. – A Wesselényi-összeesküvés kezdete.
 november 14. – Samuel Pepys bejelenti, hogy sikeres vérátömlesztést végzett kutyákon.
 december 12. – Margit, IV. Fülöp spanyol király lánya férjhez megy I. Lipóthoz.
december 19. - Írásos szövetséget köt Wesselényi Ferenc nádor, Zrínyi Péter horvát bán és Nádasdy Ferenc országbíró a magyar szabadság visszaállításáról és az ehhez szükséges Habsburg-ellenes felkelésről

Az év témái

1666 az irodalomban

1666 a tudományban

Születések 
 november 25. – Giuseppe Guarneri olasz hangszerkészítő († 1740 körül)

Halálozások 
 augusztus 29. – Frans Hals flamand barokk festő (* 1580 körül)

Jegyzetek 

 
17. század
1. évezred



Események 

 A keresztény vallás kezdete.

 Az iszlám vallás kezdete.
 A klasszikus maja kor.
 Az Alexandriai könyvtár, az ókor legnagyobb könyvtárának megszületése.
 A Római Birodalom virágzása és bukása.
 A középkor kezdete.
 Viking támadások szerte Észak-Európában 800–1000-ig.
 Magyar honfoglalás.

Híres személyek 

 Augustus, római császár.
 Jézus Krisztus
 Plutarkhosz, görög történész.
 Caj Lun, a papír feltalálója.
 Csang Heng, kínai csillagász matematikus.
 Ptolemaiosz, görög csillagász matematikus (i. sz. 150).
 I. Constantinus római császár.
 Attila hun király.
 Mohamed, az iszlám vallás alapítója.
 Nagy Károly, frank császár.
 al-Khvarizmi, arab matematikus.

Találmányok felfedezések 

 A papír feltalálása Kínában.
 Az algebra feltalálása a Közel-Keleten.
 A lovaglás eszközeinek tökéletesítése, a patkó és a kengyel kifejlesztése.
 A komló első alkalmazása a sör készítésében.
 Ptolemaiosz rendszerének alkalmazása a bolygók mozgásának leírására.
 A sakk kifejlődése és széles körű elterjedése.
 Az iránytű kifejlesztése.
 Az acél használatának kezdete Indiában.

Fordítás
 

01
2. évezred

A 2. évezred 1001. január 1-jétől 2000. december 31-éig tartott.

Események 
 Reneszánsz.
 Reformáció.
 Ipari forradalom kezdete.
 A nacionalizmus és a modern nemzetállam kialakulása.
 Európaiak felfedezik Amerikát.
 Amerika, Afrika és más földrészek gyarmatosítása.
 Két világháború (I. és II.).
 Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) megalapítása.
 Nők választójoga

Híres személyek 
 Aquinói Szent Tamás teológus
 Dzsingisz kán hadvezér és uralkodó
 Dante író, költő
 Johannes Gutenberg nyomdász
 Hunyadi Mátyás reneszánsz kori uralkodó
 Leonardo da Vinci, reneszánsz kori tudós és művész
 Michelangelo, reneszánsz művész
 Kolumbusz Kristóf, Amerika felfedezője
 Luther Márton, vallási reformer
 René Descartes filozófus és matematikus
 Galileo Galilei csillagász és fizikus
 William Shakespeare drámaíró
 Isaac Newton fizikus
 Johann Sebastian Bach zeneszerző
 Mária Terézia császárné, magyar királynő
 Charles Darwin természettudós, az evolúciós elmélet megalkotója
 Napoléon Bonaparte francia hadvezér és császár
 Karl Marx közgazdász és filozófus
 Albert Einstein fizikus, a relativitáselmélet megalkotója
 Marie Curie atomfizikusnő
 Vlagyimir Iljics Lenin és Joszif Visszarionovics Sztálin, diktátorok
 Albert Schweitzer orvos
 Mahátma Gandhi politikus
 Franklin D. Roosevelt politikus, amerikai elnök
 Adolf Hitler diktátor
 Raoul Wallenberg diplomata
 Marilyn Monroe filmcsillag
 II. János Pál pápa

Felfedezések, találmányok 

 Könyvnyomtatás
 Lőpor
 Termodinamika: gőzgép, hűtőgép
 Belsőégésű motor
 Elektromágneses indukció, áramfejlesztés, energiaszolgáltatás, energia-szállítás
 Evolúciós elmélet felfedezése
 Bakteriológia, virológia, immunológia, genetika, a DNS felfedezése
 Repülés
 Transzurán elemek, atomreaktor, nukleáris fegyver
 Irányított rakéta, űrhajózás, holdra szállás 
 Kapitalizmus, szocializmus, globalizmus
 Tőzsde
 Számítógép és az internet
 Hormonális fogamzásgátlás

02
3. évezred

A 3. évezred a 2001. január 1. és 3000. december 31. közötti időszakot foglalja magába.

A harmadik évezred egy önkényesen kijelölt egysége az időnek, nincs a természeti világnak hozzáfűződő eseménye. A keresztény időszámítás az időszámítás kezdetét Jézus Krisztus feltételezett születési évére teszi, melyet Dionysius Exiguus számolt ki, mai számítások szerint hibásan, és valójában időszámításunk előtt 4 körüli a helyes dátum.

Ezt a naptárt használva a harmadik évezred kezdete ünnepelt esemény lett azokban az országokban is, melyek kulturálisan kevésbé vagy alig kötődnek a kereszténységhez.

Az ezredforduló környékén némi vitát vetett fel, hogy az új évezred 2000. vagy 2001. január elsején kezdődik-e – rengetegen ezredfordulóként ünnepelték a szép kerek számot, valójában azonban mivel 0. év nem létezett, a 21. század és a 3. évezred 2001. január 1-jén kezdődött.

Események 
 2198 körül – a Vanguard–1, a világ negyedikként felbocsátott műholdja kb. 240 évnyi keringés után visszazuhan a Földre.
 2968 – A negyedik Helium Monument időkapszula kinyitásának tervezett ideje.

További információk 
 A website arguing that the new millennum began on January 1, 2000

03
Wesselényi Ferenc (nádor)

Hadadi és murányi gróf Wesselényi Ferenc (Vágtapolca, 1605 – Zólyomlipcse, 1667. március 23.) magyar főnemes, hadvezér, 1655-től haláláig Magyarország nádora.

