alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Csekefalva

Csekefalva  (románul Cechești, németül Böhmdorf) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében. Közigazgatásilag Szentábrahámhoz tartozik.

Fekvése
Székelykeresztúrtól 3 km-re északra, a Gagy-patak mellett fekszik.

Nevének eredete
Neve a magyar Cseke személynévből származik (magyarul: csekik = növésben elmarad).

Története
Területe már az ókorban lakott volt. 1977-ben falu déli szélén dák és kora középkori településnyomokat, 1981-ben a Gagy jobb partja fölötti teraszon 12. századi település 
maradványait találták. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott. 1992-ben 496 lakosából 438 magyar, 43 cigány és 15 román volt.

Látnivalók
 Református temploma a 17. századi kápolna helyén 1829 és 1832 között épült.
 Unitárius temploma 1833 és 1838 között épült az 1724-ben már állt régi templom helyett.
 Csekefalvi Unitárius Egyházközség

Híres emberek
 Itt született Kozma Ferenc (1844–1920) pedagógus, művelődésszervező, publicista, az MTA tagja.
 Itt született 1851-ben Bodó Ádám egyházi író, tanár.
 Itt született 1921-ben Lőrinczi Miklós helytörténész.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Csekefalva.ro

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Cserefalva

Cserefalva (románul Stejeriș) falu Romániában Maros megyében, Marosvásárhelytől 9 km-re délkeletre Nyárád jobb partján.

Nevének eredete 
Nevét a Nyárád mentét egykor borító csererdőkről kapta. A román stejar tölgyet jelent, tehát a magyar név tükörfordítása.

Története 
1497-ben Zerayfalva, 1505-ben Cherefalav néven említik. Határában római út vezetett a sóváradi castrum irányába. 1910-ben 385-en lakták, 14 kivételével mind magyarok.
A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 2002-ben 355 lakosából 286 magyar, 65 cigány és 4 román volt.

Látnivalók 
Református temploma 1785-ben épült, de 1843-ban a faluval együtt leégett és újjá kellett építeni.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Csicsógyörgyfalva

Csicsógyörgyfalva (románul Ciceu-Giurgești, németül Gergesdorf) falu Romániában Beszterce-Naszód megyében.

Fekvése 
Déstől 20 km-re északkeletre fekszik.

Története 
Csicsó várát 1290 és 1304 között László erdélyi vajda 
építtette. 1495-ben II. Ulászló István moldvai vajdának adta, hogy ott menedéket találjon. 1540-ig a moldvai vajdák birtoka volt. 1540-ben György barát serege vette be, mivel Péter moldvai vajda oda zárkózott be, 1542-ben Péter vajda visszatért, de hiába ostromolta. 1544-ben, hogy ne kerüljön ellenséges kézbe Izabella királyné 
leromboltatta, azóta rom. A falut 1405-ben Gywrcghfalva néven említik. 1910-ben 1409, többségben román lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Dési járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 4777 lakosából 4750 román, 23 cigány 
és 4 magyar volt.

Látnivalók 

 A falutól 5 km-re északnyugatra a Magura-hegy oldalában állnak Csicsó várának csekély maradványai.
 Tőle északra vaskori földvár sáncai, valamint 1.5 km-re északra római őrtorony nyomai látszanak.

Jegyzetek 

Beszterce-Naszód megye települései
Szolnok-Doboka vármegye települései
Csíkbánkfalva

Csíkbánkfalva (románul Bancu, korábban Bancfalău) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkszentgyörgyhöz tartozik.

Fekvése 
A falu Csíkszeredától 17 km-re délkeletre a Fiság-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Nevét Bánk nevű alapítójáról kaphatta. Mai jelzős magyar nevét 1911-ben kapta.

Története 
Területe ősidők óta lakott. A falu keleti végén neolitikumi település nyomait tárták fel. 1910-ben 1495, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 1344 lakosából 2 román kivételével mind magyarok voltak.

Látnivalók 
 Keleti határában az Szentegyházas-patak völgyében borvízforrások körül épült Adorjánfürdő. 1947-ben létesítette Adorján Albert helyi lakos. 
 Szent János kápolnája 1700-ban épült.

Borvízforrások és népi fürdők 
 Csíkbánkfalva borvízforrásai
 Adorjánfürdő (Csíkbánkfalva)

Híres emberek 
 Itt született Madár Imre (1825/1828-1905) az 1848–49-es forradalom és szabadságharc főhadnagya, a márciusi ifjak egyike, a csíksomlyói főgimnázium tanára, Csík vármegye főjegyzője.

 Itt született vitéz dr. Molnár Károly (1894-2001), orvos-tábornok, "az utolsó magyar király utolsó katonája", a Semmelweis Egyetem arany, gyémánt, vas, rubint és gránit okleveles orvosa.

 Itt született Balogh István (1924-2016) grafikus, plakáttervező, a Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia rendes tagja.

Testvértelepülései 
  Aparhant, Magyarország
  Bakonybánk, Magyarország

Hivatkozások 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkborzsova

Csíkborzsova (románul Bârzava) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Szépvízhez tartozik.

Nevének eredete 
Sokan szláv eredetűnek tartják a nevét (Borzává), mert az ószláv nyelvben a „bor” szó fenyőt, a „zava” pedig falut jelent, s így magyarul „Fenyőfalva" a jelentése. Mások viszont (így Balogh Lajos nyelvész is) az ősi magyar családnévtől, a „Bors"-tól származtatják.

Története 
1496-ban említik Borsova néven. Egykor az Egri család 1792-ben építtetett itt egy Szent József  fakápolnát, melyet 1794 és 1821 között kőből újjáépítettek és bővítettek, majd 1842-ben tornyot is építettek hozzá. 1910-ben 639, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Látnivalók 

 Mai római katolikus temploma 1940 és 1950 között épült, benne 15. századi Madonna-szobor áll.
 A falutól 2,5 km-re keletre a fenyveserdőben egykor borvizes fürdő volt, melyet 1896-ban építettek, de a századfordulót követően tönkrement. 2011-ben újjáépítették, és önkéntes munkával azóta is karban tartják. Borvízkútját ivóvízként hasznosítják.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Bârzava (egyértelműsítő lap)

Bârzava:
 Berzava folyó
 Berzova, Arad megye
 Csíkborzsova, Hargita megye
Kémiai Nobel-díj

A kémiai Nobel-díj egyike az Alfred Bernhard Nobel által alapított Nobel-díjnak. A kémiai Nobel-díjat 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a kémia területén kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek. Több alkalommal nem osztották ki az elismerést, a díjjal járó pénzösszeg a Nobel-díj fő alapjába vagy a kémiai szekció alapjába lett visszaforgatva.

1901–1909

1910–1919

1920–1929

1930–1939

1940–1949

1950–1959

1960–1969

1970–1979

1980–1989

1990–1999

2000–2009

2010–2019

2020–2021

Jegyzetek

Források 
 A kémiai Nobel-díjasok – Nobelprize.org
 A díjazottak listája
 2008-as Nobel-díj átadási ceremónia a YouTube-on

Nobeldíj
Nobel-díj
Pietroasa (egyértelműsítő lap)

Pietroasa több romániai település lehet:

 Pietroasa, Argeş megye
 Vasaskőfalva, Bihar megye
 Csegez, Kolozs megye
 Pietroasa, Suceava megye
 Kőfalu, Temes megye
 Pietroasa, Vâlcea megye
 localitatea Pietroasa, Vrancea megye, Boloteşti község
 localitatea Pietroasa, Vrancea megye, Câmpineanca község
 localitatea Pietroasa, Vrancea megye, Tâmboeşti község
 localitatea Pietroasa, Vrancea megye, Vârteşcoiu község

Továbbá:
 Borsa (Borşa) külterülete, Máramaros megye
Elektromos hegedű

Az elektromos hegedű egy  rezonátortest nélküli vonós hangszer, amelyen a  hegedűvel megegyező módon lehet játszani. A hangszer elektronikus erősítés nélküli saját hangereje elhanyagolható, mivel a húrok önmagukban rossz hangsugárzók. Ezért nevezik az ilyen hegedűt néma hegedűnek is. 
Az elektromos hegedű kifejezést használják az elektronikus hangszedővel felszerelt akusztikus hegedűre is, de általánosságban a tisztán elektromos hangszert jelöli.

A legtöbb elektronikus húros hangszer tömör testtel rendelkezik, így a test a hangsugárzásban nem, vagy csak elhanyagolható módon vesz részt. A hangszerre jellemző hangszínt elektronikus szűrők segítségével lehet kialakítani,  és a hang kisugárzását, valamint erősítését is elektronikus eszközökkel kell megoldani (általában elektrodinamikus hangszóróval). Míg az akusztikus hegedű hangszínét főképp a rezonáló test méretei és megmunkálása (az F-lyukak mérete és elhelyezése a tetőn, és a lélek elhelyezése a testben, a has és a hát vastagsága, valamint a gerenda mérete és fedőlaphoz ragasztott pozíciója, feszültsége) határozzák meg, az elektromos hegedűre jellemző hangszínt a hangszedő típusa és elhelyezése, valamint az elektronikus erősítő berendezés, és a hangsugárzó karakterisztikái határozzák meg. Effektezés nélkül ez jóval élesebb, nyersebb hangzású, mint az akusztikus hegedű hangja. Az elektromos hegedű és az erősítő berendezés közé beiktatott digitális jelfeldolgozó egység (effekt processzor) segítségével azonban (az elektromos gitárokhoz hasonlóan) számtalan hangzás elérhető (visszhangosítás, torzítás stb.).

Ezen hangszerek általában minimalista, az elődtől eltérő kinézettel rendelkeznek, hogy a hangszer súlya minél kisebb legyen.

Sokak szerint szükségtelenek, nem úgy, mint az elektromos gitár, amit széles körben használnak. Sok változata létezik, mint például az érintőkkel felszerelt változat, extra húrok, „bariton” húrok (melyek egy oktávval lejjebb szólnak) stb.

Sok hangszer 5 vagy 6 húrral rendelkezik a 4 helyett, részben azért, hogy a magas hangoknál ne kelljen annyira nyújtózkodni a magas hangok irányába. Általában ötödik húrnak a brácsáról ismert kis C magasságú húrt rakják fel. (Ezzel beteljesítik ugyan a brácsa mély hangjaira való igényt, de a nagyobb brácsák hosszabb húrjainak zengési sajátosságait nem lehet kiváltani vele, ezért is tartanak újabban az elektromos vonós hangszerekkel foglalkozó hangszerépítők brácsát is a kínálatukban.) Hatodik húrnak a kétvonalas H húrt használják, a felső kétvonalas E mellé. Vannak hangszer-különlegességek amelyeknek 7 (+nagy F), vagy akár 9 húrjuk is van (kontra B, kontra Esz).

Az elektromos hegedű kimenete elektromos jel, ezt az elektromos gitárhoz hasonlóan erősítővel alakítják át hanggá.

Felszerelések akusztikus hegedűkhöz 
Az akusztikus hangszereket fel lehet szerelni mágneses vagy piezoelektromos hangszedővel (a kettő közül az utóbbi az elterjedtebb). Ezek az eszközök érzékelik a fizikai rezgéseket; néha a hangszer belsejében, többnyire azonban valamilyen formában a húrlábhoz csatlakoztatva, a húrlábba beépítve, vagy közvetlenül a húrláb alatt helyezkednek el.

Vonós hangszerek
MPEG-4

Az MPEG-4 (ejtsd: empeg négy) az MPEG adattömörítési algoritmuscsalád tagja. Az 1998-ban bemutatott szabvány egyaránt alkalmas hang- és képjelek (audió és videó) kódolására és tömörítésére, elsődlegesen alacsony sávszélesség-igényű, 4800 bit/s-tól kb. 4 Mbit/s-ig terjedő digitális tartalmak esetében.

Az MPEG-4 elfogadott jelölése: MP4.

Felhasználása 
Az MPEG-4 szabványt alkalmazzák leginkább webes médiafolyamok átvitelére és CD-k terjesztésére, videotelefonokhoz és televíziós programok sugárzásához. Magyarországon a földfelszíni digitális televízióadások (DVB-T) továbbításakor használják.

Jellemzői 

Az MPEG-4 technológia magába foglalja az MPEG-1 és az MPEG-2 számos jellegzetességét, kiegészítve azokat olyan új sajátosságokkal, mint a kibővített VRML támogatás háromdimenziós megjelenítéshez; tárgy-irányítású összetett fájlokkal (beleértve az audió, videó és VRML tárgyakat), DRM (Digital Right Management, Digitális Jog Menedzsment) támogatással és más interaktív attrakciókkal.  

Az MPEG-4 legtöbb vonatkozásának fejlesztését és azok keresztülvitelét egyéni fejlesztőkre bízták, éppen ezért csak néhány teljesen komplett kivitelezése létezik. 

Erre felkészülve a fejlesztők hozzájárultak a Profiles (profilok) elgondolással, ami különböző képességek csoportba foglalását segíti elő.

Az MPEG-4 több egységes elnevezésű Layer-ből (réteg) áll:
1 réteg: a videó és audió szinkronizálását és multiplexelését írja le
2 réteg: tömörítő kodek a videó jelekhez
3 réteg: tömörítő kodek az érzékelhető audió jelek kódolására
4 réteg: vizsgálati egyeztetésre szolgáló eljárásokat ír le
5 réteg: szoftver szimulációs rendszereket ír le
6 réteg: Delivery Multimedia Integration Framework (DMIF)
10 réteg: H.264 fejlett videó kodek

Lásd még 
 MPEG-7 
 MPEG-21

Audiokodekek
Hangtömörítési algoritmusok
Videokodekek
Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája népsűrűség szerint

Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája népsűrűség szerint. Az adatok az USA Népszámlálási Hivatalától (United States Census Bureau) származnak, 2000-ből.

Lásd még 

Tagallamok nepsu~ru~sege
 Nepsuruseg
Az Amerikai Egyesült Államok legnagyobb városai tagállamok szerint

Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak legnagyobb városai.

Források 

Tagállamok legnagyobb városai
 város
Legnagyobb
Amerikai
Közigazgatási rekordok
Települések listái országok szerint
Csíkcsekefalva

Csíkcsekefalva (románul Ciucani) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Csíkszeredától 17 km-re délkeletre a Csekefalvi-patak partján fekszik, községközpontjával Csíkszentmártonnal összenőve.

Nevének eredete
Nevét a monda szerint Cseke Körös székely vitézről kapta, aki 1061-ben I. Béla elől menekülve telepedett le ide. A borvízforrás melletti nagy követ ma is Cseke kövének nevezik.

Története
Ősidők óta lakott hely, borvízforrása közelében bronzkori telep nyomait tárták fel. 

Nevét 1566-ban Chekefalva néven említette először oklevél. Későbbi névváltozatai:  1567-ben Chyekeffalwa, 1614-ben  és 1808-ban Csekefalva, 1888-ban  Csik-Csekefalva, 1913-ban Csikcsekefalva.

Az 1614 évi összeíráskor Csekefalván 93 családfőt számoltak össze.

1910-ben 1267 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 1121 lakosából 1115 magyar volt.

Látnivalók

 A felújitott Poszogó,Mátyás József műemlékház,Borvizek!

Borvízforrások és népi fürdők 
Csíkcsekefalva borvízforrásai és népi fürdői

Híres emberek 

Itt született 1908. augusztus 29-én Szőcs Endre református egyházi író.

Források

Hivatkozások

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkcsicsó

Csíkcsicsó (románul Ciceu) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag 1952-óta Madéfalvához tartozott, 2004-től önálló község.

Fekvése
Csíkszeredától 5 km-re északra a Szépvíz-pataknak az Oltba torkollásánál fekszik, fontos vasúti csomópont.

Története
A falutól nyugatra sziklagerincen láthatók várának csekély maradványai. Valószínűleg a tatárjárás után épült királyi rendeletre, története nem ismert. A hagyomány szerint a ferencesek a csíksomlyói kolostor építése előtt ebben a várban laktak. A falut 1566-ban említik Chijchijo néven. Petky Dávid itteni kastélyát 1706-ban Acton császári tábornok foglalta el és romboltatta le, nyoma sem maradt. A falunak a Szent Ferenc-hegytetőn egykor kápolnája állott. 1910-ben 2225 magyar lakosa volt, 1992-ben 2543 lakosából 2502 magyar és 40 román volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

Látnivalók

 Római katolikus temploma 1783-ban épült, mai formáját 1839-ben nyerte el.
 A falu északi részében álló kastély a 17. század végén épült.

Híres emberek
 Itt született Cserei Mihály (1603–1660) író.
 Itt született 1937. június 6-án Bárányi Ildikó orvos, író.
 Itt született 1944. április 24-én Sebestyén Júlia matematikai tankönyvíró.
 Itt játszódik Tamási Áron: Ábel a rengetegben c. regényének egy rövid részlete, a történet szerint itt született a főhős, Szakállas Ábel.

Jegyzetek

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkcsomortán

Csíkcsomortán () falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
A falu Csíkszeredától 7 km-re északkeletre az Aracs és Remete-patakok találkozásánál fekszik.

Nevének eredete
Neve a régi magyar Csomor személynévből származik.

Története
A határában levő Remetevölgy oldalán levő Cserehomlok egy pontját
Várdombnak hívják, ahol kör alakú vár romjai látszanak. Eredete, sorsa ismeretlen, de bronzkori leleteket találtak területén.
1661-ben határában ölték meg a tatárok Somlyói Miklós ferences szerzetest, a csíksomlyói kolostor főnökét. 1694-ben népe Csomortáni István vezetésével megfutamított egy kisebb 
tatár csapatot. 1910-ben 706 lakosa volt, 1992-ben 515 lakosából 507 magyar és 8 román. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott.

Látnivalók
 Római katolikus temploma 1990-ben épült.
 A templomszenteléskor készült film megtekintése 
 A templomépítésről készült dokumentumfilm megtekintése
 A Kárpátok őre egykori kolozsvári szobor másolata

Itt született 
 1900-ban Orbán István a Szoboszlay Aladár vezette mozgalom tagja.
1978-ban Csomortáni Gál László képzőművész.

Képgaléria

Jegyzetek

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkdánfalva

Csíkdánfalva (románul Dănești) falu Romániában Hargita megyében. Községközpont, 1923-ig Csíkmadarassal, Csíkjenőfalvával és Csíkszenttamással együtt Csík-Nagyboldogasszonyfalvához tartozott. Csíkmadaras leválása óta önálló községközpont.

Fekvése 
Csíkszeredától 19 km-re északra az Olt mellett fekszik. A községet a E 578-as út szeli át, ugyanakkor megyei út köti össze Csíkkarcfalvával.

Nevének eredete 
Neve valószínűleg a magyar Dániel személynév régi Dán alakjából ered.

Története 
Határában bronz és vaskori leleteket találtak. Itt dolgozták fel egykor a Csíkmadarason bányászott vasércet, vashámorai 1779-ig működtek. A középkorban temploma nem volt, lakói Karcfalvára jártak templomba. 1567-ben Danffalva néven említik. A település 19. században a felcsíki fazekasság központja lett, ma fekete-kerámia üzem is működik itt. A falunak 1910-ben 2700 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. A község alkotó tízesei a következők: Főút, Oltfalva, Város, Középszeg, Felszeg. 1992-ben 2407 lakosából 2390 magyar, 12 román és 5 cigány volt. Itt működik Felcsík egyetlen szakközépiskolája, mely Petőfi Sándor nevét viseli.

Látnivalók 
 1922 és 1935 között épült neogótikus római katolikus temploma. Közelében áll az Erzsébet királyné emlékoszlop.
 Határában nyugatra 1,5 km-re levő Dugásfürdőn 21 °C-os borvizes fürdőtelep működik, amely 1926-ban létesült.
 15 km-re nyugatra a Madarasi-Hargita és a Fertő-tető között 1400 m magasan borvízforrás tör fel.
 A Petőfi Sándor Iskolaközpont.

Híres emberek 

 Itt született 1881-ben Antal Áron és Albert Ernő író.
 Itt született 1921. június 4-én János Pál muzeológus, néprajzi szakíró.
 Itt született 1929. november 3-án Albert Antal újságíró, szerkesztő
 Itt született 1932. január 14-én Albert Ernő magyar népköltészeti gyűjtő.
 Itt született Gál Lajos atléta.

Jegyzetek

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Románia fürdőhelyei
Erzsébet királyné emlékezete
Csíkdelne

Csíkdelne () falu Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkpálfalvához tartozik.

Fekvése 
Csíkszeredától 8 km-re északkeletre, a Borzsova és a Delne patakok völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szláv dolina (= völgy) főnévből ered. (A román delniță birtokot, földecskét jelent.)

Története 

Nevét 1333-ban a pápai tizedjegyzék említette először Delna Dilna néven. Már ekkor templomos hely volt, székely lakossággal.

1495-ben említette egy oklevél Abram de Delne és Vicentius de Delne a széki tisztség képviselői közt az Olt vizén lévő malmok ügyében folyt perben.

1608-ban Brassóban adott ki rendeletet Báthory Gábor fejedelem Csík-, Gyergyó-, Kászonszék főtisztjeinek: özvegy Pekry Lőrincné Lázár Erzsébet Delnén levő földjeinek visszaadásáról.

A Botskor család (csíkdelnei és csíkszentmártoni) története 1535-től.

1910-ben 699 magyar lakosa volt, ebből 698 római katolikus volt.

A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Látnivalók 

 
 Római katolikus temploma 15. századi.
 Határában a falutól 1 km-re nyugatra magányosan áll az elpusztult Tordafalva falu Árpád-kori eredetű Szent János temploma. Az egykori falu lakói alapították a mai Csíkpálfalvát. A templomot Mátyás korában gótikus stílusban bővítették, korabeli freskói és 1675-ben készült szárnyasoltára van. 103 fakazettából álló mennyezete magyaros díszítőelemeket tartalmaz. Déli falának freskóit 1934-ben tárták fel.

Híres emberek 

 Itt született 1824-ben Benkő Kálmán író, színész.
 Itt született 1929-ben Bálint Lajos, a Gyulafehérvári főegyházmegye első érseke. 2010-ben ide is temették el.
 Itt született 1941-ben Szekernyés Kurkó Irén újságíró, szerkesztő, helytörténész, diákszínpad-vezető.

Források

Jegyzetek

További információk 
 A templom leírása
 Szász András: Csíkdelne

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkfalva

Csíkfalva (románul Vărgata, németül Tschickdorf) falu Romániában Maros megyében, Csíkfalva község központja.

Fekvése
A falu a Mezőségben Marosvásárhelytől 26 km-re keletre, Nyárádszeredától északra, Jobbágyfalvával egybeépülve a Marost tápláló, a Görgényi-havasokból eredő Nyárád jobb partján fekszik.

Nevének eredete
Nevét a Nyárád mocsaraiban nagy számban megtalálható csíkhalról kapta. Valamikor a település fő megélhetési forrása a csíkászat volt.

Története

1412-ben Chykfalua néven említik. Itt húzódott a Vaskaputól Tordáig vezető római útból kiágazó, Szászrégen irányába menő út. 1910-ben 667 magyar lakta. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 472 lakosából 465 magyar, 5 román és 2 cigány volt. A 2011-es román népszámlálás szerint a községnek 1945 lakosa van , ebből magyar 1577, magyar cigány 279 és román 11 személy.

Látnivalók

 Református temploma 1710-ben épült a régebbi templom átalakításával.
 Unitárius fa harangláb

Galéria

Források
 Léstyán Ferenc: Megszentelt kövek
 55. oldal N11

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Csíkjenőfalva

Csíkjenőfalva (románul Ineu) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében.

Leírása 
A Csíki-medencében, Csíkszeredától 20 km-re északra, az Olt partján fekszik. Egykor nagyobb és népesebb település volt a vele összenőtt Karcfalvánál, később azonban elvesztette jelentőségét szomszédjával
szemben.

1333-ban említik először. 1910-ben 2237 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 

A 2002-es népszámláláskor 1804 lakosa közül 1801 fő (99,8%) magyar, 2 fő (0,1%) román, 1 fő (0,06%) ismeretlen nemzetiségű volt.

Jegyzetek

További információk 
 Csíkjenőfalva Karcfalva honlapján

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Magyarország repülőtereinek listája

Magyarország repülőtereinek listája. A repülőtér vagy település neve mellett szerepel a repülőtér hárombetűs IATA kódja (ha van), illetve négybetűs ICAO kódja.

Nyilvános nemzetközi repülőterek

Nyilvános repülőterek

Katonai repülőterek

Nem nyilvános repülőterek

Nem működő repülőterek 

 Csákvári repülőtér (LH58) - Pálya: 2000 × 20 (betonozott) Katonai reptér volt, ma csak néha siklóernyősök használják, a pálya landolhatatlan.
 Gyúrói repülőtér (LHGR) - Pálya 750 × 20 (fű), 15LH/33RH Magasság: 653 láb, Gyúró Info 123.300 MHz
 Kunmadarasi repülőtér (LHKM) – Magasság: ? m (? láb), Pálya: 2500 × 80 (betonozott, kiváló állapotban) Volt szovjet katonai repülőtér. Egyelőre (egy kis része) nem nyilvános polgári reptérként üzemel, gyér zártkörű forgalommal, irányítás nélkül.
 Mátyásföldi repülőtér (nincs ICAO kód) - Magasság:? m (? láb), Pálya: 2 db, kb. 900 méter hosszú futópálya. (műfüves) Magyarország első forgalmi reptere volt a budaörsi 1937-es megnyitásáig. Volt katonai reptér is. Egy részét már beépítették, a maradékon működik Magyarország egyik modellreptere.
 Mezőkövesdi repülőtér Ferihegy-2 után itt található a leghosszabb betonozott kifutópálya az országban (3,5 km hosszú, 80 m széles), azonban mai állapota alkalmatlan a leszállásra. A repülőtér közös szovjet-magyar katonai tartalék repülőtérként üzemelt a Varsói Szerződés keretében.

Nem működő – átépítés alatt lévő – repülőterek 

 Veszprém–Szentkirályszabadja–BudaWest Airport Magasság: kb. 250 m, Pálya: 2000 × 60 m (betonozott)

Tervezett repülőterek 
 Szombathely (pontosabban Vát és Porpác) mellett, kínai beruházásból

Jegyzetek

Források 

 Több mint ötven reptér lehet Magyarországon, Napi Gazdaság, 2011. július 5.
Magyarországi repülőterek listája – Nemzeti Közlekedési Hatóság honlapja, (Hozzáférés: 2019. november 24.)
 Magyarország repülőterei térkép

 
Repülőterek
Légi közlekedéssel kapcsolatos listák
Építészeti témájú listák
Csíkménaság

Csíkménaság vagy Csíkmenaság () falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése 
A falu Csíkszeredától 13 km-re keletre a Taploca-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Neve a magyar mén és ság (= domb) főnevek összetétele. Más vélemény szerint a keleti egyház szentjétől, Szent Ménásztól ered, de ismét mások a ménes és az ág magyar szavakból magyarázzák.

