Kiss József (költő)

Kiss József (Mezőcsát, 1843. november 30. – Budapest, 1921. december 31.) magyar költő, szerkesztő, a Petőfi Társaság tagja.

Élete 
Apja Klein István szegény zsidó falusi boltos, anyja a pogromok elől Magyarországra menekült litván zsidó kántortanító leánya volt. 1850-ben a család a Gömör és Kishont vármegyei Serkére költözött, ahol apja mint regalebérlő gazdálkodott. Fia itt ismerkedett meg az irodalommal Almási Balogh Sámuel református pap segítségével. Szülei rabbinak szánták, Miskolcon kezdett tanulni. 13 éves korában (1856) Bécsbe szökött. Hazatérte után a rimaszombati gimnáziumban, majd a Debreceni Református Kollégiumban tanult tovább. 1862-ben abbahagyta a tanulást, 5 évig (1862–1867) vándortanító volt az alföldi városokban. 1867-ben, amikor kimondták a zsidók emancipációját, Pestre ment, hogy kiadassa verseit. A Deutsch-féle nyomdában korrektorként dolgozott, 1870 és 1873 között a nyomda kiadásában megjelenő Képes Világ című lap szerkesztője volt, amelyet Vértesi Arnoldtól vett át.

1873. április 28-án nősült, egy rokonát vette el és eleinte sokat kellett küzdenie. 1874-ben súlyos beteg lett és a Budapesti rejtelmek című regényét ágyban írta tovább Budakeszin. Első sikerét 1875-ben aratta Simon Judit című balladájával, ami Toldy Ferenc kezébe került, aki a költeményt bemutatta a Kisfaludy Társaság ülésén. (1915-ben Mérei Adolf filmet forgatott a ballada alapján.) A költemény és vele a költő neve csakhamar országszerte ismertté vált, balladáit és egyéb verseit attól fogva jelentékenyebb érdeklődéssel fogadták.

1876-tól hat éven át a temesvári zsidó hitközség jegyzője volt. 1882-től ismét Budapesten élt mint a magyar–francia biztosítótársulat tisztviselője. Költői híre ezalatt nőttön-nőtt, különösen mint ballada-költő tűnt ki (Ágota kisasszony sat.), bár költeményeinek első kötete heves polémiára adott okot. Rákosi Jenő és a Budapesti Szemle között, mely Kiss költői működését szigorúan bírálta. Költeményeit németre is lefordították és Lewinsky Budapesten és másutt is hatással szavalta.

A fővárosba költözése után a pesti izraelita hitközség magyar egyházi énekek szerzésével bízta meg és Kiss a régi zsoltár-eszméket modern foglalatban sok egyéni felfogással dolgozta fel. Dogmatikus észrevételek merülvén fel az énekek ügyében, a szerző a kivánt változásokat nem teljesítette, hanem inkább lemondott a kitűzött jutalomról és arról, hogy művét énekkönyvvül elfogadják; maga adta ki énekeit Ünnepnapok címmel. Amikor a magyar-francia biztosítótársaság 1889-ben megbukott, Kiss ismét állás nélkül maradt. 1890-től A Hét című folyóirat alapító szerkesztője, ami a Nyugat előfutára volt. Ezzel kezdődik a modern magyar irodalom története.

A Petőfi Társaság 1877-ben, a Kisfaludy Társaság 1914-ben tagjává választotta. Pályája kezdetén balladákat írt. Ezek a falusi zsidóság életét ábrázoló tematikájukkal keltettek feltűnést. Később abbahagyta a műfajt, új témájává a város, a modern ember problémái lettek. Leghíresebb verse az 1905-ös orosz forradalom hatására íródott. Verseiből egy egész ciklust megzenésített Szelle Károly. Sírja a Salgótarjáni utcai izraelita temetőben található Budapesten. Hagyatékát az 1937-ben alapított Kiss József Múzeum őrizte Miskolcon; a gyűjtemény a II. világháború során megsemmisült.

Művei 

Zsidó dalok; Deutsch, Pest, 1868
Kiss József költeményei. 1868–1882; 3. bőv. kiad.; Ráth Mór, Bp., 1882

Kiss József költeményei; szerzői, Bp., 1876
 Szentesi Rudolf: Budapesti rejtelmek. Eredeti regény nyolcz kötetben, 1-2.; Deutsch testvérek, Pest, 1874 (Képes regénytár) 
1. A lélekvásárlók
2. Milliomok ura
Kiss József költeményei. 1868–1881; 2. bőv. kiad.; Grill, Bp., 1882
Mese a varrógépről; Dobrowsky-Franke, Bp., 1884
Ünnepnapok; Révai, Bp., 1888
Kiss József újabb költeményei. 1883–1889; Révai, Bp., 1891
Kiss József költeményei; Révai, Bp., 1897
Kiss József összes költeményei; Singer és Wolfner, Bp., 1899 Online
Levelek hullása; Singer-Wolfner, Bp., 1908
Legendák a nagyapámról. A költő arczképével; A Hét, Bp., 1911
Kiss József háborús versei; A Hét, Bp., 1915
Avar; Athenaeum, Bp., 1918
Esteledik, alkonyodik; Pantheon, Bp., 1920
Kiss József összes költeményei, 2-3.; Singer-Wolfner, Bp., 1920–1930
2. 1898–1913; 1920
3. 1914–1920; 1930
Utolsó versek. 1920–1921; Athenaeum, Bp., 1924
Jokli; Garai Ny., Bp., 1925 (Menóra könyvek)
Kiss József és kerek asztala. A költő prózai írásai és kortársainak visszaemlékezései; Kiss József prózai munkáinak Kiadóvállalata, Bp., 1934
Tüzek. Válogatott versek; sajtó alá rend., bev. Komlós Aladár; Szépirodalmi, Bp., 1961
Ó mért oly későn. Levelek Kiss József életrajzához; sajtó alá rend. Scheiber Sándor, Zsoldos Jenő, bev. Seifert Géza; Magyar Izraeliták Országos Képviselete, Bp., 1972
Kiss József összegyűjtött versei; sajtó alá rend., jegyz. Hegedős Mária; Argumentum, Bp., 2001
Kiss József háborús versei; szerk. Marton Jenőné, Kovács Andrásné, Simor András; Táncsics Gimnázium, Bp., 2002 (Táncsics-sorozat)
Kiss József ‒ Komjáthy Jenő ‒ Reviczky Gyula: Meg tudnék halni ‒ Antológia ‒ Interpopulart, Szentendre, 1995. 99 p. ‒ 
Kiss József válogatott versei ‒ Válogatta: Válas György ‒ Bővített változat ‒ 2014 (Legendák a nagyapámról ‒ 1926)
Ágota kisasszony
 Gedővári asszonyka
 
 Knyáz Potemkin
 Odessza
 Oh, miért oly későn
Tűzek (1861)
 
 Simon Judit (1875)
Dalaim (1876)
De profundis (1876)
Az ár ellen (1882)
 Jehova (1887)
 
 
 
 Stanzák (1902)
 
 A gnóm (1915)

Képtár

Kapcsolódó szócikk 
 Magyar szabadkőművesek listája
 Somló Erzsi

Jegyzetek

Források 
 Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek

További információk 

 Kiss József válogatott versei (MEK)
 Kiss József: Ünnepnapok (MEK)
 
 Rubinyi Mózes: Kiss József élete és munkássága. Budapest, 1926.
 Kiss Arnold: Kiss József élete és művei, Budapest, 1927.

Magyar költők
Magyarországi szabadkőművesek
Mezőcsátiak
Zsidó származású magyarok
Izraelita egyházi személyek
Serkeiek
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
1843-ban született személyek
1921-ben elhunyt személyek