Élete 
Apja, báró Wesselényi István (1583–1627), II. Ferdinánd király udvari tanácsosa, anyja, szerdahelyi Derssfy Katalin bárónő, báró Derssfy Miklós Hont vármegyei főispán leánya. A jezsuiták nagyszombati iskolájában nevelkedett, ahol katolikus vallásra tért. Hatalmas testi ereje és heves vérmérséklete katonai pályára vitték. Nagyon fiatalon részt vett több csatában a törökök ellen. IV. Ulászló lengyel királynak is segítségére volt egy  magyar csapattal az oroszok és tatárok ellen, amely tettéért lengyel honosságot és  tallér értékű uradalmat nyert. 

II. Ferdinánd grófi rangra emelte és Fülek várának parancsnokává nevezte ki. 1647-ben Magyarország főtábornagyává lett, s mint ilyen harcolt a svédek, később Rákóczi György ellen. 1644-ben bevette Murányt, mégpedig Széchy Mária segítségével, akit feleségül is vett. Ferdinánd király e tettéért neki ajándékozta Murány várát és Balogot. 

Az 1655. március 15-ei pozsonyi országgyűlés nádorrá választotta. Ebbéli minőségében jelen volt I. Lipót király koronázásán. 1661-ben a császári seregekkel volt baja, amelyek lázongtak, nem akarták elhagyni az országot. 1662-ben a protestáns ügyekben ő is tevékeny részt vett, mégpedig az ország javára. 1663-ban a törökök ellen harcolt. 1665-ben a trencséni és zólyomi fürdőkben tárgyaló összeesküvőkhöz csatlakozott. Zrínyi Miklós 1664. november 18-án bekövetkező  halála után a mind kiforrottabbá váló szervezkedés vezetése az annak nevet adó Wesselényi Ferenc nádorra szállt, akit mindvégig támogatott a költő-hadvezér öccse, a báni széket bátyja után elfoglaló Zrínyi Péter. Wesselényi még az összeesküvés felfedezése előtt meghalt.

Jegyzetek

Források 

 KERESZT ÉS FÉLHOLD – A TÖRÖK KOR MAGYARORSZÁGON (1526–1699) – (Encyclopaedia Humana Hungarica 05.)
 Acsády Ignác:Széchy Mária 1610–1679 (1885)

Kapcsolódó szócikkek 
Márssal társalkodó Murányi Venus

Magyar hadvezérek
17. századi katonák
Ferenc
Katolikus vallásra tért személyek
Nádorok
1605-ben született személyek
1667-ben elhunyt személyek
Zólyomlipcseiek
Grófok
Az Aranygyapjas rend lovagjai
1609



Események

Határozott dátumú események 
 február 7. – II. Cosimo de’ Medici nagyherceg irányítja Toszkánát.
 április 9. – Spanyolország és az Egyesült Németalföldi Tartományok 9 évre szóló fegyverszünetet kötnek.
 december 8. – Milánóban megnyitják Európa második nyilvános könyvtárát, a Biblioteca Ambrosianát.

Határozatlan dátumú események 
 tavasz - Hugo Grotius publikálta a 'Tengerek Szabadsága' (Mare Liberum) című könyvét Leidenben a szabad tengeri hajózás jogi alapelvéről nemzetközi vizeken. 
 nyár – Forgách Zsigmondot nevezik ki felső-magyarországi főkapitánnyá. (A tisztség és a székhelyül szolgáló Kassa átvétele nem ment zökkenőmentesen, mivel Mágóchy Ferenc leváltását sem a rendek, sem a leváltott főkapitány nem fogadta szívesen. 1610 tavaszáig tartott a huzavona, miután végül Forgách bevonulhatott Kassára.)
 az év folyamán – 
 Megalakul a német katolikus rendek uniója, a Katolikus Liga.
 A németalföldi szabadságharc vége, Hollandia létrejötte.
 A pozsonyi országgyűlés Thurzó Györgyöt választja nádorrá.
 A magyar országgyűlés (az 1609. évi III. törvénycikkben) érvénytelennek minősíti a Bocskai István fejedelem hajdúkra vonatkozó kollektív nemesítéseit, ám ez a meghagyás nem vonatkozik a hajdúk kiváltságaira.

Az év témái

1609 a tudományban

1609 az irodalomban

Születések 
 február 21. – Raimondo Montecuccoli, olasz gróf, császári fővezér († 1680)
 október 5. – Paul Fleming német orvos, költő († 1640)

Halálozások 
 február 7. – I. Ferdinánd toszkánai nagyherceg (* 1549)

Jegyzetek 

17. század
1680



Események

Határozott dátumú események 
 január 8. – A szoboszlói gyűlés Thököly Imrét választja fővezérnek.
 május – A Krakatau kitörése.
 július 8. – Az első dokumentált tornádó Amerikában.
 augusztus 15. – Thököly elfoglalja Késmárkot.
 augusztus 21. – A pueblo indiánok elfoglalják Santa Fét a spanyoloktól.
 szeptember 1. – III. János György kerül a szász választófejedelmi székbe.
 október 2. – Thököly Szilágysomlyón megfogadja Apafi Mihály embereinek, hogy a bujdosók ügyében csak a fejedelem tudtával intézkedik.
 november 14. – Az 1680-as Nagy Üstökös első észlelése.
 november 15. – Thököly Jolsván fegyverszünetet köt az osztrákokkal.

Határozatlan dátumú események 
 Moldvából mintegy 1000–2000 örmény kereskedő és kézműves vándorol Erdélybe.
 Bornemisza Anna híres szakácskönyvének kiadási éve.

Az év témái

1680 az irodalomban

1680 a tudományban

Születések
 május 3. – I. Miklós moldvai fejedelem († 1730)
 december 13. – Habsburg Mária Erzsébet osztrák főhercegnő, magyar és cseh királyi hercegnő, Osztrák Németalföld császári helytartója († 1741)

Halálozások 
 október 16. – Raimondo Montecuccoli olasz gróf, császári fővezér (* 1609)
 november 5. – Baróti Fr. Miklós magyar ferences rendi szerzetes (*?)
 november 28. – Giovanni Lorenzo Bernini olasz szobrász és festő (* 1598)
 június 14. - Báthory Zsófia II. Rákóczi György felesége, fejedelemasszony

Jegyzetek 

 
17. század
1655



Események

Határozott dátumú események 
 január 24.–július 3. – Országgyűlés Pozsonyban.
 június 27. – Pozsonyban magyar királlyá koronázták I. Lipót császárt.
 március 15. – Wesselényi Ferencet a pozsonyi országgyűlésen nádorrá választják.
 március 25. – Christiaan Huygens holland csillagász felfedezte a Titánt a Szaturnusz legnagyobb holdját.
 szeptember 22. – Gürdzsí Kenán pasát nevezik ki a budai vilajet élére. (A következő év májusában Rumélia élére került.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Lengyelországba, a Balti-tenger, Livónia és Brandenburg felől svéd-német seregek törnek be, s a főnemesség átpártolása során csakhamar egész Lengyelországot megszállják.
 Kara Murád kapudán pasát nevezik ki az Oszmán Birodalom nagyvezírévé. (Néhány hónap múlva letették, és Damaszkuszba került, ahol hamarosan elhunyt.)
 év vége – A svéd megszállók ellen széles körű népi mozgalom bontakozik ki Lengyelországban.

Az év témái

1655 a tudományban

1655 az irodalomban

Születések 
 április 8. – Lajos Vilmos badeni őrgróf, császári tábornagy, Savoyai Jenő tábornagy unokaöccse († 1707)
 május 13. – XIII. Ince (eredeti nevén Michelangelo dei Conti), római pápa († 1724)
 július 7. – Christoph Dientzenhofer bajor származású építész († 1722)

Halálozások 
 január 7. – X. Ince pápa, francia rokokó festő (* 1574)
 február 25. – Daniel Heinsius, holland reneszánsz gondolkodó (* 1580)
 április 30. – Eustache Le Sueur, a Francia Festészeti Akadémia egyik alapítója, festő (* 1617)
 június 27. – Gonzaga Eleonóra, mantovai hercegnő, II. Ferdinánd német-római császár, magyar és cseh király második feleségeként német-római császárné, magyar és cseh királyné (* 1598)
 július 15. – Girolamo Rainaldi, itáliai manierista építész (* 1570)
 július 28. – Cyrano de Bergerac, francia drámaíró és bajvívó (* 1619)
 október 16. – Joseph Solomon Delmedigo, krétai születésű itáliai rabbi, orvos, matematikus, zeneteoretikus (* 1591)
 október 24. – Pierre Gassendi, francia filozófus, pap, csillagász és matematikus (* 1592)

Jegyzetek

Források 
  

17. század
1671



Események

Határozott dátumú események 
 február 21. – I. Rákóczi Ferenc 400 000 Ft. fejében kegyelmet kap.
 március 21. I. Lipót a Magyar Királyságra hárítja az ott állomásozó katonaság anyagi és természetbeni ellátását. Az évi hadiadó a korábbi évi 90–120 ezer forintról évi 870.000 forintra növekedik.
 április 30. – A fej- és jószágvesztésre ítélt Zrínyi Pétert és Frangepán Ferencet Bécsújhelyen, Nádasdy Ferencet Bécsben kivégezik.
 december 11. – I. Lipót pátense a magyar végvári katonaság kétharmadát elbocsátja.

Határozatlan dátumú események 
 május – Habsburg-ellenes mozgalom indul a Szepességben, a résztvevők Thököly Imrére esküsznek fel.

Az év témái

1671 az irodalomban

1671 a tudományban

Születések 
 március 1. – Arnu Miksa német jezsuita tanár († 1703)
 április 16. – John Law skót bankár († 1729)
 június 8. – Tomaso Albinoni itáliai zeneszerző, hegedűs († 1751)
 október 11. – IV. Frigyes dán király, Dánia és Norvégia királya 1699-től haláláig († 1730)

Halálozások 
 március 1. – Lipót Vilmos badeni őrgróf, Baden-Baden őrgrófja, császári feldmarsall (* 1626)
 április 30. –
 Zrínyi Péter horvát bán (* 1621)
 Frangepán Ferenc Kristóf (* 1643)
 Nádasdy Ferenc országbíró (* 1625)

Jegyzetek 

17. század
1670



Események 
 február 24. – Besztercebányán közös tanácskozást tartanak a török elleni közös védekezésről a felső- és alsó-magyarországi vármegyék.
 április 10. – I. Rákóczi Ferenc vezetésével Sárospatakon kirobban a Habsburg-ellenes felkelés.
 április 12. – Zrínyi Péter és Frangepán Ferenc Kristóf sietve Bécsbe érkezik, hogy a király előtt tisztázzák magukat. (Ám ez nem sikerül.)
 április 13. – Elfogják és Bécsújhelyre hurcolják Zrínyi Pétert és Frangepán Ferenc Kristófot.
 szeptember 3. – Pottendorfi várában az osztrák hatóságok őrizetbe veszik Nádasdy Ferencet.
 szeptember 18. – Bécsben az I. Lipót által kiküldött bizottság tárgyalni kezdi a Wesselényi-összeesküvés fő vádlottainak hűtlenségi perét.
 december 10. – A Thököly István birtokához tartozó Árva vára a császáriak kezére kerül.

Az év témái

1670 az irodalomban

1670 a tudományban

Születések 
 május 12. – II. (Erős) Ágost, lengyel király, Litvánia nagyfejedelme, I. Frigyes Ágost néven szász választófejedelem († 1733)
 november 15. – Bernard Mandeville németalföldi-angol filozófus, közgazdász, orvos és szatíraíró († 1733)
 november 30. – John Toland, angol materialista filozófus, szabadgondolkodó és író († 1722)
 december 17. – Cshö szukpin, Szukcsong koreai király ágyasa († 1718)

Halálozások 
 november 15. – Comenius cseh teológus, a modern pedagógia atyja (* 1592)
 december 4. – Thököly István felvidéki nagybirtokos (* 1623)

Jegyzetek 

17. század
Frangepán Katalin (1625–1673)

Frangepán Anna Katalin (Bosiljevo, 1625 – Graz, 1673. november 16.) Frangepán Ferenc Kristóf nővére, Zrínyi Péter felesége. Zrínyi Ilona anyja. II. Rákóczi Ferenc nagyanyja.

