alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ervenik

Ervenik je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Šibensko-kninskoj županiji.

Zemljopis 
Ervenik se nalazi na području Bukovice uz rijeku Zrmanju. Istočnim rubom općine prolazi državna cesta Knin - Gračac.

Stanovništvo 
Prostor općine Ervenik je rijetko naseljen i ekonomki zaostao. Posljedice rata su još vidljive i danas tu živi svega 1/4 prijeratnog stanovništva. Gotovo jedino stanovništvo su Srbi ( 94.9 %), dok je Hrvata 3.1 %. Nekad su Hrvati činili značajan udio stanovništva, ali su se gotovo svi iselili poslije drugog svjetskog rata.

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Ervenik imala je 988 stanovnika, raspoređenih u 5 naselja:
 Ervenik - 227
 Mokro Polje - 211
 Oton - 168
 Pađene - 160
 Radučić - 222

Uprava 
Općinu čine naselja Ervenik, Mokro Polje, Oton, Pađene i Radučić.

Historija 
U Erveniku je stoljećima postojala katolička župa koja je još 1940. imala 600 vjernika. Danas tu živi svega 30 Hrvata.

Mjesto je dosta razoreno nakon operacije Oluja.

Ekonomija 
Značajna tvornica prije rata je bila Ponos-tvornica odjevnih predmeta, koja je uništena u ratu.

Znameniti ljudi

Spomenici i znamenitosti
 Pravoslavna crkva Svetog Nikole iz 1669. godine.
 Crkva Svetog Mihovila iz XV. stoljeća.
 Kegljevića gradina, najstarija Građevina na prostoru općine Ervenik, prvi put se spominje 1433 u nagodbi kralja Sigismunda sa Mlečanima. Nalazi se u gornjem toku rijeke Zrmanje.
 Ljubomir "Ljuba " Travica, poznati odbojkaški trener

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Šibensko-kninska županija
Cavtat

Cavtat, gradić smješten u istočnom dijelu Župske vale, 19 km jugoistočno od Dubrovnika, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, općina Konavle, prema popisu iz 2001. godine imao je 2.015 stanovnika. Naziv Cavtat je kroatizirani oblik od Civitas vetus, kako su njegovi bjegunci u Dubrovniku nazivali svoje matično naselje Epidaurum. Epidaurum je grad koji se u rimsko doba razvio na poluotoku, središtu današnjeg Cavtata. Danas je Cavtat prije svega turističko mjesto.

Slavni ljudi 
Cavtat je rodno mjesto znamenitog hrvatskog pravnika i znanstvenika Baltazara Bogišića, (Valtazar Bogišić) autora Opšteg imovinskog zakonika za knjaževinu Crnu Goru. Bogišić je svu svoju imovinu ostavio Cavtatu te se danas u Cavtatu nalazi Bogišićev arhiv.

U Cavtatu je 1855. godine rođen Vlaho Bukovac, jedan od najpoznatijih hrvatskih slikara. Poznatija su mu djela velike dekorativne kompozicije Dubravka i Gundulićev san.

Među poznatim osobama rođenim u Cavtatu, neizbježno je i ime hrvatskog političara Frana Supila, rođenog u Cavtatu 1870. godine, borca za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom.
 Dževher ibn Abdulah Sicilijanac, egipatski državnik i vojskovođa
 Miho Bošković , poznati vaterpolista i najbolji igrač svijeta
 Frano Miljan (1857.-1934.), otac američkog glumca Johna Miljana.
 Marija Miljan (1860.-1895.), majka američkog glumca Johna Miljana.

Znamenitosti 

U Cavtatu postoje brojne stare palače i rezidencije pomoraca. knežev dvor, Bogišićev arhiv, Meštrovićev mauzolej obitelji Račić, crkva Sv. Nikole i dr. Sačuvani su spomenici iz rimskog vremena, između ostaloga ostaci kazališta. Sačuvani su i ostaci gradskih zidina, akvedukta, monumentalne jezgre - nimfeja i jedne veće gradske vile.

Historija 
U rimski grad 614. godine prodiru Slaveni pa se težište života seli u bolje zaštićeni Dubrovnik. Slavenski Cavtat je pripadao nakon toga Travunji, a 1426. godine kupuje ga Dubrovnik od vojvode Radoslava Pavlovića te je od tada Cavtat drugi centar republike i ima važnu ulogu u društvenom životu.

Turizam 
Danas su Cavtat i općina Konavle turistički izuzetno razvijeni. U mjestu i okolici nalazi se pet hotela, između ostalih i hotel Croatia, hotel s pet zvjezdica. Razvijen je i privatni i kamping smještaj.

Sport 
U Cavtatu djeluje i vaterpolski klub „Cavtat”.

Vanjske veze 
 Turistička zajednica
 Cavtat Info 

Naselja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji
Janjina (Hrvatska)

Janjina je općina u Hrvatskoj, smještena na poluotoku Pelješcu, koja administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.
Janjina se sastoji od dva sela. Jedno je glavno, veliko selo i zove se Janjina, a drugo je manje i zove se Zabrežje.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Janjina imala je 593 stanovnika, raspoređenih u 5 naselja:
 Drače - 64
 Janjina - 256
 Osobjava - 37
 Popova Luka - 40
 Sreser - 196

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Pelješac
Dubrovačko primorje (općina)

Dubrovačko primorje je općina u Hrvatskoj koja administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Geografija 
Općina se nalazi sjeverozapadno od Dubrovnika, a na sjeveru graniči s bosanskohercegovačkom općinom Neum.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dubrovačko primorje imala je 2.216 stanovnika, raspoređenih u 20 naselja:
 Banići - 143
 Čepikuće - 95
 Doli - 207
 Imotica - 85
 Kručica - 34
 Lisac - 34
 Majkovi - 218
 Mravnica - 45
 Ošlje - 96
 Podgora - 33
 Podimoć - 44
 Slano - 552
 Smokovljani - 101
 Stupa - 73
 Štedrica - 61
 Točionik - 26
 Topolo - 152
 Trnova - 45
 Trnovica - 37
 Visočani - 135

Uprava 
Područje Dubrovačkoga primorja administrativno obuhvaća istoimenu općinu.Općinsko sjedište je mjesto Slano,koje broji nešto više od 500 stanovnika.Općina Dubrovačko primorje pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Historija

Gospodarstvo

U prvih 9 mjeseci 2014. godine u Dubrovačkom primorju boravilo je 31 127 gostiju i oni su ostvarili 168 168 noćenja. Na turizmu se intenzivno radi, a krajem listopada 2014. očekuje se početak gradnje ACI marine u Slanome. Bit će kapaciteta priveznih mjesta za 200 plovila duljine od 11 do 25 m. Slano ima dva hotela.

