alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1096



Események

Határozott dátumú események
 május 27. – A mainzi pogrom során több mint 1300 zsidót ölnek meg.

Az első keresztes hadjárattal kapcsolatos események
 április 15. – Nincstelen Walter és keresztes „hada” elindul Kölnből a Szentföld felé.
 április 20. – Remete Péter kereszteseivel elindul Kölnből a Szentföld felé.
 május 15. körül – Nincstelen Walter kereszteseivel átlépi a magyar határt.
 május 20. körül – Remete Péter eléri a magyar határt, a keresztesek első csoportjait Könyves Kálmán átengedi az országon.
 június 5. előtt – Valter eléri Zimonyt.
 június 5. körül – Remete Péter és keresztesei Zimonyba érnek. (Amiens-i Péter serege azonban megrohanja és elfoglalja a várost; ezt követően az érkezőket a király az ország határán szétveri. Bouillon Gottfried lovagi seregét azonban saját seregével a határig kíséri és átengedi az országon.)
 június vége – Nyitra környékén szétverik Folkmar presbiter morva területekről érkező keresztes seregét.
 július közepe – Walter keresztesei élén Konstantinápolyba ér.
 augusztus 1. – A keresztesek elérik Konstantinápolyt.
 augusztus 15. – A fősereg, Bouillon Gottfried lovagi seregének indulási ideje. 
 október 21. – A keresztesek első hulláma eléri Nikaiát, itt azonban a szeldzsuk sereg megsemmisítő vereséget mér rájuk.

Határozatlan dátumú események
 I. Vital Michele lesz Velence uralkodója (1102-ig uralkodik).
 I. Péter aragóniai király visszafoglalja Huescát.

Születések
 István angol király († 1154)

Halálozások
 Eudokia Makrembolitissza bizánci császárné, X. Kónsztantinosz bizánci császár felesége (* 1021)

 Nincstelen Walter prédikátor.

 Volkmar rablólovag.

11. század
1095



Események

Határozott dátumú események 
 július 29. – Szent László magyar király halála, akit a váradi székesegyházban helyeznek nyugalomra. (Utóda I. Géza fia, Könyves Kálmán, aki 1116-ig uralkodik.)
 október 25. – II. Orbán pápa Cluny-ben felszenteli a Hugó apát által megkezdett bazilika főoltárát.
 november 18–28. – A clermont-i zsinat.
 november 27. – II. Orbán pápa a clermonti zsinaton megtartja híres prédikációját, melyben meghirdeti az első keresztes hadjáratot.

Határozatlan dátumú események 
 március – I. Alexiosz Komnénosz bizánci császár követeket küld II. Orbán pápához a piacenzai zsinatra, hogy rábírja fegyveresek küldésére a szeldzsuk törökök ellen.
 az év folyamán –
 A Portugál Grófság alapítása. Burgundi Henrik lesz Portugália grófja, ezzel megalapítja a Burgundi-házat, az első portugál királyi házat.
 Valence székesegyházának felszentelése.
 Walesben felépül Pembroke vára.

Az év témái

1095 a tudományban

Születések 
 II. Roger szicíliai király († 1154)
 III. Amadeus savoyai herceg († 1148)
 július 4. – Uszáma ibn Munkidz, szíriai emír, költő, író, katona és diplomata, az Intelmek könyve szerzője († 1188)

Halálozások 
 I. Olaf dán király
 július 29. – I. (Szent) László magyar király (* 1040 körül)
 október 12. – II. Lipót osztrák őrgróf

Jegyzetek 

11. század
1094



Események
 május- Befejeződik Valencia ostroma.
 május – III. Duncan skót király (III. Malcolm fia) trónra lépése (november 12-én meghal).
 június 4. – I. Péter aragóniai király (I. Sancho fia) trónra lépése (egyúttal Navarra királya is, 1104-ig uralkodik).
 november 12. – I. Donald skót király második trónra lépése (1097-ben megfosztják trónjától).
 Szent László király megalapítja a zágrábi püspökséget. Visszahívja Lengyelországból az oda menekült Kálmán herceget és őt teszi meg utódjául. László komolyan fontolgatja egy keresztes hadjárat megindítását is.

Születések
 III. Amadeus savoyai gróf († 1148).
 IV. Harald norvég király († 1136).

Halálozások
 június 4. – I. Sancho aragóniai király (1076-tól Navarra királya is, * 1043).
 november 12. – II. Duncan skót király (* 1060 körül).

11. század
1093



Események
 április – II. Szvjatopolk kijevi nagyfejedelem trónra lépése (1113-ig uralkodik).
 május 26. – Csata a Stunga folyónál a kijevi nagyfejedelem és a polocki fejedelemség serege között.
 november 13. – III. Malcolm skót király elesik a II. Vilmos király vezette angol sereg elleni alnwicki csatában. A trónon fivére I. Donald követi (1094-ben megfosztják a tróntól).
 Konrád német társkirály IV. Henrik fia apja ellen fordulva ellenkirály lesz (ebben az évben lombard királlyá is koronázzák).
 A durhami székesegyház építésének kezdete Angliában.
 Az odense-i Szent Kanut-székesegyház felszentelése Dániában.

Születések
 III. Konrád német király († 1152)

Halálozások
 április 13. – I. Vszevolod kijevi nagyfejedelem
 november 13. – III. Malcolm skót király (csatában esik el, * 1031 körül)
 november 16. – Skóciai Szent Margit

11. század
1092



Események

Hely szerint

Európa
 Apja I. Alexiosz Komnénosz társcsászárrá koronáztatja fiát II. Jóannészt (1118-ban majd ő követi a trónon és 1143-ig uralkodik).

Magyarország
 május 20. – Szent László király kiadja második törvénykönyvét, melyben súlyos büntetéseket szab ki a lopásra. Nagyobb érték ellopása már halálbüntetést von maga után.

Születések
 Anjou Fulkó jeruzsálemi király († 1154)

Halálozások
 január 14. – II. Vratiszláv cseh király (* 1035 körül)

11. század
1091



Események
 Szent László átkel a Száván és Horvátországot a dalmát határig meghódítja. Az országot vármegyékre osztja és élére unokaöccsét Álmos herceget teszi meg. Horvátország meghódításakor a magyar király azonban szembekerül a bizánci császárral, aki a kunokat az ország megtámadására bírja.
 Kapolcs kun vezér betör Erdélybe, majd Biharba. Szent László király a kunokat előbb a Temes mellett, majd a fősereget Orsovánál megveri. 
 Szent László király horvátországi hódításai miatt ellentétbe kerül II. Orbán pápával, ezért az év végén szövetséget köt IV. Henrik német-római császárral.
 Henrik herceg I. Vilmos angol király fia a trón megszerzése érdekében fellázad fivére, II. Vilmos angol király ellen, de a lázadás elbukik.
 A normannok I. Roger gróf vezetésével elfoglalják Szicíliát és Máltát a mohamedánoktól.
 Az Almoravidák serege elfoglalja Sevillát véget vetve az Abbászidák uralmának.
 A londoni hidat vihar sodorja el.
 Cardiff várának építése.

Születések

Halálozások

11. század
1090



Események
 Az Almorávidák elfoglalják Granadát.