Élete 
Előkelő horvát családból származott. Apja gróf Frangepán Farkas, anyja Ignozer Orsolya. 1641-ben lett Zrínyi Péter felesége. Nem beszélt magyarul, de gondja volt arra, hogy gyermekeinek a magyart is megtaníttassa. Gyűlölte a Habsburgokat, és legidősebb leánya, Ilona számára is ebben a szellemben választott férjet I. Rákóczi Ferenc személyében. 1664-ben sógora, Zrínyi Miklós megbízásából Velencében tárgyalt, 1665-től pedig férje oldalán részt vett a Wesselényi-féle mozgalom szervezésében. Zrínyi Miklós halála után férjével és a báni udvartartással együtt Csáktornyára költözött, ahol együtt kellett laknia sógornőjével, Löbl Mária Zsófiával. A kényszerű együttlakás és a vagyon körüli egyezkedés állandó vitákat eredményezett. A helyzetet csak fokozták a két asszony közötti személyes ellentétek is. Végtére is Zrínyi Péter, akinek az összeesküvés szervezéséhez egyre több pénzre volt szüksége, honvédelmi okokra hivatkozva teljesen magának követelte Csáktornyát, és 1670 márciusában a várból való távozásra szólította fel sógornőjét. Zsófia ekkor gyermekeivel Varasdra költözött át. Az összeesküvést az udvar még ebben a hónapban leleplezte, és március 30-án Paris Spankau vezetésével katonaságot küldött Zrínyi elfogatására. Katalin eredménytelenül igyekezett rábírni férjét, hogy Csáktornyán maradjon. Zrínyi és Katalin öccse, Frangepán Ferenc Kristóf április 13-án Bécsbe indultak, hogy önként megadják magukat, annak reményében, hogy kegyelmet kapnak. Katalin a báni udvarban maradt, és ellenállás nélkül átadta a várat az április 14-én érkező császári csapatoknak. Elszakították gyermekeitől, és a grazi Domonkos-rend kolostorába zárták, ahol férje kivégzésének hírére megőrült. Ott is halt meg, 1673-ban.

Családja 
Zrínyi Péterrel kötött házasságából négy gyermeke született:

 Ilona (1649–1703) I. Rákóczi Ferenc erdélyi fejedelem, majd Thököly Imre fejedelem felesége
 János Antal (1650–1704) a Zrínyi család utolsó egyenes ági férfi tagja
 Judit Petronella (1652–1699) apáca
 Auróra Veronika (1658–1735) apáca

Emlékezete 
Kortársai szerint nála erényesebb és kitűnőbb asszony nem volt. Egy leírás alapján Katalin „… gyenge, kicsiny, arca szép, nagy hatással volt férjére. Nagyratörő, bátor a nőiesség rovására férfias bátorság lakozott benne". Sokat tett anyanyelvének műveléséért. Támogatta a jezsuita Baltazár Milovac imakönyvének (Kettős lelki kincs) 1661-es bécsi kiadását, horvát nyelvű imakönyve a vallásos költészet, 1985-ben előkerült verses naplója a horvát világi költészet fontos alkotása.

Források 
 Magyar Életrajzi Lexikon
 Zrínyi családfa
 Zrínyi család tagjai
Margalits Ede: Zrínyi Péter és Frangepán Katalin; Ransburg biz., Bp., 1897

Jegyzetek 

Katalin 1625
1625-ben született személyek
1673-ban elhunyt személyek
Horvát bánnék
Horvát költők, írók
Zrínyi család
1491



Események

Határozott dátumú események 
 február 20. – II. Ulászló magyar király a fekete sereggel öccse, a magyar trónra igényt formáló János Albert lengyel herceg ellen indul, aki ezt látva lemond trónigényéről és békét köt.
 július 29. – Miután Fehérvár német helyőrsége megadta magát, II. Ulászló bevonul a koronázóvárosba.
 november 7. – II. Ulászló, valamint III. Frigyes császár és I. Miksa római király az osztrák–magyar határszélen fekvő Pozsony városában békét kötnek, amely szerint visszaállt az 1463 előtti helyzet, egyben Ulászló arra az esetre, ha nem születne gyermeke elismeri Miksát örökösének.
 december 6. – VIII. Károly francia király feleségül veszi Bretagne-i Annát, ezzel Bretagne-t egyesíti Franciaországgal.
 december 24. – János Albert lengyel herceg betör az országba, de Szapolyai János megveri, mire lemond trónigényéről.

Határozatlan dátumú események 
 az év második felele – II. Ulászló serege visszafoglalja I. Miksától Veszprémet és Szombathelyet.
 az év folyamán –
 Nagy tűzvész tör ki Drezdában.
 Kopernikusz a Krakkói egyetemen először tanulmányozza az asztronómiát.
 Török kézre kerül a Jajca előterét védő Koszorúvár.

Az év témái

1491 a tudományban

1491 az irodalomban

Születések 
 június 28. – VIII. Henrik angol király († 1547)
 november 11. – Martin Bucer német reformátor, hitvitázó és egyházszervező († 1551)
 december 24. – Loyolai Szent Ignác, a jezsuita rend alapítója († 1556)
 december 31. – Jacques Cartier francia felfedező († 1557)
 Azai Szukemasza japán szamuráj és hadúr

Halálozások 
 Jean Balue francia bíboros, államférfi
 William Caxton, az első angol nyomdász

Jegyzetek 

15. század
Bokor Öko Csoport

A BOCS Civilizációtervezés Alapítványt noha csak 1994-ben jegyezték be, 1975 óta folyó békemozgalmi, ökológiai és globális képzés munkának ad keretet. „A Bokor Öko Csoport … 1975 óta működik, az evangéliumi erőszakmentesség, a jövő generációk, szegények és elnyomottak iránti felelősség alapján elsősorban az ökológia filozófiai, etikai, nevelési, szociális oldalaival foglalkozik, kisközösségekben, táborokban nem-anyagi gazdagságra, nem-fogyasztói boldogságra törekszik tanítani." (Környezetvédelmi lexikon I. kötet, 139. old.)

További információk
A BOCS Alapítvány web-archívuma 1995-től 2014-ig
A BOCS Civilizációtervezés Alapítvány weboldala
Rengeteg cikk béke, természetvédelem, népesedés és igazságosság témakörében

Magyarországi civil szervezetek
Bocs
Bocs
Bocs
1687



Események

Határozott dátumú események 

 március 3. – Megkezdi működését az eperjesi vésztörvényszék.
 március 19. – Széchényi György esztergomi érsek megalapítja Academicum et Universitatis Collegium néven fővárosunk török kor utáni legrégebbi középiskoláját, a mai Budapesti Egyetemi Katolikus Gimnázium és a Budai II. Rákóczi Ferenc Gimnázium jogelődjét.
 július 15. – Lotaringiai Károly 40 ezer és Miksa Emánuel bajor választófejedelem 20 ezer főt számláló serege egyesül Siklós térségében.
 július 18. – A keresztény sereg Eszékhez ér. (A törökök gyors és sikeres ostromot ellehetetlenítő többlépcsős sáncrendszert alakított ki, ezért Lotaringiai Károly, hogy kicsalják a török erőket, elvonult seregével Eszék alól. Szulejmán nagyvezír tévesen értelmezte a keresztény sereg hadmozdulatait, és utánuk eredt.)
 augusztus 12. – Lotaringiai Károly vereséget mér Szari Szulejmán pasára az Oszmán Birodalom nagyvezírének csapataira Nagyharsány mellett (nagyharsányi csata).
 szeptember 17. – II. Apafi Mihály beiktatása a fejedelmi méltóságba.
 október 27. – A balázsfalvi paktum aláírása.
 november 7. – A pozsonyi országgyűlés alsótáblája (10-én a felsőtáblája is) elfogadja a Habsburg-ház fiági örökösödésének törvényét és lemond az ellenállási jog-ról.
 november 10–október 31. – A pozsonyi országgyűlés felsőtáblája (7-én az alsótáblája) elfogadja a Habsburg-ház fiági örökösödésének törvényét és lemond az ellenállási jog-ról.
 december 9. – Kilencévesen megkoronázzák I. József királyt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Antonio Caraffa tábornok kegyetlenkedése Eperjesen.
 Szabad elvonulás fejében magyar kézre kerül Eger vára.
 XI. Ince pápa elítéli a spanyol Miguel de Molinos tanait, és hozzájárul, hogy eretnekségért bíróság elé állítsák.
 Megnyitja kapuit az Arany Sas Patika

Az év témái

1687 az irodalomban

1687 a tudományban

Születések 
 január 23. – Johann Balthasar Neumann, német barokk és rokokó építész († 1753)
 május 12. – Johann Heinrich Schulze német polihisztor († 1744)
 december 5. – Francesco Geminiani, olasz zeneszerző, hegedűművész és zeneíró († 1762)

Halálozások 
 április 25. – Kájoni János orgonaépítő, énekszerző és fordító is volt (* 1629)
 december 16. – William Petty angol közgazdász és filozófus (* 1623)

Jegyzetek 

 
17. század
2. század

A 2. század az időszámításunk szerinti 101–200 közötti éveket foglalja magába.

Események

A Római-Birodalom és Európa 
 A Római Birodalom a 110-es években eléri legnagyobb kiterjedését. 
 98–180: A Birodalmat kiváló császárok igazgatják: Traianus, Hadrianus, Antoninus Pius, Marcus Aurelius
 98–117: Traianus császár, az utolsó római hódító. Decebal dák király legyőzésével meghódítja a mai Románia nagy részét (→ Dacia), bekebelezi a nabateus királyságot (→ Arabia Petraea), legyőzi a parthusokat, és elfoglalja Mezopotámiát a Perzsa-öbölig. 
 101–106: Háború a dákok ellen
 113–117: A zsidók felkelése Egyiptomban, Kirenaikában és Cipruson
 117: Hadrianus feladja a Traianus által meghódított Armenia, Mezopotámia és Asszíria provinciákat
 122–132: Britanniában kiépül Hadrianus fala
 132–135: Bar Kohba-féle zsidó lázadás
 145–152: Felkelés Mauretaniában és a görög Achaea-ban (152)
 161–166: Parthus háborúk
 166–180: Markomann háborúk
 193–197: Polgárháború
 194–199: Parthus háborúk

Ázsia 
 100 körül: Az Indus völgyében és a mai Afganisztánban a szakák uralmának helyébe a kusánok birodalma lép (→ Kusán Birodalom). 
 Han-dinasztia Kínában (i. e. 206 – i. sz. 220)
 184–185: A "sárga turbánosok" taoista szektájának parasztfelkelése megrendíti a Han-dinasztia uralmát
 A Hiungnu Birodalom bukása Belső-Ázsiában

Híresebb személyek

Uralkodó 
 Traianus római császár
 Septimius Severus, római császár
 Commodus, római császár
 Marcus Aurelius római császár és filozófus

Irodalom 
 Ifjabb Plinius, római történetíró
 Plutarkhosz, római történetíró
 Suetonius, római történetíró

Vallás 
 Markión (75 – 145) hitszónok (→ markioniták)
 Szent Iréneusz (115/150 – 202/203), görög nyelvű ókeresztény író, püspök, az egyházatyák egyike
 Tertullianus (160 – 225), a korai keresztény egyház egyik legfontosabb személyisége

Egyéb 
 Galénosz (129 – 201), római orvos, filozófus
 Caj Lun, kínai feltaláló
 Hua Tuo, az érzéstelenítés feltalálója (lásd: hagyományos kínai orvoslás)
 Ptolemaiosz (85/90 – 168), görög csillagász
 Hszü Sen (58 - 147), kínai nyelvész, filológus
 Csang Heng (78 - 139), kínai tudós, csillagász, matematikus

Felfedezések, fejlesztések 
 Caj Lun feltalálja a papírt – kb. 105-ben
 Ptolemaiosz megszerkeszti a szabad szemmel látható csillagok katalógusát.
 Csang Heng feltalálja a szeizmográfot

Kultúra, vallás

Kereszténység 
 Az eddig jelentéktelen szerepet betöltő püspökök döntő szerephez jutnak az irányításban
 A Mária-tisztelet legkezdetibb nyomai elkezdenek megjelenni

Buddhizmus 
 A Kusán Birodalom uralkodói a buddhizmust követik és elősegítik e vallás terjedését Belső-Ázsiában.
 A buddhizmus eléri Indonéziát (→ Buddhizmus Indonéziában)
 Az indiai Száncsi Nagy Sztúpájának építése

Közép-Amerika 
 Teotihuacan

Évtizedek és évek 

Megjegyzés: A második század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

02
2. szazad
Ellenállási jog

Az ellenállási jog (latinul: ius resistendi) feudális jogintézmény, mely a király és a nemesség közötti hatalommegosztást és hatalmi egyensúlyt szolgálta.

