alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
2026

2026 (MMXXVI) va fi un an obișnuit în calendarul gregorian, care va începe într-o zi de joi. Va fi al 2026-lea an de d.Hr., al 26-lea an din mileniul al III-lea și din secolul al XXI-lea, precum și al 7-lea an din deceniul 2020-2029.

A fost desemnat: 
 Anul Unității

Evenimente
 1 ianuarie - În Statele Unite ale Americii, cărțile, filmele și alte lucrări publicate în 1930 vor intra în domeniul public, presupunând că nu există alte modificări aduse legii drepturilor de autor.
 6–22 februarie - Jocurile Olimpice de iarnă din 2026 sunt programate să aibă loc la Milano și Cortina d'Ampezzo, Italia.
 6-15 martie - Jocurile Paralimpice de iarnă din 2026 sunt programate să aibă loc la Milano și Cortina d'Ampezzo, Italia.
 Iunie-iulie - Campionatul Mondial de Fotbal 2026 este programat să aibă loc în SUA, Canada și Mexic.
 4 iulie - 250 de ani de la Declarația de Independență a Statelor Unite ale Americii.
 10 august - Perigeu lunar.
 12 august - Se va produce o eclipsă de soare totală ⁠().
 3 noiembrie - Alegeri intermediare în Statele Unite.

Nedatate
 Se așteaptă să cedeze generatoarele de plutoniu de la bord care livrează căldură și electricitate sondei spațiale Mars Science Laboratory.
 Lansarea anticipată a PLATO, a treia misiune ESA Cosmic Vision M-class.

Nașteri

Decese

Note
1220


1220 (MCCXX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 26 aprilie: Prin Confoederatio cum principibus ecclesiasticis, emisă la Frankfurt pe Main, Frederic al II-lea de Hohenstaufen acordă largi privilegii principilor ecleziastici din Germania.
8 august: Bătălia de la Lihula: estonienii resping o invazie a suedezilor.

Nedatate 
 februarie-martie: Mongolii invadează Califatul abbasid; Buhara și Samarkand sunt cucerite și distruse.
mai: Sfântul Francisc din Assisi renunță la conducerea Ordinului franciscanilor.
 Al-Kamil construiește o flotă, nu departe de Alexandria, cu ajutorul căreia, în largul insulei Cipru, distruge flota de transport a cruciaților pătrunși în Egipt;
Catalanii cuceresc Tarragona. 

 Conducătorul ayyubid reînnoiește oferta de pace, însă legatul papal Pelagius, mizând pe sosirea împăratului Frederic al II-lea, o refuză.
 Dinastia Hohenstaufen își stabilește reședința din Sicilia la Palermo.
 Dordrecht primește drepturile cetățenești, devenind cel mai vechi oraș din Olanda.

 Ducele Conrad de Mazovia îi alungă pe păgânii din Prusia.
 Hanatul Kara-Khitan este distrus de cavaleria lui Ginghis Han.
Ljubljana dobândește drepturile cetățenești.
 Ordinul dominicanilor este aprobat de papa Honoriu al III-lea.
Sfântul Benedict de Nursia este canonizat de Biserica catolică.
Sosirea franciscanilor în Grecia.
 Thomas, dominican englez, este numit episcop al Finlandei; apariția creștinismului în acest teritoriu.
 Ținuturile islamice din Asia centrală sunt supuse de mongolii lui Ginghis Han, care conduce un imperiu ce se întinde din China până la Marea Caspică.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Începe construirea catedralei din Salisbury, Anglia.
Începe construirea minaretului Qutb Minar la Delhi, înalt de 73 metri.
Se încheie reconstruirea catedralei din Chartres, Franța, distrusă de un incendiu în 1194.
 Snorri Sturluson scrie Saga Sfântului Olaf.

Nașteri 
 30 mai: Alexandru Nevski, viitor mare cneaz de Novgorod și Vladimir (d. 1263)
 Adam de Givency, scriitor francez (d. 1270)
 Brunetto Latini, scriitor italian (d. ?)
Przemysl I, viitor conducător al Poloniei (d. 1257)

Decese 
 17 februarie: Theobald I, 28 ani, duce de Lorena (n. 1191)
 15 aprilie: Adolf de Atena, arhiepiscop de Köln (n. ?)
Farid al-Din al-Attar, 77 ani, mistic și poet persan (n. 1142)
 Mihail Choniates, 79 ani, scriitor și cleric bizantin (n. 1140)
 Saxo Grammaticus, 69 ani, istoric danez (n. 1150)

Înscăunări 
 22 noiembrie: Frederic al II-lea de Hohenstaufen, ca împărat; încoronat de papa Honoriu al III-lea (1220-1250)
 Dounama Dibalami, rege al statului Kanem-Bornu.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1220

1220
1221


1221 (MCCXXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 25 februarie: Locuitorii din Gandja sunt siliți să plătească tribut mongolilor.
 8 septembrie: Cruciații, încercuiți la Cairo, sunt siliți să predea Damietta, în schimbul promisiunii de a se reîmbarca.
 24 noiembrie: Djala ad-Din, ultimul suveran de Horezm, este înfrânt de Genghis Han pe valea Indusului și se refugiază la Lahore, dar nu reușește să îl convingă pe sultanul de Delhi, Iltutmish, să ia armele împotriva mongolilor.

Nedatate 
 ianuarie: Mongolii zdrobesc pe georgieni în apropiere de Tbilisi.
februarie: A doua cruciadă împotriva albigensilor: contele Raymond al VI-lea de Toulouse cucerește Montréal.
februarie: Merv este prădat de mongoli și întreaga populație este masacrată.
Este fondat orașul Nizhny Novgorod, în Rusia.
Genghis Han pătrunde în valea Indusului.
Instalarea dominicanilor la Londra.
 Mayașii din Yucatan se revoltă împotriva conducătorilor tolteci din Chichen Itza.
Raid al mongolilor în jurul Mării Caspice: Hamadan este jefuit, Georgia, zona caucaziană și Crimeea sunt devastate.
Sultanul Kamil, nepotul și succesorul lui Saladin, oferă cruciaților Palestina în schimbul Damiettei din Egipt, ofertă respinsă de cruciații aflați în Delta Nilului.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Apar primele fragmente de literatură polonă.
Este reconstruită catedrala din Burgos, în Spania.
Începe construirea catedralei din Reims, în Franța.
 Sub impulsul evreilor izgoniți din Andaluzia, Montpellier devine un centru al studiilor în domeniul medicinei, apoi și în cel juridic.

Nașteri 
 9 octombrie: Salimbene di Adamo, cronicar italian franciscan (d. 1290)
 23 noiembrie: Alfonso al X-lea cel Înțelept, viitor rege al Castiliei (d. 1284)
Boleslav "cel Pios", duce al Poloniei Mari (d. 1279)
 Buonaventura, teolog italian (d. 1274)

Decese 

 6 august: Sfântul Dominic (n. Dominic of Calaruega), 50 ani, fondatorul spaniol al Ordinului dominicanilor (n. 1170)
 4 noiembrie: Alix de Thouars, 19 ani, ducesă de Bretania (n. 1201)

Înscăunări 

 25 martie: Robert I de Courtenay, împărat latin de Constantinopol.
 Wislaw I, principe de Rügen.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1221

1221
1222


1222 (MCCXXII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 7 mai: Semnarea "Bulei de Aur" de către regele Andrei al II-lea al Ungariei.
 4 iunie: Herat, revoltat împotriva dominației mongolilor, este recucerit de aceștia și întreaga sa populație este masacrată.
 28 septembrie: Apariție a cometei Halley.
19 decembrie: Se confirmă priviliegiul maestrului Ordinului Cavalerilor Teutoni așezat în Țara Bârsei.

Nedatate 
 Cavalerii gladiferi devin stăpâni ai Estoniei; revoltă a păgânilor din regiune.
Confruntarea în Accra între genovezi și pisani; cei dintâi se retrag din oraș.
După un îndelungat asediu, genovezii ocupă orașul Ventimiglia.
Este încheiat conventul cistercian din Alcobaca, în Portugalia.
Este întemeiat orașul Dorpat, în Livonia.
Fondarea Ordinului teutonic.
Florența înfrânge Pisa.
Menționarea "Țării românilor" în regiunea Sibiu-Făgăraș.
Mongolii înaintează în India până la Multân, dar se retrag din cauza climatului nefavorabil.
Mongolii trec Caucazul prin pasul Derbent, pătrunzând în stepa cumanilor; hanul acestora, Kotian, face apel la cnejii ruși pentru ajutor; după ce îi supun pe alani și pe cerchezi, mongolii trimit o ambasadă în Rusia, care este masacrată, fapt ce conduce la declanșarea ostilităților ruso-mongole; Kotian se refugiază la curtea socrului său, cneazul Mstislav de Halici.
 Ottokar I Premysl realizează unirea dintre Boemia și Moravia.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 29 septembrie: Este fondată Universitatea din Padova.

Nașteri 

 16 februarie: Nichiren, călugăr budist și filosof japonez (d. 1282)
 28 martie: Hermann al II-lea de Turingia (d. ?)
 Andrei al II-lea, mare cneaz de Vladimir (d. 1264)
 Theodoros al II-lea Laskaris, viitor împărat de Niceea (d. ?)

Decese 

 1 februarie: Alexios I, împărat bizantin de Trapezunt (n. 1182)
 10 martie: Ioan I, rege al Suediei (n. 1201)
 2 august: Raymond al VI-lea, conte de Toulouse (n. 1156)
 12 august: Vladislav al III-lea, duce de Boemia (n. 1160)

Nedatate 
august: Theodoros I Laskaris, împărat bizantin la Niceea (n. 1204)
 Wilhelm I conte de Olanda (n. ?)

Înscăunări 

 august: Ioan al III-lea Ducas Vatatzes, împărat bizantin la Niceea (1222-1254).
Abd-el Wahid, calif almohad, în Spania.
 Eric al XI-lea, rege al Suediei (1222-1250).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1222

1222
1223


1223 (MCCXXIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 6 mai: Victorie a germanilor asupra danezilor; regele Valdemar al II-lea al Danemarcei este luat prizonier.
 31 mai: Bătălia de pe râul Kalka (la nord de Marea Azov): mongolii lui Genghis Han zdrobesc forțele coalizate rusești compuse din cnejii de Halici, Kiev, Cernigov și Smolensk, aliate cu cumanii.
 29 noiembrie: Regula franciscană este aprobată de papa Honoriu al III-lea, prin bula Solet Annuere.

Nedatate 
 Dominicanii sosiți în Rusia sunt alungați de Vladimir, cneazul Kievului.
Împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen ia Crucea; începe oficial Cruciada a șasea, care practic va fi amânată în mai multe rânduri.
Mongolii jefuiesc comptuarul genovez de la Soldaia, în Crimeea.
 Pentru scurtă vreme, germanii sunt alungați de pe teritoriul Estoniei.
 Prima mențiune a bisericii Sf. Mihail din Cisnădioara (jud.Sibiu), monument în stil romanic cu plan basilical, cu trei nave.
 Sosirea dominicanilor în Grecia.
 Victorii ale mongolilor, conduși de generalul Moukhali, în China de nord.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 
 Petru I de Bretania construiește castelele Saint-Aubin-du-Cormier și Gâvre.

Nașteri 
 Baibars, viitor sultan al mamelucilor din Egipt și Siria (d. 1277)

Decese 
 25 martie: Alfonso al II-lea, rege al Portugaliei (n. 1185)
 14 iulie: Filip al II-lea August, rege al Franței (n. 1165)

 Gheorghe al IV-lea „Lasha”, rege al Georgiei (n. 1192)
 Mstislav al III-lea, cneaz de Kiev (n. ?)
 Mukhali, general mongol (n. ?)
 Unkei, sculptor japonez (n. 1151)

Înscăunări 
 25 martie: Sancho al II-lea (Călugărul), rege al Portugaliei (1223-1247).
 29 iulie: Haakon al IV-lea, rege al Norvegiei (1223-1263).
 6 august: Ludovic al VIII-lea, rege al Franței, consacrat la Reims (1223-1226).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1223

1223
1224


1224 (MCCXXIV) a fost un an bisect al calendarului iulian.

