alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1708



Események

Határozott dátumú események 
 február 15. – Bornemissza János elfogja a magyarországi császári hadak főparancsnokát, gróf Starhemberg Miksa altábornagyot.
 március 24. – II. Rákóczi Ferenc nemességet adományoz Esze Tamásnak és családjának.
 július 5. – Velencében meghal az utolsó mantovai herceg, Ferdinánd Károly.
 augusztus 3. – Viard és Pálffy seregei Trencsén mellett megverik II. Rákóczi Ferenc seregeit.
 augusztus 24. – Pálffy elfoglalja Nyitrát.
 augusztus 25. – Rákóczi hajdúvárosi kiváltságot ad Tarpának.
 augusztus 28. – Ocskay László brigadéros lovasezrede átáll a császáriakhoz.
 szeptember 2.– Béri Balogh Ádám győz Kölesdnél.
 november 28. – A Rákóczi fejedelem által összehívott országgyűlés megkezdi tanácskozásait Sárospatakon. (A december 18-val záruló kuruc országgyűlés örökre felszabadítja a katonáskodó jobbágyokat és leszármazottaikat.)
 december 18. – Sárospatakon kivégzik az árulóvá lett Bezerédj Imre brigadérost és Bottka Ádám alezredest.

Határozatlan dátumú események 

 július – Károlyi Sándor kuruc tábornagy eredménytelenül ostromolja Kolozsvárt.
 az év folyamán – 
 Mányoki Ádám, Rákóczi udvari festője elkészíti a fejedelem első képét.
 Bercsényi Miklós parancsot ad Léva várának felégetésére. (Egy évvel később a császáriak nekilálltak Léva sáncainak rendbe hozatalához.)

Az év témái

1708 az irodalomban

1708 a tudományban

Születések 
 augusztus 8. – Ifjabb Blázy János (Blasius János), evangélikus lelkész († 1773)
 szeptember 9. – Poul Egede, dán–norvég evangélikus misszionárius grönlandi hittérítő († 1789)
 szeptember 13. – Árvay Mihály, jezsuita tanár († 1750) († 1789)
 október 8. – Giuseppe Bardarini, jezsuita szerzetes, tanár († 1791)
 október 16. – Albrecht von Haller, svájci természettudós, botanikus, orvos, költő és filozófus († 1777)
 október 27. – Nádasdy Ferenc, magyar főnemes, császári tábornagy, horvát bán († 1783)
 december 8. – I. Ferenc, német-római császár, Mária Terézia férje († 1765)

Halálozások 
 február 7. – Aspremont Ferdinánd, Rákóczi Julianna férje (* 1643)
 május 14. – Idősebb Csécsi János, sárospataki református tanár, költő (* 1650)
 május 27. – Esze Tamás, kuruc brigadéros (* 1666?)
 június 4. – Brajkovics Márton, magyar katolikus főpap (* 1664 körül)
 október 21. – Petrőczy Kata Szidónia, az első jelentős magyar költőnő (* 1658/1659)
 november 15. – Bánffy György, Habsburg-párti erdélyi gubernátor (* 1661)
 november 29. – Bellusi István, magyar jezsuita rendi szerzetes, tanár (* 1668)
 december 12. – Berzeviczy György, jezsuita rendi tanár, bölcselet- és teológusdoktor (* 1657)
 december 23. – Aachs Mihály (magyarosan Ács Mihály), evangélikus  prédikátor (* 1631)
 december 25. – Domokos Ferenc, kuruc brigadéros (* 17. sz. közepe)

Jegyzetek 

18. század
1674



Események

Határozott dátumú események 
 március 5. – Református prédikátorok pere Pozsonyban. (Ampringen János Gáspár kormányzósága idején működött a protestánsok elnyomásának hírhedt eszköze, az ún. Pozsonyi vértörvényszék, melynek Kollonich Lipót is tagja volt, s amely protestáns lelkészeket gályarabságba küldött.  Elítélték Czeglédi Pétert, Csúzi Cseh Jakabot, Czember Györgyöt. Eccard Ábrahám evangélikus lelkész önkéntes számkivetésbe ment Sziléziába.)
 május 21. – Lengyel királlyá választják Jan Sobieskit.
 október 7. – Lobkowitz Vencel Ferenc herceget királyi leirattal raudnitzi birtokára száműzik. (Mindez azért történt, mivel ellenségeinek kezébe került több, XIV. Lajosra vonatkozó, némileg kompromittáló irata, melyek miatt azzal vádolták, hogy I. Lipót és Ausztria érdekeinek elárulásával Franciaország zsoldjába lépett.)
 december 17. – I. Apafi Mihály kivégezteti az erdélyi németbarát párt fejét, Bánffy Dénes kolozsvári főkapitányt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán
 A kapucinusok megtelepednek Magyarországon, először a Pozsony vármegyei Bazinban.
 Antoni van Leeuwenhoek holland természettudós egy saját maga által készített egylencsés, kétszázszoros nagyításra képes mikroszkópban először pillantott meg baktériumokat.
 A Wesselényi-összeesküvés utáni megtorlás részeként, a jeruzsálemhegyi Bátorkeszi István prédikátort a gyülekezet tiltakozása ellenére gályarabságra hurcolták.
 I. Lipót császár felhatalmazza Johann Baptist Podestàt, a keleti nyelvek titkárát, hogy alapítsa meg Bécsben a Keleti Nyelvek Kollégiumát.

Az év témái

1674 az irodalomban

1674 a tudományban

Születések 
 április 18. – Dietrichstein Frigyes, jezsuita rendi pap († 1707)
 augusztus 2. – Orléans-i Fülöp, II. Fülöp néven Orléans hercege, XV. Lajos király mellett Franciaország régense († 1723)
 október 28. – Kalmanczai Pál a jezsuita rend tagja, áldozópap és tanár († 1701 után)

Ismeretlen időpontban:
 Amade Antal, költő († 1737)
 Berzeviczy Sándor, jezsuita rendi tanár († 1743)

Halálozások 
 november 8. – John Milton angol költő (* 1608)
 december 17. – losonczi Bánffy Dénes erdélyi kancellár (* 1630)
 Csepellényi György vértanú pálos szerzetes (* 1626)
 Ifj. Petrus de Jode flamand rézmetsző és kiadó (* 1604)

Jegyzetek 

17. század
Silicon Graphics

A Silicon Graphics Inc. (SGI) amerikai informatikai vállalat. A céget Jim Clark amerikai vállalkozó és informatikus alapította, 1982 novemberében Kaliforniában jegyezték be, majd 1990 januárjában újra bejegyezték Delaware Corporation néven. 2009 áprilisában csődbe ment és felvásárolta a Rackable Systems cég, a felvásárlás 2009. május 11-én zárult le. A Rackable bejelentette, hogy a cég a továbbiakban a „Silicon Graphics International” néven fog működni.

Története 
Az 1982-es indulásakor először grafikus terminálkijelzőket (angolul display) készített. Az SGI hardverekre és szoftverekre specializálta magát, hogy felgyorsítsa a három dimenziós képek kijelzőit. MIPS processzoros munkaállomásairól is ismert, a cég termékei az Iris és Crimson gépsorozatok is.

Az SGI termékvonala 
 IRIX operációs rendszer

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 "Heti retro: Silicon Graphics", 2010.12.09.
 A Silicon Graphics történetének vége, 2009.04.02.

Informatikai cégek
NASDAQ-on jegyzett részvénytársaságok
Megszűnt számítástechnikai cégek
Szilícium-völgyi cégek
1632



Események

Határozott dátumú események

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 II. Ferdinánd magyar király a – Bocskai István fejedelem által letelepített – böszörményi és a dorogi hajdúk szabadságát megerősíti, s ezzel a hajdúkat másodszor is beiktatták birtokaikba.
 Megjelenik Galileo Galilei leghíresebb műve, a Dialogo, ami miatt később perbe fogják.

Az év témái

1632 az irodalomban

1632 a tudományban

Születések 
 augusztus 29. – John Locke, angol empirista filozófus, orvos és politikus († 1704)
 október 20. – Christopher Wren, angol építész, matematikus és csillagász († 1723)
 október 24. – Anton van Leeuwenhoek, holland biológus, egyebek mellett a baktériumok felfedezője († 1723)
 október 31. – Jan Vermeer van Delft, Rembrandt mellett a 17. századi holland művészet legnagyobb alakja († 1675)
 november 3. – I. Apafi Mihály, erdélyi fejedelem († 1690)
 november 23. – Jean Mabillon francia bencés szerzetes és történettudós, az oklevéltan megalapítója († 1707)
 november 24. – Baruch Spinoza, holland filozófus († 1677)
 november 28. – Jean-Baptiste Lully (Giovanni Battista Lulli), firenzei-francia zeneszerző († 1687)

Halálozások 
 április 20. – Johann t’Serclaes Tilly, a harmincéves háború egyik híres hadvezére (* 1559)
 november 17. – Gottfried Heinrich zu Pappenheim német katonatiszt, császári tábornok a harmincéves háborúban (* 1594)

Jegyzetek 

 
17. század
1690



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 21. – I. Lipót kiváltságlevele a szerbeknek. (Ennek értelmében betelepülő szerbek zárt katonai és politikai egységben élhetnek, maguk választhatják vajdájukat és bíráikat, állami és egyházi adót nem kell fizessenek, falvaik mentesülnek a katonai beszállásolás alól.)
 augusztus 21. – Thököly Imre kuruc-román-török-tatár serege a zernyesti csatában szétveri Teleki Mihály erdélyi és Heissler altábornagy császári hadait.
 október 16. – I. Lipót aláírja a Diploma Leopoldinumot.
 szeptember 22. – Thököly Imrét Erdély fejedelmévé választják meg.
 október 8.– Belgrádot ismét elfoglalják a törökök.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A katolikus egyház boldoggá avatja Kingát, IV. Béla magyar király leányát, V. Boleszláv lengyel fejedelem feleségét.

Az év témái

1690 az irodalomban

1690 a tudományban

Születések 
 március 15. – Christian Goldbach, porosz matematikus († 1764)
 május 25. – József János Ádám liechtensteini herceg († 1732)
 1690 – Leonardo Vinci itáliai barokk zeneszerző († 1730)
Bizonytalan dátum:
 augusztus – Mikes Kelemen, II. Rákóczi Ferenc kamarása († 1761)

Halálozások 
 április 15. – I. Apafi Mihály erdélyi fejedelem (* 1632)
 április 18. – Lotaringiai Károly, törökverő császári hadvezér (* 1643)
 augusztus 21. – Teleki Mihály kancellár (* 1634)
 november 6. – Bedő Pál magyar unitárius püspök (* 1650)
 november 14. – Johann Albrich magyar gimnáziumi tanár (* 1663)

Jegyzetek 

 
17. század
Bethlen János (főispán)

Bethleni Bethlen János (Kisbún, 1613. november 16. – Nagyszeben, 1678. február 13.) erdélyi főnemes, politikus és katona.

Élete 
Atyja Bethlen Farkas, anyja Kemény Anna volt. Szülei korán meghaltak, minek utána nevelőapja, Macskási Ferenc, a híres pedagógus, Keresztúri Pál keze alá adta, akinek hatására unitáriusból reformátusnak tért át.

Nagyműveltségű, jogot és bölcsészetet tanult ember volt, Torda és Küküllő vármegyék főispánja, I. Rákóczi György és II. Rákóczi György bizalmi embere, de a trónviszályokban Rhédey Ferenc, később Barcsay Ákos oldalán állt, élesen elmarasztalta a Rákócziak politikáját.

Kemény János és I. Apafi Mihály fejedelmek őszinte híve és támogatója lett. Az 1657-es lengyel hadjáratban az erdélyi seregek egyik vezére volt. 1660-tól udvarhelyi kapitány, ekkor alapította a város református kollégiumát. Az ő tanácsára helyezte át Apafi Mihály a gyulafehérvári iskolát Nagyenyedre. Apafi idején Erdély kancellárja volt Mikes Mihály után.

Négy gyermeke volt: Bethlen Miklós (1642–1716), Pál (1648–1686), Sámuel (1663–1708) és Borbála (Haller Pálné).

Műve 
 Rerum Transylvanicarum libri quator (Nagyszeben), 1663. és (Amszterdam) 1664. (Németre fordította Johannes Tröster, Das bedrängte Dacia címmel, mely Nürnbergben 1666-ban jelent meg.) Commentarii de rebus Transilvanicis proximis ab obitu Gabrielis Betlenii triginta quatuor annis gestis. Viennae, 1779-80. címmel újabb kiadása két részben. Historia rerum Transilvanicarum ab a. 1662. ad a. 1673. producta, et concinnata. Viennae, 1782-83. címmel Horányi adta ki a szerző életrajzával két kötetben. Pars prior Pars posterior
Erdély története, 1629–1673; ford. P. Vásárhelyi Judit, utószó, jegyz. Jankovics József; Balassi, Bp., 1993

Megjegyzés

Források

További információk 
 Basire Izsák: II. Rákóczy György felelete az Innocentia Transylvaniae-ra, 1653–1659; kiad. Kropf Lajos; Athenaeum, Bp., 1888

Tanka Endre–Ostilarius Mihály: Bethlen János Innocentia Transsylvaniae című röpiratának magyar változata; JATE, Szeged, 1989 (A Lymbus füzetei)

Erdélyi kancellárok
Magyar történetírók
János 1613
Református magyarok
Torda vármegye főispánjai
Küküllő vármegye főispánjai
1613-ban született személyek
1678-ban elhunyt személyek
1678



Események

Az év témái

1678 az irodalomban

1678 a tudományban

Születések
 január 31. – Herczegh János magyar orvosdoktor és tanár († 1713)
 március 4. – Antonio Vivaldi, olasz zeneszerző († 1741)
 március 31. – Christian Maximilian Spener, német orvos, heraldikus († 1714)
 július 26. – I. József, magyar király és német-római császár († 1711)

Halálozások 
 február 13. – Bethlen János, történész és erdélyi kancellár (* 1613)
 szeptember 1. – Ifj. Jan Brueghel flamand tájkép-, virág- és állatfestő (* 1601)

 
17. század
Béldi Pál

Uzoni Béldi Pál (1621. – Isztambul, 1679.) erdélyi nemesi család sarja, főasztalnok, Háromszék fő királyi bírája és az ország generálisa, Belső-Szolnok vármegye főispánja.

