Magyarkeszi

Magyarkeszi község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
Magyarkeszi Tolna megye északnyugati, a Somogy-Tolnai dombság északi részén, három vármegye találkozásánál (Tolna, Somogy, Fejér) fekszik. Területének nagysága 3185 hektár, ebből a belterület 356 hektár.

A Tita-patak völgyében meghúzódó községet a 65-ös főútról az Iregszemcsénél leágazó mellékúton keresztül érhetjük el, ez az út Nagyszokolyig a 6407-es, onnantól a 6409-es számozást viseli. Fejér megye felől (Szabadhídvég) irányából Felsőnyéken át vezet ide az út (ez ugyancsak a 6409-es számozást viseli). Viszonylag jól járható földúton Ozora felől (Fürgeden át) is megközelíthető a falu. A legközelebbi város a 20 kilométerre lévő Tamási, de Siófoktól - így a Balatontól is - mindössze 35 kilométer távolságra fekszik.

Története 
1703-ig Kesze vagy Keszi volt a hely elnevezése. A török hódoltság után elpusztult települést I. Lipót király az Esterházy családnak adományozta, akik felvidékről telepítettek ide új lakókat, s a helység neve ekkor Kesziről Tótkeszire változott, s csak 1903-tól viseli mai nevét, Magyarkeszit.

A hely már a kőkorszakban is lakott volt. A honfoglalás után a gutkeled nemzetség vette birtokba. Egyházi dokumentumok alapján 1274-ben temploma és plébániája volt, mely a török uralom alatt elpusztult. Az 1514-es Dózsa György-féle parasztfelkelés idejére a falu lakossága elérte a hatszáz főt. Az 1526-os mohácsi vész után az akkor 500 lelket számláló falu lakosságát a török rabláncra fűzte és az időseket elpusztította. Akik életben maradtak, a környék erdeiben elbujdostak.
Hazafias tetteikért I. Lipót magyar király (1640-1705) e területeket az Esterházy családnak adományozta, ők voltak a legjelentősebb telepítők.

Az Osztrák–Magyar Monarchia idején is említik Tótkeszit, mint a megye - dombóvári járás néven ismert - nyugati részén található 30 jelentősebb község egyikét. A forrás ekként emlékezik meg a környékről:
"Ez a föld a somogyival egyező, s mint mondva volt, alacsony hegyekkel ritkásan szegdelt hullámos domborzatú, gazdagon termő mezőség. Népe egészen magyar; s mint a föld, úgy a nép is a somogyival alkatban, színben, viseletben, szójárásban, életfoglalkozásban, erkölcsben rokon; erős, dolgos, kitartó, barátkozó, ingerlékeny, makacs s a végletekben szilaj." (Forrás: Az Osztrák–Magyar Monarchia Irásban és Képben; Arcanum, 2001)

A község lakosai 1703-ban reformátusok lettek, majd 1727-ben alapították újra a katolikus közösséget. A mai Szent Mihály arkangyal templom 1742-ben épült. Kegyura 1880-ban  Esterházy Miklós herceg. Anyakönyvet 1735-től kezdve vezetnek, ettől kezdve vannak adatok a lakosok számáról és felekezeti összetételéről:
 1840: 1547 lakos, ebből 1406 római katolikus, 2 evangélikus, 7 református, 14 izraelita, 118 egyéb vallású
 1910: 1924 lakos, ebből 1845 római katolikus, 15 evangélikus, 31 református, 33 izraelita,
 1940: 2504 lakos, ebből 2435 római katolikus, 6 evangélikus, 45 református, 17 izraelita, 1 egyéb vallású
 1983: 1772 lakos, ebből 1700 római katolikus
 1948: 5 tanerős római katolikus általános iskolájában 359 tanuló tanul

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kiss Károly (független)
 1994–1998: Kiss Károly (független)
 1998–2001: Kiss Károly (független)
 2001–2002: Kincses Imre (független)
 2002–2006: Kovács Erzsébet (független)
 2006–2010: Kovács Erzsébet (független)
 2010–2014: Kovács Erzsébet (független)
 2014–2019: Kovács Erzsébet (független)
 2019-től: Kovács Erzsébet (független)