Születések
 Clairvaux-i Szent Bernát

Halálozások

11. század
1089



Események
 Meghal Dmitar Zvonimir horvát király, az országban trónviszály tör ki. Ilona királyné Zvonimir özvegye testvéréhez Szent László magyar királyhoz fordul segítségért. A magyar sereg elfoglalja Szlavóniát és Magyarországhoz csatolja.
 A normannok grófságokra osztják fel a meghódított Northumbria brit tartományt. A durhami, a yorkshire-i, a westmorlandi és a lancashire-i grófság alapítása.
 A melfi szent szinódus szolgaságra kötelezi a papok feleségeit.
 Palmüra városát földrengés dönti romba.
 A bizánci császár meghódítja Kréta szigetét.
 A Melki apátság megalapítása

Születések

Halálozások

11. század
1088



Események
 II. Orbán pápa megválasztása (1099-ig uralkodik)
 A Bolognai Egyetem, a Studium megalapítása
 Lázadás tör ki II. Vilmos angol király ellen Bayeux-i Odó vezetése alatt
 IV. Rajmund lesz Toulouse grófja
 Megkezdődik Cluny harmadik templomának építése
 I. Vilmos burgundi gróf fiát, Burgundi Guidót nevezik ki Vienne és Alsó-Burgundia érsekévé.

Születések

Halálozások
 január 6. – Tours-i Berengár keresztény teológus
 szeptember – Hermann német ellenkirály (elesik a IV. Henrik elleni harcban)

11. század
1087



Események
 május 9. – Bari városa megvásárolja Szent Miklós myrai püspök ereklyéit.
 május 30. – Konrád Alsó-Lotaringia hercege német társkirállyá választása (1093-tól ellenkirály).
 szeptember 26. – II. Vilmos angol király trónra lépése (1100-ig uralkodik).
 Horikava japán császár trónra lépése.
 Salamon a Macedonia szélén lakó besenyők vezérével, Czelgővel, a keleti birodalmat támadta meg, de a Kule vidékén szenvedett nagy vereség után eltűnt. Sorsát ezentúl homály borítja.

Születések
 szeptember 13. – II. Ióannész bizánci császár († 1143)

Halálozások 
 március – Salamon magyar király (* 1053)
 szeptember 9. – I. Vilmos angol király (* 1027 körül)
 szeptember 16. – III. Viktor pápa (* 1027 körül)

11. század
1086



Események 
 Az Almorávidák serege megveri VI. Alfonz leóni királyt.
 A bizánci bolgár katonák fellázadnak és a besenyőkkel szövetkezve súlyos vereséget mérnek a császári seregre.
 I. (Éhes) Olaf dán király trónra lépése (1095-ig uralkodik).
 Köteszk nagy besenyő haddal Magyarországra támad, Ung és Bereg vármegyéig nyomul, de László király által legyőzve az országból távozni kényszerül.
 Márciusban a normannok elfoglalják Siracusát.

Születések 
 V. Henrik német-római császár († 1125)

Halálozások 
 július 10. – IV. Knut dán király (Szent) (* 1040 körül)
 szeptember 25. – VIII. Vilmos aquitániai herceg

11. század
1085



Események
 Salamon kun sereggel keletről betör az országba, de I. László Munkácsnál megveri a kun sereget. Ezután Salamon a besenyőkkel szövetkezik, majd nyoma vész a történelemből.
 A pápát támogató normannok kifosztják Rómát, VII. Gergely pápa a nép dühe elől Salernóba menekül, ahol meghal.
 május 25. – VI. Alfonz kasztíliai király visszafoglalja Toledót a móroktól.

Születések
 III. Boleszláv lengyel fejedelem

Halálozások
 május 25. – VII. Gergely pápa

11. század
1084



Események
 IV. Henrik serege hosszú ostrom után elfoglalja Rómát.
 március 31. – IV. Henrik német-római császár megkoronázása.
 Szent Brúnó megalapítja a karthauzi szerzetesrendet.
 Vital Faliero de'Doni velencei dózse megválasztása (1096-ig uralkodik).

Születések
 I. Dávid skót király († 1153)

Halálozások

11. század
Bölényfalu

Bölényfalu (1899 előtt és szlovákul Zuberec) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.

Fekvése 
Alsókubintól 32 km-re északkeletre, a Nyugati-Tátra tövében fekszik.

Nevének eredete 
Nevét valószínűleg onnan kapta, hogy környéke bölényben gazdag terület volt. A szlovák zubor is bölényt jelent.

Története 
Első lakói a 14. században az Árva mentéről települtek ide és az árvai vár szolgálónépei voltak. A falu alapítása azonban csak 1593-ban történt a soltészjog alapján. Ekkor szerepel először oklevélben „Zwberczyc” néven. Alapításakor a soltészén kívül öt ház állt a településen. 1598-ban „Zubercze” néven írják. A falu a Bocskai-felkelés idején elnéptelenedett és 1609-ben népesült be újra. 1612-ben ura, Thurzó György nádor Baran Jakab zubereci soltésznak kiváltságlevelet adott, ebben meghatározta a falu határait is. 1619-ben a falut a Tomcsik, Opyda, Sztankó és Debnár családok lakták. 1624-ben Zuberecen 12 család lakott, ami mintegy 60 lakost jelent. 1647-ben „Zuberecz” alakban említik, ekkor az adóösszeírás szerint a falu soltész nélkül egy portáig adózott. Ez évi 20 ezüstdénárt jelentett. 1670 és 1680 között kuruc csapatok többször is feldúlták. 1677-ben a falu vezetője Zuberszky Márton volt, rajta kívül 36 család élt itt. 1683-ban Sobieski János lengyel király lengyel-litván seregének kozák-tatár csapatai pusztították el. Csak a 18. század elején telepítették be újra. 1715-ben 30 családja, mintegy 150 lakosa volt. 1778-ban 332-en lakták.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ZUBERECZ. Tót falu Árva Várm. földes Ura a’ Kir. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Habonkának szomszédságában, mellynek filiája; Kárpát hegyének tövében, Studena vize mellett, melly víz pisztrángokkal kedveskedik; határja tsekélyes.”

1828-ban 127 házában 889 lakos élt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Zuberecz, tót f. Árva v. 882 kath., 7 zsidó lak., kik szinte sok durva posztót csinálnak. Vasbányák. 44 4/8 sessio. A Studenna patakja a falu felett a földben eltünik, és mintegy 800 ölnyi távolságra a föld alatt folyván – ismét látható lesz. Pisztrangjai jó izük miatt hiresek. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”

1870-ben 182 ház állt itt 1007 lakossal. Lakói a mezőgazdaságon kívül mészégetéssel, vászonszövéssel, idénymunkákkal foglalkoztak. A trianoni diktátumig Árva vármegye Vári járásához tartozott.

A második világháború alatt területén élénk partizántevékenység folyt. A háború után a földet magángazdaságokban művelték. Kőbánya is működött itt.

