Magyarország címere

Magyarország címere (köznapi szóhasználatban: a magyar címer) Magyarország egyik állami jelképe.

A hatályos címer 
A jelenleg hatályos címer elődjét 1990. július 3-án fogadta el az Országgyűlés, az Alkotmány módosításáról szóló 1990. évi XLIV. törvényben.

Az Országgyűlés több változat megvitatása után (többen a Kossuth-címer mellett érveltek) a koronás kiscímert szavazta meg az új magyar köztársaság címerévé. Tervezője Piros Tibor Munkácsy-díjas grafikusművész (1922–2010).

A 2012. január 1-től hatályos Alaptörvény szó szerint átvette a korábbi Alkotmányból a címer leírását - (I) cikk (1) bekezdés-, a helytelen „Szentkorona” írásmód „Szent Koroná”-ra való megváltoztatása mellett.
Az Alaptörvény leírása szerint: 

A címerpajzs bal oldalán kettős kereszt található. A kettős kereszt időszámításunk előtt (kb. i.e. 1800 körül) vált először szimbólummá; Alsó- és Felső- Egyiptom egyesülését jelképezve, mely történelmi esemény i.e. 2955 körül történt. A magyar katolikus hagyomány szerint a címerben ábrázolt kettős kereszt (crux gemina) Szent István király apostoli királyságának jele, mert István az apostolokhoz hasonlóan, előzmények nélkül és az Apostoli Szentszékkel együttműködve teremtette meg Magyarország egyházszervezetét. Ugyanakkor az ábrázolás tényleges történelmi eredetét, ahogy a használatának elsőségét is, viták övezik a történészek között.

Az Országgyűlés 2014. december 16-ai ülésén március 16-át a magyar zászló és címer napjává nyilvánította.

A címer használata, elektronikus változat 
A címer leírását, használatának szabályait az Alaptörvény, a Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló 1995. évi LXXXIII. törvény, valamint különböző miniszteri rendeletek határozták meg. Magyarország címerének és zászlajának használatáról a hatályos 2011. évi CCII. törvény rendelkezik. A jogszabályi háttér részletezése, valamint a címer vektorgrafikus ábrázolása 2003-ban a magyar kormányzati portálon jelent meg először, jelenleg a "Magyar Nemzeti és Történelmi Jelképek" oldalon található.

Története 

A magyar címertanban a leggyakoribb mesteralak a pólya. A pólyás címer a kettős keresztes jelvénynél negyedszázaddal, a kettős keresztes címernél körülbelül egy évtizeddel később tűnik fel.

Elemeinek kialakulása 
Alkotóelemei a középkorból származnak.

A magyar címer alapelemei, a pajzs tetején a Szent Koronával a mai formájukban a 16. század elején rögzültek.

A 16. század elején a címer elemei sajátos értelmezést kaptak, eszerint a kettős kereszt az apostoli királyságra utal, a hármas halom három hegycsúcsot, a Tátrát, a Mátrát, a Fátrát, a hétszer vágott mező négy ezüst sávja négy folyót, a Dunát, a Tiszát, a Drávát és a Szávát jelképezi. Annak ellenére, hogy a Száva nem magyar folyó, ugyanis Horvátország a magyar Szent Korona országa ugyan, de nem tartozik a szorosan vett Magyarországhoz. Azonban a középkorban – 1526 előtt – Horvátország a Szent Korona tengerparton elhelyezkedő országát jelképezte, míg a mai Zágráb környéke, azaz a Dráva-Száva közének nyugati fele volt Szlavónia-Tótország. A Dráva-Száva keleti fele – Szerémség – az Árpád-korban még részben Somogy, részben Baranya vármegyéhez tartozott, s így a szorosabb értelemben vett Magyarországhoz.

A címert már a középkor végén is gyakran használták a társországok címereivel együtt.

Címerábrázolások 1848-49-ben

Címerváltozatok a kiegyezés (1867) után 
 A kiscímer hasított pajzs, az egyik félen vörös, fehérrel hétszer vágott, a másik félen vörös alapon, zöld hármas halomra illesztett aranykoronából kiemelkedő kettős kereszt. A középcímer középpajzsában a kiscímer, körben sorrendben Dalmácia, Horvátország, Szlavónia, Erdély, Fiume (négyszer osztott pajzs, alul benyúló ékkel).

Magyarország címerei 1918-tól

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarország zászlaja
 A magyar zászló és címer napja
 Magyar nemzeti jelképek használata
 Szlovákia címere

Források 
 Bertényi Iván: A magyar Szent Korona Magyarország címere és zászlaja, Kossuth könyvkiadó, 1996, sek.nyme.hu

Irodalom 
 Fejérpataky László: Az Árpádok címerei. 1908
 Csánki Dezső: Az új magyar és az úgynevezett közös címerekről. 1916
 R. Kiss István: A magyar állam címerei. 1917
 Donászy Ferenc: A magyar heraldika múltja, jelene és jövő feladatai. In: Szentpétery Emlékkönyv, 1938
 Donászy Ferenc: Az Árpádok címerei. 1937
 Donászy Ferenc: Nemzeti jelvényeink története. 1941
 Kumorovitz Lajos Bernát: A magyar címer hármashalma. 1934
 Kumorovitz Lajos Bernát: A magyar címer kettőskeresztje. 1941
 Kumorovitz Lajos Bernát: A magyar címer hármashegye. 1942
 Kumorovitz Lajos Bernát: A magyar címer kettőskeresztje és hármashalma. 1942
 Kumorovitz Lajos Bernát: A magyar trikolór és a magyar államcímer múltja. 1955
 Laszlovszky József: A magyar címer története. 1989
 Bertényi Iván: Új magyar címertan

További információk 

 2011. évi CCII. törvény Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről
 A Magyar Köztársaság címere  - A Magyar Köztársaság címere megfelelő – a heraldika hagyományait is tiszteletben tartó – ábrázolásának szabályait és annak lehetséges változatait az MSZ 3500 szabvány 1990. szeptember 15-től rögzíti. A szabványt 2012-ben frissítették: MSZ 3500:2012 – Magyarország címerének ábrázolása 
 nemzetijelkepek.hu  A Magyar Köztársaság címere használatának jogi háttere, fő elvei és kritériumai
 A címer története (képekkel)
 Címertan
 Régi magyar címerek 
 Bertényi Iván: Államcímerünk kialakulása, História 2003/2
 A magyar címer hármashalma az ország szójele
 Magyar címerek

Cimer
Címerek országok szerint