Hidvégardó

Hidvégardó község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.

Fekvése 
Miskolctól körülbelül 65 kilométerre északra fekszik mint a vármegye – és így Magyarország – legészakibb települése. A környező falvak közül Becskeháza 5, Tornaszentjakab 6, Tornanádaska 7 kilométerre fekszik, a legközelebbi város a határ magyar oldalán a mintegy 30 kilométerre fekvő Szendrő. Az államhatár szlovák oldalán a legközelebbi falu Bódvavendégi (Host’ovce), a legközelebbi város pedig a mintegy 20 kilométerre található Szepsi (Moldava nad Bodvou).

Közlekedése 
Belterületének főutcája a 2614-es út, amely Hidvégardó közigazgatási területének legészakibb pontján ágazik ki a 27-es főútból dél felé, és kezdeti szakaszán határútként húzódik, Hidvégardó és a már Szlovákiához tartozó Bódvavendégi határvonalán. Hidvégardói külterületen húzódik a fentieknek megfelelően a 27-es főút legészakibb szakasza is, valamint a község határában ágazik ki a 2614-es útból a zsáktelepülésnek számító Becskeházára vezető 26 121-es út, és torkollik bele Komjáti-Bódvalenke felől a 2629-es út is.
 
Autóbusszal a község a Volánbusz által üzemeltetett 3707-es és 4136-os busszal közelíthető meg.

Története 
Elsőként 1283-ban említik. Az 1400-as években a Bebek család birtoka volt. A 14. században már nemcsak temploma, de iskolája is volt. A 15. században huszita kézbe került, majd a husziták kiűzése után vissza a Bebekekhez. A török időkben elnéptelenedett, csak az 1730-as években telepítették be újra. 1736-ban katolikus plébániát hoztak létre, a templomot 1777-ben restaurálták. 1896-ban ért el ide a vasút.

A bécsi levéltárban őrzött Bakócz-Ipolyi kódexben fennmaradtak egy udvarház elszámolásai. Ezt az épületet Bakócz Tamás egri érsek építtette 1492-ben – valószínűleg reneszánsz stílusban, művészi igénnyel. A kódex két tető alatt öt „házról” (azaz szobáról) fából ácsolt kapuról és faragott kőkútról számol be. Ma már semmi nyoma; lehet, hogy ennek helyén áll a Gedeon-kastély.

Sokáig Torna vármegyéhez tartozott, majd a trianoni békeszerződés eredményeként határ menti település lett.

Nevének jelentése 
A Hidvégardó összetett szó „hidvég” előtagja a Bódva folyó hídjára utal, az „ardó” utótag pedig az erdőóvó szóból rövidült, és lakosainak egykori foglalkozására, az erdőgazdálkodásra utal.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Matusz Tamás (független)
 1994–1998: Matusz Tamás (független)
 1998–2002: Matusz Tamás (független)
 2002–2006: Matusz Tamás (független)
 2006–2010: Matusz Tamás (független)
 2010–2014: Matusz Tamás (független)
 2014–2019: Matusz János Tamás (független)
 2020-tól: Tirpák László (független)

A településen a 2019. október 13-án tartott megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a 468 szavazásra jogosult lakos közül 318 fő járult az urnákhoz, ketten érvénytelen szavazatot adtak le, az érvényes szavazatokból pedig egyformán 117-117 esett a négy független jelölt közül kettőre, Matusz Tamás addigi polgármesterre és egyik kihívójára, Tirpák Lászlóra, amivel mindketten 37,03%-os eredményt értek el. Az emiatt szükségessé vált időközi választás viszont, amit 2020. február 2-án tartottak meg, lényegében tét nélkülivé vált, mert ezen már csak Tirpák László indult el a polgármesteri posztért.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a lakosok 90%-a magyar, 10%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,3%-a magyarnak, 4,5% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% ruszinnak mondta magát (0,7% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 84%, református 8,5%, görögkatolikus 2,4%, felekezeten kívüli 3,3% (1,8% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Gedeon-kastély (Tornai u. 54.) A hatszobás, L alaprajzú, földszintes, copf stílusú kastélyt feltehetően Gedeon Kelemen építtette az 1770-es években (lehet, hogy egy korábbi kúria felhasználásával). Az utca felőli homlokzatát háromtengelyes középrizalit tagolja; timpanonjában isten szemes stukkódísszel. Ablakai fölött vakolatdíszek láthatók. Belül dongaboltozatos oldalfolyosó, a szobákban fiókos dongaboltozat, díszes barokk ajtók, rokokó cserépkályha. A kastélyban egy ideig iskola működött, majd üresen állt. Jelenleg a Teleháznak és a kézművesháznak ad otthont.
 Az elnyújtott téglalap alaprajzú, földszintes Papp-kúriát (Tornai u. 95.) 1830 körül építették népies, klasszicizáló stílusban. Utcai homlokzata előtti két portikusz oszloppárokkal alátámasztott oromzatában stukkó címerpajzsok láthatók. A homlokzatok jelenleg díszítetlenek. Belül erősen átalakították.
 A fallal kerített római katolikus templom (középkori eredetijét 1777-ben barokk stílusban teljesen átépítették, majd a 19. század elején felújították. A főhomlokzata előtt álló, durva terméskőből emelt, szép vonalú sisakkal koronázott torony a középkori templom harangtornya lehetett. A három szakaszra osztott hajót és a keskenyebb, egyenesen záródó szentélyt csehsüvegboltozat fedi. 18. századi oltárképe az angyali üdvözletet ábrázolja.
 A református templom 1794–97-ben épült. 1834-ben teljesen leégett, de 1837-ben újjáépítették. A déli homlokzata előtt álló zömök toronyra 1986-ban hegyes sisakot tettek, ezzel magassága elérte a 15 m-t. A nyugati oldalon nyíló bejáratot kicsiny előtér védi. Téglalap alaprajzú, síkmennyezetes hajója 6 m * 12 m-es, berendezése egyszerű.
 Szent Anna-kápolna
 Millenniumi tér
 Népi lakóházak
 Szent Imre tér Nepomuki Szent János szobrával

Neves hidvégardóiak 
Itt született 1872-ben Tóth-Szabó Pál levéltáros, történész.
Saját kívánságára a község temetőjében szórták szét H. Szabó Béla (Kassa, 1919 – Szikszó, 1999) hamvait. H. Szabó Béla eredetileg biztosítói alkalmazott volt, de Borsod-Abaúj-Zemplén megye természet- és műemlékvédelmének szakavatott krónikása lett. A Bódva völgyét kedvelte leginkább. E szűkebb tájegység műemlékeiről két kiadványt is írt: Bódva-völgyi képeskönyv (Miskolc, Borsodi Szemle, 1956) és  Árpád-kori emlékek Borsodban (Miskolc, Borsod Tourist, 1979)

A település az irodalomban 
 Hidvégardó a helyszíne Bayer Zsolt Valahol feltámadás volt címet viselő novellájának.

Jegyzetek

Források 
 Hidvégardó honlapja
 Hadobás Sándor, 2003: Az Aggteleki Nemzeti Park és környéke kultúrtörténeti értékei I. Építészeti emlékek. 2., javított kiadás. Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Határátkelőhelyek
Abaúj-Torna vármegye települései