Evenimente 
 30 august: Regele Henric al III-lea al Angliei conferă o chartă pentru Bordeaux, care devine principalul centru comercial al Angliei pe continent.
 14 septembrie: Amaury al IV-lea de Montfort cedează lui Ludovic al VIII-lea drepturile sale asupra comitatului de Toulouse.

Nedatate 
Apariția călugărilor franciscani la Londra.
Campania regelui Ludovic al VIII-lea al Franței în Guyenne; sunt ocupate La Rochelle, Saintonge, Limousin și Périgord de la englezi; Bordeaux rezistă.
Chichimecii ocupă Tula, în Mexic.
Despotul Epirului, Teodor I Ducas Angelos cucerește Salonicul de la Imperiul latin și îl transformă în reședința sa; totodată, suveranul epirot preia și coroana imperială bizantină; crearea Imperiului de Salonic.
Djala ad-Din este recunoscut ca sultan de către guvernatorii selgiucizi din Kirman și Fars, atacă Azerbaidjanul, ocupă Tabrizul și îl detronează pe suveranul Uzbek.
Genghis Han supune statul Horezm.
Ordinul gladiferilor ocupă fortăreața Tartu, din mâinile populațiilor baltice și ale rușilor.
Ordinul teutonic solicită papei Honoriu al III-lea să fie plasat sub autoritatea papală directă, nu sub cea a regelui Ungariei.
Prima mențiune documentară a orașului Orăștie, în Diploma andreană.
 Sașii din Transilvania obțin din partea regelui Andrei al II-lea al Ungariei un statut de autonomie și numeroase scutiri fiscale; ei fondează orașele Kronstadt (Brașov), Hermannstadt (Sibiu), Bistritz (Bistrița).
 Ultimii arabi sunt alungați din Sicilia.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 5 iunie: Este fondată Universitatea din Napoli, de către împăratul Frederic al II-lea, în vederea pregătirii funcționarilor.
 septembrie: Sfântul Francisc primește stigmatele.

Nașteri 
 1 mai: Jean de Joinville, cronicar francez (d. 1317)
Enzo, viitor rege al Sardiniei (d. 1272).

Decese

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1224

1224
1225


1225 (MCCXXV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 11 februarie: Magna Charta este reînnoită în Anglia.

Nedatate 
 Bătălia de la Poimanenon: grecii din Niceea, conduși de împăratul Ioan al III-lea Ducas Vatatzes, înfrâng forțele Imperiului latin de Constantinopol și reocupă cea mai mare parte a teritoriului deținut de latini în Asia Mică; pe mare, grecii cuceresc insulele Samos, Chios și Lesbos.
Devenit stăpân în Azerbaidjan, Djala ad-Din invadează Georgia.
Iltutmish, sultanul de Delhi, respinge un atac al mongolilor.
Împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen se căsătorește cu Iolanda, fiica lui Jean de Brienne, moștenitoarea tronului Regatului de Ierusalim.
Începe campania regelui Ludovic al VIII-lea al Franței în Languedoc.
Ordinul teutonic este izgonit din Transilvania.
Sultanul Egiptului, al-Kamil, trimite o ambasadă la Palermo, în vederea unei întâlniri cu Frederic al II-lea.
 Tratatul de pace de la Pegai dintre Robert I de Courtenay și Ioan al III-lea: Imperiul latin recunoaște cuceririle Imperiului de la Niceea; latinii mai stăpânesc în Asia Mică doar Nicomedia.

Arte, științe, literatură și filozofie 

 De divisione naturae a lui John Scotus Eriugena este condamnată de conciliul de la Sens; papa Honoriu III ordonă arderea operei.
Este tradusă "Metafizica" lui Aristotel.
Începe edificarea castelului de la Coucy.
 Poetul francez Guillaume de Lorris scrie Roman de la rose, adevărat model al genului amour courtois.
 Robert Grosseteste conduce Universitatea din Oxford.

Nașteri 

 David al VI-lea, viitor rege al Georgiei (d. 1293)
Inocențiu al V-lea, viitor papă (d. 1276)
 Mihail al VIII-lea Paleolog, viitor împărat bizantin (d. 1282)
 Toma de Aquino, teolog și filosof italian (d. 1274)

Decese 

 17 septembrie: Guglielmo al VI-lea, marchiz de Monferrato (n. 1173)
 28 octombrie: Jien, poet și istoric japonez (n. 1155)
 7 noiembrie: Engelbert al II-lea, arhipiscop de Köln (n. ?)
 An-Nasir, calif abbasid de Nagdad (n. ?)
 Gérard de Rougemont, cleric elvețian (n. ?)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1225

1225
1227


1227 (MCCXXVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 5 ianuarie-1 februarie: Papa Honoriu al III-lea reconciliază pe împăratul Frederic al II-lea cu orașele din Liga Lombardă.
 22 iulie: Bătălia de la Bornhöved; danezii sunt înfrânți de o coaliție a principilor germani și de trupele orașului Lübeck; dintre cuceririle anterioare, Danemarca mai păstrează doar insula Rügen și Estonia.
 8 septembrie: Plecarea în cruciadă a lui Frederic al II-lea este amânată din cauza bolii împăratului.
 29 septembrie: Excomunicarea lansată de papa Grigore al IX-lea asupra lui Frederic al II-lea amână din nou începerea cruciadei.

Nedatate 
Atac eșuat al celor din Novgorod asupra Finlandei.
 Călugărul Dogen introduce budismul Zen în Japonia.
Danezii cuceresc insula Ösel, cuib al piraților din Baltica.
 Distrugerea statului tanguților, din China de nord, de către Genghis-han.
 Genovezii supun orașele Savona și Albenga.
 Întemeierea Episcopiei Cumanilor, subordonată direct scaunului apostolic, cu reședința la Civitas Milcoviae, localizată ipotetic în zona Odobești-Focșani.