Népessége
1910-ben 920, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 1806 lakosából 1774 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Vendelnek szentelt római katolikus temploma 1933-ban épült. A templom előtti kereszt 1834-ben készült.
 Határában a Bresztová-tetőn található az 1967-ben alapított Árvai Falumúzeum.
 A Sztudená-völgyben van az 1,8 km hosszú Bresztovái-barlang.
 Májusfa ünnepség.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 A község a régió turisztikai honlapján
 E-obce.sk
 Községinfó
 Bölényfalu Szlovákia térképén
 A falumúzeum ismertetője

A Turdossini járás települései
Zubrohlava

Zubrohlava (szlovákul Zubrohlava) község Szlovákiában a Zsolnai kerület Námesztói járásában.

Fekvése 
Námesztótól 5 km-re északkeletre fekszik.

Története 
A falu a 16. század második felében keletkezett a vlach jog alapján. 1588-ban "Zubrohlawa" néven említik először. Az árvai várhoz tartozott, lakói földművesek és vászonszövők voltak, de  festőműhelye, kallómalma, fűrésztelepe és téglaégetője is volt. 1715-ben 525 lakosa volt. 1778-ban 542 volt a lakosai száma. 1828-ban 173 házában 1007 lakosa élt.

Vályi András szerint " ZUBROHLAVA. Tót falu Árva Várm. földes Ura a’ Kir. Kamara, lakosai katolikusok, a’ kiknek Templomjok szép toronnyal ékesíttetik, fekszik Szlanicza vize mellett, ugyan Szlanicza nevű helység felett, Námesztóhoz 1/2 mértföldnyire; lakosai többnyire gyoltsal kereskednek, határja rozsot tsekélyen, zabot, és árpát pedig meglehetősen terem."

Fényes Elek szerint " Zubrohlava, tót f. Árva v. 992 kath., 2 evang., 13 zsidó lak. Kat. paroch. templom. Nagy fejéritő intézet, több épületekkel. Vendégfogadó. Fa lerakóhely. Gyolcscsal igen nevezetes kereskedést üznek Erdélyországba; a honnan a földmüvelést csak nem csupán az asszonyok folytatják. Sessioja: 73 3/8. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg."

A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott. A 20. században lakói mezőgazdasággal, vászonszövéssel, fafeldolgozással, kosárfonással foglalkoztak. 1958-ban nagy árvíz pusztított a településen.

Népessége
1910-ben 763, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 2177 lakosából 2139 szlovák volt.

Híres személyek
Itt született 1790. június 28-án Kunszt József kalocsai érsek.

Nevezetességei 
 Szent Péter és Pál tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1761-ben épült, a 20. század elején megújították.
 Szövőműhelyek a 18. század második feléből és a 19. század elejéről.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 E-obce.sk
 Községinfó
 Zubrohlava Szlovákia térképén
 A község az Árvai régió információs portálján

Zubrohlava
Árva vármegye települései
Zúgó (Szlovákia)

Zúgó (más néven Podspáditelep, szlovákul Podspády) Zár településrésze Szlovákiában az Eperjesi kerület Poprádi járásában.

Fekvése 
Kis tátrai falu a Javorinai határátkelőtől 5 km-re Keletre a Javorinka-patak mellett.

Nevének eredete 
Neve a Javorinka-patak szüntelen zúgásával függ össze.

Története 
A falu egy a palocsai Horváth család birtokán épített erdészlak körül alakult ki a 19. század közepén. Mellette fűrésztelep létesült, mely ma is működik. 1922-ben 13 km hosszú drótkötélpályát építettek a falu és a szomszédos Lándok között, mely 1936-ig üzemelt. A településnek turistaszállója is van. Ma néhány családi ház mellett a Tátrai Nemzeti Park épületei találhatók itt.

Nevezetességei 
A Hohenlohe hercegek vadászkastélya.

Külső hivatkozások 
 Zúgó a Magas-Tátra turisztikai honlapján
 Zúgó Szlovákia térképén
 A vadászkastély
 Kastélyok Európában
 A faluról (németül)

Zugo
Sportágak listája

Betűrendben, több eredeti helyesírással. Egy sportág több néven is szerepelhet.
 

 
Sport témájú listák
Parasportágak
Flogisztonelmélet

A flogiszton nevű anyag, mellyel a 17. században az égés folyamatát próbálták magyarázni, a kémia fejlődésének egyik mérföldköve. A szó eredete a görög „égő” szóból ered (ami rokon a latin flamma, láng szóval).
A Georg Ernst Stahl (1659–1734) által kidolgozott elmélet szerint minden éghető anyagban flogiszton található, ami az égést okozza. Az anyagok égésekor azokból eltávozik a flogiszton, és minél többet tartalmaznak ebből, annál hevesebben égnek. Azt a tényt, hogy az égéskor az anyagok tömege növekszik, egyesek azzal magyarázták, hogy a flogiszton tömege negatív, azt a gravitáció „taszítja”.

Az elmélet alapját Johann Joachim Becher (1635–1682) vetette meg: eszerint az égéssel „zsíros föld” (terra pinguis) távozik. Ezt az elméletet fejlesztette tovább Stahl, aki 1731-ben publikálta koncepcióját „Experimenta” című munkájában. 

Az elmélet jelentősége volt, hogy szakított a misztifikáló és alkimista felfogással, és a folyamatot megpróbálta tudományos alapokra helyezni, így lehetővé tette az elmélet pontosítását, vagy akár – mint ez esetben is – cáfolatát. Munkája nemzetközi elismerést ért el, számos országban megismerték és elismerték — Magyarországon például Winterl Jakab (1732–1809), a Nagyszombati Egyetem kémiaprofesszora hirdette.

A flogisztonelméletet végül Antoine Laurent Lavoisier (1734–1794) cáfolta meg. Ő más vegyészek – Cavendish, Scheele, Priestley – munkáin alapuló elméletével bizonyította az oxigén részvételét az égés folyamatában.

Források 

 
 

Kémia
Elavult tudományos elméletek
Máté

A Máté a héber Matitjahu névből származik, hasonlatos a Matanja névhez, amelynek jelentésre kb. ugyanaz, de mégis két párhuzamosan használt külön névről van szó. (Mint a Nathanael, Elnathan, Netanjahu stb.). A Matitjahu görög átírása Μαθθίας (Mattiasz), azaz Mátyás, ennek korai magyar bibliai változata a Máté. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években a 2. leggyakoribb férfinév.

Névnapok 
 szeptember 21.

Egyéb nyelveken 
 Arab: Matto
 Albán: Mate
 Angol: Matthew, Matt
 Cseh: Matouš, Matěj, Matyáš
 Dán: Mattæus
 Finn: Matias
 Francia: Matthieu
 Gaelic: Mian
 Görög: Ματθαιο
 Holland: Mattheüs
 Horvát: Mate
 Haiti kreol: Matye
 Izlandi: Matteus
 Inuktitut: Matiusi
 Japán: Matoke
 Latin: Mattheus
 Lengyel: Mateusz, Maciej
 Maori: Matiu 
 Német: Matthäus, Matthias
 Norvég: Matteus
 Olasz: Matteo 
 Orosz: Матфей
 Plattdüütsch: Mattaeus
 Portugál: Mateus
 Román: Matei
 Szerb: Матеј
 Szlovák: Matúš
 Spanyol: Mateo
 Svéd: Matteus
 Török: Matta
 Ukrán: Матвей
 Vietnami: Mattheâu

Híres Máték

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Matterhorn

A Matterhorn (franciául  Mont Cervin vagy Le Cervin, olaszul Monte Cervino) az Alpok hetedik legmagasabb hegycsúcsa (ha a Mont Blanc-t és a Monte Rosa masszívumokat egy csoportnak tekintjük.)
A Matterhorn  4478 méter magas; a Wallisi-Alpokban fekszik  Zermatt és Breuil (Cervinia) között, Zermattól délnyugatra. Keleti, északi és nyugati fala Svájchoz, a déli Olaszországhoz tartozik. A legtöbbet fényképezett turistalátványosságok egyike Európában.

1581-ben említik először Mont Cervin-ként, később  Monte Silvio és  Monte Servino formában is. A német Matterhorn név első említése 1682-ből való. 

Első megmászása Edward Whymper nevéhez fűződik 1865. július 14. napján.

Geológiája 
A Matterhorn két óriási kőzetlemezből áll, amelyek egy majdnem függőleges vetősík mentén válnak el egymástól. Északi része sekélytengeri képződésű dolomit, déli fele viszont mélytengeri zöldpala és a csúcsot egy gneisztömb alkotja. A két kőzettömb közti törésvonal nem más, mint az Afrikai-lemez és az Eurázsiai-lemez határa, a déli rétegek Afrikához, az északiak Európához tartoznak geológiailag. A hegy szemléletesen mutatja azt az erőt, ami a két kőzetlemez összeütközését kísérte.

A hegyet – az Alpok egészével együtt – a 280 millió éve kezdődő alpi orogén fázis kompressziós szakasza kezdte felemelni mintegy 100 millió éve, a kréta időszakban.

Érdekesség
Alakja adta az alapötletet a Toblerone csokoládé és a háromszög keresztmetszetű csomagolás megformálásához.

Jegyzetek

További információk 
Matterhorn – Die Viertausender der Alpen 
Matterhorn Galéria – Matterhorn.ch
Mattertal online

Alpok
Svájc hegyei, hegységei
Olaszország hegyei, hegységei
Valle d’Aosta
Kuiper-öv

A Kuiper-öv ("kájper-öv:) a Neptunusz pályáján kívül található kisbolygóöv, melyet Gerard Kuiper csillagász tiszteletére nevezték el. Az első csillagászok, akik felvetették az öv létezését, Frederick C. Leonard (1930-ban) és Kenneth E. Edgeworth (1943-ban) voltak. A Kuiper-öv a Naptól számított 30-50 csillagászati egység (CSE) között helyezkedik el. Jelenleg kb. 800 objektuma ismert, túlnyomó részüket 1992 után fedezték fel, amikor a számítógépes üstökös-szimulációk alátámasztották egy ilyen öv létezését.

A Kuiper-övben keringő összes égitest számát meg lehet becsülni a távoli csillagok előtt elhaladó, okkultációt (csillagfedést) okozó objektumok számából, de az ezt figyelő Taiwanese-American Occultation Survey (TAOS) 2008 folyamán egyetlen okkultációt sem tudott megfigyelni, azaz itt az eredetileg vártnál kevesebb objektum lehet (évi mintegy 10-4000 fedésre számítottak).

Kuiper-szirtnek nevezik azt a jelenséget, hogy a naptól 48 CSE távolságban az objektumok száma hirtelen lecsökken. Ezt egy eddig még ismeretlen kisbolygó is okozhatja.

A Kuiper-öv külső szélénél nyújtott ellipszis pályán keringő objektumokat a szórt korongba szokás sorolni.

Ismertebb objektumai 
 Pluto
 Charon
 Haumea
 Makemake
 Quaoar
 Orcus
 Varda
 Varuna
 Ixion
 Salacia
 Chaos
 Albion
 2002 MS4

A legfényesebb Kuiper-objektumok listája 
Amelyek abszolút magnitúdója < 4,0

Kapcsolódó szócikkek 
 Kisbolygóöv
 Oort-felhő
 Trójai csoport
 Szórt korong

Jegyzetek

Források 
 A Kuiper-öv objektumai

További információk 

 Égitestcsalád a Kuiper-övben
 Origo: A Kuiper-öv (1999-es cikk) 
 Origo: A Kuiper-szirt az X-bolygó utolsó esélye

Naprendszer
Xantus János (egyértelműsítő lap)

Xantus János és Xántus János néven ismert személyek
 Xántus János (1825–1894) etnológus, természettudós, utazó
 Id. Xántus János (1888–1962) földrajzi író, utazó, az etnológus Xantus János unokaöccse
 Ifj. Xántus János (1917–1982) földrajztudós, utazó, id. Xántus János fia
 Xantus János (1953–2012) filmrendező
Xantus János (filmrendező)

Xantus János (Budapest, 1953. november 7. – Budapest, 2012. november 13.) Balázs Béla-díjas (1988) magyar filmrendező, forgatókönyvíró, színész, egyetemi tanár.

Életpályája 
Szülei: Xantus Gyula (1919–1993) festő és Szarvas Ilona. Tizennyolc évesen szerepelt Gazdag Gyula filmjében, a Sípoló macskakőben. Érettségi után a Filmlaboratórium Vállalatnál és a Mafilmnél dolgozott. 

1975–1979 között a Színház- és Filmművészeti Főiskola hallgatója volt Makk Károly osztályában. Előbb Makk-kal dolgozott együtt, majd több sikeres nagyfilmet és rövidfilmet rendezett. A Balázs Béla Stúdió vezetőségi tagja volt.

1983-ban készítette el Eszkimó asszony fázik című első nagyjátékfilmjét. 1990 óta szinte kizárólag kísérleti- és dokumentumfilmeket készített. 1992-től haláláig a Színház- és Filmművészeti Egyetem filmrendezőtanára volt.

Színházi munkái
A Színházi Adattárban regisztrált bemutatóinak száma: színészként: 1; rendezőként: 6.

Színészként
 Rózewicz: Az éhezőművész elmegy....Polgármester

Rendezőként
 Waters: A fal (1992)
 Sondheim: Orgyilkosok (1993)
 Magnin: Húsdarab avagy a tékozló fiú visszatérése (1993)
 Kocsák-Miklós: Anna Karenina (1994)
 Bódy Gábor – Valerij Brjuszov: A Tüzes Angyal (1994)
 Presser Gábor: Jó estét nyár, jó estét szerelem (1995)
 Stoppard: Az igazi (2001)

Filmjei

Rendezőként 
 Felkészülés (1975)
 Werther élete (1976)
 És így s ekképp tovább (1978)
 Diorissimo (1979)
 Női kezekben (1981) (színész is)

 Eszkimó asszony fázik (1983) (forgatókönyvíró és színész)
 Hülyeség nem akadály (1985) (forgatókönyvíró is)
 Rocktérítő (1988) (forgatókönyvíró is)
 Szoba kiáltással (1990)
 Portré Krassó Györgyről (1998)
 Idézd majd fel! (1998)
 A Morel fiú (1999) (forgatókönyvíró is)
 Családi kör (1999)
 A Lukács (2000)
 Se kép, se hang (2000) (forgatókönyvíró és producer is)
 Tilos a Tilos (2001)
 Ki volt Schmidt Éva? (2005) (operatőr is)
 Etetés (2008) (forgatókönyvíró is)
 Kiki a csoportban (2010)