Család származása

Erdély egyik ősi székely családja, nevüket az egyik magyar megye marosmenti helységéről, Béldről vette, de az előnevüket Uzon háromszéki székelyfaluról vették.

Élete 
Béldi Kelemen és  Losonczi Bánffy Mária gyermekeként született. I. Rákóczi György udvarában nevelkedett, majd 1653-ban II. Rákóczi György főasztalnoka lett, később, 1655-től Háromszék fő királyi bírája, 1656–1657-ben kincstartó.

1657-ben mint lovassági parancsnok, részt vett II. Rákóczi György Lengyelország elleni hadjáratában. Tatár fogságba esett, ahonnan csak 1661-ben szabadult. Ezt követően 1678-ig az erdélyi fejedelmi tanács tagja.

I. Apafi Mihály egyik legbizalmasabb tanácsosa volt. Apafi 1663. évi távolléte idején a három helytartó egyike Béldi volt. Igyekezett a Teleki Mihály és Bánffy Dénes közötti ellentéteket mérsékelni. Bánffy 1674-es bukása után Teleki ellen fordult. Ez végzetes lett számára. 1676-ban ellenségei megvádolták, hogy a fejedelem életére és trónjára tör. Ezért Apafi 1676 márciusban elfogatta és börtönbe vetette. Innen 1677 március végén kiszabadulva fegyveres támadást szervezett Teleki Mihály ellen, ami azonban kudarcba fulladt, ekkor Törökországba menekült. A szultán Apafi kérésére elfogatta és a Héttoronyba záratta, ahol haláláig fogva tartották.

Családja 
Vitéz Zsuzsannát vette feleségül, három gyermekük született, a gyermekek  1657 előtt születtek:
 Kelemen; első felesége: Henter Krisztina, második neje: Kereszturi Krisztina
 Dávid
 Zsuzsanna; férje: Wesselényi Pál

Hivatkozások

További információk 
  Magyar életrajzi lexikon
 Deák Farkas: Uzoni Béldi Pál (Magyar Történeti Életrajzok), szerk: Szilágyi Sándor, Budapest, 1887
 Béldi Pál életrajzi adatai
 
 
 Deák Farkas: Uzoni Béldi Pál

Erdélyi főgenerálisok
1621-ben született személyek
1679-ben elhunyt személyek
1716



Események 
 augusztus 5. – Savoyai Jenő és Pálffy János legyőzi Ali pasa 150 ezres seregét Pétervárad alatt
 október 16. – Temesvárt a török feladja.

Az év témái

1716 az irodalomban

1716 a tudományban

Születések 
 január 20. – III. Károly, spanyol király († 1788)
 február 2. – Ernst Gideon von Laudon, osztrák császári tábornagy (Feldmarschall), a 18. század egyik legsikeresebb hadvezére († 1790)
 február 20. – David Garrick, angol színész és drámaíró († 1779)
 december 15. – Fabriczy Dávid, evangélikus lelkész († 1772)
 december 26. – Thomas Gray angol költő († 1771)

Halálozások 
 szeptember 10. – Pápai Páriz Ferenc, az orvoslás és a filozófia doktora, latin-magyar szótár, protestáns egyháztörténet és az első nyomtatott magyar nyelvű orvosi könyv írója (* 1649)
 október 27. – Bethlen Miklós, államférfi, történész (* 1642)
 november 14. – Gottfried Wilhelm Leibniz, német filozófus és polihisztor (* 1646)

 
18. század
Yahoo!

A Yahoo! a Yahoo! Inc. amerikai cég védjegye, amellyel egy internetes portált és katalógust üzemeltet. Világszerte az első nyilvános e-mail-szolgáltatók egyike. Több mint tízféle nyelven hozzáférhető (már magyarul is) lásd: www.yahoo.hu, magánszemélyeknek ingyenesen. Az Alexa Internet webes trendeket követő cég szerint, a Yahoo! a világ 4. leglátogatottabb internetes lapja napi 2,5 milliós látogatottsággal. Központja a Kalifornia állambeli Sunnyvale-ben található.

Neve 
A „Yahoo!” amellett, hogy a magyar juhééé! indulatszóhoz hasonlatos, annak angol nyelvterületen megfelelő indulatszó, betűszó is: a "Yet Another Hierarchical Officious Oracle" angol szóösszetételből áll.

Története 
A Yahoo Inc. céget eredetileg a Stanford Egyetem két diákja, David Filo és Jerry Yang alapította, 1994 januárjában. 1995 márciusa óta részvénytársaságként működik. 

2016-ban 5 milliárd dollárért vette meg az online üzletágat a Verizon Communications.

2021-ben az Apollo Global Management magántőke-befektetési társaság vette meg 5 milliárd dollárért.

Vezérigazgatók 
 2012 –2017: Marissa Mayer
 2017–2017: Tim Armstrong 
 2018–2021: Guru Gowrappan
 2021– : Jim Lanzone

Felhő alapú szolgáltatások
 Yahoo! Finance: pénzügyi szolgáltatás
 Yahoo! shopping: online árösszehasonlító, internetes vásárlási rendszer
 Yahoo! Games: online játékok gyűjteménye
 Yahoo! Groups: kommunikáció különböző internetes csoportokban
 Yahoo! Travel
 Yahoo! Maps
 Yahoo! Messenger: levelező program
 Yahoo! Mail: mail szolgáltatás

A Yahoo! Kínában 
A Yahoo! 2005-ben bizonyítékokat szolgáltatott a kínai hatóságoknak Shi Tao ellen, aki nem fogadta el a cenzúrát. Shi Taót 10 év börtönbüntetésre itélték.

Jegyzetek

Források 
 Yahoo to Charge for Guaranteeing a Spot on Its Index The New York Times, March 2, 2004

További információk 
 a cég hivatalos honlapja
 A Yahoo! története 

Internetes szolgáltató cégek
Internetes keresők
NASDAQ-on jegyzett részvénytársaságok
Szilícium-völgyi cégek
1676



Események

Határozott dátumú események 
 február 2. – A krakkói Wawelben lengyel királlyá koronázzák Jan Sobieskit.
 március 29. – Gubasóczy János kerül a váci püspöki székbe.
 szeptember 21. – X. Kelemen halála után Benedetto Odescalchi novarai püspököt választják meg pápának, aki a XI. Ince nevet veszi fel.

Határozatlan dátumú események 
 Orosz–török háború Ukrajnában – török és tatár seregek a kozákok segítségével betörnek a Balparti-Ukrajnába.

Az év témái

1676 az irodalomban

1676 a tudományban

Születések 
 február 3. – Esterházy Antal, kuruc tábornagy, Esterházy Ferenc és Thököly Katalin fia († 1722)
 március 4. – Terézia Kinga lengyel királyi hercegnő († 1730)
 március 27. – II. Rákóczi Ferenc, fejedelem († 1735)
 április 17. – I. Frigyes svéd király és Hessen-Kassel-i tartománygróf († 1751) 
 június 3. – Apor Péter, történetíró, főispán, királybíró († 1752)
 június 5. – Marco Ricci itáliai festő († 1730)
 augusztus 26. – Robert Walpole, brit államférfi († 1745)
 október 13. – II. Apafi Mihály, erdélyi fejedelem († 1713)
 október 29. – Csáky Mihály († 1757)
 december 22. – Amiodt István jezsuita tanár, pap, udvari könyvtáros († 1759)

Halálozások 
 április 8. – Claudia Felicitas osztrák főhercegnő, I. Lipót császár második felesége (* 1653)
 július 8. – I. Rákóczi Ferenc választott erdélyi fejedelem (* 1645)
 július 22. – X. Kelemen pápa (* 1590)
 október 19. – Köprülü Ahmed oszmán nagyvezír (* 1635)

Jegyzetek 

17. század
1672



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 14. – Az idősebb Petrőczy István vezette bujdosók legyőzik a császáriakat az enyickei ütközetben.
 október 2. – A bujdosók elfoglalják Eperjest.
 október 20. – A Pika Gáspár vezetésével fölkelt szlovák parasztok elfoglalják a császári csapatok kezén lévő Árva várát. (Johann Spork generális november 24-én visszafoglalja a várat, Pika Gáspárt 24 falusi bíróval együtt kivégezteti.)
 október 26. – A györkei ütközetben az ellentámadásba lendülő császáriak visszaűzik a bujdosókat Erdélybe és a Partiumba.

Határozatlan dátumú események 
 augusztus – A felső-magyarországi felkelés kezdete. A Partiumban gyülekező magyarországi bujdosók több ezerre nőtt serege több császári kézen lévő várat elfoglal.
 október vége – A bujdosók megszállják Sáros és Szepes megyéket.
 december – A bujdosók segélykérő követeket küldenek a Portára.
 az év folyamán – 
 Kollonich Lipót horvát származású katolikus főpap lesz a Magyar Kamara elnöke.
 Francia–holland háború (1672–78). (A franciák szövetkezve az angolokkal és a svédekkel behatolnak Németalföldre, hogy az országot a Francia Királysághoz csatolják.)
 A törökök betörnek Ukrajnába és Podóliába.

Az év témái

1672 az irodalomban 
 Molière a „Tudós nők” című darabjának bemutatója.

1672 a tudományban

Születések 
 február 28. – Aachs Mihály, magyar író, iskolaigazgató († 1711)
 március 12. – Sir Richard Steele, angol író, lapszerkesztő († 1729)
 május 1. – Joseph Addison, brit esszéista, újságíró († 1719)
 június 10. – I. (Nagy) Péter, az Orosz Birodalom első imperátora († 1725)
 október 21. – Ludovico Antonio Muratori itáliai történész, pap, író, numizmatikus és könyvtáros († 1750)
 október 28. – Csáky Imre bíboros, kalocsai érsek, költő († 1732)

Halálozások 
 július 3. – Francis Willughby angol ornitológus és ichthiológus (* 1635)
 november 6. – Heinrich Schütz német zeneszerző (* 1585)

Jegyzetek 

 
17. század
1673



Események

Határozott dátumú események 
 február 27. – I. Lipót császár kinevezi a Magyar Királyság gubernátorává (kormányzójává) báró Ampringen János Gáspárt.
 október 15. – Claudia Felicitas osztrák főhercegnő feleségül megy I. Lipót császárhoz (második felesége).
 október 18. – A krasznai gyűlésükön a bujdosók unióra lépnek egymással, s ún. deputátiót választanak.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A Porta kijelenti, hogy nem tűri Erdély és Magyarország egyesítését.
 Megjelenik Marcello Malpighi „De formatione pulli in ovo” című műve (fontos a fejlődésbiológia szempontjából).
 Kolozsvár először alkalmaz hivatalos városi orvost a Páduában végzett Baranyai Pétsi András személyében.

Az év témái

1673 az irodalomban

1673 a tudományban

Születések 
 augusztus 10. – Johann Conrad Dippel német teológus, alkimista és orvos († 1734)
 október 26. – II. Demeter moldvai fejedelem († 1723)
 november 13. – Bossányi András  magyar  bölcsész, jezsuita rendi tanár († 1730)
 december 30. – III. Ahmed, az Oszmán Birodalom 24. szultánja († 1736)

 ismeretlen időpontban – Mányoki Ádám festőművész († 1757)

Halálozások 
 február 17. – Molière francia drámaíró (* 1622)
 március 22. – Margit Terézia spanyol infánsnő IV. Fülöp spanyol király leánya, I. Lipót császár első felesége (* 1651)
 május 13. – Johann Bach, német zeneszerző, a Bach család erfurti vonalának megalapítója (* 1604)
 november 10. – Mihály lengyel király és litván nagyherceg (* 1640)
 november 16. – Frangepán Katalin (* 1625), Zrínyi Péter felesége

Jegyzetek 

17. század
1675



Események 
 április 13. – Fogarason a lengyelországi francia követ megbízottai a bujdosókkal Habsburg-ellenes szövetséget kötnek.
 június 28. – A fehrbellini csata. (A brandenburgiak fényes győzelmet aratnak a túlerőben levő svédek felett Fehrbellinnél, mely a porosz katonai hagyományok alapjává vált.)

Az év témái

1675 az irodalomban

1675 a tudományban

Születések 
 január 16. – Louis de Rouvroy francia emlékirat-író, Saint-Simon hercege († 1755)
 március 31. – XIV. Benedek pápa, a 247. római pápa († 1758)
 október 7. – Rosalba Carriera, velencei rokokó festőnő († 1757)

Halálozások 
 december 15. – Jan Vermeer van Delft holland festő (* 1632)

Jegyzetek 

17. század
1677



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Először adják elő Jean Racine Phaedra című tragédiáját
 május 27. – I. Apafi Mihály és XIV. Lajos követei, illetve a magyarországi bujdosók aláírják a francia–lengyel–erdélyi „államközi” szerződést Varsóban.
 november 26. – Kassát a császári csapatok elfoglalják és a vezetőket kegyetlenül kivégzik. 
 december 27. – Az Odera torkolati Szczecin svéd helyőrsége kapitulál a brandenburgi csapatok előtt. (Svédországnak fel kellett mondania a Jan Sobieskivel kötött augusztusi szövetségét.)

Határozatlan dátumú események 
 Anton van Leeuwenhoek mikroszkóp alatt figyeli meg a hímivarsejteket.
 Párizs lakossága meghaladja a félmilliót

Az év témái

1677 az irodalomban

1677 a tudományban

Születések 
 január 23. – Forgách Pál, esztergomi kanonok, császári tanácsos († 1746)
 február 4. – Johann Ludwig Bach, német zeneszerző, hegedűs († 1731)
 február 18. – Jacques Cassini francia csillagász († 1756)
 július 2. – Ráday Pál (Ráday I. Pál) II. Rákóczi Ferenc kancellárja, kuruc író, költő, könyvtáralapító († 1733)
 szeptember 17. – Stephen Hales angol botanikus († 1761)
 október 20. – I. Szaniszló, Lengyelország királya és Litvánia nagyhercege, Leszczyńska Mária francia királyné atyja († 1766)

Halálozások 
 február 21. – Baruch Spinoza, holland filozófus (* 1632)
 április 20. – Mathieu Le Nain, francia festőművész (* 1607)
 május 4. – Isaac Barrow, angol matematikus (* 1630)

Jegyzetek 

17. század
1713



Események 
 január 13. – II. Rákóczi Ferenc partra száll Dieppe-ben, Franciaországban.
 április 11. – A spanyol örökösödési háborút lezáró utrechti béke.
 június 24. – Megkötik az orosz–török békeszerződést. (Ennek értelmében a török kézbe kerül Azov, az oroszok lerombolják a taganrogi erődöt néhány más Dnyeper menti erőddel, és XII. Károly svéd király hazatérhet.)

Az év témái

1713 az irodalomban

1713 a tudományban

Születések 
 február 11. – Diane Adélaïde de Mailly-Nesle, XV. Lajos francia király egyik hivatalos szeretője († 1760)
 május 15. – Hell József Károly, magyar bányafőgépmester, a bányagépesítés úttörője († 1789)
 október 1. – Ráday Gedeon, költő, műfordító, politikus († 1792)
 október 5. – Denis Diderot, francia filozófus († 1784)
 november 11. – Bossányi Szerafin, magyar hittudós, minorita rendi áldozópap († 1785)
 november 13. – Michael Bertleff, (Bertlef Mihály) magyar evangélikus lelkész († 1788)
 november 24. – Laurence Sterne, angol író († 1768)

Halálozások 
 január 8. – Arcangelo Corelli, zeneszerző, hegedűs (* 1653)
 február 1. – II. Apafi Mihály, erdélyi fejedelem (* 1676)
 február 25. – I. Frigyes porosz király, 1688-tól Brandenburg választófejedelme, a Hohenzollern-ház tagja, 1701-től az első „király Poroszországban” (Poroszország csak Frigyes halála után lett királyság.) (* 1657)
 március 8. – Diószegi Sámuel, református lelkész, költő (* ismeretlen)
 március 17. – Juraj Jánošík, (magyarosan Jánosik György), szlovák betyár (* 1688)
 március 26. – Esterházy Pál, herceg, nádor (* 1635)

Jegyzetek 

 
18. század
Bethlen Gergely (főkapitány)

Bethlen Gergely (1641–1697. november 27.) erdélyi főnemes, Bethlen Ferenc Alsó-Fehér vármegye főispánjának fia, Bethlen Farkas testvére.

Pályafutása 
A pártharcokban II. Rákóczi György, majd Kemény János híve volt. 

Kemény János halála után egyike volt azoknak az uraknak, akik 1662-ben az aranyosmedgyesi gyűlésen fejedelemmé választották Kemény Simont, és Bécs támogatását kérték hozzá, azzal az indoklással, hogy „sem Apafit, sem más török tette fejedelmet őfelsége nem szenved el, sőt az országnak protectióját continuálni akarja.” 

I. Apafi Mihály 1676-ban Udvarhelyszék főkapitányává nevezte ki; a kortárs gróf Bethlen Miklós nem volt jó véleménnyel ezen tevékenységéről: „bírta 20 esztendeig, annak a széknek nagy nyomorításával. 20 esztendő alatt soha Búnról rá nem érkezett, hogy törvényes derékszéket üljön csak egyszer is.”  1691. január 16-án a fogarasi országgyűlésen az ország főgenerálisává nevezték ki, a kinevezést I. Lipót 1692-ben erősítette meg. 

Tagja volt annak a küldöttségnek, amely 1688-ban meghatalmazást kapott Antonio Caraffa katonai főbiztossal való tárgyalásra, és fenyegetés hatására aláírta a fogarasi nyilatkozatot.
 
1691-ben ő volt a vezetője annak a májusban indított, decemberben visszatért bécsi követségnek, amely a Diploma Leopoldinum néhány pontjának módosítását próbálta elérni.

Családja 
Bethlen Ferenc és Kemény Kata fia. Felesége torockószentgyörgyi Thoroczkay Mária (1652–1698) volt. Egyik lánya, Klára Bánffy György gubernátor felesége lett. A kormányzó közreműködésével II. Apafi Mihály eljegyezte, majd 1695-ben feleségül vette Bethlen Gergely másik leányát, Bethlen Katalint.

Jegyzetek

Források 
 Albert:  
 ErdTört: 
  
 Nagy: 
 Szádeczky-Kardoss: 
 Tóth:

Kapcsolódó szócikkek 

Erdélyi főgenerálisok
Gergely 1641
1641-ben született személyek
1697-ben elhunyt személyek
Bethlen Farkas (kancellár)

Bethleni Bethlen Farkas (1639. – Bethlenszentmiklós, 1679. december 30.) Erdély kancellárja, történetíró.

Élete
Bethlen Ferenc és Kemény Kata fiaként született. A kolozsvári unitárius kollégiumban folytatta tanulmányait. II. Rákóczi György udvarában nevelkedett Keresztúri Pál iskolamester tanítványaként, többek között a fejedelem fiával, Rákóczi Ferenccel és Bethlen Miklóssal, a későbbi önéletíróval. 1662-ben Kemény Simon híve volt, ezért perbe fogták. Miután felmentették, 1663-ban I. Apafi Mihály tanácsosa ("konziliárus") lett, majd 1667-ben Fehér vármegye főispánja. 1678-ban Konstantinápolyban járt követségben. Előbb a perbe fogott Bethlen János helyett ideiglenes jelleggel, majd 1678-tól erdélyi kancellár volt.

Hátrahagyott műve
Megírta Erdély 1525–1609 közötti történetét Historia de rebus Transylvanicis címen, tizenhat könyvben. Ebben Szamosközy István azóta elveszett kéziratos munkáját is felhasználta. A hátrahagyott, nagy értékű történelmi munka kinyomatására testvére, Elek, Keresden nyomdát állíttatott.

A Keresden 1684-ben elkezdett, a váradi nyomda betűivel nyomtatott első kiadása csak részben készült el, és a félig elkészült példányok idővel tönkrementek vagy Thököly Imre 1690. évi betörésekor megsemmisültek. Maga az eredeti kézirat is elveszett. A hiányzó részeket Benkő József a másolatokból pótolta és kiadta 1782 és 1793 között Nagyszebenben hat kötetben Historiarum Pannonico Dacicarum libri X. a clada Mohacsensi 1526 usque ad finem seculi címen. Magyarul Bodor András fordításában indult meg kiadása 2000-ben.