Nașteri 
 30 septembrie: Nicolae al IV-lea, papă (d. 1292)

Decese 
 18 martie: Honoriu al III-lea (n. Cencio Savelli), 78 ani, papă (n. 1148)
 18 august: Ginghis Han, 64 ani, conducător militar mongol (n.c. 1162)
 11 septembrie: Ludovic al IV-lea de Turingia (n. 1200)
 23 noiembrie: Lech cel Alb, duce al Poloniei (n. 1186)

Nedatate 
noiembrie: Al-Moazzam, suveran ayyubid al Damascului (n. ?)

Înscăunări 
 19 martie: Grigore al IX-lea, papă (1227-1241).

Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1227

Note

1227
1228


1228 (MCCXXVIII) a fost un an bisect al calendarului iulian.

Evenimente 
 23 martie: Papa Grigore al IX-lea confirmă excomunicarea împăratului Frederic al II-lea.
 25 aprilie: Conrad al IV-lea de Germania devine regele titular de Ierusalim, sub regența tatălui său, împăratul Frederic al II-lea.
 16 iulie: Francisc din Assisi este canonizat de papa Grigore al IX-lea.
 7 septembrie: Frederic al II-lea debarcă la Accra.
16 noiembrie: Regele Iacob al II-lea al Aragonului decide să atace pe musulmanii din insulele Baleare.

Nedatate 
iunie: Începe Cruciada a șasea, din inițiativa lui Frederic al II-lea, întârziată datorită fie bolii împăratului, fie excomunicării sale de către papa Grigore al IX-lea; acesta pleacă din Brindisi către Levant.
Abu Zakariya fondează dinastia Hafsizilor din Tunis, ieșind de sub tutela almohazilor din Spania.
Germanii fondează orașul Wismar, la Marea Baltică.
 Orașul Reghin, din Transilvania, este pentru prima dată menționat, într-o chartă a regelui Andrei al II-lea al Ungariei.
 Prima mențiune documentară a orașului Reghin. Într-o diplomă emisă în anul 1228 de regele Andrei al II-lea al Ungariei, localitatea este menționată cu denumirea de "Regun".

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Papa interzice învățătura lui Aristotel la Universitatea din Paris.

Nașteri 
 25 aprilie: Conrad al IV-lea de Germania (d. 1254)
Jacopo da Varazze, arhiepiscop de Genova (d. 1298)
 Wilhelm II conte de Olanda (d. ?)

Decese 
 9 iulie: Stephen Langton, arhiepiscop de Canterbury (n. 1155)

 Ludovic al III-lea de Wurttemberg (n. ?)
Robert I de Courtenay, împărat latin de Constantinopol (n. 1219)
Ștefan I Prvovenčani, conducător sârb (n. ?)
 Vladislav al II-lea, duce de Moravia (n. ?)

Înscăunări 
 25 aprilie: Conrad al II-lea, ca rege al Ierusalimului (1228-1254)
5 mai: Ladislau al III-lea, duce de Cracovia.
ianuarie: Balduin al II-lea, împărat de Constantinopol (1228-1261)
 Amedeo al IV-lea, conte de Savoia.
 Geoffroi al II-lea de Villehardouin, principe de Ahaia (1228-1245)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1228

1228
1229


1229 (MCCXXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 18 februarie: Împăratul Frederic al II-lea, în cadrul Cruciadei a șasea, semnează la Jaffa un tratat cu sultanul Al-Malik al-Kamil, prin care primește Ierusalimul, Nazarethul și Bethleemul.
 18 martie: Frederic al II-lea se încoronează ca rege al Ierusalimului.
9 aprilie: Tratatul de la Rieti: Jean de Brienne acceptă propunerea papei Grigore al IX-lea de a deveni regent al Imperiului latin de Constantinopol, pe timpul minoratului împăratului Balduin al II-lea.
 12 aprilie: Tratatul de la Meaux dintre regele Ludovic al IX-lea al Franței și contele Raymond de Toulouse: cea mai mare parte a provinciei Languedoc revine regelui.
 23 aprilie: Cáceres, în Extremadura, este cucerit de regele Alfons al IX-lea al Leonului.
10 iunie: Frederic al II-lea de Hohenstaufen revine în Europa, debarcând la Brindisi; el reocupă locurile cucerite anterior de Jean de Brienne, în numele papei Grigore al IX-lea.
 12 septembrie: Armata regelui Iacob al II-lea al Aragonului debarcă la Santa Ponça, în insula Majorca; confruntarea de la Portopi, unde maurii sunt înfrânți.
9 noiembrie: Ramon Berenguer al IV-lea, conte de Provence, ocupă Nisa.

Nedatate 
 martie: În absența lui Frederic al II-lea, papa Grigore al IX-lea invadează Apulia.
 iunie: Sultanul Al-Malik al-Kamil cucerește Damascul de la nepotul său.
 septembrie: Ogödeï, noul han al mongolilor, se proclamă și împărat al Chinei, sub numele de Taizong.
 Întemeierea orașului Turku, în Finlanda.

Arte, Știință, Literatură și Filosofie 
martie: Grevă la Universitatea din Paris.
noiembrie: Fondarea Universității din Toulouse, în Franța.

Nașteri 
 13 aprilie: Ludovic al II-lea de Bavaria (d. 1294)

Decese 
 13 martie: Pietro Ziani, doge al Veneției (n. ?)
 12 august: Yakut al-Hamawi, biograf și geograf arab (n. 1179)

Înscăunări 
 septembrie: Ogödeï, fiul lui Genghis-han, împărat al mongolilor (1229-1241).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1229

1229
Trentino-Tirolul de Sud

Trentino-Tirolul de Sud (italiană: Trentino-Alto Adige, germană: Trentino-Südtirol) este una din cele 5 regiuni cu statut autonom din Italia. Are capitala în orașul Trento. Numele compus reflectă cele 2 provincii componente ale sale.

Regiunea este subdivizată în două provincii:
 în partea de sud a regiunii se află Provincia Autonomă Trento (italiană: Provincia Autonoma di Trento, Trentino; germană: Trentino)
 în partea de nord, la granița cu Austria, Provincia Autonomă Bolzano, denumită în română și Tirolul de Sud (italiană: Provincia Autonoma di Bolzano, Alto Adige, Sudtirolo; germană:Südtirol).