Színészként 
 A sípoló macskakő (1971)
 Magyar rapszódia (1979)
 Allegro Barbaro (1979)
 Élve vagy halva (1980)
 Mephisto (1981)
 Játszani kell (1985)
 Hanussen (1988)
 Túsztörténet (1989)
 A kalap, a láb és az özvegy (1995)
 A játékos (1997)

Forgatókönyvíróként 
 Magyar volt-e Old Shatterhand? (2006)

Díjai, elismerései
 Tours-i fesztivál nagydíja (1980)
 Belfort-i fesztivál két nagydíja (1984)
 Balázs Béla-díj (1988)

Jegyzetek

Források

További információk

 Xantus János (hajdu-ped.sulinet.hu) (Archivált)
 Xantus János (kilencesterv.com) (Archivált)
 Színházi Adattár 
 Búcsú Xantus Jánostól, Manda, 2012.11.15

Magyar filmrendezők
Magyar forgatókönyvírók
Magyar színészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Balázs Béla-díjasok
1953-ban született személyek
2012-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
1083



Események 
 június – IV. Henrik ostrom alá veszi Rómát, a pápa az Angyalvárba zárkózik. 
 augusztus 20. – I. László király Székesfehérvárott szentté avattatja I. István királyt és Gellért püspököt, ez alkalomból kiengedi börtönéből Salamon királyt, aki IV. Henrik német-római császárhoz megy Regensburgba.
 november 4. – Imre királyi herceg szentté avatása Székesfehérvárott

Születések 
 december 1. – Komnéna Anna bizánci történetíró († 1153)

Halálozások 
 november 2. ‑ Flandriai Matilda, I. Vilmos angol király felesége (* ?)

11. század
1082



Események
 Salamon ismét I. László ellen támad, mire az elfogatja és börtönbe záratja.
 IV. Henrik itáliai hadjárata.
 II. Ottokár stájer herceg trónra lépése.
 A rochesteri székesegyház építésének befejezése.

Születések
 Urraca kasztíliai királynő († 1129)

Halálozások

11. század
1081



Események
 Robert Guiscard normann király elfoglalja Korfu szigetét a Bizánci Birodalomtól.
 április 4. – I. Alexiosz Komnénosz megdönti III. Niképhorosz császár hatalmát és megalapítja a Komnénosz-dinasztiát Bizáncban (1118-ig uralkodik).
 május 8. – VI. Alfonz kasztíliai király és Constance burgundi hercegnő házassága.
 A normannok Durrësnél megverik a bizánci sereget és elfoglalják a várost.
 Salamon és I. László kibékülnek, Salamon lemond királyi jogairól.
 december 26. – Hermannt német ellenkirállyá választják (IV. Henrik ellenében).

Születések
 december 1. – VI. (Kövér) Lajos francia király († 1137)

Halálozások
 Montjoux-i Szent Bernát a hegymászók védőszentje
 december 11. – III. Niképhorosz bizánci császár (* 1001 körül)

11. század
1080



Események
 Szent László király visszafoglalja Bizánctól a Szerémség Száván túli részét.
 I. Vilmos angol király levélben emlékezteti Róma püspökét, hogy nem tartozik neki engedelmességgel.
 II. Humbert lesz Savoya grófja (1103-ig uralkodik).

Születések
 IV. Lipót osztrák őrgróf. († 1141)
 Urraca Kasztília és León királynője († 1126).
 Leoni Teréz, VI. Alfonz kasztíliai király törvénytelen lánya († 1130)

Halálozások
 április 17. – III. Harald dán király
 október 15. – Rudolf német ellenkirály 
 Ísleifur Gissurarson, Izland első püspöke
 II. Amadeus savoyai gróf

11. század
1079



Események
 Szaniszló krakkói püspök meggyilkolása.
II. Boleszláv lengyel király trónfosztása, I. Ulászló lengyel fejedelem trónra lépése (1102-ig uralkodik).
 I. Hugó burgundi herceg lemondásával fivére I. (Vörös) Edó lesz Burgundia hercege (1102-ig uralkodik). 
 Constance burgundi hercegnő megalapítja Burgos monostorát.

Születések
 Pierre Abélard francia skolasztikus filozófus († 1142)
 Horikava császár japán császár
 I. Kilidzs Arszlán szeldzsuk szultán

Halálozások
 Alice, Hugó francia király lánya
 Adéle, II. Róbert francia király lánya

11. század
1078



Események
 január 7. – III. Niképhorosz bizánci császár trónra lépése (1081-ben lemond).
 március. – VII. Mikhaél bizánci császár lemondása. 
 Canterburyi Anzelm Le Bec apátja lesz.
 Santiago de Compostelában elkezdődik a román stílusú templom építése.
 I. Vilmos angol király elrendeli a White Tower erőd építését Londonban.
 Jeruzsálem szeldzsuk uralom alá került.

Születések

Halálozások
 I. Péter savoyai gróf (* 1048 / 1050).

11. század
Babin

Babin (1899-től 1920-ig Babény, szlovákul Babín) község Szlovákiában a Zsolnai kerület Námesztói járásában. 2011-ben 1403 lakosából 1370 szlovák volt.

Fekvése 
Námesztótól 13 km-re délnyugatra a Hrustin-patak jobb partján fekszik.

Története 
A falu a 16. század közepén keletkezett a vlach jog alapján, először 1569-ben említik. Az árvai váruradalom része volt, a falut a bíró igazgatta. 1598-ban 20 parasztház állt a faluban, 1608-ban 11 ház volt, 1626-ban 23 család élt itt. 1618-ban "Babina" néven szerepel az írott forrásokban. A 17. században a hadak többször feldúlták, 1739-ben pestis pusztította. Régi fatemplomát 1666-ban szentelték fel, ezt 1930-ban az új templom építésekor bontották le. 1828-ban 166 házában 798 lakos élt. Lakói állattartással, faárukészítéssel, házalással foglalkoztak.

Vályi András szerint "BABIN. Tót falu Árva Vármegyében, birtokosa a’ Királyi Kamara, lakosai katolikusok, fekszik a’ Lokczeni kerűletben. Határja középszerű, réttye jó, legelője hasznos, és nagy, fája mind a’ két féle, második Osztálybéli."

Fényes Elek szerint "Babin, tót falu, Árva vgyében, a Magura hegye alatt: 794 kath., 4 zsidó lak. 65 6/8 sessio. Erdeje roppant. Juh- és marha-tenyésztése virágzó. Lent, kendert termeszt. Fuvarozik. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg."

1910-ben 771, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott. 1934-ben egy tűzvészben a falu leégett, de újjáépítették.

Nevezetességei 
 Régi római katolikus fatemplomát 1930-ban lebontották, mai Szentlélek temploma 1933-ra készült el.
 A faluban még egy 19. század közepén épített kápolna is áll.