Története 
1567-ben Menessagh néven említik. A falu zab és kendertermesztéséről volt híres. 1910-ben 2178, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Kászonalcsíki járásához tartozott. 1992-ben 726 magyar lakosa volt.

Látnivalók 

 Román kori egykori temploma helyén épült a 15. században gótikus római katolikus temploma, melyet 1655-ben felújítottak. Korabeli freskói vannak. 1543-ban készült szárnyas oltárát a Magyar Nemzeti Múzeum őrzi, harangjai 1582-ből és 1604-ből valók. Miseruhái közül az egyiket állítólag Mária Terézia hímezte. Sekrestyéje falában 13. századi rózsaablak van. 1858-ban barokk oldalcsarnokkal bővítették. Tornya 1836-ban épült.
 A falu első világháborús emlékművét Szervátiusz Jenő készítette.

Borvízforrások és népi fürdő
Csíkménaság borvízforrásai és népi fürdője

Híres emberek

Itt született 
 Adorján Imre (1827-1897) főgimnáziumi tanár, Adorján Ágoston nagybátyja és nevelőapja, Adorján Imre országgyűlési képviselő nagybátyja.
 Adorján Ágoston (1871-1957) honvéd altábornagy, Adorján Imre főgimnáziumi tanár unokaöccse és nevelt fia.
 Adorján Imre (1884-1971) földbirtokos, szerkesztő, országgyűlési képviselő, Adorján Ágoston féltestvére, Adorján Imre főgimnáziumi tanár unokaöccse.
 Tompos Péter (1885-?) színész, színigazgató.
 Antal Béla (1903-?) színész, rendező, színigazgató.
 Tekeres Sándor (1921-1977) énekművész.
 Dénes Anna Szeréna (1925-2013) szociális testvér, a kommunista diktatúra meghurcolt áldozata.

Források 
 Daczó Katalin: Jeles alcsíkiak A-D. Csíkszereda, 2020.

Hivatkozások

További információk 
 A rk. templom leírása

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkmindszent

Csíkmindszent (románul Misentea) falu Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag Csíkszentlélekhez tartozik.

Fekvése
Csíkszeredától 8 km-re délkeletre, a Nagyrét-patak völgyében fekszik.

Története
1332-ben Omnes Sancti néven említik először. A szétszórt telepítésű falu már az Árpád-korban létezett, ekkor román stílusú temploma is volt, melynek mára csak szentélye maradt fenn, 1433-ban búcsúengedélyt kapott, 1661-ben a török felégette, teteje leégett. Ekkor a falu lakosainak fele veszett oda. 1719-ben pestisjárvány sújtotta.
Érdekesség, hogy a falu részei bibliai neveket viselnek, melyet annak tulajdonítanak, hogy a 19. században a falu plébánosa az ősi székely nevek helyett így jelölte meg falu tízeseit. 
Iskolája 1590-ben már működött. 1910-ben 1190 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 1992-ben 1209 lakosa 3 román kivételével mind magyar volt.

Látnivalók

Árpád-kori templomát a 15. században gótikus stílusban átépítették. A sekrestye külső falán 1230-as évszám van bevésve.
Mai hajója és tornya 1799 és 1815 között épült.

Híres emberek
 Itt született 1746-ban Mártonffi József tanár, költő, író, 1799-től erdélyi püspök.
 Itt született 1873-ban Nagy István festőművész, szülőházán emléktábla áll.

Testvértelepülések
  Fülöpjakab, Magyarország
  Mindszent, Magyarország

Jegyzetek

További információk
 A falu honlapja

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Csíkpálfalva

Csíkpálfalva (románul Păuleni-Ciuc) falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
Csíkszeredától 4 km-re északkeletre, a Középcsíki-medence keleti peremén, az Aracs és Nyír patakok völgyében fekszik.

Nevének eredete
A falu a hagyomány szerint arról kapta a nevét, hogy három Pál nevű ember (Bíró, Ferenc és Kovács) alapította.

Története
Területe ősidők óta lakott, a Várdombon neolitikumi és bronzkori erődítményt tártak fel. 1694-ben feldúlták a tatárok. 1775-ben a megfogyatkozott lakosság a Sztyepan Rjazin-féle kozáklázadás menekültjeivel töltődik fel. Régi kápolnája 1843-ban épült, majd leégett. Helyére épült 1949-ben a Szent Pál tiszteletére szentelt római katolikus templom. 1910-ben 651, 1996-ban társközségeivel együtt 1666, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Testvérközségek 
 , Rád - A testvérközségi megállapodást 2000. augusztus 20-án kötötték meg a két település vezetői Rádon.
 , Solymár - A testvérközségi megállapodást 2011. szeptember 9-én kötötték meg a két település vezetői Solymáron.

Híres emberek
 Itt született 1605-ben Pálfalvi János erdélyi püspök.
 Itt született 1899-ben Bándy Mária néprajzkutató.
 Itt született 1945-ben Ferenczes István (Ferencz S. István) költő.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Csíkrákos

Csíkrákos (románul Racu) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése 
A falu Csíkszeredától 10 km-re északra a Rákos-patak mentén a Középcsíki-medence kijáratánál fekszik.

Története 
A székelyek ősi gyülekezőhelye, itt Rákosmezején állapították meg a székely törvényeket László herceg jelenlétében.
Határában volt Abránfalva, mely a tatárjárásban pusztult el. A Bogát, a Vár és a Kulcs patak közötti kiszögellő hegyfokon feltehetően bronzkori eredetű vár maradványai láthatók. A vár valószínűleg egykor a magyar határvédelmi rendszer része volt. A falut 1334-ben Rakus néven említik először. 1764-ben a madéfalvi veszedelem előtt is itt gyűltek össze a tiltakozó székelyek. 1910-ben 1604 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 1992-ben 1164 lakosából 1158 magyar és 6 román volt

Látnivalók 
 A Bogát, a Vár és a Kulcs patak közötti kiszögellő hegyfokon bronzkori eredetű vár maradványai látszanak, melynek délkeleti részén most Szent Jakabnak szentelt 1720-ban épült kápolna és kereszt áll.
 A vár alatt több borvízforrás fakad, melyeket az Oltbogáti meleg-fürdőben hasznosítanak, míg hideg-forrását ivóvízként hasznosítják.
 A Hargita Galusatető nevű főcsúcsa alatt a Várpatak és a Szilas-patak közti 1273 m magas szirten állnak Pogányvár romjai. A vár a 13. században épülhetett, a székely határvédelmi rendszer része volt. A 15. századig lakták, a császáriak rombolták le.
 Kisboldogasszony tiszteletére szentelt erődített római katolikus templomát, amely 1270-ben épült, 1433-ban említik először, 1507-ben és 1574-ben bővítették, védőfalai 17. századiak. 1756 és 1758 között barokk stílusban átépítették. Tornyán vörös-barna festett zodiákus jelek láthatók. A templom tulajdonképpen a faluval összeépült Göröcsfalva területén áll. A templomkertben temették el Zöld Péter plébánost, az 1762-es székely mozgalom vezetőjét.

 A Cserei-kúriát 1667 és 1674 között Cserei János építette, 1851-ben állították helyre.

Híres emberek 
 Itt született az egykori Cserei-kúriában 1667. október 21-én Cserei Mihály történetíró.
 Itt született 1883. október 9-én Kölönte Béla magyar helytörténész, író.
 Itt született 1950. november 10-én Miklós Gizella, asszonynevén Sólyom Gizella állattenyésztési szakmérnök.
 Itt született 1925. január elsején Sárosi Bálint Széchenyi-díjas népzenekutató, a zenetudományok akadémiai doktora.

Testvértelepülések 
  Boda, Magyarország  Jászladány,  Magyarország

Jegyzetek

További információk 
 Gömbpanoráma Csíkrákos településéről
 Szász András: Csíkrákos
 Képek Csíkrákosról

Csíkszék települései
Hargita megye települései
Cârța (egyértelműsítő lap)

Cârța több helység neve Romániában:

 Kerc: község Szeben megyében,  Cârța. 
 Karcfalva (Csíkkarcfalva): község Hargita megyében,  Cârța.
Advanced Streaming Format

ASF ('Advanced Streaming Format, megközelítő fordításban Előrehaladott v. Fejlett Folyam Formátum) a Microsoft által szabadalmazott digitális audio/digitális videó csomagoló (konténer), amit különösen a média folyamok továbbítására szántak. (Később átnevezték Advanced Systems Format-ra, ami Fejlett Rendszer Formátumot jelent). Az ASF része a Windows Média keretrendszernek.

Az ASF formátum csupán az az audio/videó tartalom struktúráját határozza meg, de azt nem, hogy az audio/videó folyamok hogyan vannak kódolva. Alapjában véve ez azt jelenti, hogy tulajdonképpen szinte bármilyen kodekkel kódolt audio/videó információ szerepelhet ASF formátumú fájlokban. Ez hasonló funkció, mint amit a QuickTime formátum, vagy az Ogg formátum valósít meg.

Az ASF formátum sorosított objektumokra épül, amelyek lényegében ún. GUID jelzővel azonosított byte-sorozatok.

Az ASF fájl leggyakrabban a következőket tartalmazza:

 Windows Media Audio (WMA) Windows Media Video (WMV)ASF szintén tartalmazhat metadata modulokat, mint artist (művész neve), title (cím), album és genre (műfaj) egy hangfelvételhez, vagy director (rendező) videó v. filmanyag esetén, hasonlóan az MP3 formátum ID3 címkéihez.

WMA-t tartalmazó audio ASF fájlok csak a .wma fájl kiterjesztéssel jelölhetők, míg csak hangot és képet tartalmazó fájlok jelölhetők a .wmv kiterjesztéssel. Mindkettő használhatja az .asf kiterjesztést is.

Az ASF-et gyakran összetévesztik a Microsoft saját MPEG-4 videoformátumával (Windows Media Video), mert a legtöbb ASF folyamot ezzel a technológiával kódolják.

Az ASF''' szerkezet (a konténer, nem pedig valamiféle kodek algoritmus) az Amerikai Egyesült Államokban a Microsoft által bejegyzett United States Patent 6,041,345 Levi, et al. March 21, 2000'' szabadalom alatt védett.

Jegyzetek 

Fájlformátumok
QuickTime

A QuickTime különböző formátumú médiatartalmak (digitális videó, hang, animáció, szöveg, zene, virtuális valóságú panorámás képek) kezelésére szánt, az Apple által kifejlesztett multimédia technológia. A keretrendszer a Mac OS, a Mac OS X és Microsoft Windows rendszereken használható. A legfrissebb verzió a QuickTime X (10.0) 10.6 Snow Leopard és újabb rendszerre érhető el.

Áttekintés 
A QuickTime technológia három részből áll:
 A QuickTime Player alkalmazás, amely egy médialejátszó.
 A QuickTime framework, amely a médiatartalmak kódolására és dekódolására vonatkozó API-okat tartalmaz.
 A QuickTime Movie (.mov) formátum, egy nyílt tároló formátum.

A QuickTime a Mac OS X beépített szoftvere, bár már a Mac OS Classic előző verziói is tartalmazták. A QuickTime opcionálisan letölthető Windowsra is, különálló alkalmazásként, vagy az iTunes programhoz csatolva.

QuickTime keretrendszer 
A QuickTime keretrendszer az alábbiakat tartalmazza:

 Videó és audió formátumok átkódolása más formátumokra
 Videó és audió dekódolása a grafikai vagy audió alrendszer számára lejátszás közben.
 Bővíthető architektúra más kodekek kezelésére (például DivX kezelésére)

2008 elején a keretrendszer a legtöbb beépített kodeket a felhasználó elől rejtve használta, így azt külön kellett engedélyezni a beállítások menüben. Az alábbi fájltípusok alapból támogatottak:

PictureViewer 
PictureViewer az egyik összetevője a QuickTime-nak Microsoft Windows, Mac OS 8 és Mac OS 9 operációs rendszereknél. A képfájlok és állókép formátumok megtekintéséhez használják, amelyeket a QuickTime támogat. OS X alatt felváltja a Preview.

Legújabb verziók

Jegyzetek

További információk 
 QuickTime hivatalos weboldala 
 Introduction To QuickTime Overview 
 QuickTime components

Kapcsolódó szócikkek 
 iLife
 iTunes

Fájlformátumok
Apple-szoftverek
Multimédia lejátszó szoftverek
Metaadat

A metaadat (angolul metadata) adat az adatról. A metaadattal összekötött tartalmat tartalomcsomagnak nevezzük.
Például a könyvtári nyilvántartó kártya tartalmazza a könyvhöz kapcsolódó lényeges információkat, például a könyv íróját, címét, műfaját, tárolási helyét, a kölcsönzések dátumát stb. A nyilvántartó kártya adatai hivatkoznak a könyv adataira.

Felhasználási módjai 
A metaadat az internet számára különösen lényegessé vált, mivel szükségessé vált a hasznos információk megtalálása a rendelkezésre álló információtömegből. A kézzel készített metaadat biztosítja a tartalom állandóságát és következetességét. Ha egy weblap tartalmaz egy szót, vagy kifejezést egy bizonyos témáról, akkor minden egyes weblapnak, amelyik ugyanazt a témát tárgyalja, ugyanazt a szót vagy kifejezést kell tartalmaznia. Ez úgyszintén biztosítja a változatosságot is, ha egy bizonyos témát két vagy többféleképpen meg lehet jelölni, akkor ezek a jelölések, vagy nevek mind használva lesznek. Például az SUV-ikről (Sport Utility Vehicle) szóló cikkhez hozzá csatolnák a metaadat kulcsszavakat ‘4 wheel drives’, ‘4WDs’ és ‘four wheel drives’, miután ezek így ismertek – mondjuk – Ausztráliában, Dél-Afrikában vagy Namíbiában.

Az audio CD-k tartalmaznak metaadatokat, az MP3 fájlok pedig az ID3 címkét, ami szintén metaadat.

Szélesebbkörű vagy szűkített, specializált használatában a metaadat helyesebb elnevezése lételmélet vagy séma. Mindkét értelemben azt írja le, hogy „mi létezik” valamilyen célból, vagy pedig valamilyen tevékenység lehetővé tételére. A könyvtárkártya minimális sémája például lehetővé teszi, hogy az olvasó eldöntse, hogy egy bizonyos könyvet el akar-e olvasni, és ha igen , hogy akkor hol találja meg.

Fájlrendszer metaadat 

Bizonyos fájlrendszerek a fájlokon kívül tartanak metaadatot, míg mások a fájlnévvel együtt, vagy a fájlon belül. Példák a metaadatra a fájltípus, összefoglalások, és ikonok. Fájlrendszerek amelyek a tényleges fájloktól külön tárolnak metaadatot a BeFS (BeOS operációs rendszer), HPFS (OS/2 operációs rendszer), HFS/HFS Plus (Mac OS, Apple), ReiserFS (Linux), és NTFS (Windows, Microsoft).

A Microsoft Windows 7 óta minden operációs rendszer tartalmazza a metaadatok kezeléséhez és kereséséhez szükséges adatokat.

Program metaadat 

A legtöbb végrehajtható fájlformátum tartalmaz a futtatással kapcsolatos az operációs rendszer által figyelembe veendő kérdésekre vonatkozó metaadatot. Például a DOS rendszerben a .com fájlformátum nem, de az .exe formátum tartalmaz metaadatot, míg a Microsoft .net executable formátumához a futtatás alatt megvizsgálható, külön plusz metaadat van csatolva.

Források 

 https://web.archive.org/web/20050418011442/http://www.itb.hu/fejlesztesek/meta/

Informatika
Adat
PDGF

A vérlemezke eredetű növekedési faktor (Platelet-derived growth factor, továbbiakban PDGF) azon számos fehérje egyike, amelyek a sejtek növekedését és osztódását szabályozzák. A PDGF-nek szerepe van a magzati fejlődés, a sejtosztódás, a sejtvándorlás és az angiogenezis szabályozásában. Ezen kívül számos betegség kialakulásában is szerepet játszik, ezek az atherosclerosis, fibrosis, és a rosszindulatú daganatok. A PDGF volt az egyik legkorábban leírt növekedési faktor (GF) és működésének megértése számos további GF jeltovábbítási útjának felderítéséhez nyújtott segítséget.

A PDGF molekulák dimer formában vannak jelen a sejtekben. A dimert az A és B fehérjeláncok alkotják és különböző mértékben aktivál attól függően, hogy homodimer (AA, BB) vagy heterodimer formában van jelen.
A jelátviteli pályát ligand által indukált receptor dimerizációval és autofoszforilációval aktiválja.

PDGF receptor 

A PDGF Receptor (PDGFR) szintén dimer amely alfa és béta láncok kombinációjából alakulhat ki (alpha-alpha, alpha-beta, beta-beta). A dimer csak a ligand kötődése után alakul ki, a kombináció a ligand típusától is függ. A ligand megkötése után maga a receptor is foszforilálódik (autofoszforiláció) és számos más sejtfehérjét is foszforilál (jelátvitel).

Fehérjék
Kvantitatív szerkezet-hatás összefüggések

QSAR (Quantitative Structure-Activity Relationship) módszer, szerves vegyületek, gyógyszermolekulák kémiai szerkezete és biológiai, toxikológiai vagy farmakológiai hatásai közötti kvantitatív összefüggéseket vizsgálja és lehetővé teszi egy szerkezetileg rokon molekula hatékonyságának matematikai és statisztikai módszerekkel való előrejelzését.

A molekulák biológiai hatékonyságát assay-kel (biológiai próbákkal) mérik
amelyekben meghatározzák a gátlási szintet bizonyos jeltovábbítási vagy metabolikus folyamatokban. A gyógyszerkutatásban gyakran használnak QSAR módszereket olyan szerkezetek azonosításához amelyeknek jó gátló hatásuk van bizonyos specifikus biológiai célpontokon viszont alacsony a toxicitásuk (nem-specifikus aktivitásuk).

Legtöbbször a QSAR módszert egy molekulacsalád enzimmel vagy receptor kötőhellyel való interakciójának vizsgálatára használják de használható fehérjék szerkezeti részeinek egymással való kölcsönhatásának vizsgálatára is.

A 3D-QSAR három dimenziós szerkezet-hatás összefüggések vizsgálatával foglalkozik. Ilyenkor a molekulák 3D szerkezetét (konformációját) vizsgálják.

Gyógyszerkémia
Molekulafizika
Khaosz

Khaosz (görögül: Χάος, kiejtve: káosz) az ősi sötét tátongó űr megtestesítő istensége, ős rendezetlenség a görög mitológiában. Ő volt a legelső teremtmény, nem volt benne rendszer. A legenda szerint először Erósz vált ki  Khaoszból. Erósz szerette a rendet és a rendszert, ő volt a szerelem ősereje mely a későbbiekben nászra késztette az isteneket. Szintén Khaoszból vált ki Gaia a földanya, a Föld, valamint Tartarosz, az Alvilág legmélyebb tartománya, Erebosz, az Alvilág megtestesítője és Nüx, az éjszaka a sötét égbolt. Miután ők létrejöttek, már Erósz munkáján múlott a világ kifejlődése. Erósz ugyanis vágyat tudott ébreszteni, szerelmet. Gaiaból kivált Uranosz, majd szerelmes lett belé, és így jött létre az összeölelkező föld és ég. Más elbeszélés szerint viszont Erósz csak később jött világra, és helyette elsőként Nüx született meg önállóan, Khaosz nélkül.

Görög istenek
Atlasz (titán)

Atlasz (görög betűkkel Ἄτλας) a görög mitológiában a titánok leszármazottja, az óriás, aki a vállán tartja az égboltot. Iapetosz titán és Klümené ókeanisz, azaz tengeri nimfa gyermeke, Prométheusz, Epimétheusz és Menoitiosz testvére. Ő a heszperiszek és a pleiaszok atyja, és gyakran őt tartják az elsüllyedt Atlantisz első királyának is. Részt vett a titánok lázadásában az olümposzi istenek ellen, amikor megostromolta a mennyeket. Az istenek csak nehezen tudtak győzni, így Zeusz büntetésül Atlaszt arra kárhoztatta, hogy örökké vállain tartsa az égboltot.

Héraklész 

A neves óriást egyszer felkereste Héraklész is, ugyanis tizenegyedik munkája az volt, hogy megszerezze a heszperidák aranyalmáit, és arra akarta rávenni Atlaszt, hogy ezt helyette végezze el. Cserébe Héraklész felajánlotta Atlasznak, hogy tartja addig az égboltot. Atlasz kapva kapott az alkalmon, hiszen az égbolttól most végre megszabadulhatott. Az almákat elhozta Héraklésznek, aki pontosan tudta, hogy Atlasz nem fogja átvenni tőle a terhet, így azt mondta az óriásnak, hogy egy percre vegye át tőle az égboltot, mert meg kell igazítania a vállpárnát, hogy könnyebb legyen tartani azt. Atlasz átvette terhét, és akkor Héraklész elment az aranyalmákkal.

Perszeusz 
Atlasz halandóval legközelebb csak akkor találkozott, amikor Perszeusz elment hozzá, hogy segítségét kérje, de a titán nem akarta elhinni, hogy Perszeusznak sikerült legyőznie Medúszát, mire Perszeusz elővette Medusza fejét, amelynek szemei kővé dermesztették Atlaszt. Feje hatalmas, égbenyúló sziklavonulattá, hegységgé változott, amely azóta is tartja az égboltot. Ez a hegység a mai Atlasz-hegység Észak-Afrikában. Róla kapta nevét az Atlanti-óceán is.

E történet Ovidiusnál maradt fenn.

Források
 
 

Görög mitológiai alakok
Erdős-szám

Az Erdős-szám egy nemnegatív egész, amely azt mutatja, hogy az adott tudós publikálást tekintve milyen messze van Erdős Páltól.

Definíció
Erdős Pál Erdős-száma 0. Egy tudós Erdős-száma n, ha az általa írt cikkek társszerzői között a legkisebb Erdős-szám n-1.

Vagyis Erdős Pál Erdős-száma 0, valakinek az Erdős-száma 1, ha írt Erdőssel közös cikket,  valakinek az Erdős-száma 2, ha nem írt Erdőssel közös cikket, de írt egy 1 Erdős-számú szerzővel közösen, valakinek az Erdős-száma 3, ha nem írt közös cikket sem Erdőssel, sem 1 Erdős-számúval, de írt közös cikket valamely 2 Erdős-számúval … és így tovább.

Más szavakkal: tekintsük a világ összes tudományos cikkeinek szerzőit egy gráf csúcsainak, és két szerzőt éllel kötünk össze, ha van olyan cikk, amelynek szerzői között mindketten szerepelnek. Ekkor Erdős-számnak nevezzük az adott személy és Erdős Pál közötti legrövidebb út hosszát ebben a gráfban.

Az 1 Erdős-számú szerzők száma 511.

Módosított Erdős-szám
Lehetséges az Erdős-számot egy szigorúbb módon is definiálni. Ha a fenti gráfos definíciót használjuk, akkor a szigorúbb verzió a következő: akkor kössünk össze két szerzőt éllel, ha van olyan cikk, amit pontosan ők ketten írtak.

Ez nyilván szigorúbb definíció, hisz ha ebben a módosított gráfban él köt össze két szerzőt, akkor az az eredeti gráfban is létező él volt. Viszont elképzelhető, hogy vannak az eredeti gráfban olyan élek, amelyek itt nincsenek, hiszen lehet, hogy valakinek az Erdős-száma 1, de ez azért alakult így, mert összesen egy közös cikke van Erdőssel, de azt hárman írták. Ekkor világos, hogy a módosított gráfban nem lesz él közte és Erdős között, vagyis a módosított Erdős-száma nagyobb lesz, mint 1.

Következésképpen a módosított Erdős-száma mindenkinek legalább akkora, mint a klasszikus Erdős-száma.

Források
 Erdős Number Project hivatalos oldala

Jegyzetek 

Matematikatörténet
Erdős Pál
Csíkszentdomokos

Csíkszentdomokos (románul Sândominic, németül Sankt Domenikus) falu Romániában, Hargita megyében. Felcsík legnépesebb faluja. A falu jól őrzi hagyományait. Külön nap van szentelve a népviseleteknek, a Szőttesek Vasárnapja.

Fekvése 
Csíkszeredától 29 km-re északra, az Olt felső völgyében fekvő Szenttamással összenőtt nagyközség, a Lok és Szádakút-patakok Oltba való torkollásánál fekszik. 1967-ig Balánbánya is hozzá tartozott.

Nevének eredete 
Nevét középkori Szent Domonkosnak szentelt templomáról kapta.

Története 

A középkorban határában vasat és rezet bányásztak. 1567-ben Zenth Domokos néven említik. Határában a Tarkő havasa alatt feküdt a középkori Tarkő falu. 

A falu határában a Pásztorbükknek nevezett helyen gyilkolták meg a székelyek a sellenberki csata után menekülő Báthory András bíborost, erdélyi fejedelmet 1599. október 31-én. A gyilkosságért VIII. Kelemen pápa átokkal sújtotta a községet és száz évig tartó böjtre ítélte.

A gyilkosság helyére 1816-ban keresztet állítottak, amely ma a templom belső falánál áll a Pásztorbükkön pedig kápolnát építettek. 1910-ben 5391 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. A világháborúk között fejlett szövetkezeti élet folyt itt. 1944-ben a Maniu-gárda kivégzett itt 12 ártatlan magyar személyt, köztük nőket is. 1992-ben 6678 lakosából 6658 magyar és 20 román volt.

Látnivalók 

 Római katolikus temploma 1787 és 1802 között épült a régi román kori templom helyett, melyből azonban számos műkincset őriz. Kerítése 1813-ban épült.
 Szomszédságában áll a Szent Margit-ház a Tisztítótűzben Szenvedő Lelkeket Segítő Nővérek (a kongregációt alapította: Eugenie Smet) 1995-ben felépült otthona.
 A római katolikus templom mellett található egykori egyházi iskola ad otthont a Márton Áron Múzeumnak.
 Görögkatolikus fatemploma 1787-ből való, most ortodox templom.
 A falu kőbányájában a Garados-dombon mészkövet, márványt bányásznak.
 A falunak kis tájmúzeuma is van.
 A községből kilátás nyílik a Nagy-Hagymásra.
 Márton Áron Múzeum, Csíkszentdomokos.

Híres emberek 
 Itt született 1896. augusztus 28-án Márton Áron gyulafehérvári püspök, Erdély nagy fia, az erdélyi katolikus egyház nagy alakja, emlékére születésének 100. évfordulóján szobrot állítottak. 2010-ben, halálának 30. évfordulóján a templom melletti általános iskolában múzeum nyílt, amely a püspök életútját és azon keresztül a 20. századi Erdély történelmét is bemutatja.
 Itt született 1909-ben Kurkó Gyárfás regényíró, politikus.
 Itt született 1940-ben Baróti István Liszt-díjas orgonaművész, tanár, az esztergomi Főszékesegyház orgonistája és karnagya.
 Itt született 1980-ban Kurkó J. Kristóf színész

Jegyzetek

További információk 
 
 
 

Csíkszék települései
Hargita megye települései