Geografie 
Regiunea se învecinează la nord și nord-est cu Austria, la nord-vest cu Elveția, la vest cu Lombardia și la sud și est cu Veneto. Elementul definitoriu al peisajul este lanțul muntos al Alpilor, în special al munților Dolomiți. Vârful cel mai înalt este Ortler cu o înălțime de 3.905 metri. Cel mai important râu este Etsch (italiană Adige, de unde vine și denumirea italiană a Tirolului de Sud: Alto Adige = zona înaltă a lui Adige).

Legături externe 
 Situl oficial în germană și în italiană
 Regionalismul in Europa 

Regiunile Italiei
Trentino-Tirolul de Sud
Umbria

Umbria este o regiune deluroasă în Italia centrală, împărțită în provinciile Perugia și Terni. Regiunea este denumită după tribul Umbri, care locuiau regiunea în secolul VI î.Hr.. Limba lor era umbriana, o rudă a limbii latine.

Orașe mari:

 Perugia
 Assisi
 Orvieto
 Gubbio
 Terni
 Spoleto
 Castiglione del Lago

Orașe mici:

 Bevagna
Valle d'Aosta

Valle d'Aosta (în traducere liberă, Valea Aostei, în ) este o regiune autonomă din Italia. Are o singură provincie: Aosta. Limbile oficiale ale provinciei sunt franceza și italiana.

Geografie
„Valea Aosta” este cea mai mică regiune din Italia, fiind mărginită la nord de cantonul Wallis, Elveția, la vest de „Rhônes-Alpes”, Franța, iar la sud de regiunea Piemont (provinciile Turin, Biella și Vercelli). Regiunea cuprinde Valea Dora Baltea (fr. Doire Baltée) cu văile adiacente din Alpi și Parcul Național Gran-Paradiso. La granița de vest se află masivul Mont Blanc (it. Monte Bianco) (4.810 m) și Monte Rosa (it. Mont Rose) (4.633 m). Din punct de vedere admininistrativ este subîmpărțită în 79 de comune  (it. Comunità montane, fr. Communautés de montagne): Validigne Mont Blanc, Grand Paradis, Grand Combin, Mont Emilius, Monte Cervino, Evancon, Monte Rosa, Walser Alta Valle del Lys. In perioada fascistă a lui Mussolini toate denumirile localităților au fost italienizate.

Regiunile Italiei
Provinciile Italiei
Veneto

Veneto este o regiune în nord-estul Italiei cu o suprafață de 18.391 km²  și 4,5 milioane de locuitori. Capitala regiunii este Veneția.

Geografie
Se învecinează la est cu Friuli - Venezia Giulia și Marea Adriatică, la nord cu Austria, la nord-vest cu Trentino - Alto Adige, la vest cu  Lombardia i la sud cu Emilia-Romagna. Un aspect geografic interesant este, fără îndoială, Laguna Veneția. Este traversata la sud de râurile Po și Adige, în centru de Brenta și la nord de Piave. În vest este Lacul Garda iar în nord-vest întâlnim Alpii.

Provincii 
Regiunea este subîmpărțită în șase provincii și o metropolă.

Municipii

Atracții turistice
Regiunea este foarte bogată din punct de vedere artistic și cultural. Patrimoniul său artistic include clădiri unice și poduri venețiene, dar și multe vile Andrea Palladio. Vilele din regiunea Veneto realizate de Andrea Palladio în secolul XVI au fost înscrise în anul 1996 pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO.

Arena din Verona este un vechi amfiteatru roman, în mod tradițional rezervat operei. Băile termale de la Abano Bagni sunt de asemenea o atracție.

Economia regională, care obișnuia să depindă în mod general de agricultură, este acum orientată spre industria high-tech și spre modă (Benetton este un mare angajator), împreună cu turismul cultural.

Vezi și 
 Locuri din patrimoniul mondial

Legături externe 
 Situl oficial

 
Patrimoniul mondial în Italia
Eponime ale asteroizilor
Regiunile Italiei

Regiunile Italiei au un grad de autonomie regională conform constituției din 1948. Totuși, cinci (din cele 20) regiuni, și anume: Friuli-Venezia Giulia, Sardinia, Sicilia, Trentino-Tirolul de Sud și Valle d'Aosta, au statut special care le conferă o autonomie politică și posibilități culturale mai mari. O regiune se subdivizează în provincii iar provinciile la rândul lor în comune. Centrele comunale fiind de regulă localitățile cu același nume (numele comunei respective).

Fiecare regiune are un consiliu ales și o Giunta Regionale (comitet executiv) condus de un președinte. Giunta este responsabilă în fața consiliului și îi este cerut să conducă regiunea în cazul în care nu reușește să păstreze încrederea consiliului. Forma de guvernământ este de aceea analoagă structurii guvernării naționale. Scopul principal al regiunilor este de a descentraliza instituțiile statului, iar în urma unei reforme din 2001 competențele regiunilor au fost lărgite.

Guvernele provinciale și comunale urmează aceleași principii - consilii și giunta conduse de președinți (sau de primari, în cazul comunelor).

În ultimii ani autonomia regională a fost o problemă a politicii italiene, indusă de manifestările unor partide ca Lega Nord.

Vezi și 
 Provinciile Italiei
 Listă de orașe din Italia
 Italia Centrală
 Italia de Nord
 Italia de Sud
1230


1230 (MCCXXX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 9 martie: Bătălia de la Klokotnița, pe malurile Mariței: țarul Ioan Asan al II-lea al Bulgariei zdrobește forțele lui Teodor I Angelos Ducas; împăratul grec din Epir este luat prizonier și apoi orbit, iar teritoriile sale (Tracia, Macedonia) cad în mâinile învingătorului.
 19 martie: Regele Alfonso al IX-lea al Leonului ocupă orașul Badajoz, în Estremadura.
9 iulie: Pacea de la San Germano, dintre împărat și papă.
 28 august: Împăratului Frederic al II-lea i se ridică excomunicarea de către papa Grigore al IX-lea.
 23 septembrie: Regatul Leonului se unește cu cel al Castiliei, sub Ferdinand al III-lea de Castilia.

Nedatate 
 Aflux de coloniști germani în Boemia, pentru exploatarea minelor de argint descoperite aici.
Cavalerii teutoni sunt invitați în Prusia de către ducele Conrad de Mazovia, în vederea convertirii la creștinism a prusienilor și a celorlalte populații baltice; marele maestru al ordinului, Hermann de Salza, începe cucerirea prin violență a regiunii.
 Deși înfrânți de cavalerii gladiferi, danezii păstrează partea de nord a Estoniei.
 Izbucnește răscoala antivenețiană a populației grecești din Creta, susținută activ de Ioan al III-lea Vatatzes, împăratul bizantin de la Niceea.
 Orașul Dordrecht din Olanda obține drepturi cetățenești.
Se întemeiază Banatul de Severin.
Sultanul din Delhi, Iltutmish, supune sultanatul independent de Bengal.
Sultanul Horezmului, Jalal ad-Din, este înfrânt de trupele musulmane aliate.
 Sultanul selgiucid de Rum ocupă Erzincan și Erzurum.

Arte, științe, literatură și filozofie 

Este tradusă în latină opera filosofului Averroes.

Nașteri 

Hu Sansheng, istoric chinez (d. 1302)
 Jean de Comines, cronicar francez (d. ?)
Ottokar al II-lea, viitor rege al Boemiei (d. 1278)

Decese 

 28 iulie: Leopold al VI-lea de Babenberg, duce de Austria (n. 1176)
 23 septembrie: Alfonso al IX-lea, rege al Leonului (n. 1171)
 15 decembrie: Ottokar I de Boemia (n. 1155)
 Walther von der Vogelweide, poet austriac (n. 1170)

Înscăunări 

28 iulie: Frederic al II-lea, duce de Austria (1230-1250).
15 decembrie: Václav I, primul rege al Boemiei încoronat la Praga, de către arhiepiscopul de Mainz (1230-1253).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1230

1230
1231


1231 (MCCXXXI) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 7 aprilie: Tratat între Jean de Brienne, co-împăratul latin de Constantinopol, și Jacopo Tiepolo, dogele Veneției, prin care cel din urmă promite sprijin pentru recucerirea teritoriilor pierdute în favoarea Imperiului de la Niceea.
 9 aprilie: Puternic incendiu în Hangzhou, capitala Imperiului Song din China; circa 10.000 de case sunt complet distruse.
 26 mai: Cantonul Uri din Elveția primește o cartă de emanciparea din partea lui Henric al II-lea de Suabia.
 1 septembrie: Împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen promulgă "Constituțiile de la Melfi", cod de legi pentru Sicilia, marcând instituirea monarhiei absolute în Sicilia.

Nedatate 
 decembrie: Cavalerii teutoni fondează orașul Torun, în Polonia.
 A fost înființată inchiziția de către papa Grigore IX, reprezentând o procedură juridică specifică Evului Mediu. În Spania a fost desființată abia în sec. XIX.
 Hanul mongol Ögödei lansează campania împotriva Persiei, condusă de Jalal ad-Din; mongolii traversează rapid Khorasan și mărșăluiesc în Azerbaidjan; Tabrizul este abandonat.
Mongolii își impun suzeranitatea asupra selgiucizilor din Iran.
 Sultanul Iltutmish din Delhi ocupă Gwalior.
 Trupe mongole, sub conducerea hanului Ögödei trec râul Yalu, invadând regatul Goryeo din Coreea.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 13 aprilie: Bula Parens scientiarum: Universitatea din Paris trece sub protecția papei Grigore al IX-lea.
 Istoricul arab Ibn al-Athir scrie o istorie universală.

Nașteri 
 Henric al III-lea, viitor duce de Brabant (d. 1261)
 Marino Zorzi, viitor doge al Veneției (d. 1312)

Decese 
 13 iunie: Sfântul Antonio din Padova (n. 1195)
 15 august: Jalal ad-Din, ultimul șah de Horezm (n. ?)
 15 septembrie: Ludovic I de Bavaria (n. 1173)
 17 noiembrie: Sfânta Elisabeta de Ungaria, fiica regelui Andrei al II-lea (n. 1207)

Înscăunări 
 august: Jean de Brienne, regent al Imperiului latin de Constantinopol (1231-1237)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1231

1231
1232


1232 (MCCXXXII) a fost un an bisect al calendarului iulian.

Evenimente 

 8 februarie: Papa Grigore al IX-lea instituie Inchiziția.
 30 mai: Antonio de Padova este canonizat de către papa Grigore al IX-lea.
15 iunie: Bătălia de la Agridi: regele Henric I al Ciprului (aka Grăsimea) înfrânge trupele împăratului Frederic al II-lea de Hohenstaufen, conduse de Riccardo Filangieri.

Nedatate 
 mai: Statutum in favorem principum, promulgat de împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen, prin care principii laici obțin aceleași drepturi cu cei ecleziastici.
Bătălia de la Kai-Keng; mongolii cuceresc provincia Henan din China.
Începe cucerirea insulei Minorca de către aragonezi.
O parte din Țara Severinului este transformată de regalitatea maghiară în Banat de Severin și adusă sub controlul acesteia.
Papa Grigore al IX-lea, confruntat cu o revoltă la Roma, se refugiază la Anagni.
 Sinod al catharilor la Montségur.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Apare culegerea de cântece ale menestrelilor din Germania, Carmina Burana.
Cărțile lui Maimonide sunt arse în Provence.
 Chinezii utilizează praful de pușcă, în cadrul confruntărilor cu mongolii.
 Este edificată Santa Croce din Florența, biserică a franciscanilor.

Nașteri 

 Manfred de Sicilia (d. 1266)

Decese 

 Michael Scott, traducător englez al lui Aristotel și Averroes (n. 1175)
Tolui, fiu al lui Genghis-han (n.c. 1190)

Înscăunări 

 Abd el-Wahid, calif al almohazilor din Spania (1232-1242).
 Henric I, duce de Cracovia.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1232

1232
1233


1233 (MCCXXXIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 Apare prima monedă de aur în statul selgiucid.
Expediție eșuată a lui Jean de Brienne împotriva împăratului Ioan al III-lea.
Împăratul Frederic al II-lea distruge orașul San Severo, revoltat împotriva autorității imperiale în Italia.
Imperiul bizantin de la Niceea obligă pe Leon Gabalas, stăpânul insulei Rodos, să recunoască autoritatea lui Ioan al III-lea Vatatzes.
Mongolii pătrund în Armenia și distrug numeroase orașe, a căror populație este masacrată; Tabriz este cruțat ca urmare a darurilor neprețuite oferite invadatorilor.
 Primii inchizitori numiți de papalitate în Franța.
România. Prima mențiune documentară a unui Ban de Severin, în persoana unui Luca.
 Tratat încheiat de Novgorod cu germanii.

Nașteri

Decese 

 25 martie: Alfonso al II-lea, 47 ani, rege al Portugaliei (n. 1185)
 Bohemund al IV-lea, principe de Antiohia (n. 1172)
 Ibn al-Athir, istoric arab (n. 1160)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1233

1233
1234


1234 (MCCXXXIV) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 19 ianuarie: Reuniune la Niceea a unui sinod ecumenic, pentru a dezbate chestiunea azimei și cea a lui filioque.
 7 aprilie: Este înființată la Bagdad școala de învățământ superior al-Mustansiriyya, după numele califului abbasid de atunci, al-Mustansir.
 8 mai: Regatul Navarei trece sub dominația conților de Champagne; Theobald este uns ca rege al Navarei.
 27 mai: Bătălia de la Altenesch: ereticii maniheeni din Frizia sunt masacrați.
3 iulie: Sf. Dominic  (n. Dominic of Calaruega) este canonizat.
3 august: Papa Grigore al IX-lea conferă cavalerilor teutoni privilegiul de la Rieti.
14 octombrie: Papa Grigore al IX-lea cheamă la cruciadă împotriva Bosniei și îl înlocuiește pe episcopul Bogomil al acesteia cu un episcop dominican, germanul Johann.
18 decembrie: Orașele din Liga Lombardă recunosc ca rege pe Henric al II-lea de Suabia, împotriva împăratului Frederic al II-lea; Henric se revoltă împotriva tatălui său.

Nedatate 
 iulie: Petru I de Bretania se supune regelui Ludovic al IX-lea al Franței.
 august: Tratat între Veneția și Leon Gabalas, îndreptat împotriva Imperiului bizantin de la Niceea.
 Germanii fondează orașul Stralsund, la Marea Baltică.
Mongolii ocupă Kaifeng, ducând la sfârșitul Imperiului Jin din China de nord; ultimul împărat al dinastiei Jin se sinucide.
 Regele Andrei al II-lea al Ungariei numește pe Coloman drept ban al Bosniei.
 Sfârșitul anului: Forțele navale ale Imperiului de la Niceea încep cucerirea principalelor poziții venețiene de pe coasta tracă a Propontidei (Gallipoli, Sestos, Chersonesul tracic).

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Se încheie construirea catedralei din Worms, în Germania.

Nașteri 

 Imam Nawawi, proeminent om de știință musulman (d. 1278)

Decese 

 7 aprilie: Sancho al VIII-lea, rege al Navarei (n. 1157)
 Knut al II-lea, rege al Suediei (n. ?)
 Gervasius de Tilbury, jurist și om politic englez (n. 1155)
 Otto II, de Burgundia (n. 1180)
Ștefan Radoslav, 41 ani, rege al Serbiei (n. 1192)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1234

1234
1235


Anul 1235 (MCCXXXV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian.

Evenimente 

 27 mai: Sfânta Elisabeta a Ungariei este canonizată de papa Grigore al IX-lea.
 2 iulie: Împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen reprimă revolta fiului său Henric, rege al romanilor, pe care îl face prizonier și îl înlocuiește cu un alt fiu, Conrad.
 21 august: Ducatul de Braunschweig devine fief imperial.

Nedatate 

 Apel al papei Grigore al IX-lea pentru sprijinirea Imperiului latin.
Bătălia de la Kirina (Mali). Bătălie între regele din Soso Sumanguru Kanté și prințul Mandinka, Sundiata Keita, încheiată cu victoria lui Keita.
Dominicanii sunt expulzați din Toulouse.
Hanul Ögödei al mongolilor decide cele patru direcții de atac: Europa, Orientul Mijlociu, Coreea și China dinastiei Song.
Împăratul Ioan al III-lea Vatatzes de la Niceea și țarul Ioan Asan al II-lea al Bulgariei asediază pe mare și pe uscat Constantinopolul, încercând să îl cucerească din mâinile stăpânilor săi latini, Balduin al II-lea și Jean de Brienne.
Mongolii fortifică reședința de la Karakorum.
Regatul hindus Mâlwa din India trece în mâinile musulmanilor.
 Regele Iacob I "Cuceritorul" al Aragonului cucerește Ibiza, în Baleare.
Robert Grosseteste este numit episcop de Lincoln.
 Târnovo, capitala statului bulgar, devine și sediul Bisericii bulgare autonome.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Este construit mausoleul lui Iltutmish, la Delhi.
Este încheiată construcția catedralei din Laon, în Spania.
Este întemeiată Școala regală de gramatică din Lancaster, în Anglia.
 Începe construirea catedralei din Trier, în Germania.

Nașteri 

 Arnold de Villanova, alchimist și doctor spaniol (d. 1311)
Bonifaciu al VIII-lea (n. Benedict Caetani), papă (d. 1303)
 Ramon Llull, scriitor și filosof catalan (d. 1315)
 Qian Xuan, pictor chinez (d. 1305)

Decese 

 14 ianuarie: Sava, 59 ani, sfânt patron al sârbilor (n. 1175)
 5 septembrie: Henric I, 69 ani, duce de Brabant (n. 1165)
 21 septembrie: Andrei al II-lea, 59 ani, rege al Ungariei (n. 1175)

 Ibn al-Farid, 53 ani, poet egiptean (n. 1181)

Înscăunări 

 14 octombrie: Bela al IV-lea, rege al Ungariei (1235-1270)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1235

1235
1236


1236 (MCCXXXVI) a fost un an bisect al calendarului iulian.