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Izvori

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Zažablje

Zažablje je selo i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Pojezerje

Pojezerje je općina u Hrvatskoj, koja se nalazi u sjevernom dijelu Dubrovačko-neretvanske županije.

Zemljopis

Stanovništvo

Naseljena mjesta
Brečići, Dubrave, Kobiljača, Mali Prolog, Otrić-Seoci i Pozla Gora.

Uprava 
 Borislav Dominiković

Povijest

Gospodarstvo

Znameniti ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Kula Norinska

Kula Norinska je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Dobila je ime po monumentalnoj utvrdi iz 16. stoljeća.

Geografija

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kula Norinska imala je 1.926 stanovnika, raspoređenih u 9 naselja:
 Borovci - 33 
 Čarapine -
 Desne - 130 
 Grgići - 
 Jakići -
 Krvavac - 613
 Krvavac II - 236
 Kula Norinska - 302
 Matijevići - 100
 Momići - 215
 Nova Sela - 55
 Podrujnica - 142
 Šiljegi (Iskisli) - 
 Vladimiri -

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Slivno

Slivno je općina u Hrvatskoj, smještena u sjevernom dijelu Dubrovačko-neretvanske županije.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest
U selu je rujna 1922. došlo do sukoba između seljaka koji su obrađivali polje isušeno od močvare i posjednika polja.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Orebić

Orebić je općina u Hrvatskoj, na poluotoku Pelješcu.

Geografija 
Orebić je smješten na jugozapadu poluotoka Pelješca ispod brda Svetog Ilije. Nalazi se na Pelješkom kanalu nasuprot grada Korčule na istoimenom otoku te je s njim povezan trajektom.

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Privreda 
Danas je najvažnija djelatnost turizam (razvija se od 1960). Značajna je i tranzitna prometna uloga (trajektna veza s Korčulom). U povijesti je najznačajnija djelatnost bila pomorstvo (Orebić je bio poznat kao grad s mnogo pomorskih kapetana).

Znameniti ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 
Naselja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji
Pelješac
Trpanj

Trpanj je grad i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na poluotoku Pelješcu.

Zemljopis 
Područje Trpnja ima sve karakteristike sredozemne klime s klimatskim razlikama koje su posljedica postojanja visoke planinske barijere neposredno uz obalu, niza otoka i povremenih kontinentalnih utjecaja.

Stanovništvo

Uprava

Povijest 
Trpanj ima značajno mjesto u povijesti hrvatskog narodnog preporoda u Dalmaciji, jer je on bio prvim mjestom u kojem je hrvatski jezik službeno stavljen ispred talijanskog, i to odlukom kojom se trgovačke knjige moraju voditi na hrvatskom jeziku.

Gospodarstvo 
Hotel Faraon

Konoba "Škojera", Tel: +385 20 743 454, http://www.skojera.webs.com/

Znameniti ljudi 
 Ena Begović, hrv. filmska i kazališna glumica
 Mia Begović, hrv. filmska i kazališna glumica

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 Nogometni Klub Faraon Osnovan je 1919. god.
 vaterpolski klub "Trpanj"

Vanjske veze 

 Turistička zajednica Općine Trpanj

Dubrovačko-neretvanska županija
Pelješac
Mljet (općina)

Mljet je općina u Hrvatskoj koja pokriva područje istoimenog otoka u Dubrovačkom arhipelagu, a administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Znameniti ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Mljet
Lumbarda (općina)

Lumbarda je malo mjesto na istočnom rtu otoka Korčule i općina Dubrovačko-neretvanske županije.

Zanimljivim je čini živopisan netaknuti krajolik, razvedena obala i kristalno čisto more koje je okružuje, pješčane plaže koje su rijetkost na Jadranu, bogata povijest sačuvana u pisanim dokumentima starim više od dva tisućljeća, blizina prekrasnog grada Korčule, sjenoviti maslinici, izvrsno vino od sorte grožđa koja odbija uspjevati igdje drugdje, sačuvani narodni običaji i gastronomski specijaliteti domaće kuhinje.

Lumbarda je u prošlosti bila ladanjsko odredište korčulanskih biskupa i vlastele, a i danas odiše ladanjskim ugođajem. Smještena je uz morske uvale i na padinama brežuljaka što okružuju dolinu kojom dominiraju vinogradi. Do nje se stiže iz šest kilometara udaljene Korčule cestom koja prolazi kroz maslinike i borovu šumu. Tu živi 1200 stanovnika koji su se stoljećima bavili vinogradarstvom, ribarstvom i kamenoklesarstvom. Danas su domaćini mnogim gostima koji ljeti traže miran, siguran i osobit odmor.

Kupače privlače pješčane plaže i arhipelag od dvadesetak otočića nadomak mjesta. Krajolik je prepun mirisa mediteranskog aromatičnog bilja, borova i soli, a bojama dominira paleta boje mora od tirkizne do tamnomodre, bjelina pijeska i kamena, zelenilo borova i srebnrozelena boja agava. Nad tim se krajolikom, uz kliktanje galebova i šum valova pod maestralom, prosipa toplina sunca koja opija i duh i tijelo.

Gurmane prilvače domaći specijaliteti pripremljeni od svježih namirnca iz mora i lumbarajskih vrtova. Ljubitelji i poznavaoci vina u Lumbardu dolaze izdaleka kako bi kušali grk, bijelo vino koje se proizvodi od autohtone sorte grožđa istog imena.

O svojim običajima, plesovima, pjesmama, zanatima, umjetnicima, jelima i vinu domaćini svoje goste upoznavaju kroz «Lumbarajske užance», splet priredbi i događaja koje večeri u Lumbardi čine nezaboravnima.

Vanjske veze 

 Lumbarda na internetu
 Turistička zajednica Lumbarde
 / info lumbarda 

Naselja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji
Korčula
Blato (općina)

Blato je naselje na jadranskom otoku Korčula i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj.

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Blato imala je 3.680 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
 Blato - 3.659
 Potirna - 21

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 3.622 (98,42)
 Srbi - 14 (0,38)
 Slovenci - 5 (0,14)
 Makedonci - 4
 Crnogorci - 3
 Bošnjaci - 1
 Mađari - 1
 Ukrajinci - 1
 ostali - 18 (0,49)
 neopredijeljeni - 11 (0,30)

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Marija Petković, časna sestra proglašena blaženom, utemeljiteljica redovničke zajednice Kćeri Milosrđa sv.Franje, jedine redovničke zajednice osnovane u Hrvatskoj.

 Meri Cetinić- poznata pjevačica

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Korčula
Smokvica

Smokvica naselje na otoku Korčula i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
Aktivno djeluje nogometni klub "Jadran". Okuplja juniore i seniore. Za sada, nastupa u najnižoj županijskoj ligi Dubrovačko-meretvanske županije.

