Kiskinizs

Kiskinizs község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Szikszói járásában.

Fekvése 
Miskolctól északkeletre fekszik, közúton körülbelül 25 kilométerre. A környező települések közül Halmaj és Hernádkércs 3-3, Nagykinizs 4, Felsődobsza és Szentistvánbaksa 6-6 kilométerre található; a két legközelebbi város a 12 kilométerre lévő Szikszó és a 16 kilométerre fekvő Abaújszántó.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Halmaj vagy Hernádkércs érintésével, a 3703-as úton. Az ország távolabbi részei felől a 3-as főúton vagy az M30-as autópályán közelíthető meg a legegyszerűbben, halmaji letéréssel.

Története 
Kiskinizs [Kinizs] nevét az oklevelek 1245-ben említették először, Kenysként. A két Kinizs nevű falu, Kis- és Nagykinizs a Hernád folyó két oldalán alakult ki. Az egyik abaúji várbirtok, a másik a Kinizs nemzetség fészke volt. A két Kinizs nevű település sorsa azonban egymástól elválaszthatatlan volt.

Kinizs birtokosai a Kinizsi család tagjai voltak.

1246-ban Kinizsi Istvánt említette egy oklevél, aki fügedi földjét eladta. 1256-ban Kinizs nemzetségbeli Mixta királyi emberként volt említve. 1270-ben a Kinizsi család tagjai közül János átadta a Kiskinizsen birtokos Julának kércsi birtokrészét cserébe egy Csehországban ejtett fogolyért, egy zsákmányolt lóért és egy szolgáért. 1272-ben a Kinizsi család tagjainak kércsi birtokát említették. 1282-ben IV. László király Guentyr-nek adta Léh földjét. 1300-ban János és Jula eladta Nógrád vármegyében levő Rád nevű birtokát. Kiskinizs Juláról Gyulatelke, később pedig Szentjánoskinizs nevet is viselt.

Az 1300-as években a két község Gyulatelke és Szentjánoskinizs elnevezésekkel szerepelt. A török elleni harcok során 1567-ben Hasszán pasa csapatai ostrommal bevették és elpusztították. Még 1715-ben is a lakatlan helyek között tartották számon. Csak az 1780-as években települt be újra Borsod vármegye déli részéből ideérkező bevándorlókkal.

1828-ban már 468 lakója volt, száz évvel később 540-en laktak a településen. A századfordulót követően fejlődésnek induló kisközségben 1928-ban iskola, később kultúrház épült, és bevezették a villanyt is.

Lakossága a két világháború között közép-és kisbirtokosokból állt, az itteniek jó minőségű szántókon dolgoztak, amellett híresek voltak kiváló szintű lótenyésztésükről. Már 1948-ban termelőszövetkezetet alapítottak az itteni parasztok, amelynek fejlődése az 1960-as években bontakozott ki. Ekkor bővítették a már csak félig kihasznált iskolát, újjáépítették a kultúrotthont, és a házépítési tevékenység is megélénkült.

Az 1970-es években a falu déli felén üdülőtelep alakult ki. A fiatalabb korosztályok közül egyre többen hagyták ott a mezőgazdaságot és helyezkedtek el a megye iparában.

A 340 fős lélekszámú község népessége az 1970-es években indult komolyabb mértékű fogyásnak viszont ez a folyamat mára már stagnál.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Orosz Illés (független)
 1994–1998: Orosz Illés (független)
 1998–2001: Orosz Illés (független)
 2001–2002: Orosz Miklósné (független)
 2002–2006: Orosz Miklósné (független)
 2006–2010: Orosz Miklósné (független)
 2010–2014: Orosz Miklósné (független)
 2014–2019: Orosz Miklósné (független)
 2019-től: Orosz Miklósné (független)

A településen 2001. július 1-jén időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,4%-a magyarnak, 8% cigánynak, 0,3% örménynek mondta magát (3,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 31,7%, református 45,3%, görögkatolikus 4,4%, felekezeten kívüli 4,7% (13,6% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Református templom
 I. Világháborús felújított hősi Emlékmű a temetőn

Életképek a településen 
 Kishernád - Kiskinizs közelében

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései