Nadia Comăneci

Nadia Elena Comăneci () este o gimnastă română, prima gimnastă din lume care a primit nota zece într-un concurs olimpic de gimnastică. Este câștigătoare a cinci medalii olimpice de aur. Este considerată a fi una dintre cele mai bune sportive ale secolului XX și una dintre cele mai bune gimnaste ale lumii, din toate timpurile, „Zeița de la Montreal”, prima gimnastă a epocii moderne care a luat 10 absolut. Este primul sportiv român inclus în memorialul International Gymnastics Hall of Fame.

Viața 

Nadia s-a născut la Onești, fiind fiica lui Gheorghe și Ștefania-Alexandrina Comăneci; a fost botezată după „Nadejda” („Speranță”), eroină a unui film. Unele surse susțin că s-ar fi născut ca „Anna Kemenes”. Această variantă a fost dezmințită în noiembrie 2016 atât de Nadia cât și de mama sa, Ștefania.

A concurat pentru prima dată la nivel național în România, în 1970, ca membră a echipei orașului său. Curând, a început antrenamentele cu Béla Károlyi și soția acestuia, Márta Károlyi, care au emigrat mai târziu în Statele Unite, devenind antrenori ai multor gimnaste americane. La vârsta de 13 ani, primul succes major al lui Comăneci a fost câștigarea a trei medalii de aur și una de argint la Campionatele Europene din 1975, de la Skien, Norvegia. În același an, agenția de știri Associated Press a numit-o "Atleta Anului".

La 14 ani, Comăneci a devenit o stea a Jocurilor Olimpice de Vară din 1976 de la Montreal, Québec. Nu numai că a devenit prima gimnastă care a obținut scorul perfect de zece la olimpiadă (de șapte ori), dar a și câștigat trei medalii de aur (la individual compus, bârnă și paralele), o medalie de argint (echipă compus) și bronz (sol). Acasă, succesul său i-a adus distincția de „Erou al Muncii Socialiste”, fiind cea mai tânără româncă distinsă cu acest titlu. În 1976, Nadia Comăneci a fost decorată cu medalia de aur Secera și Ciocanul.

Comăneci și-a apărat titlul european în 1977, dar echipa României a ieșit din competiție în finale, în semn de protest contra arbitrajului. La Campionatele Mondiale din 1978 a concurat o Nadia Comăneci cu greutate peste medie și ieșită din formă. Căderea la paralele a trimis-o pe locul 4, însă a câștigat titlul de campioană mondială la bârnă.

În 1979, Comăneci, din nou la greutate normală, a câștigat cel de-al treilea titlu european la individual compus (devenind primul sportiv din istoria gimnasticii care a reușit această performanță). La Campionatele Mondiale din decembrie, ea a câștigat concursul preliminar, dar a fost spitalizată înainte de a participa la concursul pe echipe, din cauza unei infecții, în urma unei tăieturi la încheietura mâinii, cauzată de o cataramă din metal. În ciuda recomandărilor doctorilor, ea a părăsit spitalul și a concurat la bârnă, unde a obținut nota 9,95. Performanța sa a conferit României prima medalie de aur în concursul pe echipe.

A participat și la Jocurile Olimpice din 1980 de la Moscova, clasându-se a doua după Elena Davîdova la individual compus, când a fost nevoită să aștepte pentru notă până ce Davîdova și-a încheiat exercițiul. Nadia și-a păstrat titlul la bârnă, dar a câștigat și o nouă medalie de aur, la sol, și una de argint, împreună cu echipa.

Contrar zvonurilor, nu a avut niciodată o relație amoroasă sau sexuală cu Nicu Ceaușescu; nu a fost chinuită de el.

După retragerea din sportul de performanță 

Nadia Comăneci a fost una din cele mai bune gimnaste din lume. Ea s-a retras din activitatea competițională după Jocurile Olimpice din 1980 de la Moscova. Între 1984 și 1989 a fost membră a Federației Române de Gimnastică și a ajutat la antrenarea gimnaștilor juniori români. În noaptea de 27/28 noiembrie 1989 a trecut ilegal granița româno-maghiară, în cele din urmă solicitând azil politic guvernului Statelor Unite. Acest gest dramatic a avut un efect major asupra opiniei publice, chiar asupra familiei conducătoare a României. Nadia și-a petrecut următorii ani promovând linii vestimentare pentru gimnastică, lenjerie Jockey, echipament de aerobic și rochii de mireasă. În 1994, s-a logodit cu gimnastul american Bart Conner și s-a întors în România pentru prima dată de la plecare. Comăneci și Conner s-au căsătorit în România în luna aprilie a anului 1996.

În 1999, Comăneci a devenit primul sportiv invitat să vorbească la Națiunile Unite, pentru a lansa Anul 2000, Anul Internațional al Voluntariatului. Nadia este în prezent ocupată cu gimnastică și muncă de caritate în întreaga lume. Ea și soțul său sunt proprietarii Academiei de Gimnastică Bart Conner Gymnastics Academy, Perfect 10 Production Company și ai câtorva magazine de echipamente sportive, precum și editori ai Revistei de Gimnastică Internațională.