A településen 2001. június 10-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86%-a magyarnak, 8,2% cigánynak, 3,1% németnek, 0,2% románnak mondta magát (12,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,9%, református 3,5%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 11,8% (17,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Mihály arkangyal római katolikus templom (barokk, 1742). Lépcsősoron keresztül megközelíthető, magaslaton szabadon álló, egyhajós, nyugati homlokzati tornyos templom, a hajónál keskenyebb, félkörívesen záruló szentéllyel, a szentély felől kontyolt nyeregtetővel, a szentély északi oldalán félnyeregtetős sekrestyével. A nyugati homlokzat enyhén kilépő középrizalitjában a karzataljba vezető, kőkeretes kapu, a karzatablak két oldalán fülkében újabb szobrok, a féloromzatokon egy-egy kőváza. A hajóban csehsüveg-, a szentélyben csehsüvegboltozat és félkupola, a sekrestyében fiókos dongaboltozat. A toronyban a hajó felé nyíló, csehsüvegboltozatos orgonakarzat. Falképek és kifestés: 1942. Üvegablakok: 20. század. Berendezés: jellemzően 18. század második fele. Orgona: 1883 (Angster József). A felvezető lépcsősor mellett Szentháromság-szobor 1924-ből. A templomtól K-re L alaprajzú, földszintes, kontyolt nyeregtetős, 18. századi, átalakított és bővített plébániaház, régebbi szárnyában dongaboltozatos, mellvédes árkádsorú udvari folyosóval. (Forrás: Magyarország Műemlékjegyzéke - Tolna megye; Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, 2006)
 Gizella hengermalom (19. század). Erősen leromlott állapotban van, eredeti funkcióját már nagyon régóta nem tölti be, jelenleg befektetőre vár.
 Felső iskola (1927). A falu egyik legszebb épülete, mely 1927-ben épült, közvetlenül a templom szomszédságában található.
 Építészeti érdekességnek számítanak a házak portáira emelt házi szentségfülkék.

Híres emberek 
 Itt született Dénes Oszkár (1891 - 1950) színművész.
 Itt született Teplán István (1932–) Széchenyi-díjas magyar kémikus, biokémikus, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja.

Hagyományos rendezvények 
 Népzenei Ki Mit Tud?
 Fogathajtó verseny
 Kézműves tábor
 Falunap - Elszármazottak találkozója

Civil szervezetek 
 Hagyományőrző Népdalkör
A csoport 1985-ben alakult, ekkor citerások kísérték a helyi asszonyok énekét. Előbb csak a maguk szórakoztatására énekeltek, később a szűkebb környezetüknek is bemutatkoztak. Az alapítás óta eltelt időben igen nagy szerepet vállaltak a hagyományok feltárásában és felelevenítésében.

 Nyugdíjasklub
A helyi nyugdíjasklub tagjai minden héten találkoznak, eközben kézműves dolgokat készítenek (gobelin, varrás, csuhé, hímzés), melyekből a falunapon kiállítás látható.

 Keszi Sportegyesület
A községben 1994-ben alakult labdarúgócsapat, mely a megyei bajnokságban szerepel.

 Polgárőrség
Az egyesület 2003 óta működik, bűnmegelőzési, forgalomirányítási és önkéntes tűzoltási feladatokat lát el.

 Magyarkeszi-Nagyberény Közös Vadásztársaság
A Társaság a földtulajdonosi közösség által bérbe adott földterületen gazdálkodik. Területén kiváló minőségű gímszarvas-, őz- és vaddisznó állomány található. A nagyvadállomány mellett jelentős az apróvad is, jellemzően a fácán és a nyúl.

 Magyarkeszi Község Fejlesztéséért Alapítvány
Az Alapítvány jóvoltából 1999-ben itt nyílott meg az ország 40. Teleháza, hozzásegítve a helyieket az informatikai fejlődéshez. A Teleház jelenleg a Könyvtárban áll a lakosság rendelkezésére. Az alapítvány 2002 óta főként hátrányos helyzetű családok foglalkoztatását biztosítja pályázati lehetőségek igénybevételével.

Jegyzetek

További információk 
 Magyarkeszi az utazom.com honlapján
 Magyarkeszi térképe 
 Magyarkeszi Google térképen
 Tolna vármegye térképén
 Somogy vármegye térképén, még Tótkesziként
 Kikapcsolódás: Mókus horgásztó

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései