Athéni Hercegség

Az Athéni Hercegség az egyik keresztes utódállama volt a Bizánci Császárságnak. Az országot 1205-ben alapította Otto de la Roche, a negyedik keresztes hadjárat egy kisebb burgundi lovagja. Eleinte címe „Théba és Athén hercege” volt, bár a titulus csak 1280-tól vált hivatalossá. A Thesszalonikéi Királyság 1224-ig a hercegség hűbérura volt, azonban ekkor I. Theodor epiruszi despota elfoglalta, és szerepét az Akháj Fejedelemség vette át.

A hercegség fővárosa Athén volt (az uralkodó az Akropoliszon lakott), és az Attikai-félszigetet, illetve Makedónia egy részét birtokolta. Határa bizonytalan volt először Thesszaloníkivel, majd az Epiruszi Despotátussal. Az Égei-tenger szigetei nem tartoztak a hercegség területéhez, hiszen azokat Velence uralta.

A hercegi címet 1308-ig a de la Roche-család birtokolta, amikor Walter de Brienne lépett a trónra. Országa védelme érdekében felbérelte Roger de Flor katalánjait, hogy harcoljanak az epiruszi despoták és a bizánci császárok ellen, de a katonák, akiket megpróbált megrövidíteni, 1311-ben megdöntötték hatalmát, és átvették az ország irányítását. A katalánt tették hivatalos nyelvvé, és a katalán jogrendet is átvették, megszüntetve a frank és görög eredetű törvényeket. A hercegség urai az aragóniai és szicíliai királyok, Katalónia birtokosai voltak 1388-ig, amikor a firenzei Acciajuoli-család hódította meg a területet. Egy kis ideig (1395–1402) a velenceiek is uralták az országot. 1444-ben Palaiologosz Konstantin, a bizánci trónörökös és moreai despota hűbéresévé tette az Athéni Hercegséget. Konstantinápoly bukása után három évvel, 1456-ban II. Mohamed a kis ország utolsó maradványait is meghódította.

Athén hercegei 

 Otto de la Roche (1205–1225) 
 I. Guy de la Roche (1225–1263) 
 I. János de la Roche (1263–1280) 
 I. Vilmos de la Roche (1280–1287) 
 II. Guy de la Roche (1287–1308) 
 V. Walter de Brienne (1308–1311; fia, IV. Walter de Brienne 1356-ig követelte a trónt) 
 Chatilloni Johanna (1311) 
 Roger Deslaur (1311–1312) 
 Manfred of Aragon (1312–1317) 
 Berenguer Estanyol (vikárius) 1312–1317
 II. Vilmos athéni herceg (1317–1338)
 Aragóniai Alfonz Frigyes, Negroponte ura (vikárius) (1317–1338)
 II. János athéni herceg, Randazzo márkija (1338–1348) 
 I. Frigyes athéni herceg (fia) 1348–1355
 III. (Együgyű) Frigyes szicíliai király (II. Frigyes néven athéni herceg) (1355–1377)
 Roger de Flor (vikárius) 1362–1370
 Lajos Frigyes, Salona grófja (vikárius) 1375–1380
 I. Mária (1377–1388) (IV. Péter aragóniai királlyal 1381-től)
 I. Nerio Acciajuoli (1388–1394) 
 I. Antonio Acciajuoli 1394–1395
 Francesca Acciajuoli(1394–1395) 
 Velencei ellenőrzés (1395–1402)
 I. Antonio Acciajuoli (1402–1435)
 II. Nerio Acciajouli (1435–1439)
 II. Antonio Acciajuoli (1439–1441)
 II. Nerio Acciajuoli (másodszor) (1441–1451)
 Klára (II. Nerio özvegye) 1451
 Bartolome Contarini (Klára új férje) 1451–1454
 I. Francesco Contarini (fia) 1451–1454
 II. Francesco Acciajouli (II. Antonio fia) (1455–1458)

Vikáriusok 1381–1388

 Mateu de Montcada
 Roger de Llúria
 Mateu de Peralta
 Aragóniai Lajos Frigyes 
 Rocabertí vikomtja
 Bernat de Cordella

Források 
 Runciman, Steven, Sir: A keresztes háborúk története. Budapest, 2002. Osiris Kiadó 

 Louis Bréhier: Bizánc tündöklése és hanyatlása, Varia Byzantina. Bizánc világa I. kötet, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány, Budapest, 1999
 Louis Bréhier: A Bizánci Birodalom intézményei, Varia Byzantina. Bizánc világa VII. kötet, Bizantinológiai Intézeti Alapítvány, Budapest, 2003
 Warren Treadgold: A History of the Byzantine State and Society, Stanford, 1997.
 Helene Ahrweiler: Studies on the Internal Diaspora of the Byzantine Empire, Harvard University Press, 1998.
 John Julius Norwich: Byzantium, Viking, 1991
 Helene Ahrweiler: Les Europeens, Herman (Párizs), 2000

 
Európa történelmi államai
Bizánci Birodalom
Keresztes háborúk
Görögország történelme
Görögországi uralkodók listái