Nadia Comăneci este vicepreședinte al Consiliului Director al Special Olympics, Președinte Onorific al Federației Române de Gimnastică, Președinte Onorific al Comitetului Olimpic Român, Ambasadorul Sporturilor Românești, Vicepreședinte în Consiliul Director al Asociației Distrofiei Musculare, și membră a Fundației Federației Internaționale de Gimnastică. A fost distinsă de două ori cu Ordinul Olimpic, acordat de CIO.

În decembrie 2003, i s-a publicat prima sa carte, Scrisori către o tânără gimnastă (în engleză: Letters to a Young Gymnast). Nadia a creat o clinică de caritate în București pentru a ajuta copiii orfani din România.

În 2021 a fost decorată cu Ordinul național „Steaua României” în grad de Mare Ofițer, „în semn de înaltă apreciere și recunoaștere pentru excepționala carieră sportivă, pentru rezultatele remarcabile obținute în calitate de reprezentantă a României, precum și pentru implicarea în popularizarea sportului în rândul tinerei generații”.

Cărți și filme 

 În 1984, Alan Cooke a regizat un film de televiziune despre Nadia Comăneci. Filmul, intitulat Nadia, a fost făcut fără implicarea Nadiei, doar din ce spuneau alții despre ea.
 Autobiografia Nadiei Comăneci intitulată Letters to a Young Gymnast („Scrisori către o tânără gimnastă”) publicată în 2004 face parte din seria  Art of Mentoring a editurii Basic Books. 
 În 2015 Katie Holmes a regizat un film documentar despre Comăneci pentru canalul ESPN. Filmul se numește Eternal Princess („Prințesa eternă”) și a avut premiera la Festivalul de film Tribeca.
 În 2016, canalul Arte France a produs un documentar despre Nadia Comăneci intitulat Nadia Comăneci, la gymnaste et le dictateur („Nadia Comăneci: Gimnasta și dictatorul”).
 În 2021, la Editura Epica, Stejărel Olaru a publicat cartea biografică Nadia și Securitatea.

Note

Vezi și 
 Listă de gimnaste române
 Lotul de gimnastică feminină a României la Olimpiada de vară, 2008
 Lista campioanelor europene la gimnastică
 Listă de antrenori de gimnastică români
 Nadia (film)

Legături externe 

 Bart Conner & Nadia Comaneci
 Fundația Nadia Comăneci
 Despre Nadia Comăneci în Jurnalul Național
 Bios at romanian-gymnastics.com 
 Perfect 10 performance in 1976 Olympics  (Google Video)
 Comaneci still amazed by 1976 feat , articol de pe website-ul Sports Illustrated 
 List of competitive results at Gymn Forum
 Whatever Happened to Nadia Comaneci? 
 Mandru ca sunt roman: Nadia Comaneci, Zeita de la Montreal, 29 octombrie 2012, Ziare.com
 Combinatia perfetiunii: 073 - 1.00, 1 martie 2004, Jurnalul Național

Interviuri
 Nadia Comaneci: Nu mi-a picat deloc bine sa aflu ca parintii mei se despart, dar am inteles ca e mai bine asa , 5 iunie 2011, Alice Nastase Buciuta, Revista Tango
 „Momentul Adevărului“ Nadia Comăneci: „Pentru români sunt doar Nadia“, 11 noiembrie 2011, Marian Burlacu, Adevărul
 Interviu cu Nadia Comăneci , septembrie 2012
 Nadia Comaneci: Mi s-ar parea tare plictistor sa traiesti fara sa faci ceva deosebit , 7 martie 2013, Alice Nastase Buciuta, Revista Tango
 Nadia Comaneci: Cei care au muncit mult, care au pornit de jos, ca mine, sunt oameni foarte simpli , 14 noiembrie 2013, Alice Nastase Buciuta, Revista Tango
 ”Ziua TERIFIANTĂ când am EVADAT din închisoarea comunistă”. Nadia Comăneci și-a spus POVESTEA VIEȚII, printre lacrimi, în presa britanică, 3 august 2014, Evenimentul zilei - Daily Mail

Nașteri în 1961
Nașteri pe 12 noiembrie
Antrenori de gimnastică americani
Antrenori de gimnastică români
Biografii de români în străinătate
Campioni olimpici la gimnastică
Echipa română de gimnastică artistică la Jocurile Olimpice din 1976
Echipa română de gimnastică artistică la Jocurile Olimpice din 1980
Eroi ai Muncii Socialiste ai Republicii Socialiste România
Filantropi români
Gimnaști la Jocurile Olimpice de vară din 1976
Gimnaști la Jocurile Olimpice de vară din 1980
Gimnaști olimpici români
Gimnaste române de nota 10
Inițiatori de elemente în gimnastica artistică
Medaliați olimpici cu aur români
Medaliați olimpici cu argint români
Medaliați olimpici cu bronz români
Oameni din Onești
Români ai Republicii Socialiste România
Români americani
Români expatriați în Statele Unite ale Americii
Români pe mărci poștale românești
Sportivi români în viață
Transfugi români
Cetățeni naturalizați ai Statelor Unite ale Americii
Cetățeni de onoare ai Bucureștiului
Mare Ofițer al Ordinului Steaua României
Decorați cu Medalia de aur Secera și Ciocanul