Magyarország 

Magyarországon az Aranybulla 31. cikkelyébe belefoglalt joga a nemességnek, hogy ellenállást szervezzen a király ellen, ha az hűtlenné válik a néphez.

Az 1687. november 17-én és november 10-én a pozsonyi országgyűlésen a rendek lemondtak erről a jogról, valamint a szabad királyválasztás jogáról. Többek között ez is egyik oka volt annak, hogy az osztrákok és a szabadságharcot támogató szövetséges nagyhatalmak között 1705. október 27-én megindult béketárgyalások nem jártak sikerrel. A kurucok (Bercsényi vezetésével) ragaszkodtak az ellenállási jog visszaállításához, ámde ebbe a bécsi udvar, hacsak törvényesíteni nem akarta a forradalmakat, nem mehetett bele.

Lengyelország 

Lengyelországban később alakult ki az intézmény, mint Magyarországon, és a I. (Nagy) Lajos király által kiadott kassai privilégiumra vezethető vissza a megjelenése.

A fegyveres ellenállás, azaz a konföderáció indításának joga jelentős hatalmat adott a nemesség kezébe együtt a királyválasztás jogával, melynek során a leendő uralkodót szerződéssel jelentős engedményekre tudták kötelezni. A lengyelek ezt nevezték a nemesi aranyszabadság rendszerének, amit az ország ellenségei végül arra használtak fel, hogy megosszák, anarchiába süllyesszék a nemzetet.

Jegyzetek

Források
II. András 1222. évi törvénycikkei (Aranybulla) az 1000 év honlapon.
Magyar Katolikus Lexikon ellenállási jog
Benda Kálmán: Kálvin és a magyar rendi ellenállás

Kapcsolódó szócikkek 
 Nemesi aranyszabadság és köztársaság Lengyelországban
 Ellenállási jog (jogi fogalom)

Magyar feudális jog
3. század

A 3. század a 201–300-ig tartó éveket foglalja magába.

Események

Római Birodalom és Európa 
 208–211: Hadjárat Skócia meghódítására
 212: Constitutio Antoniniana: Caracalla császár kiterjeszti a római polgárjogot a birodalom valamennyi szabad lakosára 
 213: Harcok az alemannok ellen
 216–217: Parthus háború
 235–284: Krízis rázza meg a Római Birodalmat. A katonacsászárok kora. Alexander Severus meggyilkolásával (235) a hatalom évtizedekre a hadsereg kezébe kerül, a császárokat többnyire a légiók választják saját tiszteik közül, és ők is buktatják meg. A palotaforradalmak és polgárháborúk során a birodalom katonailag meggyengül, a germán törzsek áttörik a limest, és évről évre végigdúlják a szomszédos provinciákat.
 A birodalom általános válságának időszaka: elakad a városok virágzása, visszaesik a termelés és a kereskedelem, elértéktelenedik a pénz, és a gazdasági válságban tönkremegy az a jómódú városi középréteg, amely az antik kultúra hordozója volt. 
 241–244: Perzsa háború
 250–260 körül: Decius és Valerianus erőteljesen üldözi a keresztényeket.
 260: I. Sápúr perzsa uralkodó foglyul ejti Valerianus császárt.
 259–274: A galliai külön birodalom létrehozása (→ Gall Császárság)
 268–270: II. Claudius császár. A Garda-tónál megveri az Itáliába benyomuló alemannokat, Naissusnál pedig a gótokat.
 271: Dacia feladása
 286: Diocletianus társcsászárt vesz maga mellé, és rábízza a nyugati tartományok kormányzását.

Ázsia 
 220 – Kínában véget ér a Han-dinasztia → Három királyság kora
 224 körül: A dél-iráni perzsák megdöntik a parthus birodalmat →  Szászánida Birodalom (224–651)
 250–538 – Japánban vége a Jajoi-kornak, elkezdődik a Kofun-korszak, az első része a Jamato-kornak.
 Sarnath lesz a központja az indiai buddhista művészetnek.
 A DK-Ázsia-i Funan Birodalom  eléri a csúcspontját

Közép-Amerika 
 Honduras, Guatemala és kelet-Mexikó területén virágkorát éli a maja civilizáció (késői preklasszikus kor = i. e. 450 – i. sz. 300)

Vallás

Kereszténység 
 Az egyiptomi kopt-korszak kezdete, a keresztény szerzetesség; a "sivatagi atyák" megjelenése.
 A Római Birodalomban egyre többen lesznek keresztények a felsőbb társadalmi osztályokban is.

Manicheizmus 
 Máni, a manicheizmus alapítója († 276 k.).
 A manicheizmus gyors terjedése; 
 297: követésének tilalma a Római Birodalomban

Buddhizmus 
 Nágárdzsuna (150 - 250), ind filozófus, a mahájána buddhizmus egyik iskolájának megalapítója

Felfedezések, fejlesztések 
 Szíriában egy rövidlátó hercegnőnek kezdetleges szemüveget készítenek.
 Kínában feltalálják az iránytűt.

Híresebb személyek

Uralkodó 
 Diocletianus római császár

Vallási személy 
 Mani perzsa próféta, a manicheizmus vallás alapítója
 Órigenész, ókeresztény író
 Tertullianus, az apologéták egyike, író

Egyéb 
 Plotinus, görög filozófus
 Anthümosz ókeresztény író
 Antiokhiai Cyprianus 2. vagy 3. századi ókeresztény író
 Artemón (3. század) ókeresztény író
 Athénodorosz (3. század) ókeresztény író, Thaumaturgosz Szent Gergely testvére

Évtizedek és évek 
Megjegyzés: A harmadik század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

03
Diván

A diván jelentése törökül tanács, gyülekezés, elsősorban pedig államtanács. Az államtanácsnak régebben tagjai voltak a vezírek, hadbírók és miniszterek. A Diván elnöke a nagyvezír volt. Divánjuk, vagyis tanácsuk volt még a helytartó pasáknak, a kapudán pasának és a janicsár agáknak is.

Típusai 
 afak diváni, szó szerint láb, vagyis álló tanács, főleg háborúk idejében,
 galaba diván, a sokaság tanácskozása, közgyűlés,
 hász diván, amelyen csakis az előkelők, vagyis a miniszterek vettek részt,
 diváni humájun, császári tanácskozás, vagyis a padisah elnöklete alatt folyó titkos tanács,
 diváni hárb, haditanács, 
 diváni kálemi, az a hivatalos helyiség, ahol a nagyvezír rendeletei készülnek,
 diván durmak, tanácsot állni, vagyis tanács előtt megjelenni. Főleg alantasabb hivatalnokokra, szolgákra alkalmazták, akik mellükön összetett kézzel hallgatják meg azok parancsait.

A tanácsterem neve diván háne, háború idejében esetleg sátor is lehetett. 

A diván szó mai modernebb értelme: törvényszék, ítélőszék. Diván afendiszi, a tanács efendije, az a hivatalnok, aki titkári minőségben akár a miniszterek, akár a kerületi kormányzók (váli) mellett működik.

Oszmán Birodalom
Bej

A bej (törökül: bey; régiesen bég) egy oszmán cím, mely a pasák férfiivadékait és az ezredesi rendfokozatot nyert katonai és polgári hivatalnokokat illette; az előkelőbb európaiakat is megtisztelték néha ezzel a címmel. Mai jelentése úr.

Eredetileg fejedelmi méltóság volt a bej cím, és a szeldzsuki időkben az egyes törzsek urai nevezték így magukat. A régi időkbeli bejek egy-egy területnek voltak független urai, és az első szultánoknak sokáig kellett a kis-ázsiai bejekkel harcolni, míg uralmukat megszüntethették. Később már nagyobb udvari méltóságokkal volt ez a cím kapcsolatban.

Az Oszmán Birodalomban a szandzsákbégnek, a vilajetnél kisebb területi egység, a szandzsák elöljárójának bej vagy magyarosan bég volt a megtisztelő címe. A tartomány vagy a nagyobb kerület fő tisztviselőjét beglerbégnek (begler-begi, bejler-beji) nevezték, aki alatt több bég állt.   Az első három oszmán uralkodó címe bej volt, 1383-tól nevezték őket szultánnak. A bég és a beglerbég címmel egyes (hűbéres) fejedelmek is rendelkeztek, mint például bégek voltak a havasalföldi és moldvai vajdák, Számosz szigetének urai és a tuniszi uralkodó, beglerbég a ruméliai, anatóliai és szíriai helytartó.

A legtágabb értelemben uralkodó, de elöljáró is egyben (például kjőj beji „a falu elöljárója”), előkelő származású (a pasák és magasabb tisztviselők fiai) vagy magas tisztséget viselő ember. Az utóbbi értelemben olyan magasabb katonai és hivatali rangú személy, aki nem rendelkezik pasa címmel. Kiváló szolgálatért a címet Törökországban és Egyiptomban európaiaknak is adományozták kitüntetésként (pl. ilcsi-beji „követ úr”, terdzsiimán beji „tolmács úr”, különösen a megszólításban). A mai udvarias beszédben az európaiak megszólítása. Indiában minden muszlimot megilleti. A bég női párja a begum, bejim („úrnő”), mely elsősorban a szultán anyját illette meg, de a magasabb birodalmi tisztviselők özvegyeit és az udvarhölgyeket is. Indiában a hercegnők és valamennyi muszlim nő megtisztelő megnevezése. Gyakran előfordul helynévként is (pl. Begumabad).

Összetételekben is gyakori volt a bej szó: 
 aláj-bej – a csendőrség ezredese
 mir-aláj-bej ezredes

Mint helységnév előfordul a Bej-oglu (Beyoğlu) (Bej fia) szóban, mely az isztambuli európai negyedének, Perának a török neve.

A régi magyar bő nemzetségfő címe is ebből a régi török címből származik, ami a török népeknél eredetileg szintén nemzetségfőt jelentett.

Törökországban a bej és a pasa címeket 1934-ben, a vezetéknév-törvény bevezetésével eltörölték, a bej ma a férfiak udvarias megszólítása, a keresztnév után használatos.

Jegyzetek

Források 
 Bég - Mohacsi-csata.hu
 
 Fogalmak - történelem: bég (bej)
 A bég szó jelentése

Kapcsolódó szócikkek 
 Pasa
 Aga

Oszmán Birodalom
Sztyeppei tisztségek
Heraldika
Török katonai rangok
Pasa

A pasa (törökül Paşa, magyarosan basa) az Oszmán Birodalom fő katonai-közigazgatási vezetőit illető méltóság, cím volt. Az Oszmán Birodalomban a 14. századtól kezdve két katonai rang viselői kaphatták meg: egyrészt Anatólia és Rumélia tartományok beglerbégei, másrészt a diván vezírei. Elterjedésével a címet a katonákon kívül a polgári közigazgatás magas rangú tisztviselői is használhatták, köztük a tartományi kormányzók (a beglerbégek), a 16. század végétől pedig már a szandzsákbégek is. A Tanzimat-reformok után a katonai és polgári hierarchia kilenc lépcsője közül az első négynek, a vezíreknek, beglerbégeknek, marsalloknak és tábornokoknak járt pasai cím. A Török Köztársaságban már csak a legmagasabb rangú katonatisztek használták a címet. A török parlament 1934-ben a címet eltörölte.