További információk 
 Községinfó
 Babin Szlovákia térképén
 Orava.sk
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Babin
Árva vármegye települései
Behárfalu

Behárfalu (szlovákul Liptovské Beharovce) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Liptószentmiklósi járásában.

Fekvése 
Liptószentmiklóstól 7 km-re északnyugatra, egy völgyben fekszik.

Nevének eredete 
Nevét egykori birtokosáról: Behárról kapta – a név a régi Bichor személynévből ered.

Története 
A falu a 13. században Nagybobróc határából alakult ki. Területét 1231-ben II. Endrétől kapta Behár nevű birtokosa ajándékba, ebben az adománylevélben említik először. Az apja által adott privilégiumokat 1262-ben IV. Béla is megerősíti. A falut magát 1295-ben említi írásos dokumentum „Behar” néven egy birtokvita kapcsán. 1358-ban „villa Beharfalw” néven említik. Később a Nemes, Lacsnó, Urbán, Allman és Bohus családok birtokosok a faluban. 1422-ben „Beharfalua”, 1582-ben „Beherowyczfalwa” néven szerepel az írott forrásokban. Ezután is több birtokosa van. A 18. századtól sör- és szeszfőzde működött a községben. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak. 1784-ben 33 házában 190 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „BEHAROCZ. Beharovce. Tót falu Liptó Vármegyében, birtokosai külömbféle Urak, lakosai katolikusok, fekszik Tarnótznak szomszédságában, mellynek filiája, Nagy Bobrótztól sem meszsze, sok Nemesek is lakják, határbéli földgyei, és réttyei meglehetősek vólnának, de nem elegendők, legelője is kevés, Szent Miklós piatzozásátol más fél órányira van, második Osztálybéli.”

1828-ban 27 házában 249 lakos élt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. A 19. századtól elterjedt az ácsmesterség.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Bekarócz, tót falu, Liptó vgyében,, Tarnócz fiókja 183 lak. Többeké. Ut. p. Berthelenfalva.”

A trianoni diktátumig  Liptó vármegye Liptószentmiklósi járásához tartozott.

A második világháború alatt lakói támogatták a partizánokat, ezért a település egy részét a németek felégették.

Népessége
1910-ben 140, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 53 szlovák lakosa volt.

2011-ben 66 lakosából 65 szlovák.

Nevezetességei 
 A múltban a község területén több nemesi kúria létezett. Nevezetesebb volt a két 19. századi klasszicista kúriája.

Jegyzetek 
Peter Vítek - Peter Laučík - Peter Holúbek: Z dejín obce Liptovské Behárovce.

További információk 
 Nemhivatalos honlap történélmi áttekintéssel, térképekkel és fényképekkel (szlovák nyelven)
 Községinfó
 Behárfalu Szlovákia térképén
 E-obce

Beharfalu
Liptó vármegye települései
Berencsváralja

Berencsváralja (szlovákul Podbranč) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Szenicei járásában. A falu a felette emelkedő várról kapta a nevét.

Fekvése
Szenicétől 10 km-re északkeletre található.

Története 

Berencs várát a 13. században az Abák építették, majd a 14–15. században királyi vár lett, ekkor bővítették. 1314-ben a cseh király foglalta el Csák Mátétól és csak 1332-ben került vissza békekötés után. A 16. században olaszbástyákkal erősítették meg. 1674-ben itt börtönözték be rövid időre a gályarabságra hurcolt protestáns papokat. A 17. század végén villámcsapás érte és leégett, azóta rom.

Vályi András szerint "BERENCS. Leomladozott Vár Nyitra Vármegyében, Vág Újhelytöl három mértföldnyire, mellyben még 1674. esztendőben fogház, vagy tömlötz is vala."

Fényes Elek szerint "Podbrancs, tót falu, Nyitra vgyében, Szobotisthoz 1 1/2 óra: 63 kath., 1004 evang. lak. F. u. a berencsi uradalom. Ut. p. N.-Szombat."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Szenicei járásához tartozott.

Népessége
1910-ben a falunak 1175, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 666 lakosából 662 szlovák volt.

2011-ben 615 lakosából 602 szlovák.

Nevezetességei 
A falu feletti 475 m magas várhegyen állnak Berencs várának romjai.

Jegyzetek 
Follajtár József 1928: Berencs vára. Turisták Lapja 40, 62-63.
Ján Hunka 1996: Počítacie žetóny objavené počas archeologických výskumov na Slovensku. Študijné zvesti 32.

További információk 
 Berencs vára (szlovák nyelvű leírás)
 A falu hivatalos honlapja (szlovák nyelven)
 Tourist Channel.sk
 Községinfó
 Szlovákia térképén
 Supernavigator.sk
 Castles.sk
 Odyssei.com (angolul) 

A Szenicei járás települései
Nyitra vármegye települései
Berkenyéd

Berkenyéd (1899-ig Jarembina, szlovákul Jarabina, lengyelül Jarzembina, ruszinul Orjabina, németül Girm) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Ólublói járásában.

Fekvése 
Ólublótól 5 km-re északnyugatra, a Kishárs-patak völgyében fekszik.

Története 
1329-ben „Giermp” néven említik először, amikor Drugeth Vilmos szepesi ispán megerősíti birtokában Gonchola soltész fiát, Mátyást. A falu a 14. század elején keletkezett, amikor rutén pásztorokat telepítettek ide. 1342-ben „Yerubina”, 1360-ban „Sombach” néven említik. Az ólublói uradalomhoz tartozott. 1364-ben Ólubló határainak kijelölésekor említik a települést. 1408-ban abban az okiratban, melyben Zsigmond király a lublói váruradalmat Perényi Imrének adja „Gyrem alio nomine Zumbach” néven említik. 1412 és 1769 között az elzálogosított szepesi városokkal együtt Lengyelországhoz tartozott. A 16. század első felében a vlach jog alapján ruszin pásztorokat telepítettek ide. 1564-ben 13 paraszti és 5 zsellér háztartás volt a faluban. A 18. században lakói főként földművesek, drótosok voltak. 1758-ban 125 paraszt, 15 zsellér, 2 soltészház, malom és fűrésztelep található a faluban.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „JÁREMBINA. Szepes Vármegy. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, határjának 1/3 része völgyes, jó rozsot terem, réttyei is jók, fája mind a’ két féle van.”

1828-ban 224 háza volt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Jarembina, orosz-német falu, Szepes vmegyében, völgyben, ut. p. Lublyó. Határa 50 urb. telek, melly árpát, zabot, burgonyát, lent, káposztát, répát terem. Allodium az erdőn kivül más nincs. Van 1400 görög, 50 római kath. lakosa, g. kath. plebániája. A lakosok többnyire drótosok. Birják Mihajlovics és Grob családok.”

1873-ban kolerajárvány pusztított, mely 205 áldozatot követelt. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Ólublói járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 1155, túlnyomórészt ruszin lakosa volt.

2002-ben 850 lakosa volt, közülük 150 cigány származású.

2011-ben 881 lakosából 369 ruszin, 336 szlovák, 73 ukrán és 65 cigány.

Nevezetességei 
 Szűz Mária tiszteletére szentelt ortodox temploma 1803 és 1809 között épült, klasszicizáló barokk stílusban.
 Határában található a Berkenyédi-áttörés védett természeti látványossága.

