Pestszentlőrinc

Pestszentlőrinc (németül Sanktlorenz) egyike az 1950-ben Budapesthez csatolt megyei városoknak. Jelenleg Pestszentimrével (németül Sanktemmerick) együtt Budapest XVIII. kerületét alkotja.

Fekvése 

Pestszentlőrinc Budapest délkeleti részén, a Pesti-síkságon helyezkedik el. Északon Kispest és Kőbánya-Újhegy, keleten Rákoshegy, délen Vecsés és Pestszentimre, nyugaton pedig Soroksár határolja.

Földrajza

A felszín kialakulása 
A település a Pesti-síkság északi részén, a Duna által a legutóbbi jégkorszakban kialakított ún. „teraszokon” fekszik. A teraszok a Duna mindenkori vízhozamának megfelelően alakultak ki a Duna folyami hordalékából: homokból, kavicsból és agyagból. Ha a kisebb vízhozam miatt a folyó lerakta hordalékát, akkor épültek, ha a nagyobb vízhozam bevágódott a hordalékba, akkor pusztultak a felszíni képződmények. A hordalékok között kisebb-nagyobb kiterjedésű „kavicsszigetek” is találhatóak, mint pl. a Szarvascsárda tér és a Petőfi utca-Gilice tér mentén húzódó területen, melynek kavicsbányáiban a jégkori felszínformálás, így a fagyékek és kavics-zsákok nyomai is fellelhetőek.

Mai felszíne 
A kerület mai felszíne hullámos, többnyire kelet felé emelkedik. Legmagasabb pontja a mai Álmos utcában, a X. és a XVII., valamint a XVIII. kerület határán található (149 m), legmélyebb pontja pedig a mai Méta utca-Nagykőrösi út találkozásánál és a Lajosmizsei sorompó környékén fekszik (116 m).

Vizei 
A legtöbb felszíni víz a Gyáli-patak 7-es ágába folyik. A Lakatos-út Margó Tivadar utca-Baross utca-Kolozsvár utca vonalában épült ki a Sósmocsár-árok, mely ezen szakaszokon a felszín alatt, majd a Közdülő utca mentén nyílt árokban halad a Duna felé.
A Duna egykori medrének mélyebb területein a jégkorszak után is fennmaradtak a mocsaras-lápos területek, melyek lecsapolását a 19-20. században végezték el (pl. a mai Havanna-lakótelep vagy a Kispesti Erőmű területén). A felszín alatti agyagréteg mélysége is változó, ezért a talajvíz a lecsapolás után is veszélyeztet bizonyos városrészeket. A talajvíz hozta létre Pestszentlőrinc tavait is: a Balázs-féle téglagyár gödreit 1930-ban az állandó vízbetörések miatt kellett felhagyni, strandként majd horgásztóként hasznosították (Balázs-tó). Egykori bányagödör vízelöntésével keletkezett a Nefelejcs utcai Büdös-tó is.

Városrészei 
Városrészei (a kialakulás évével): Nyaralótelep (Villatelep, 1875-, ma: Lónyaytelep), Ezerháztelep (1887-, ma Bókaytelep része), Bókaytelep (1898–), Rendessytelep, Újmajor (ma Miklóstelep része), Kavicsbánya (ma Lőrinci temető, Miklóstelep része), Erzsébettelep (1902–), Ó-Szemeretelep, Liptáktelep (1910–), Állami lakótelep (1921–), Új-Szemeretelep (1928–), Szent Imre-kertváros (1929–), Rokkanttelep (ma: Miklóstelep), Tulipántelep (ma Miklóstelep része), Ferihegy, Halmierdő, Madártelep (ma Gloriett-telep része), Gloriett-kertváros (ma Gloriett-telep része)

Később hozzácsatolt településrészek: Bélatelep (1920-as évek eleje, 1948-ig Rákoskeresztúrhoz tartozott), Ganztelep (vagy Csákyliget, 1929-, 1945-ig Vecséshez tartozott), Ganzkertváros (1930-as évek elejétől, 1945-ig Vecséshez tartozott),

Története

Népessége 

Pestszentlőrinc népessége az 1800-as évek utolsó évtizedeiben, a parcellázások beindulásával évente több mint 1%-kal növekedett. A növekedés üteme a 20. század első évtizedeiben 0,9% körül mozgott, csak az 1930-as években csökken a még mindig kiemelkedő 0,6%-os értékre. A növekedést a magas természetes szaporodás mellett mindvégig a településre történő új beköltözések magas száma növelte a leginkább.

(A külön nem hivatkozott adatok lelőhelye: Dr. Téglás Tivadar Pestszentlőrinc krónikája, Bp. 1996)

Az 1930-as években a lakosság legnagyobb részét a nagyipari munkásság adta. Az országos átlagnál nagyobb volt a polgárság (állami- és közalkalmazottak, magántisztviselők, önálló iparosok, kereskedők) aránya is. A lakosság kb 62%-a a római katolikus, 22%-a a református, 9%-a az evangélikus és 3%-a a zsidó felekezethez tartozott. Ezek mellett jelentős volt az unitárius vallás Erdélyből áttelepült híveinek száma is.

Pestszentlőrincen születtek

 1917 Kincses Mihály válogatott labdarúgó, csatár, jobbszélső
 1906 Legányi Béla Norbert bencés rendi főapát, pedagógus
 1931 Szarka István 1954-ben a Tőzsdepalotában részt vett az első magyar televízió-stúdió elkészítésében
 1932 Szommerauer János a Hammond Manufacturing Guelph-i (Kanada) Transzformátorgyár tervező mérnöke
 1932 Tóth Kálmán magyar kémikus, a kémiai tudományok kandidátusa
 1920 Zala Tibor Munkácsy Mihály-díjas grafikusművész
 1926 Horányi Mátyás irodalomtörténész
 1928 Szentessy Zoltán magyar színész
 1929 Krizsán László történész,levéltáros

Pestszentlőrincen éltek, dolgoztak

 Balogh Géza főjegyző, az első polgármester (1936–1944)
 Bánky Vilma szülei
 dr. Bókay Árpád egyetemi tanár, az MTA levelező tagja
 Borics Pál szobrász
 Csepregi Éva énekesnő, a Neoton Família tagja
 Chochol Károly fotográfus, fotóriporter
 Deák Ferenc (Bamba) a Szentlőrinci AC labdarúgója, az 1945–1946 idényben 34 mérkőzésen 66 gólt rúgott ami máig világrekord
 dr. Domsitz Béla orvos
 báró Eötvös Loránd vallás- és közoktatásügyi miniszter
 Fedák Sári színésznő, A Nemzeti Egység Pártja helyi szervezete női csoportjának elnöke, képviselő
 dr. Finszter Géza kriminológus
 Györffy László, író, színész és dramaturg
 Hartai Sándor a Karinthy Frigyes Gimnázium igazgatója
 Havass Imre főügyészhelyettes
 Hofherr Albert a Hofherr és Schrantz Gépgyár vezetője, a „Kispesti általános Ipartestület” díszelnöke
 Kertész Ede pedagógus, igazgató Vörösmarty Mihály Ének-zenei Nyelvi Általános Iskola és Gimnázium (1957–1967)
 Kincses Mihály válogatott labdarúgó, csatár, jobbszélső
 Klados Gusztáv metróguru a csalagút egyik főépítésvezetője
 Komlós Juci A Nemzet Színésze
 Komlós Vilmos színész
 Kondor Béla festőművész
 dr. Krepuska Géza fülész, egyetemi tanár, szőlőnemesítő
 Legányi Béla Norbert bencés rendi főapát, pedagógus
 Lónyay Menyhért miniszterelnök, az MTA elnöke
 Mayerffy Xavér Ferenc szőlőtermesztő, Ferihegy névadója
 dr. Margó Tivadar egyetemi tanár, MTA-tag
 dr. Mester László polgármester, országgyűlési képviselő
 Miklóssy Dezső színész, énekes, bábművész
 dr. Nemcsics Antal a színdinamika megteremtője
 Puskás Tivadar a telefonhírmondó feltalálója
 Sas József színész, rendező, író, a Mikroszkóp Színpad volt igazgatója
 Somogyi László plébános
 Szarka István 1954-ben a Tőzsdepalotában részt vett az első magyar televízió-stúdió elkészítésében
 Szemere Miklós kamarás, lótenyésztő, követségi munkatárs
 Szommerauer János a Hammond Manufacturing Guelph-i (Kanada) Transzformátorgyár tervező mérnöke
 dr. Téglás Tivadar pedagógus, helytörténész
 Tóth Nándor matematikatanár
 Tapasztó János színművész, bábszínész oktató, az Állami Déryné Színház egyik alapító tagja
 Tunyogi István színművész, a Lőrinci Színpad alapítója
 Vadon János műsorvezető
 Zala Tibor Munkácsy Mihály-díjas grafikusművész
 dr. Zsebők Zoltán radiológus, Kossuth-díjas

Jegyzetek

Források
Dr. Téglás Tivadar (szerk.): Pestszentlőrinc krónikája, Budapest, 1996 
XVIII. kerületi Pedagógiai és Helytörténeti Gyűjtemény

Budapest XVIII. kerülete
1950-ben Budapesthez csatolt települések
Budapest városrészei