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Korčula
Vela Luka

Vela Luka je gradić na otoku Korčula i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Zemljopis 
Vela Luka je smještena na zapadu otoka Korčule. Nalazi se na dubokom zaljevu pogodnom za izgradnju luke. Nastala je kao luka za potrebe mjesta Blato u unutrašnjosti otoka, ali se je kasnije razvila kao samostalno naselje. Trajektom je povezana sa Splitom i Lastovom. Iznad grada se nalazi brdo Hum. U blizini je otočić Ošjak s poznatom park-šumom, a nešto dalje otočić Proizd.

Stanovništvo

Uprava

Historija

Privreda 
Glavna djelatnost je turizam. Značajna je tranzitna prometna uloga (trajektna veza). Važne su i lučke djelatnosti (za potrebe cijelog otoka).

Slavni ljudi 
 Šime Vučetić
 Danijel Dragojević
 Izvor Oreb
 Oliver Dragojević
 Jasna Zlokić
 Perica Vlašić

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 vaterpolski klub "Vela Luka"

Vanjske veze 

Dubrovačko-neretvanska županija
Korčula
Lastovo

Lastovo je otok u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

Geografija 
Površina otoka: 41 km2

Broj stanovnika: 835 st. (2001.)

Duljina: 10 km

Širina: 5,8 km

Najviši vrh otoka: Hum (417 m). 

Oko otoka Lastova se nalazi 46 otočića i hridi. Sam otok Lastovo je najveći otok u Lastovskom arhipelagu, koje se grana prema sjeveroistoku prema otočićima Lastovnjacima i Vrhovnjacima.

Najveću razvedenost imaju sjeverozapadna i zapadna obala.

Najšumovitiji je hrvatski otok - preko 70 postotaka šumovite površine.

Stanovništvo 
Od značajnijih naselja, na otoku su naselja Lastovo (451 st. 2001.) i Ubli. 

Hrvati su jedini autohtoni i većinski stanovnici ovog otoka.

Na Lastovu se govori jedinstvenim podnarječjem hrvatskog jezika, čakavski jekavski (ne ijekavski).

Historija 
Postoje arheološki nalazi u uvali Ublima (na jugozapadnoj obali) iz starorimskog razdoblja i ranog srednjeg vijeka.

U vrijeme grčke kolonizacije spominje sa kao Ladesta. 

Od ranog srednjeg vijeka mijenjao je vlasnike: [Bizant]], Mletke (nakon 1000.), Dubrovačku Republiku (od 13. stoljeća), Habsburšku Monarhiju (od 1797., nakon Campoformijskog mira). Za Napoleona, nakratko ga zauzimaju i njime vladaju Francuska i Velika Britanija. 

Rapalskim ugovorima prigrabiva si ga Italija. Nakon 2. svjetskog rata je u sastavu NR Hrvatske, kasnije SR Hrvatske u sklopu SFRJ. U tom periodu je služio kao jedna od glavnih vojnih baza, zbog čega je, slično kao i Vis, bio proglašen zatvorenim područjem, te se na njemu, za razliku od ostatka jadranske obale, nije mogao razvijati turizam. Lastovčani su se zbog toga odseljavali u veće gradove.

Izbijanjem rata u Hrvatskoj, JNA je otok stavila pod okupaciju. S njega se povukla u proljeće 1992. godine.

Park prirode Lastovsko otočje 
"Park prirode Lastovsko otočje" proglašen je zaštićenim područjam 29.9.2006. god, ukupne površine 53 km2 i 143 km2 morske površine. Spada u vanjsku skupinu južnodalmatinskih otoka i obuhvata najjužniji hrvatski naseljeni otok Lastovo s pripadajućim otocima, otočne skupine Lastovnjaci i Vrhovnjaci te otok Sušac, ukupno 46 otoka, otočića, hridi i grebena (najveći od njih su Lastovo i Sušac).Posebnost Lastovskog otočja je bogata kulturno istorijska baština – brojne kamene crkvice, životopisni fumari, te tradicionalni lastovski Poklad.

Reference

Vanjske veze 

 Portal za PP Lastovo

 
Otoci u Hrvatskoj
Otoci Jadranskog mora
Dubrovačko-neretvanska županija
Parkovi prirode u Hrvatskoj
Kup Radivoja Koraća (Srbija)

Kup Radivoja Koraća je zvanični naziv nacionalnog košarkaškog kupa Srbije. Ime je dobio u čast Radivoja Koraća, bivšeg jugoslovenskog reprezentativca, koji je poginuo 1969. u saobraćajnoj nesreći blizu Sarajeva. Kup je dobio ime na inicijativu KK Hemofarm, nakon ukidanja istoimenog evropskog takmičenja i promena imena Savezne Republike Jugoslavije u Državna Zajednica Srbija i Crna Gora. Nakon razdruživanja Srbije i Crne Gore 2006, Kup Radivoja Koraća je postalo ime nacionalnog kupa Srbije.

Osvajači 

Nacionalni kupovi u košarci
Košarka u Srbiji
Roslin (Midlothian)

Roslin (za koga se ponekad koristi naziv Rosslyn) je selo u Midlothianu u Škotskoj, južno od glavnog grada Edinburgha. Smješten je oko 20 km (12 milja) od edinburškog aerodroma.

Uz njega se vezuju:

 Rosslynska kapela
 Roslinski zamak
 Bitka kod Roslina, 1303 
 Roslinski institut, gdje je klonirana ovca Dolly.

Ime Roslin dolazi od keltskih riječi "ross" za stjenovito prebrežje i "lynn" za vodopad. Legende kažu da je selo godine 203. n.e. osnovao Asteriuje, Pikt. Roslin je postao važan kao sjedište porodice St. Clair. Godine 1456. kralj James II mu je dao status burgha (grada). Kopanje ugljena je od 12. do kasnog 20. vijeka bilo glavno zanimanje stanovnika sela.

Danas pored sela postoji nacionalni park Roslin Glen. 

Po Roslinu je prozvano predgrađe Roslyn Dunedina na Novom Zelandu, isto kao i naselje Roslindale u američkom gradu Bostonu.

Naselja u Škotskoj
Dolly (ovca)

Dolly [ˈdɒli] (Edinburgh, 5. srpnja 1996. – Edinburgh, 14. veljače 2003.), ovca, prvi sisavac koji je uspješno kloniran iz odrasle somatske stanice. Klonirana je na Institutu Roslin u Midlothianu u Škotskoj, te je živjela do svoje smrti u dobi od šest godina. Njeno rođenje je objavljeno 22.2. 1997.

Ovca je ispočetka imala šifrirano ime "6LL3". Naziv "Dolly" je došao od farmera koji su pomagali njenom rođenju, u počast Dolly Parton, s obzirom da je klonirana stanica od mliječne žlijezde. Tehnika koju je ovjekovječilo njeno rođenje je somatski stanični nuklearni transfer, u kome se stanica stavlja u ovum bez jezgre, a potom dvije stanice spajaju i razvijaju u embrion. Kada je Dolly klonirana godine 1996. iz stanice šestogodišnje ovce, postala je predmetom kontroverzi koje traju do današnjih dana. 

Dana 9. travnja 2003. njeni su punjeni ostaci izloženi u edinburškom Kraljevskom muzeju, dijelu Nacionalnih muzeja Škotske.

Vidi još 

 Zhong Zhong i Hua Hua
 lista kloniranih životinja

Izvori

Eksterni linkovi 

 Dolly the Sheep, 1996-2000 from the Science Museum, London 
 Roslin Institute: Update on Dolly and nuclear transfer 
 Photos of Dolly and other cloned animals 

Znamenite životinje
Kloniranje
Mirko Novosel

Mirko Novosel (Zagreb, 30. lipnja 1938. - Zagreb, 20. srpnja 2023.), jugoslavenski i hrvatski košarkaš i trener.

Novosel je igrao za zagrebačku Lokomotivu, u kojoj je i započeo trenersku karijeru. Cibonu je predvodio od 1967. do 1971. i od 1976. do 1988. i sa kojom je osvojio 2 titule prvaka Evrope, 2 Kupa kupova, 3 prvenstva Jugoslavije i 9 Kupova Jugoslavije. Savezni trener jugoslovenske reprezentacije bio je od 1971. do 1976, kada je radio u tandemu sa Rankom Žeravicom. U to vrijeme Jugoslavija je 2 puta bila evropski prvak (1973. i 1975.) i po jedanput evropski (1971.), svjetski (1974.) i olimpijski (1976.) vicešampion.

Kandidiran je 2007. za ulazak u Košarkašku kuću slavnih.

Jugoslavenski košarkaši
Hrvatski košarkaši
Košarkaši KK Cibone
Jugoslavenski košarkaški treneri
Hrvatski košarkaški treneri
Treneri KK Cibone
Biografije, Zagreb
Izbornici košarkaške reprezentacije SFR Jugoslavije
Izbornici košarkaške reprezentacije Hrvatske
Evropski prvaci u košarci (treneri)
Pobjednici EuroLige (treneri)
Jugoslavenski olimpijci
Osvajači olimpijskih medalja u košarci (treneri)
Članovi Košarkaške kuće slavnih Naismith Memorial
Članovi FIBA Kuće slavnih
Dobitnici nagrade Franjo Bučar
Zmijavci

Zmijavci su općina u Hrvatskoj smještena u Imotskoj krajini. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis 
Općina Zmijavci nalazi se u Imotskom polju, 8 km južno od grada Imotskog. Površina Općine iznosi 14 km2.

Stanovništvo 
Prema popisu iz 2001. godine Općina ima 2.130 stanovnika.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo 
Stanovništvo se pretežno bavi vinogradarstvom i poljoprivredom.

Slavni ljudi 
 Ivica Todorić - poduzetnik
 Ivo Lončar - novinar i saborski zastupnik
 Ivan Milas - saborski zastupnik
 Milan Ivkošić - novinar
 Ivan Gudelj - bivši nogometaš i nogometni trener
 Mladen Karoglan - nogometaš i poduzetnik
 Zvonko Todorić - kuglaš
 Luka Milas - znanstvenik

 Miroslav Piplica - svjetski prvak u kickboxingu

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 NK Croatia Zmijavci

Vanjske veze 

 Službena stranica Općine Zmijavci

Splitsko-dalmatinska županija
Zagvozd

Zagvozd je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Imotskoj Krajini, odnosno Dalmatinskoj Zagori, a pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Geografija 
Nalazi se iza Biokova, u gorskom dijelu Zagore. Kroz njega vodi stara Napoleonova cesta, građena 1804. do 1809. godine dok je Dalmacijom upravljao providur Danese, a vojni zapovjednik bio maršal Marmont.

Zagvozd je smješten između Biokova i više brda sa sjeverne strane mjesta - Orljače (909 m n/m), Velikog Drežnja (775 m), Golog Brda (636 m) i Lukove glave (742 m). Prostire se u pravcu sjeverozapad-jugoistok u dužini od 10 km, a od sjeveroistoka do granice na planini Biokovo u širini 8 km. Najveći dio njegove površine je planinski. Obradivog tla je svega 413 ha, pašnjaci zauzimaju 4252 ha, na šume otpada 1512 ha, dok je neplodnih površina 25 ha. Naselje Zagvozd graniči s Krstaticama, Župom, Velikim Brdom, Bastom, Grabovcem, Medovdocem, dok su granice općine nešto drugačije. Općina graniči s Grabovcem, Medovdocem, Slivnom, Rašćanima, Velikim Brdom i Bastom.

Stanovništvo 

Prema popisu iz 2001. godine, Zagvozd ima 1642 stanovnika.

Naseljena mjesta 
Biokovsko Selo, Brnići, Krstatice, Lelasi, Rastovac, Rašćane Gornje, Šarići, Zagvozd, Župa i Župa Srednja.

Slavni ljudi 
 Vedran Mlikota, glumac
 Joško Čagalj (Jole), pjevač
 Stipe Šuvar, političar

Spomenici i znamenitosti 
 Vukov greb, najpoznatiji hrvatski stećak koji je bio jedan važan sastavni dio velikih izložbi u Budimpešti, Parizu i Sarajevu, reljef na stećku prikazuje lovca sa mačem koji lovi jelene (iako im okolica Zagvozda nije stanište).

Kultura 
 Kazališni festival Glumci u Zagvozdu

Vanjske veze 

 Službena stranica općine
 Zagvoški internetski portal
 HPD Sv. Jure Zagvozd

Splitsko-dalmatinska županija
Šestanovac

Šestanovac je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Naseljena mjesta 
Grabovac, Katuni, Kreševo, Rubići, Šestanovac i Žeževica.

Stanovništvo

Uprava

Povijest
Mjesto je novijeg postanka. Nastalo je na križanju dviju cestovnih prometnica (Split-Blato n/C-Imotski i Omiš-Dubci-Zadvarje-Cista Provo). Ime je dobilo prema obližnjem zaselku Šestanima.

Gospodarstvo

Znameniti ljudi
fra. Mate Nikola Roščić

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Runovići

Runovići su općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis 
Runovići su smješteni u zaleđu planine Biokovo. 

Runovićki zaseoci nanizani su duž južnog ruba Imotskog polja.

Stanovništvo 
Općina Runović ima ukupno 2.643 stanovnika. U naselju Runović živi 2.071 stanovnik, u Slivnu 524, a u Podosju živi 48 stanovnika. Samo je jedna osoba starija od 95 godina.

Uprava

Historija

Gospodarstvo

Slavni ljudi
Petar Puljiz-Pero

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
 Nk Mračaj Runović
Nk MRAČAJ osnovan je 1964 g. . U svojoj bogatoj povijesti dao je nekoliko svjetski poznati nogometaša. Najpoznatiji je svakako kapetan "vatrenih" Zvonimir Boban. Tu su još Ivan-Iko Buljan, Branko Tucak, Ivan Gudelj, Stanko Mršić,Mladen Karoglan... Klub godinama plovi po regionalnim ligama od 3 do 5 lige. Igralište se nalazi tik uz rijeku Vrljiku i nosi naziv POJILO. Klub je ime dobijo po brdu iznad sela Runovići. 

 Boja dresa: plava
Himna: "ko u mračaj dirne, ježa će gucati" 
Navijačka skupina: Lamara (ime dobili po staroj limenoj školi koja se nalazila uz igralište)

Vanjske veze 
 Runovići - službena stranica 

Splitsko-dalmatinska županija
Proložac

Proložac je općina u Hrvatskoj, smještena u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Naseljena mjesta 
Pet je naselja u sastavu općine (stanje 2008.), to su: Donji Proložac, Gornji Proložac, Postranje, Ričice i Šumet. Najveći i najnapučeniji je Donji Proložac.

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
imaju nk mladost.

Vanjske veze 
 www.prolozac.hr

Splitsko-dalmatinska županija
Podbablje

Podbablje je općina u Hrvatskoj, smještena u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo 
poljopriveda

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Lokvičići

Lokvičići su općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava 
načelnik: branko knezović
tajnik: petar štrljić

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 Općina Lokvičići 

Splitsko-dalmatinska županija
Lovreć

Lovreć je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinska županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Cista Provo

Cista Provo je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Cista Provo imala je 3.674 stanovnika, raspoređenih u 6 naselja:
 Aržano - 754
 Biorine - 241
 Cista Provo - 526
 Cista Velika - 1.134
 Dobranje - 378
 Svib - 641

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 3.637 (98,99)
 Nijemci - 3
 Crnogorci - 1
 Slovenci - 1
 ostali - 1
 neopredijeljeni - 6 (0,19)
 nepoznato - 7 (0,22)

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Franka Kutleša (Staël von Holstein), poznata barunica i modna kreatorka u Londonu.

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 Cista Provo

Splitsko-dalmatinska županija
Lećevica

Lećevica je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno priapda Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Prema popisu stanovništva 2001. općina je imala svega 740 stanovnika. To je znatno manje nego daleke 1857. kada je prema prvom popisu stanovništva evidentiran 2031 stanovnik ili 174% više nego 2001. Godine 1931. na području općine Lećevica živjelo je 3100 ili 319% više nego 2001. Naglo smanjivanje ukupnog broja stanovnika u nekoliko proteklih desetljeća posljedica je intenzivnog iseljavanja (egzodusa) i to u pravilo radno i reproduktivno najsposobnijeg dijela populacije. U takvim su se okolnostima stope nataliteta naglo smanjivale (u nekim zaseocima u posljednjih nekoliko desetljeća nije rođeno ni jedno dijete), a stope mortaliteta naglo povećavale. Općina Lećevica pripada dijelovima Hrvatske kojima prijeti brzo izumiranje. Na takav zaključak upućuje i starosni sastav stanovništva jer je stanovništvo mlađe od 20 godina u ukupnom broju zastupljeno sa svega 12,5%, a ono starije od 60 godina sa 42,3%. Demogeografi, inače tvrde kako stanovnštvo počinje stariti kada udio populacije starije od 60 godina premaši 12,5%, a udio mlađih od 20 godina se spusti ispod 30%.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Muć

Muć je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Prgomet

Prgomet je općina u Hrvatskoj. Smješten je u Dalmatinskoj Zagori, u blizini Trogira, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Hrvace

Hrvace je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, u blizini Sinja. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Hrvace imala je 4.116 stanovnika, raspoređenih u 11 naselja:
 Dabar - 26
 Donji Bitelić - 424
 Gornji Bitelić - 234
 Hrvace - 1.637
 Laktac - 0
 Maljkovo - 82
 Potravlje - 823
 Rumin - 220
 Satrić - 513
 Vučipolje - 113
 Zasiok - 44

Uprava 
Načelnik je Dinko Bošnjak. Trenutno je vladajuća stranka HDZ.

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Nikola Jerkan, nogometaš i reprezentativac Hrvatske
 Janko Janković, nogometaš i reprezentativac Hrvatske

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
NK Hrvace 2. Nogometna liga

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Klis

Klis je naselje i općina u Splitskom zaleđu u Hrvatskoj. Nastalo je podno srednjovjekovne tvrđave. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Klis imala je 4.367 stanovnika, raspoređenih u 9 naselja:
 Brštanovo - 354
 Dugobabe - 122
 Klis - 2.557
 Konjsko - 253
 Korušce - 97
 Nisko - 279
 Prugovo - 472
 Veliki Broćanac - 169
 Vučevica - 64

Hrvati su jedini autohtoni i većinski stanovnici ovog mjesta.

Uprava

Povijest
Klis je u 9. st. bio sjedište hrvatskih knezova i kraljeva Trpimirovića, odnosno u tom svojstvu je bio hrvatskim glavnim gradom. Kasnije je pripadao raznim hrvatskim feudalcima. 

1537. ga osvajaju Turci, koji ga utvrđuju i grade džamiju s minaretom. Za njihove vlasti, bio je sjedištem upravne jedinice Kliškog sandžaka.

U 17. st., za trajanja Kandijskog rata, osvajaju ga Mlečani, koji utvrđuju grad, a džamiju pretvaraju u crkvu. Današnji izgled Klisa potječe iz vremena posljednje mletačke obnove.

Novije naselje je nastalo nakon povlačenja Turaka. U naselju se nalazi stara turska česma. Povijesna zbirka s Tvrđave preseljena je u Muzej grada Splita.

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Petar Kružić, uskočki kapetan i zapovjednik koji se borio protiv Turaka
 Stjepan Glavina, prvoligaški nogometni sudac
 Ante Topić Mimara, hrvatski skupljač umjetnina i povjesničar umjetnosti

Spomenici i znamenitosti 
 Kliška tvrđava

Obrazovanje

Kultura
 KGD "Mosor" Klis-Kosa, osnovano 1936. godine.

Sport 
 Nogometni klub "Uskok"
 Boksački klub
 Šahovski klub

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Dugopolje

Dugopolje je naselje i sjedište istoimene općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori i administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dugopolje imala je 3.120 stanovnika, raspoređenih u 4 naselja:
 Dugopolje - 2.674
 Koprivno - 249
 Kotlenice - 133
 Liska - 64

Uprava 
Načelnik: prof. Stanko Balić
Donačelnik: Stipe Rogošić, dipl.oecc.
Predsjednik Općinskog vijeća: Joško Čelan, dipl.ing.građ.

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
 Boško Božinović, hrvatski atletičar

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Šport
U Dugopolju djeluju NK Dugopolje i boćarski klub Sokol.

Vanjske veze 
 http://www.dugopolje.hr/
Gospodarska zona Podi - Dugopolje 

Splitsko-dalmatinska županija
Zadvarje

Zadvarje je općina u Hrvatskoj. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Zemljopis 
Općina Zadvarje položajno i funkcijski zauzima obalno i priobalno područje srednje Dalmacije. 

Smještena je između Grada Omiša, općine Brela i općine Šestanovac na kopnu, a na moru je razgraničena s bračkom općinom Selca. 

Obalni dio općine u dužini od oko 4 km, se nalazi u uvali Vrulja čije se obale visoko i strmo izdižu iznad površine mora prema prijevoju Dubci (280 m.n.v.) koje je i danas jedini mjesto povezivanja obalnog i zaobalniog prostora. 

Područje zauzima 8 međusobno povezanih zaselaka: Dubci, Potpoletnica, Krnići, Krželji, Popovići, Santrići, Pejkovići Zadvarje, i u kojima danas živi tristotinjak.

Stanovništvo

Uprava
Načelnik općine: Branko Krnić.

Povijest

Gospodarstvo
Zadvarje ima neveće polje. 

Sam grad se nalazi oko 500 m, od cestovne prometnice A1.

Ima poštu, tvornicu, prodavaonice, ugostiteljske objekte (kafiće i konobe), starački dom te vatrogasni dom s oko 20 članova. 

Zadvarje je poznato po stočnom sajmu.

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Splitsko-dalmatinska županija
Anatolij Fomenko

Anatolij Timofejevič Fomenko je (ruski Анато́лий Тимофе́евич Фоме́нко; rođen 13. 3. 1945 godine u Donjecku) je akademik Ruske Akademije Nauka, doktor matematičkih nauka, profesor sa Moskovskog sveučilišta. Je dobitnik Državni nagrade Ruske Federacije 1996 godine (na polju matematike). Bavi se geometrijom i topologijom, jedan od najplodnijih ruskih matematičara današnjice.

Anatolij Fomenko poznat po radikalnim revizionističkim stavovima o povesti opisanim u knjizi Nova hronologija.

Djela 
 A. T. Fomenko. Statistička hronologija. Matematički pogled na istoriju. U kom smo veku? (preveli Aleksandar Lipkovski i Dragan Blagojević) Beograd, 1997, 449 str., ćirilica, .

Ruski matematičari
Pseudohistorija
Pegaz

Pegaz (grč.: Πήγασος, Pégasos) u grčkoj mitologiji bio je krilati konj, Posejdonov (u njegovoj ulozi boga konjā) i Meduzin sin.

Etimologija 

Pegazovo grčko ime Πήγασος, Pégasos Heziod povezuje s riječju pēgē = izvor, vrelo. Naime, gdje god da je taj konj dotakao tlo, nastalo bi vrelo - primjerice - na Helikonu izvor Hippocrene ("konjev izvor") i drugi u Troezenu.

Najvjerojatnije ime potječe od luvijske riječi pihassas = munja ili pihassasas = bog vremena i munje. I kod Hezioda Pegaz služi kao donosilac munja Zeusu.

Karakteristike 

Pegaz je živio na visokim planinama, ponajviše na Helikonu, domu Muza. Letio je brzinom vjetra. Bio je prekrasan, snažan i jakih kopita - kad se jednom spotaknuo i udario kopitom po zemlji, nastao je izvor - Hipokrena. Bio je također i nježan i mudar, čista srca - mogao je odletjeti sve do Olimpa.

Pegaz je donio Zeusu munje, a nakon Belerofontove smrti vratio se na Olimp pomagati bogovima. Poslije se oženio Euipom s kojom je začeo naraštaj krilatih konja.

Mitologija

Rođenje 

Prema nekim izvorima Pegaz je iskočio (zajedno sa svojim bratom Hrisaorom) iz Meduzina vrata nakon što joj je Perzej odsjekao glavu, dok je prema drugima nastao iz zemlje na koju je prolivena Meduzina krv. Atena je uhvatila Pegaza i odvela ga Muzama na Parnasu.

Belerofont 

Belerofont je morao ubiti čudovište Himeru sastavljenu od lava, koze i zmije sa zmajevom glavom. Prorok mu je rekao da je može ubiti samo uz Pegazovu pomoć i da mora spavati u Ateninu hramu. U snu mu se ukazala božica koja mu je poklonila zlatnu uzdu kojom će obuzdati i pripitomiti Pegaza. Belerofont je došao na Helikon i prišao mu dok je pio s vrela Pirene te ga obuzdao zlatnom uzdom. Druga inačica govori da ga je Atena već pripitomila i dovela Belerofontu. 

Pegaz je pomogao Belerofontu u borbi protiv Himere i Amazonki. Ubio je Himeru strijelama iz zraka leteći na Pegazu. Nakon ove pobjede osjećao se moćno te se odlučio uzdići bogovima na nebo, da provjeri ima li bogova na Olimpu. Pegaz je znao da to nije u redu, ali ga je poslušao i uzletio. Zeus se rasrdio i poslao obada/bjesnilo na Pegaza te se Belerofont strmoglavio s njega i umro. Druga je inačica mita ta da je Zeus Belerofonta pogodio munjom.

Potom se sažalio nad Pegazom i pretvorio ga u zviježđe Pegaz. Jedno je pero iz njegovih krila palo na tlo i tako je nastao grad Tarsus.

Vanjski linkovi 

 Pegaz u klasičnoj literaturi i umjetnosti 

Grčka mitologija
Nemejski lav

Nemejski lav u grčkoj mitologiji bilo je stvorenje koje je živjelo u Nemeji. Smatra se Tifonovim i Ehidninim potomkom, postoji i inačica da je pao s Mjeseca kao Zeusov i Selenin potomak, a treća inačica govori da je Himerin potomak.

Mitologija 
Heraklov je prvi od dvanaest zadataka bio ubiti nemejskog lava i donijeti njegovu kožu.

Taj je lav terorizirao područje oko Nemeje. Ubijao je nedužne seljane i njihovu stoku.Imao je neprobojnu kožu koju nijedno oružje napravljeno od čovjeka ili boga nije moglo probiti. Kad ga je Heraklo prvi put napao, njegovo oružje - luk i strijele, toljaga i brončani mač - nisu mogli nauditi lavu. Na posljetku je odbacio oružje i hrvao se s lavom te ga je zadavio. Druga inačica donosi da je ugurao svoju ruku u njegovo grlo i ugušio ga.

Heraklo je potom satima pokušavao oderati lava te je bivao sve ljući i ljući. Na posljetku mu je prerušena Atena pomogla da shvati da su najbolje oruđe kojim može oderati kožu vlastite lavlje pandže. Tako je, uz Atenu kao deux ex machina završio zadatak.

Poslije je Heraklo nosi neprobojnu kožu kao oklop. Kad je stigao kralju Euristeju da mu obznani završen zadatak i preda kožu, on se toliko uplašio njegova izgleda te se sakrio u veliki brončani ćup. Poslije je Heraklo daljnje zadatke dobivao preko glasnika.

Eksterni linkovi 

 Nemejski lav i Heraklo 

Grčka mitologija
Lernejska Hidra

Lernejska Hidra u grčkoj mitologiji stvorenje je sa zmijskim tijelom i mnogo zmijskih glava te otrovnim dahom; Tifonov i Ehidnin potomak. Lernejsku Hidru ubio je Heraklo kao jedan od svojih zadataka, a ona je sama živjela u lernejskom jezeru u Argolidi.

Mitologija 
Heraklov je zadatak bio ubiti lernejsku Hidru. Stigao je do lernejskog jezera gdje je ona živjela. Prekrio je usta i nos tkaninom da ne bi udisao otrovne pare te je ispalio goruće strijele u njezin brlog da bi je izmamio. Potom se suočio s njom te joj je srpom odsjekao glavu, ali kad bi to učinio, narasle bi nove dvije.

Apolodor donosi da je Heraklo shvatio da ovako ne može pobijediti Hidru te je zamolio svoga nećaka Jolaja za pomoć. On se dosjetio (možda ga je nadahnula Atena da spale rane nakon što odsjeku glavu. Heraklo je odsjekao glavu, a Jolaj je spalio rane i to je ubilo Hidru. Jednu njezinu besmrtnu glavu postavio je ispod velika kamena na svetom putu između jezera i Eleja, a potom je umočio strelice u Hidrinu otrovnu krv i tako završio zadatak.

Druga inačica priče govori da je, nakon što bi osjekao svaku glavu, umočio mač u Hidrinu krv i koristio njezin otrov da glave ne bi ponovno narasle. Jedna inačica priče donosi da je Hera poslala raka da mu grize noge i da ga gnjavi nadajući se da će biti uzrok njegovoj smrti. Poslije ga je postavila kao zviježđe Rak na nebu da slijedi Lava, Heraklova simbola.

Hera i Euristej poslije su rekli da je zadatak nevažeći jer mu je nećak pomogao te je, umjesto prvotnih deset, Heraklo morao izvršiti dvanaest zadataka.

Heraklo je poslije koristio otrovne strelice da bi ubio Kentaura Nesa. Njegova je otrovana krv na posljetku ubila i samog Herakla nakon što je Nes dao Dejaniri otrovanu košulju koju je ona poklonila Heraklu bjevši ljubomorna na drugu ženu.

Grčka riječ za strelice - toxon povezana je s grčkom riječju za otrov - toxis, što bi se mitološki povezalo time da je Heraklo stvorio otrovne strelice iz Hidrine krvi.

Eksterni linkovi 

 Hidra u klasičnoj literaturi i umjetnosti 

Grčka mitologija
Harpija

Harpije (grč. Ἅρπυιαι, Harpuiai) ptice su s licima žena; božice oluje. Najčešće su prikazivane kao otimačice i pljačkašice.

Karakteristike 

Harpije nisu uvijek bile zle. Jedna je Harpija sa Zefirom, zapadnim vjetrom, bila majka Ahilejevih konja, kako tvrdi Homer u svojoj Ilijadi. Isprva su bile božice oštrog vjetra, a odnosile su duše mrtvih u Had te su se vrlo rijetko upletale u život bogova i ljudi.

Harpije:
 Ela ("okretna poput oluje", "goropadna")
 Kelena ("tamna"), znana i kao Podagra ("brzonoga")
 Okipeta ("brzoleta")

Homer ih spominje nekoliko, ali poimence samo Podagru. Heziod spominje Elu i Okipetu. Vergilije spominje Okipetu.

Heziod ih je u svojoj Teogoniji nazvao stvorenjima s lijepom kosom. Harpije su isprva bile prikazivane kao ne baš lijepa stvorenja, a kasnije ih se počelo prikazivati prekrasnima, usporedno sa sirenama. U srednjem vijeku zvali su ih djevice-orlovi.

Mitologija 

Harpije su bile Iridine sestre, Tifonove i Ehidnine kćeri. Prema drugome izvoru, otac im je bio Taumant, a majka Okeanide Elektra. Fineh, kralj Trakije imao je dar proroštva. Prema jednom izvoru, kažnjen je jer je proročanstvima previše otkrivao, a prema drugome jer je počinio zločin nad sinovima iz prvoga braka. Zeus je bio ljut na nj te ga je kaznio ostavivši ga na otoku s hranom koju nikad nije mogao jesti. Naime, Harpije bi uvijek došle i ukrale hranu iz njegovih ruku prije nego što bi je uspio pojesti, a ono što nisu bile pojele, zagadile bi izmetom. Ovo se nastavljalo sve dok nije stigao Jazon s Argonautima.

Boreadi, Kalais i Zet, krilati sinovi Boreja, sjevernog vjetra, uspjeli su otjerati Harpije, ali ih nisu ubili. Naime, Irida je obećala da Harpije više neće uznemiravati nikoga te su se one vratile u svoju pećinu na Kreti. Zahvalan za njihovu pomoć, Finej je Argonatima pomogao rekavši im kako da prođu Simplegade, začarane stijene.

Eneja je također susreo Harpije na njihovu boravištu u Strofadima gdje su Trojancima krale hranu. Celaeni ih je proklela rekavši da će biti toliko gladni da će jesti stolove prije nego što stignu na kraj putovanja, a Trojanci pobjegoše u strahu.

Literatura 

 Homer: Ilijada, Odiseja
 Heziod: Teogonija
 Vergilije: Eneida
 Ovidije: Metamorfoze

Grčka mitologija
Himera

Himera (grč. Χίμαιρα, Chímaira = koza; hrv. zmijolav) u grčkoj mitologiji pustinjska je neman u Likiji, spada u legendarne zvijeri. U prenesenom značenju - neostvariva zamisao, mašta, tlapnja, san, priviđenje, sablast.

Mitologija 
Himera je sačinjena od dijelova mnoštva životinja. Tifonov Ehidnin potomak te Kerberova i Hidrina sestra. Opisi variraju ovisno o izvorima, neki tvrde da je imala kozje tijelo, zmijski ili zmajski rep te lavlju glavu, a drugi tvrde da je imala i kozju i lavlju glavu, ali zmijski rep. Uglavnom se smatra ženkom, a svi se izvori slažu da je bljuvala vatru bar iz jedne od glava.

Oni koji bi vidjeli Himeru, završili bi brodolomom ili bi viđenje bilo popraćeno prirodnim katastrofama poput erupcija vulkana. U srednjovjekovnoj kršćanskoj umjetnosti, prikazivana je kao simbol Sotoninih snaga.

Izvori kažu da je s bratom Ortom imala vezu te da je rodila nemejskog lava i Sfingu.

Belerofont 
Belerofont je iz nehaja ubio svoga brata te je prognan u Likiju. Tamo je, da bi se iskupio, poslušao zapovijed kralja Jobata koju mu je zapovjedio da ubije čudovišnu Himeru. Atena mu je darovala krilatog konja Pegaza uz čiju je pomoć uspio pobijediti Himeru na gori Helikon. Neki izvori donose da ju je probo kopljem, neki da je namjestio svoje koplje pod njezin vatreni dah koji je otopio olovo koje ju je otrovalo, a neki da je odsjekao jednu od tri njezine glave.

Literatura 

 Apolodor: Biblioteka (1. knjiga)
 Vergilije: Eneida (6. pjevanje)
 Homer: Ilijada (6. pjevanje)
 Ovidije: Metamorfoze (6. pjevanje)
 Heziod: Teogonija

Grčka mitologija
Hiron

Hiron (grč. Χείρων, Kheírôn = ruka) sin je Krona i Okeanide Filire; Kentaur i odgajatelj mnogih grčkih junaka.

Priča o Hironovom životu
Iako je poticao od roda kentaura, Hiron je bio potpuno drugačiji. Svestan da nemože da se uklopi u svoj rod, on se osamio u jednu pećinu na planini. Bio je mentor i učitelj Pereneju,Jasonu i mnogim drugim starogrčim junacima, od kojih je najpoznatiji bio Herkul.

Mitologija 
Kentauri su bili zloglasni kao nasilni i nekulturni pijanice. Za razliku od njih, Hiron je bio pravi kontrast, inteligentan, civiliziran i ljubazan. Bio je stručnjak za umjetnost, lov i medicinu, a također i proricanje. Bio je Okirojin otac, s nimfom Hariklom, a živio na gori Pelion.

Hiron je odgajao i poučavao brojne grčke junake i bogove - Asklepija, Aristeja, Ajanta, Tezeja, Ahileja, Jazona i Herakla. Imao je dar kojim je omogućio svojim učenicima da otkriju svoje najveće potencijale.

Hironova smrt 
Bio je Kronov sin i Titan te nije mogao umrijeti. Ostao je posljednji Kentaur i želio je žrtvovati svoj život da bi omogućio čovječanstvu da koristi vatru. Budući da je bio besmrtan, Heraklo se dogovorio sa Zeusom da razmijeni Hironovu besmrtnost za život okovanog Prometeja.

Dok je Heraklo izvršavao svoj zadatak u kojem je trebao ubiti erimantskog vepra, večerao je s Folom. Heraklo je zatražio vina, a Fol mu je dao sveto Dionizovo vino koje je privuklo Kentaure prevođene Nesom koji su se skupili vani. Heraklo je na njih ispalio strijele, a oni su ih gađali kamenjem, drvećem i stijenama. Jedna je strijela, umočena u otrovnu Hidrinu krv, pogodila i Hirona. Hiron ju je izvukao iz tijela i upitao se kako tako mala strijela može uzrokovati toliko smrti i uništenja. U tom je trenutku umro, odrekao se svoje besmrtnosti, a bogovi su ga postavili kao zviježđe Strijelca na nebu. U novije je vrijeme s njime poistovjećivano zviježđe Kentaura.

Eksterni linkovi 

 Hiron u klasičnoj literaturi i umjetnosti] 
 Hiron u grčkoj mitologiji] 

Grčka mitologija
Kentauri

Kentauri (grč. Κένταυροι, Kéntauroi)) bića su iz grčke mitologije. Kentaur je polukonj i polučovjek koji šeće šumama i voli samoću. Često ih prikazuju kao raskalašena i nagla bića. Jedina je iznimka Hiron. Izvrsni su ratnici, a hrane se sirovim mesom.

Etimologija 
Kentaursko grčko ime Κένταυρος, Kentauros moglo bi biti složenica od ken i tauros što znači probadajući bik, ali bi također moglo označavati i ubojicu bikova.

Mitologija

Borba s Lapitancima 

Kentauri su najpoznatiji zbog borbe s Lapitancima. Naime, htjeli su oteti Hipodamiju i ostale žene na dan njezina vjenčanja s kraljom Piritom, Iksionovim sinom. Ondje je bio prisutan i Tezej, junak i osnivač gradova, koji je pomogao Piritu. Jedan je lapitski junak, Kenej, kojeg oružje nije moglo raniti, bio pretučen od Kentaura kamenjem i granama drveća. No, na posljetku su Kentauri pobijeđeni i uništeni. Kao i Gigantomahija i Titanomahija, i ovaj je rat metafora borbe između civiliziranosti i barbarizma.

Kentauri 

Pjesnik Pindar iznosi da je Kentaurima otac bio Kentaur, sin lapitskog kralja Iksiona i kraljice Nefele, utjelovljenja oblaka. Poslije je mlađi naraštaj Kentaura izgubio svoju surovost te su se pridružili Dioniziovoj pratnji - Satirima.

Moguće je da su isprva Kentaurima smatrani Tesalijci koji su stalno jahali konje, a kasnije se ta metafora pretvorila u mit. Homer Kentaure naziva više zvijerima nego ljudima.

Najpoznatiji Kentauri bili su Nes, Hiron, Fol i Eurition koji su bili likovi u pričama o Heraklu.

Najpoznatiji je bio Hiron koji se razlikovao od ostalih kentaura. Kentauri su bili zloglasni kao nasilni i nekulturni pijanice. Za razliku od njih, Hiron je bio pravi kontrast, inteligentan, civiliziran i ljubazan. Bio je stručnjak za umjetnost, lov i medicinu, a također i proricanje. Odgajao je i poučavao brojne grčke junake i bogove; imao je dar kojim je omogućio svojim učenicima da otkriju svoje najveće potencijale (v. Hiron).

Eksterni linkovi 

 Kentauri u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
 Mitovi o Kentaurima 

Grčka mitologija