További információk 
 Ismertető szlovák nyelven
 Községinfó
 Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Források 

Berkenyed
Szepes vármegye települései
Betlenfalva

Betlenfalva (szlovákul Betlanovce, németül Betlensdorf) község Szlovákiában, a Kassai kerület Iglói járásában.

Fekvése
Poprádtól 12 km-re délkeletre, a Hernád partján fekszik.

Története 
„Betlema” földjét 1260-ban említik először. A falu határában állt a 13. században épített Marcell-vár. A Bethlenfalvi család ősi fészke, első okleveles említése „villa Bethleem” néven 1311-re datált. A család egyéb szepességi birtokokkal (Miklósfalva, Édesfalva, Pikfalva, Istvánfalva, Kromló stb.) is rendelkezett, a vármegye igazgatásában századokon át tevékenyen részt vett. 1430-tól Thurzó György nevezte magát Betlenfalva urának, ősei az említett Bethlenfalvi, szepesi X lándzsás családból származtak. A Thurzók Közép-Európa jelentős nyersanyag-kereskedőivé léptek elő, melyet az augsburgi Fuggerekhez kapcsolódó családi szálak is hatékonyan segítettek. A 15. században a Marcell-vár a husziták egyik fő tábora, ahonnan vezérük, Axamit Péter vezetésével intéztek támadásokat a környéken. A várat a husziták távozása után Lőcse város tanácsa romboltatta le. 1564 és 1568 között Faigel Péter – akinek felesége a Thurzó családból származott – építtetett reneszánsz kastélyt. A kastély egykor megyegyűlések színhelye is volt. 1787-ben 12 háza és 470 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „BETLENFALVA. Betlehem, Bethelsdorf, Betlenovcze. Német Helység Szepes Vármegyében, birtokosai Faigel, és Gróf Csáky Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Káposzta falunak szomszédságában, mellynek filiája, nevezetes mások felett, mert most is azzal a’ szabadsággal bírnak, hogy katonákat nem tartanak, ’s a’ Királynak semmit sem fizetnek, forspontra sem hajtatnak, Opál, és Gránátok is találtatnak vidékjében. Határja ’s vagyonnyai is középszerűek.”

1828-ban 70 házában 502 lakos élt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Bethlenfalva, (Bethelsdorf), tót falu, Szepes vgyében, Káposztafalva fiókja, 488 kath., 14 evang. lak., kik sok gyolcsot készitenek. Határában gránátot találnak. Hajdan itt volt a láncsások gyülés-helye. F. u. Draveczky, Obruczky, Goldberger, Montsko, Glósz, s m. Utolsó postája Lőcse.”

A 19. század végén gőzmalom és fűrésztelep működött a településen. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Iglói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 413, többségben szlovák lakosa volt, jelentős cigány és német kisebbséggel.

2001-ben 629 lakosából 570 szlovák és 55 cigány volt.

2011-ben 678 lakosából 583 szlovák és 92 cigány.

Nevezetességei 
 Szent Kozma és Damjánnak szentelt római katolikus temploma a 14. század elején épült gótikus stílusban.
 16. századi kastélyának nagyon szép pártázata és stukkódíszítése van. 1564 és 1568 között épült reneszánsz stílusban, 1955 és 1960 között renoválták.
 Késő barokk kúria a 18. század második feléből.

Híres emberek 
Itt született Balássy Ferenc (1821–1896) történész, egyháztörténész; a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja.

Jegyzetek 
Dejiny Betlanoviec.

További információk 
 Rövid ismertető
 A kastély szlovák nyelvű ismertetője
 Képek a templomról és a kastélyról
 Községinfó
 Betlenfalva Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Az Iglói járás települései
Szepes vármegye települései
Árvafejérpatak

Árvafejérpatak (1899 előtt Bjelipotok, szlovákul Oravský Biely Potok) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.

Fekvése 
Alsókubintól 25 km-re északkeletre, a Nyugati-Tátrában, a Sztudena-völgyben fekszik, Bölényfalutól 6 km-re északnyugatra.

Története 
Árvafejérpatak az első település, melyet a Sztudena-völgyben alapítottak. 1556-ban említik először, első lakói a közeli hegyekben élő pásztorok és árvai várjobbágyok voltak, akik a 16. században telepedtek meg. 1596-ban csak 6 jobbágyház állt a faluban és a 17. század elejére csaknem elnéptelenedett. 1615-ben Árva ura, Thurzó György letelepedést és legelőt biztosított itt a környékbeli pásztoroknak. 1626-ban már 35 gazda, összesen mintegy 180 ember élt a településen.  A 17. században a hadak többször is feldúlták és tűzvész is sokszor pusztította. A sok csapás ellenére azonban a falu lakossága a 18. században tovább növekedett, 1754 és 1764 között teljesen benépesült. Mivel a terméketlen föld nem adott elég megélhetést, a lakosok a pásztorkodás mellett főként kőfaragással és idénymunkákkal keresték kenyerüket. Az 1787-es első népszámláláskor 132 ház állt a faluban 703 lakossal. Virágzott a kézművesipar is, főként a papírgyártás, fafaragás és fazekasság.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „BIELIPOTOK. Tót falu Árva Vármegyében, birtokosa a’ Királyi Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Sztudena patak mellett, Tordotsinhoz egy mértföldnyire. Nevezetes malom követ készítő jó kőbányáiért, melly a’ lakosoknak nem kevés hasznot szolgáltat. Határja meglehetős, fája elég, réttyei, ’s legelője is jó; de más fogyatkozásai miatt harmadik Osztálybéli.”

A fejlődést a 19. század elején kitört kolerajárvány szakította meg.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Bielipotok, tót falu, Árva vármegyében, 771 kath., 10 zsidó lak. Kath. paroch. templom. 16 5/8 sessio. Papirosmalom. Kőbányák, mellyekből jó malom-kövek ásatnak. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”

A század végén sokan vándoroltak ki Amerikába a jobb megélhetés reményében. A trianoni diktátumig Árva vármegye Vári járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 681, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 691 lakosából 672 szlovák.

Jegyzetek

Nevezetességei 
 Szent István királynak szentelt római katolikus plébániatemploma 1800-ban épült, 1892-ben és 1945 után megújították. Freskóit Hanula József festette.

További információk 
 Hivatalos oldal
 E-obce
 Községinfó
 Árvafejérpatak Szlovákia térképén

A Turdossini járás települései
Hársád

Hársád (1899-ig Litmanova, szlovákul Litmanová, németül Littmannsau) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Ólublói járásában.

Fekvése 
Ólublótól 9 km-re északnyugatra, a lengyel határ mellett fekszik.

Története 
A falu a 15. században keletkezett. 1412-ben „Litmanova” néven említik először, ekkor a lublói uradalom része volt. 1412-től 1772-ig az elzálogosított szepesi városokkal együtt Lengyelországhoz tartozott. 1570-ben a zálogbirtok lengyel tartományfőnöke az elnéptelenedett települést Peter Wiszlowskynak adja, aki 9 ruszin családot telepített ide és 12 évi adómentességet adott nekik. A falu lakossága fokozatosan nőtt, nemsokára már 60 jobbágytelek volt a községben. 1772-ben visszakerült a Habsburg Birodalomhoz.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „LITLANOVA. Tót falu Szepes Várm. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Lublónak szomszédságában, és annak filiája, határja középszerű.”