Modernkori magyar fordítása
Erdély története; jegyz. Pálffy Géza; Enciklopédia–Erdélyi Múzeum-Egyesület, Bp.–Kolozsvár, 2000–2010
1. A mohácsi csatától a váradi békekötésig, 1526–1538; szerk., utószó Jankovics József, ford. Bodor András; 2000
2. A váradi békekötéstől János Zsigmond haláláig, 1538–1571. II-V. könyv; jegyz. Kruppa Tamás, ford. Bodor András; 2002
3. Báthory István trónra lépésétől Báthory Zsigmond uralkodásáig, 1571–1594. VI-VII. könyv; ford. Bodor András, jegyz. Kruppa Tamás; 2004
4. Báthory Zsigmond uralkodása, 1594–1597. VIII-IX. könyv; VIII. könyv ford. Kasza Péter, IX. könyv ford. S. Varga Katalin, jegyz. Kruppa Tamás, szerk. Jankovics József; 2006
5. Báthory Zsigmond lemondásától Mihály vajda hatalomra kerüléséig, 1598–1600. IX-X. könyv; ford. Kasza Péter, jegyz. Kruppa Tamás, szerk. Jankovics József; 2010

Jegyzetek

Források

További információk 
 Deák Farkas: Gróf Bethlen Miklós életrajza; Stampfel, Pozsony–Bp., 1885 (Magyar Helikon)
Svéda Pál: Bethlen Farkas históriája (1526–1571); Kultúra Ny., Pécs, 1938 (Specimina dissertationum Facultatis Philosophicae Regiae Hungaricae Universitatis Elisabethinae Quinqueecclesiensis)

Erdélyi kancellárok
Farkas 1639
Magyar történetírók
Fehér vármegye főispánjai
1639-ben született személyek
1679-ben elhunyt személyek
Keresőrendszer (egyértelműsítő lap)

Keresőrendszer, internetes kereső az informatikában
 Keresőrendszer, a mesterséges intelligencia kutatásában az algoritmus fogalmának egy specializált változata
Keresőrendszer (informatika)

Keresőrendszer alatt az informatikában olyan webes felületű vagy szoftveres szolgáltatást értenek, ami multimédiás tartalmak vagy adatbázisok rendszeres vagy egyéni kérésre történő rendezését és/vagy nyomon követését és/vagy kivonatolását, és a tartalomnak a felhasználó, és általában a szélesebb nyilvánosság részére történő rendelkezésére bocsátását nyújtja. A megjelenítendő tartalom neve, ami szó vagy (szavakat, logikai operátorokat és egyéb attribútumokat tartalmazó) összetett nyelvi kifejezés lehet, a keresőszó, tehát ezt kell megadni a keresőrendszernek, és az megkeresi és kijelzi mindazt, amit ezzel kapcsolatban tud.

Általában kulcsszavas keresés történik, vagyis a rendszer bekéri a keresendő szót, a felhasználó betáplálja (például begépeli egy űrlapmezőbe), majd a rendszer megjeleníti azokat a tartalmi egységeket, találatokat, amelyek a rendszer szerint a kulcsszóhoz kapcsolódnak. A kulcsszavas keresők segítségével adott szavak vagy kifejezések előfordulására kereshetünk. Ilyen kereső például a Google (www.google.com). 

Ha valaki például szeretne többet tudni Britney Spearsről (a statisztikák szerint az ő neve volt 2000-ben az egyik leggyakrabban megadott keresőszó a legtöbb keresőrendszerben, lásd itt), akkor a webböngészőjével elnavigál valamelyik keresőrendszer weboldalára (például Google), ott a megfelelő mezőbe beírja, hogy "Britney Spears", majd megjelenik több száz weboldal címe, rövid leírással, ami esetleg Spearsszel foglalkozik. Persze lehet, hogy semmit sem talál: például a „Britney Spears nyekereg” keresőkifejezésre a Google rendszer 2004. július 26-án semmit sem talált (ám most már talál, mivel annak a szócikknek az oldalát, amit most olvasol, már meg fogja jeleníteni, mert szerepel rajta az a kifejezés, hogy „Britney Spears nyekereg”: illusztráció…).

Az egyik legismertebb webes címszókereső rendszer a Google, ami a World Wide Web tartalmát próbálja feldolgozni és szolgáltatni.

A webes keresők mellett a keresőrendszerek legfontosabb példái az adatbáziskezelő programok keresőrendszerei.

Webes keresőrendszerek

Nagy nemzetközi kereső-adatbázisok
 Google kereső
 Yahoo!
 Bing
 Baidu
 Naver
 DuckDuckGo
 Ask Jeeves/Teoma
Clarabot
Startpage
Swisscows
Ecosia

Magyar fejlesztésű kereső-rendszerek
 Heureka
 kurzor
 Miner.hu
 PolyMeta
 SZTAKI kereső
 Tango
 Bluu
 Szörcs
 Johu
Clarabot

Külső hivatkozások
Kereső Világ: Magyar nyelvű blog az internetes keresésről, keresőkről
Google magyar nyelvű oldala
How to Search the Web. A Guide To Search Tools by Terry A. Gray 
Phil Bradley: Finding information: search engines (melyik keresőrendszert mikor érdemes használni) 
Kurzor magyar szabadszavas kereső 
Nyom nélkül az interneten – a Reputation Defender cégről, amely eltávolítja a kompromittáló vagy személyes adatokat az internetes keresőkből (Index.hu, 2006. november 8.)

Informatika
Keresőrendszer (mesterséges intelligencia)

A mesterséges intelligencia tudományában keresőrendszer alatt olyan (általában, de nem feltétlenül, számítógépes program alakjában megvalósított) problémamegoldó rendszert értenek, ami képes egy reprezentációs gráf csúcsait megvizsgálni és döntést hozni arról, hogy célcsúcsok-e (ld. algoritmusok/problémamegoldás/gráfreprezentáció ill. reprezentációs gráf).

Formálisan a keresőrendszer egy (G, s, C, M, Gmt, S) hatossal reprezentálható, ahol:
G, C, M, Gmt, a többi pedig elem; konkrétan
 egy irányított gráf, esetleg multigráf;
  a gráf egyik csúcsa, a neve startcsúcs,
  a gráf csúcsainak egy (rész)halmaza, elemeit célcsúcsoknak nevezzük,
 M a megengedett elemi lépések, műveletek halmaza;
  szintén a gráf csúcsainak egy halmaza, a globális munkaterület,

Informatika
1705



Események 
 január 1. – A császáriak átadják Szatmár várát a kurucoknak.
 január 3. – A bécsi Udvari tanács intézkedik az állandó katonaság felállításának pénzügyi kérdéseiről (részpénz veretése), s tervbe veszi a gazdasági Tanács felállítását.
 április 26. – Rákóczi elrendeli Szatmár várának lerombolását és az ecsedi erődítmények megerősítését. (A feladatok elvégzéséhez a környező vármegyéket rendelte ki a fejedelem.)
 május 30. – Megjelenik a „Mercuris Hungaricus” kuruc újság első száma.
 június 1. – Galambos Ferenc szatmári várkapitány a vár lerombolásával kapcsolatos „eligazításra” magához rendeli a vármegyék munkásainak vezetőit, s ezzel kezdetét veszi az erősség elbontása.
 szeptember 12.–október 3. – Országgyűlés Szécsényben.
 szeptember 20. – A szécsényi országgyűlésen a kurucok megalakítják az új kormányt.
 november 2. – Megindul a második dunántúli hadjárat.
 november 11. – II. Rákóczi Ferenc vereséget szenved a császári seregektől Zsibó mellett. (A kurucok kiszorultak Erdélyből, s több százan menekültek a közeli Moldvába.)
 november 25. – A kurucok ostromzár alá veszik Esztergomot. (Az ostrom majd csak a következő évben veszi kezdetét.)
 november 27. – Rákóczi Ferenc fejedelem elfogatja Forgách Simon altábornagyot.
 december 13. – Bottyán János rajtaütésszerű támadásával megveri Hannibal Heistert Szentgotthárd mellett.
 december 15. – Erdélyi országgyűlést tartanak Segesvárott. (A kevés megjelent hűséget esküszik I. Józsefnek, és semmisnek nyilvánítja Rákóczi fejedelemmé választását.)

Az év témái

1705 az irodalomban

1705 a tudományban

Születések 
 január 24. – Farinelli, olasz kasztrált énekes († 1782)
 február 12. – Johann Elias Bach, német zeneszerző († 1755)
 szeptember 24. – Leopold Joseph von Daun a 18. század egyik sikeres hadvezére, Mária Terézia császárné katonai főtanácsadója, a hétéves háború második felében a császári haderő főparancsnoka († 1766)
 október 29. – Perliczy János Dániel magyar orvos († 1778)

Halálozások 
 február 5. – Philipp Jacob Spener, német teológus, heraldikus, a német pietizmus megalapítója (* 1635)
 május 5. – I. Lipót, magyar király, német-római császár (* 1640)
 augusztus 16. – Jakob Bernoulli, svájci matematikus és fizikus (* 1654)
 szeptember 13. – Thököly Imre, erdélyi fejedelem (* 1657)

Jegyzetek 

18. század
Karlócai béke

A karlócai békeszerződést 1699. január 26-án írták alá Karlócán (törökül Karlofça, németül Karlowitz, horvátul Srijemski Karlovci, szerbül Sremski Karlovci – ma Szerbia, Vajdaság). A béke az 1683–1697-es, a törököket a Magyar Királyság területéről kiűző Habsburg–török háborút zárta le, amely az utóbbiak vereségével zárult. Az aláírók az Oszmán Birodalom, valamint a Habsburg Monarchiát, a lengyel–litván államot, a Velencei Köztársaságot és Oroszországot is magában foglaló Szent Liga voltak. Az oszmánok átengedték az osztrákoknak Magyarország nagy részét, Erdélyt és Szlavóniát.

A szerződés megkötése 

1698. október 18-án Savoyai Jenő herceg, császári főparancsnok fegyverszünetet kötött a szultán megbízottaival. Novemberben Karlócán megkezdődtek a tárgyalások a Szent Liga képviselői és a szultán biztosai között. A megbízottak a békeszerződést 1699. január 26-án írták alá, melyet I. Lipót február 16-án erősített meg.

A szerződés tartalma 

Az oszmán megszállás alatt lévő (korábban litván, majd lengyel) Podólia (ma: Ukrajna) Lengyelországhoz került, de a lengyeleknek ki kellett üríteni a megszállt moldvai területeket. Dalmácia nagy részét és Moreát (Peloponnészosz-félsziget) a Velencei Köztársaság vette birtokba. Az oroszok jogot szereztek az általuk elfoglalt Don-parti Azov erődjének megtartására.

A karlócai békével Magyarország nagy részén megszűnt az oszmán hódoltság, és lehetővé vált az ország területi, politikai és közigazgatási egyesítése. A törökök a (nagyrészt lakatlan) Temesköz és a Szerémség dél keleti részének kivételével minden magyar hódoltsági területről lemondtak, bár a Temesköz jelentős részét Savoyai Jenő herceg vezette császári csapatok már elfoglalták. A békekötés megszabta, hogy az Oszmán Birodalomban a keresztény alattvalók vallásukat szabadon gyakorolhatják. A felek egymás országában szabadon kereskedhetnek. A foglyokat kicserélik, vagy mérsékelt váltságdíjért szabadon engedik. A határszéli várak jó állapotát fenntarthatják, de újat a felek nem építhetnek. A béke illetve a fegyverszünet 25 évre lett megkötve. A szultán ígéretet tett, hogy nem támogatja a Habsburg-ellenes magyar erőket. Thököly Imrét és társait a magyar határtól távol telepítette le, a török birodalom belsejében, Nikomédiában (ma İzmit).

A béke értékelése

Jegyzetek

Források

További információk 

Szita László - Gerhard Seewann 1999: A karlócai béke és Európa - Dokumentumok a karlócai béke történetéhez 1698–1699. Pécs.

Kapcsolódó szócikkek 
 A török kiűzése Magyarországról
 Zentai csata
 Savoyai Jenő
 II. Musztafa
 Pozsareváci béke

1699
Békeszerződések
Török háborúk Magyarországon
1699



Események

Határozott dátumú események 
 január 26. – A karlócai béke, amelyben a törökök hódításaik nagy részének feladására kényszerülnek.
 február 5. – Az Udvari Haditanács I. Lipót rendelete alapján feloszlat egyes magyar ezredeket és szélnek ereszti a végvári katonaságot.
 május 30. – XII. Ince pápa megerősíti Brajkovics Mártont a zengg-modrusi megyés püspöki tisztében.

Határozatlan dátumú események 
 az év őszén – A lengyel király, II. Ágost – egykori szász választófejedelem – szerződést köt Dániával a svédek ellen.
 november – Megindulnak az orosz–török béketárgyalások. (A tárgyalások eredményeként kötötték meg 1700-ban a harminc évre szóló békét.)
 az év folyamán – XII. Ince pápa elítéli François Fénelon, a misztikus cambrai-i érsek Explication des maximes des saints (A szentek maximáinak magyarázata) című művét.

Az év témái

1699 az irodalomban

1699 a tudományban

Születések 
 március 25. – Johann Adolph Hasse, német barokk zeneszerző († 1783)
 április 28. – Daróczi György, bölcsészdoktor, jezsuita rendi tanár, költő († 1756)
 szeptember 26. – Hermányi Dienes József református lelkész, egyházi író († 1763)
 november 2. – Jean-Baptiste Siméon Chardin, francia festőművész († 1779)
 november 30. – VI. Keresztély, Dánia és Norvégia királya († 1746)

Halálozások 
 április 21. Jean Racine francia költő, drámaíró (* 1632)

Jegyzetek 

1699
17. század
1688



Események

Határozott dátumú események 
 január 14. – A császári haderők elfoglalják Munkács várát, amelyet Zrínyi Ilona védett hősiesen.
 január 24.– Thököly fejedelmi jelvényeit Klobusiczky Ferenc zempléni alispán Pozsonyban átadja I. Lipótnak.
 május 19. – Székesfehérvár végleg felszabadul a török uralom alól.
 szeptember 6. – II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem császári csapatai Belgrádot ostrommal elfoglalják a törököktől.

Határozatlan dátumú események 
 március – Bécsben Zrínyi Ilona fiát, II. Rákóczi Ferencet elszakítják anyjától.

Az év témái

1688 a tudományban

1688 az irodalomban

Születések 
 január 23. – Ulrika Eleonóra svéd királynő, († 1741)
 január 25. – Juraj Jánošík, (magyarosan Jánosik György), szlovák betyár († 1713)
 január 29. – Emanuel Swedenborg (er Emanuel Swedberg) svéd tudós, filozófus, teológus, látnok és keresztény misztikus († 1772)
 február 4. – Pierre Carlet de Chamblain de Marivaux francia regény- és drámaíró († 1763)
 április 13. – Koháry György, jeles katona († 1716)
 május 21. – Alexander Pope, angol költő († 1744)
 augusztus 14. – I. Frigyes Vilmos, porosz király († 1740)
 november 3. – Ifjabb Buchholtz György, magyar író, költő, természettudós, iskolaigazgató († 1737)

Halálozások 
 augusztus 5. – Bornemissza Anna erdélyi fejedelemasszony (* 1630 körül)

Jegyzetek 

1688
17. század
I. Rákóczi Ferenc

Felsővadászi I. Rákóczi Ferenc (Gyulafehérvár, 1645. február 24. – Zboró, 1676. július 8.) választott erdélyi fejedelem 1652-ben, akinek a méltóságát édesapja 1660-as halála után nem erősítették meg.

Élete 
1645. február 24-én született II. Rákóczi György fejedelem és Báthory Zsófia egyetlen fiaként. Még apja életében, 1652. február 18-án Erdély fejedelmévé választotta a gyulafehérvári országgyűlés. 1660. május 22-én a szászfenesi csatában II. Rákóczi György megsebesült, majd június 7-én meghalt. I. Rákóczi Ferenc ezután már nem tudta visszaszerezni korábbi hatalmát. 1661. augusztus 15-én ő és édesanyja, Báthory Zsófia rekatolizáltak.

1666. január 1-jén I. Rákóczi Ferenc Sáros vármegye örökös főispánja lett. Március 1-jén feleségül vette Zrínyi Ilonát. Ekkor még élvezte I. Lipót császár bizalmát, és megkapta Sáros vármegye örökös főispáni tisztségét is.

A Wesselényi-összeesküvésbe bonyolódva, az 1670-es tiszavidéki felkelés leveretése után csak anyja és a jezsuiták közbenjárására, nagy váltságdíj árán menekülhetett meg a büntetéstől. 1671. február 21–én megszületett az egyezség Báthory Zsófia és Lipót császár között: Rákóczi váltságdíj és várainak többségének az átengedése fejében büntetlen maradt. Ettől kezdve egészen haláláig semleges próbált maradni a császári csapatok és a bujdosók között zajló harcokban, miközben a bujdosók többször birtokára támadtak.

I. Rákóczi Ferenc és Zrínyi Ilona elsőszülött, György nevű fia nem sokkal születése után még csecsemőkorában, 1667-ben meghalt. 1672-ben született leányuk, Julianna és 1676-ban második fiuk Ferenc.

Nem sokkal második fia születése után 1676. július 8-án a makovicai uradalomhoz tartozó Zborón I. Rákóczi Ferenc meghalt. Kassán temették el.

Származása

Források 
Köpeczi Béla – R. Várkonyi Ágnes: II. Rákóczi Ferenc. 2. átdolg., bőv. kiad. Bp., 1976. Gondolat. (); 3. jav. kiad. Bp., 2004. Osiris Kiadó. ()
 A Rákóczi-család dokumentumai

Kapcsolódó szócikkek 
 Rákóczi-család

Erdélyi fejedelmek
Ferenc
Katolikus vallásra tért személyek
Gyulafehérváriak
Zboróiak
Sáros vármegye főispánjai
1645-ben született személyek
1676-ban elhunyt személyek
UniSoft

A UniSoft Corporationt 1981-ben alapították alapvetően egy UNIX-ra portoló (fejlesztő, átíró) cég, mely több mint 225 UNIX portot készített számos CPU architektúrára.

Kapcsolódó szócikkek 
 Sun Microsystems
 Unix
 Unix-szerű operációs rendszer

További információk 
 A UniSoft rövid története

Szoftverfejlesztő cégek
Galilei-holdak

A Galilei-holdak a Jupiter négy legnagyobb holdja, melyeket az itáliai csillagász, Galileo Galilei fedezett fel. Galilei a holdakat 1610. január 7-én észlelte először, egyesek azonban felfedezőjüknek Gan De kínai csillagászt tekintik, aki szerintük közel kétezer évvel korábban, i. e. 362-ben figyelt fel az égitestekre. A holdakat már kis méretű távcsővel észlelhetjük, de megfelelő látási viszonyok esetén a legkülsőt, a Callistót akár szabad szemmel is felfedezhetjük. A holdak felfedezése fontos érv volt a geocentrikus, azaz a Föld-középpontú világkép ellen, és elősegítette a kopernikuszi heliocentrikus, vagyis a Nap központú világkép elfogadását.

A Galilei-holdak valószínűsíthetően már az ókori történetekben felbukkantak: Babilonban Mardukot (a Jupiter) látták bennük négy kutyájával, Egyiptomban pedig Hóruszt négy fiával.

Galilei a holdakat először Cosmica Siderának nevezte el bőkezű támogatója, Cosimo II de' Medici, Toszkána hercege tiszteletére, de később annak javaslatára Medicea Siderára, Medici-csillagokra nevezte át őket, Cosimót és testvéreit (Francesco, Carlo és Lorenzo) jelképezve. A felfedezés első publikálására 1610. márciusában, Velencében került sor, kevesebb mint két hónappal az észlelés után.

A holdak nevére több javaslat is született. Giovanni Battista Hodierna, Galilei tanítványa a négy Medici-testvér után Principharus, Victipharus, Cosmipharus illetve Ferdinandipharus névre keresztelte volna a holdakat, de Johannes Hevelius és Jacques Ozanam is ajánlott neveket. A holdak elkeresztelésében végül Simon Marius javaslata győzedelmeskedett. A magát Galileivel együtt a holdak felfedezőjének kikiáltó Marius az Io, Europa, Ganymedes és Callisto neveket adta az égitesteknek. Ezeket a neveket 1614-ben a Mundus Jovialis-ban publikálta.

Galilei Marius névjavaslatait következetesen elutasította, és egy új, számokon alapuló elnevezési rendszert dolgozott ki, melyet még ma is használnak, s amely a holdak bolygójuktól való távolságán alapul. Sorrendjüknek megfelelően tehát az Io, az Europa, a Ganymedes és a Callisto az I., II., III. és IV. számot viselték.

Olaf Römer dán csillagász e holdak fedéseit használta a fénysebesség méréséhez.

A Galilei-holdak a Jupitertől való távolságuk sorrendjében:

 G