A szó eredete, használata 

A pasa szó eredetéről többféle vélemény van:
A szót általában a török baş szóból (ejtsd: bas, egyes török dialektusokban pas, jelentése „fej, vezér, valamilyen katonai alakulat feje”), illetve a baş ağa („fő úr”) kifejezés basaa, pasaa kiejtésű összevont alakjából eredeztetik. Ezt a feltevést támasztja alá, hogy a régi török nyelvben a méltóságnév Başa alakban is elterjedt volt, és csak a mai török nyelvben vált kizárólagossá a Paşa forma. A régi magyar nyelvben, főleg Zrínyinél és a török hódoltság korabeli okmányokban a bassa alak szerepel. A magyarban ma is a basa szó használatos, csak újabban kezd mellette a pasa alak is elterjedni. A b-kezdetű forma egyébként nemcsak a magyarból ismert, az arabban a szó alakja باشا (ejtsd: básá) a latinban pedig Bassa, sőt korábban például az angolban is a Bashaw formát használták.
A szót sokan a perzsa nyelvből származtatják, a padisah (perzsául پادشاه, azaz „a sahok feje”) uralkodói cím padsah változatából.
Egyesek azt állítják, hogy a szó a perzsa pa-i šah, vagyis „a sah lába” kifejezés összevonásából keletkezett. Ebben ősi perzsa hagyomány maradt meg, amelynek értelmében az államhivatalnokokat „a sah szemének, kezének, lábának vagy fülének” nevezték el. Így a belkormányzat felügyelője a „szem” volt, az adók végrehajtói a „kéz”, a hadak élén a „láb” és a törvények végrehajtói a „nyelv”. E képletes kifejezések közül a lábat kifejező pasa maradt meg, mint az uralkodó vezérének a címe.

A magyar basa szóra vonatkozóan van olyan nézet is, amely szerint a török pasa méltóságnév és basi tisztségnév összevonásából keletkezett.
A magyar „basáskodik” kifejezés az önkényeskedő, hatalmával visszaélő személyre használatos.

Az oszmán történelem pasái 

Az oszmán történelem legelső pasái Orkhan szultán testvére, Alaeddin és Orkhan fia, Szulejmán pasa voltak.

Jegyzetek

Források 
 

Török katonai rangok
Kapudán pasa

A kapudán pasa annyi, mint tengernagy, vagyis a tengerészeti miniszter. Maga a szó az olasz capitan-ból származik, és pusztán a kapudán egy-egy hadihajó parancsnoka volt.

Története  
Régebben a török hajóhadak parancsnoka Gallipoli szandzsákbégje volt.
1494-ben II. Bajazid oszmán szultán Kemál reisz kalózt ne­vezte ki a kapudán pa­sai posztra. Szulejmán alatt 1533-ban Hajreddin pasa, az oszmán flotta európai szintre emelője lett először két lófarkas pasa, majd 1566-ban a horvát származású Piali pasa három lófarkas vezéri rangra emeltetett. 1571. október 7-én az oszmán flotta Lepantónál veresé­get szenvedett a Don Juan de Austria által vezetett egyesült spa­nyol–velencei hajóhadtól, a csatában életét vesztette a Müezzinzáde Ali kapudán pasa is. Az Oszmán Birodalom 1690–91-es balkáni hadjáratai során a dunai oszmán flottát Mezzomorte Hüszejn kapudán pasa vezette.

Később a báhrije náziri arabos szóösszetételt használták helyette.  

A kapudán pasának is volt külön divánja, mint a többi országnagynak.

Források 
 Kapudán - A Pallas nagy lexikona
 Kapudán - Révai lexikon 
 Az Oszmán Birodalom és a Török Köztársaság 

Török katonai rangok
Janicsár aga

A janicsár aga (törökül jenicseri agaszi) török katonai rang, rendszerint a bejler-bejjel egyenrangú, a fővárosi rendőrség főnöke.

A nagyvezírhez és a defterdárhoz hasonlóan saját külön divánnal rendelkezett, amelynek a tagjai a janicsárság törzskari tisztjei: a kul kjája (az aga helyettese), a szejmen basi, számszundsibasi, zagardsi basi, turnádsi basi és a bas csaus voltak. A janicsár aga ezen kívül részt vett a nagyvezír divánjában is.

Háború idején egy fehér zászlót (bajrak) és lófarkakat szoktak előtte vinni, utána pedig négy vezetéklovat vezetni.

Az udvari méltóságok közül a hárem és a szeráj felügyelőjét, az udvarmestert stb. nevezték így.

Az aga tatár eredetű török szó az aka-ból (mongol aha, mandzsu age 'báty', megszólításban »úr«, agu, szintén megszólításban »mester, úr«).
Eredeti jelentése báty volt, majd idősebb személyt és általában urat jelentett. A másodosztályú udvari tisztviselők és az alacsonyabb rangú török tisztek címe volt, míg az efendi elsősorban ugyanezen tisztségek közigazgatási megfelelője. Az udvari agák egyrészt a külső udvari szervezethez vagy a szerájhoz tartoztak, másrészt a belső udvari szervezethez, avagy háremhez. A szeráj felügyelője a kapu agasi volt, akit udvari stílusban babi seádet agasi, azaz a kapu [agája], tehát a boldogság kapujának neveztek, a fehér kasztráltak ura, a főudvarmester, akinek felügyelete alá tartozott a chásszoda basi, egy külön kamara vezetője nagyszámú hivatalnokkal, a chandazar basi, a kincstár legfőbb őre, a kilardzsij basi, a legfőbb pinceőr, a csamsir basi, a mosoda felügyelője stb. A hárem felügyelője a kizlar agasi volt, azaz a leányok [agája], avagy a bábi szeádet agasi, aki a boldogság házának [agája], az összes fekete kasztráltak ura. Felügyelete alá tartozott a válide agasi, a szultán anyjának [agája], a sehzádeler agasi, a hercegek nevelője, a chazudár agasi, a háremi kincsek őre, a böjük oda agasi, a leányok nagytermének felügyelője, küčük oda agasi, a leányok kistermének felügyelője.

A hadseregben az agai cím korábban az egyes hadtestek tábornokait illette meg. Ezek közül a legfontosabbak a janicsár agák (jenicseri agasi), a dzsebedzsi agasi (basa), a fegyvermester, a topodzsu agasi (basa), tüzérség parancsnoka és a lovasság egyes alakulatainak agái. A 19. század végén a szolga urát ágának, uramnak szólította, akárcsak a kérvényező a felsőbb hatóságot (agam: agám, efendim: uram, szultánim: uralkodóm). Egyébként az aga a kasztrált tisztségviselők címe volt.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 pasa
 bég
 bejler-bej

Török katonai rangok