Nádasdy Ferenc (főúr)

Nádasdi és fogarasföldi gróf Nádasdy III. Ferenc (Csejte, 1623. január 14. – Bécs, 1671. április 30.) főnemes, országbíró, Zala- és Somogy vármegye örökös főispánja, királyi tanácsos, királyi kamarás, nagy műveltségű mecénás, a Wesselényi-féle összeesküvés egyik résztvevője, amelyért fej- és jószágvesztéssel fizetett.

Családja
Nádasdy Pál gróf és báró Révay Judit fia. Az apai nagyszülei báró Nádasdy II. Ferenc (1533–1604) „Fekete bég”, Vas vármegye főispánja, dunántúli főkapitány, és ecsedi Báthory Erzsébet voltak. Az anyai nagyszülei báró Révay Pál, nagybirtokos és gróf Forgách Mária voltak. Nevét apai nagyapja (Nádasdy II. Ferenc, Báthori Erzsébet férje) után kapta. Az apai nagyapai dédszülei báró Nádasdy Tamás nádor, nagybirtokos és Kanizsai Orsolya voltak.

Gondos nevelésben részesült, külföldi tanulmányútjait Itáliában tette és sienai peregrinációról 1642-ben tért haza. Hazatérése után áttért a protestáns (evangélikus) hitről a katolikus hitre felesége gróf Esterházy Júlia Anna – gróf Esterházy Miklós nádor és Nyáry Krisztina leánya volt – kedvéért. A házasságból 14 gyermeke született, akik közül a felnőttkort heten érték meg.

Ismert fiai:
 István 1669-ben Vas vármegye főispánja lett.
 László 1710-ben csanádi püspök, majd 1713-ban győri nagy-prépost.
 Tamás 1713-ban somogyi főispán, 1715-ben koronaőr
 Ferenc (IV.) a rajnai hadsereg tábornoka lett és ő szerezte meg a felsőlendvai és lepsényi uradalmakat.

Nagy műveltségű mecénás

Tudományszeretetének emlékét őrzi az általa pottendorfi nyomdájában, saját költségén kinyomatott törvénygyűjtemény (1685) és a Mausoleum pot. regum Hungaria című díszmunka.

Politikai karrierje

1633-tól Vas vármegye főispánja volt; 1645. október 22-én királyi tanácsosi címet szerzett adományban III. Ferdinánd magyar királytól. 1646-ban királyi főudvarmesterré nevezte ki az uralkodó. Ő építtette a sárvári vár dísztermét, a piano nobile-t (1653). Szoros kapcsolatban állt II. Rákóczi György erdélyi fejedelemmel 1650 és 1655 közötti időszakban. 1655-től 1670-ig országbíró, 1667-től Wesselényi Ferenc nádor halála után királyi helytartóvá nevezték ki. Az ország többi vezetőjével együtt támogatta Zrínyi Miklósnak a török kiűzésére vonatkozó terveit. Hatalmas vagyona miatt, a kortársai „a magyar Croesus"-nak („der ungarische Crösus“) nevezték.

1664. július 26-27-én Körmendnél részt vett a törökök ellen vívott csatában, ahol a magyar-horvát erőket vezette.

A Wesselényi-összeesküvés részese

A magyar szempontból elégtelen 1664. évi vasvári béke, valamint I. Lipót önkényuralma ellen az elégedetlenség még a főurak körében is megnövekedett, ezért 1665-ben Nádasdy Ferenc országbíró is csatlakozott a Wesselényi-összeesküvéshez Wesselényi Ferenc nádor, Zrínyi Péter és Frangepán Ferenc Kristóf mellett. Nevéhez köthető az a röpirat amely 1668-ban készült el Oratio az ország négy rendjéhez címmel. Ebben a rendi intézményrendszer mellett érvel és elutasítja az abszolutizmust. 1670 márciusában Besztercebányára összehívott egy rendi gyűlést, amellyel az országgyűlés összehívását célozta meg. A vármegyék az összejövetelen küldöttekkel képviseltették magukat. Az összejövetelen a résztvevők Nádasdy Ferenc nádorrá választását sürgették. Ezek alapján világossá vált, hogy a bécsi udvar abszolutizmust erősítő törekvéseinek az útjában a legfőbb akadály Nádasdy országbíró volt. A nyílt törés az udvar és az országbíró között ezen a besztercebányai összejövetelen következett be. Ez lett Nádasdy perbefogásának és letartóztatásának és kivégzésének az előidézője.

1670 szeptemberében pottendorfi kastélyában tartóztatták le.

Az összeesküvés leleplezése után bár kegyelmet kért (hiába jártak közben megkegyelmeztetése érdekében rokonai és barátai, sőt a pápa is), az országon kívül és idegen törvények szerint ítélő bíróság minden méltóságaitól és javaitól megfosztotta, majd lefejezték.

Teljes vagyonát a kincstár javára elkobozták és még gyermekei nevét is megváltoztatták.

A Nádasdy család az ő fiúutódaiban élt tovább.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 

 Benczédi László: A Wesselényi-féle rendi szervezkedés kibontakozása (1666-1668) A francia szövetség terve, tti.btk.mta.hu

További információk 

 
 Nádasdladány, Nádasdy-kastély története., mag.hu  
 Nádasdy-kastély, Nádasdladány, nemzetimuemlek.hu
 Bibliográfia Nádasdy Ferenc életére, politikai és mecénási tevékenységére, nadasdy.barokkudvar.hu
Lieszkovszky József: Nádasdi, Zrinyi és Frangepán a vérpadon. 1671; szerzői, Bp., 1884 
Aussführliche und warhafftige Beschreibung wie es mit denen Criminal-Processen, und darauff erfolgten Executionen wider die drey Graffen Frantzen Nadassdi, Peter von Zrin und Frantz Christophen Frangepan, eigentlich hergangen / A Wesselényi-összeesküvés. Beszámoló a perről és a kivégzésekről; szerk. W. Salgó Ágnes, tan. G. Etényi Nóra; német szövegford. Magyar László András, tanford. Rákóczi Katalin, Kovács László; Helikon–OSZK, Bp., 2005 (Magyar Helikon) 
Viskolcz Noémi: A mecenatúra színterei a főúri udvarban. Nádasdy Ferenc könyvtára; SZTE–Historia Ecclesiastica Hungarica Alapítvány, Szeged–Bp., 2013 (A Kárpát-medence koraújkori könyvtárai)
Viskolcz Noémi: Nádasdy Ferenc (1623–1671) nyomdái; Argumentum, Bp., 2015 (A Magyar könyvszemle és a MOKKA-R Egyesület füzetei)
Köllő Zsófia: Fikció, nyelv, politika. Szempontok a Nádasdy-Mausoleum és recepciójának értelmezéséhez; Egyetemi Műhely–Bolyai Társaság, Kolozsvár, 2017 (Doktori dolgozatok. Bolyai Társaság)

Kapcsolódó szócikkek 
Nádasdy család

Országbírók
Magyar mecénások
Magyar hadvezérek
Katolikus vallásra tért személyek
Kivégzett magyar politikusok
Ferenc 1625
Csejteiek
Vas vármegye főispánjai
Zala vármegye főispánjai
Emigráns magyarok
1623-ban született személyek
1671-ben elhunyt személyek