Erdélyi fejedelem

Erdély fejedelme (, )  az Erdélyi Fejedelemség államfője volt a XVI. századtól egészen a 18. század közepéig. Szapolyai János Zsigmond volt az első, aki 1570-ben vette fel a címet, de használata stabilizálódott.

Eredet 

Erdély integrációja az újonnan megalakult Magyar Királyságba 1003 körül kezdődött.   A tartomány intenzív gyarmatosítás alá került,  aminek következtében különböző származású gyarmatosítók érkeztek és telepedtek le, köztük a magyar ajkú székelyek és a német nemzetiségűek.  Erdély területét közigazgatási célból „ megyéknek ” és „ székeknek ” nevezett területi egységekre osztották. 

A hét erdélyi megye (Doboka, Fehér, Hunyad, Kolozs, Küküllő, Szolnok és Torda) elsősorban helyi nemesek által vezetett intézmény volt.  Fejük, azispán vagy székely ispán  azonban egy magasabb tisztségviselő, a magyar királyok által kinevezett vajda fennhatósága alá tartoztak.  Az erdélyi vajdának számos közigazgatási, katonai és bírói feladata volt.  Például a hét megye közös közgyűlését a vajda vagy helyettese hívta össze és vezette, általában Tordán. .

A független Magyar Királyság vége 
1526-ban a mohácsi csatában az Oszmán Birodalom legyőzte a magyar királyi hadsereget és megölte II. Lajos királyt. Ezután az oszmánok visszavonultak. 

A trónt Lajos sógora, Ferdinánd osztrák főherceg és Szapolyai János erdélyi vajda követelte. Mindkettőt támogatták a magyar bárók. Ferdinánd kiűzte Jánost Magyarországról, mire János támogatásért cserébe hűséget ajánlott Szulejmán oszmán szultánnak. Szulejmán megtámadta az osztrák földeket, míg János visszaszerezte a magyar trónt. Szulejmánt visszaverték Ausztriából, és egy 1538-as szerződés értelmében Ferdinánd lett Magyarország királya, aki a nyugati országrészt birtokolta. Szapolyai I. János néven szintén magyar király lett, aki a keleti részeket, köztük Erdélyt birtokolta (a történészek „keleti Magyar Királyságnak ” nevezték Szapolyai-ház által uralt terülteteket). 

Így Magyarország teljesen szuverén királyságból vagy a Habsburg-ház egyik koronaföldje, vagy oszmán vazallus állam lett.

Az Erdélyi Fejedelemség különválása 

János 1538-ban Ferdinándot nevezte ki utódjának a királyi székben. De nem sokkal halála előtt, 1540-ben született egy fia, János Zsigmond. A magyar országgyűlés II. János Zsigmondként választotta királlyá, és amikor Ferdinánd betört, Fráter György régens püspök felszólította Szulejmánt, hogy védje meg vazallusát. Szulejmán kiűzte Ferdinándot, majd Közép-Magyarországot közvetlen a török uralom alá helyezte. János Zsigmondnak adományozta Erdélyt és Kelet -Magyarországot.

1551-ben Fráter püspök elintézte, hogy II. János Zsigmond lemondjon királyi címéről Ferdinánd javára, cserébe a „kelet-magyarországi” földek vazallus uraként ismerték el. Ettől fogva János Zsigmondot és utódjait erdélyi fejedelemnek nevezik.

A fejedelem és jogai

Stílus és címek 
Az erdélyi uralkodók a következő stílust és címeket használták:

Stílusok:

 Őfensége
 Őexcellenciája

Címek:

 Isten kegyelméből Erdély fejedelme 
 A Partium ura
 A székelyek ispánja  

Emellett Báthory Zsigmond  1595-ben felvette a „Havasalföld és Moldva fejedelme” címet.

Nemzetközi státusz 
1570-től 1699-ig Erdély fejedelmeit nem ismerték el független uralkodóként. Időnként elismerték az oszmánok, máskor pedig a Magyar Királyság uralmát. Az iszlám jogtudomány tanítása szerint Erdély átmeneti státuszú terület az Oszmán Birodalomba teljesen integrált országok és a független államok között.  Ennek megfelelően trónra lépésekor minden fejedelem kapott egy hivatalos dokumentumot a szultántól, amely ismertette a fejedelem jogait és kötelezettségeit. Ezek az okiratok vagy athnáme-k megerősítették az erdélyi birtokok szabad fejedelemválasztási jogát, „garantálták a fejedelemség területi épségét”, és katonai segítséget ígértek a fejedelemnek ellenségei inváziója esetén. Másrészt a fejedelmek kötelesek voltak évente adót fizetni, és segíteni az oszmánokat hadműveleteikben.

Fejedelmek listája

Az intézmény vége 
A Rákóczi-szabadságharc után a fejedelmeket helytartók (gubernátorok) váltották fel. Az utolsó fejedelem, II. Rákóczi Ferenc élete hátralévő részét száműzetésben töltötte.

Kapcsolódó oldalak 

 Erdélyi fejedelmek listája
 Erdélyi vajda
 Erdélyi fejedelmek házastársainak listája
 Erdélyi Fejedelemség (1570–1711)
 Erdélyi Fejedelemség (1711–1867)
 Erdély
 Erdély történelme

Jegyzetek

Források

 
 
 
 
 
Erdélyi fejedelmek