1822-ben lakói fellázadtak a robot ellen. 1828-ban 162 ház volt a faluban 1185 lakossal.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Littmanova, orosz falu, Szepes vmegyében, a magurai járásban, hegyek közt egy völgyben, Lőcséhez 9 óra. Van 1150 görög, 50 római kath. lakosa, görög kath. anyatemploma, 5 urbéri telke. Az uraságnak az erdőn kivül majorsági birtoka nincs. Agyagos földe terem árpát, zabot, burgonyát, káposztát, répát. Birja a Neskó család.”

Lakói főként drótozással, üvegezéssel foglalkoztak. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Ólublói járásához tartozott.

Népessége 
1869-ben 956 lakosa volt.

1910-ben 869, túlnyomórészt ruszin lakosa volt.

2011-ben 640 lakosából 527 szlovák és 84 ruszin.

Nevezetességei 
 A falu festői környezetben, fehér mészkősziklák között fekszik.
 Szent Mihály arkangyal tiszteletére szentelt görögkatolikus temploma 1778-ban épült barokk-klasszicista stílusban.
 Az Eliásovka déli lejtőjén álló fakápolna búcsújáróhely, itt jelent meg a Szűzanya két falubeli kislánynak.

További információk 
 Nemhivatalos oldal
 A kegyhely története magyarul
 Községinfó
 Hársád Szlovákia térképén
 Ismertető szlovák nyelven
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Harsad
Szepes vármegye települései
Barca (egyértelműsítő lap)

Barca
 Baraca egykori Gömör vármegyei község szlovák neve
 Barca, ókori görög kolónia, majd római és bizánci város a mai Líbia területén Észak-Afrikában
 Barca, község Spanyolország Soria tartományában
 Barca, romániai folyó
 a Barcaság korábbi neve (például Orbán Balázsnál) 
 Barça, az FC Barcelona spanyol sportklub beceneve
Bárca
 Bárca kassai városrész (Kassai IV. járás) szlovák neve
Barcza
 Barcza, régi magyar családnév
Vogon költészet

A vogon költészet a képzeletbeli vogon faj költészete, mely a Douglas Adams által írt Galaxis útikalauz stopposoknak című rádiójátékában, regényeiben (amely a világ egyetlen ötrészes trilógiája), videójátékában, továbbá mozifilmben és televíziós sorozatban is szerepel.

Jellemzői
Az Útikalauz szerint: 
„Magától értetődik, hogy a Vogon költészet a harmadik legrosszabb a világegyetemben. A második legrosszabb Kria Azgótjaié. Amikor az Azgót Költők Nagymestere, Dagályos Morrogh előadta Óda a Kis Csomó Zöld Dagadékhoz, Melyet A Hónom Alatt Leltem Egy Nyári Reggelen című poémáját, a hallgatóságból négyen a helyszínen kimúltak belső vérzés következtében, és a Közép-Galaktikus Művészet-Manipuláló Tanács elnöke is csak úgy menekült meg, hogy lerágta a saját lábát. Morrogh, mint jelentették, »csalódottan értesült« a költemény fogadtatásáról, és Kedvenc Fürdőszobai Gargarizálásaim című, tizenkét kötetes eposzának felolvasására készült, amikor is a saját vastagbele elkeseredett gesztusra szánta el magát az élet és a civilizáció védelmében. Egyenesen keresztülszökkent Morrogh nyakán, és kiszorította agyából a szuszt. A világ legrosszabb költészete megsemmisült alkotójával, a redbridge-i Paul Neil Milne Johnstone-nal együtt, amikor a Föld bolygó megsemmisült. A Vogon költészet ezekhez képest enyhe.”

A vogon költészetet hallgatni megfelel egy inkvizíciós vallatásnak, mint azt Arthur Dent és Ford Prefect tapasztalta, amikor a vogon kapitány versét kellett meghallgatniuk azelőtt, hogy kidobták őket a zsilipkapun át a világűrbe.

Részlet:
Ó, pirsönő morgolosta
Vizelevényeid mint a
többözös rejtjeméh hátán a szederjes gennyekély.
Huss, fohászom száll feléd
kedvelátos zümmögényem!
Abroncskodón körbesarj suhogó pettyeleveddel,
mert szétmarcangolom takonybibircsókjaidat
pacagánycsökömmel, meglásd!
––Prostatikus Vogon Jeltz, vogon tisztviselő

A Galaxis útikalauz stopposoknak-művekben egy vogon vers hangzik el. Egy második Neil Gaiman Don't Panic: The Official Hitchhiker's Guide to the Galaxy Companion című könyvének mellékletében olvasható, a következő a második rádiójátékban, majd a negyedik a regénysorozat Eoin Colfer által írt Ja, és még valami... című hatodik részében.

Források

További információk
A vogon költészet a BBC weboldalán
Vogon vers generátor a BBC weboldalán

Költészet
Galaxis útikalauz stopposoknak

en:Vogon poetry
cy:Y Fogonydd
Brezovica (egyértelműsítő lap)

Horvátország
 Brezovica, Zágráb déli negyede
 Berzőce (horvátul Brezovica), település Verőce-Drávamente megyében
 Brezovica, település Eszék-Baranya megyében

 Szlovákia
 Brezovica, település a Zsolnai kerület Turdossini járásában
 Berzevice, (szlovákul Brezovica nad Torysou), település az Eperjesi kerület Kisszebeni járásában

 Szlovénia
 Brezovica, város Közép-Szlovénia régióban
 Lendvanyíres (szlovénül Brezovica), település a Muravidéken
1077



Események

Határozott dátumú események 
 március 15. – A német fejedelmek Sváb Rudolfot választják királyukká, a kiközösített IV. Henrik ellenében, ami hosszú belviszályhoz vezet.
 április 24. – Meghal I. Géza király, akit öccse, I. László követ a magyar trónon. (Gézát – a Képes krónika szerint – a váci püspöki székesegyházban temetik el.)

Határozatlan dátumú események 
 január – I. Vszevolod kijevi nagyfejedelem trónra lépése.
 az év folyamán –
 A Canossa-járás során IV. Henrik vezekelve kéri a Canossa várába zárkózott VII. Gergely pápát, hogy oldozza fel a kiközösítés alól, de a pápa nem helyezi vissza a trónra. 
 II. Róbert normandiai herceg fellázad apja, I. Vilmos angol király ellen.
 A szeldzsuk törökök elfoglalják Nikaiát.
 I. Szulejmán lesz a Rúmi Szultánság uralkodója.
 Dukla királyság alapítása.
 A  Clunyi apátság alapítása.

Születések
 I. Sándor skót király († 1124)

Halálozások 
 április 24. – I. Géza magyar király (* 1040 körül)
 Poitoui Ágnes, III. Henrik német-római császár felesége, majd régens (* 1044)
 Anawratha myanmari király (* 1044)

Jegyzetek 

11. század
1077