Evenimente 

 10 iunie: Conciliul de la Tours, în Franța: este decretată interdicția pentru creștini de a-i ucide pe evrei.
 29 iunie: Orașul Cordoba este cucerit de creștinii din Peninsula Iberică, conduși de regele Ferdinand al III-lea de Castilia, de la mauri, în cadrul Reconquistei.
22 septembrie: Bătălia de la Saule: Ordinul gladiferilor din Livonia este înfrânt de lituanieni.
 2 noiembrie: Vicenza este prădată de imperiali și conferită de Frederic al II-lea lui Ezzelino.

Nedatate 
 august: Începe prima campanie a împăratului Frederic al II-lea de Hohenstaufen împotriva Ligii lombarde; este sprijinit de Ezzelino da Romano, aflat în fața Veronei.
 Birger Jarl, consilier al regelui Suediei, salvează orașul Lübeck, asediat de danezi.
Dinastia berberă a Hafsizilor devine independentă la Tunis. Grație comerțului la scară mare desfășurat cu genovezii, statul lor devine prosper.
Începe cucerirea Coreei de către mongoli.
 Mindaugas izbutește unificarea mai multor triburi lituaniene.
 Mongolii invadează din nou Georgia și ocupă Tbilisi; regina georgienilor este nevoită să își mute reședința la Kutaisi.
 Raiduri ale mongolilor în China (Sichuan și Hubei).
Reluarea asediului Constantinopolului de către niceeni și bulgari; capitala Imperiului latin este salvată de sosirea flotei venețiene, care împrăștie forțele navale ale lui Ioan al III-lea Vatatzes, dar și de neînțelegerile ivite între asediatori.
Statul bulgar de pe Volga este cucerit de mongolii lui Batu Han; capitala statului, Bolgar, este incendiată.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Blanche a Castiliei, regina Franței, întemeiază abația din Maubuisson.
Construirea fațadei catedralei din Amiens.
 Începe construirea catedralei din Reims.

Nașteri 

Leon al III-lea, viitor rege al Armeniei (d. 1289)

Decese 

 6 mai: Roger de Wendover, călugăr benedictin și cronicar (n. ?)
 29 iulie: Ingeborg a Danemarcei, regină a Franței (n. 1175)
 22 septembrie: Volkwin, mare maestru al Ordinului gladiferilor (n. ?)
aprilie: Iltutmish, sultan de Delhi (n. ?)

Înscăunări 

 Alexandru Nevski, mare cneaz de Novgorod și de Vladimir (1236-1251).
 Razia al-Din, sultan de Delhi.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1236

1236
1237


1237 (MCCXXXVII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 14 mai: Tratatul de la Viterbo: Ordinul gladiferilor din Livonia se unește cu Ordinul teutonic.
25 septembrie: Tratatul de la York: Anglia și Scoția își delimitează frontierele.
 27 noiembrie: Bătălia de Cortenuova: împăratul Frederic al II-lea zdrobește trupele Ligii lombarde.
 21 decembrie: Începe atacul mongolilor asupra Rusiei, prin jefuirea orașului Reazan.

Nedatate 
Austria se separă în Austria Superioară și Austria Inferioară.
Constituirea comitatului de Artois, în Franța.
Este fondat orașul Elblag din Polonia.
 Începe o nouă cruciadă a suedezilor în Finlanda.
 Germanii ocupă Danzig și Stettin, în Polonia.
 Numeroși cathari sunt arși pe rug în Franța de nord.
 Orașul italian Gualdo Tadino este distrus de un incendiu.
 Un incendiu devastator distruge 30.000 de clădiri în Hangzhou, capitala Chinei.
Viena se emancipează de sub autoritatea ducilor de Austria, devenind oraș imperial.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Deschiderea rutei prin Pasul Saint-Gothard, cea mai scurtă cale între Germania și Italia, prin construirea unui pod suspendat.

Nașteri 

 Adam de la Halle, compozitor și scriitor francez (d. 1288)
Bohemund VI, viitor principe de Antiohia (d. ?)

Decese 

 21 martie: Jean de Brienne, regent al Imperiului latin de Constantinopol (n.c. 1148)
 15 aprilie: Richard Poore, cleric englez (n. ?)
 Pons de Capduelh, trubadur francez (n. ?)

Înscăunări 

 2 aprilie: Toma al II-lea de Savoia, conte de Flandra.
 31 mai: Khai-Khusraw al II-lea, sultan selgiucid de Rum (1237-1246)
iulie: Conrad al IV-lea, rege al Germaniei, în urma deciziei dietei de la Speyer.
 Balduin al II-lea, împărat al Imperiului latin de Constantinopol (1237-1261)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1237

1237
1238


1238 (MCCXXXVIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 7 februarie: Mongolii cuceresc Vladimir și masacrează populația.
 8 februarie: Mongolii ocupă Suzdal.
 4 martie: Bătălia de pe râul Sit: mongolii lui Batu Han zdrobesc trupele rusești conduse de Iuri Vsevolodovici, marele cneaz de Vladimir-Suzdal, care moare în timpul luptei; Batu Han se îndreaptă spre Tver.
28 septembrie: Iacob I capturează Valencia de la mauri, care se retrag în Granada.

Nedatate 
 aprilie: Regele Iacob I al Aragonului începe asediul asupra Valenciei.
Alianța dintre împărații Frederic al II-lea și Ioan al III-lea, îndreptată împotriva papei și a Imperiului latin de Constantinopol; de asemenea, forțele Imperiului de la Niceea participă alături de cele ale împăratului german la asediul Bresciei.
As-Salih, conducător Ayyubid, apără Mesopotamia în fața mongolilor și ocupă Damascul.
Batu Han se întoarce către sud, înfrângându-l pe hanul cuman Kotian; acesta se refugiază în Ungaria împreună cu 40.000 de cumani, care se creștinează.
Cartă municipală acordată orașului Trnava, din Slovacia de azi.
Conducătorul mongol  stabilește ordinea în stepele cumanilor, impunând puterea mongolilor dincoace de Volga.
Fondarea regatului Sukhothai, în Thailanda de astăzi.
 Galiția trece sub autoritatea lui Daniel de Volînia.
Khmerii sunt izgoniți din Laos.
 Mongolii ocupă Moscova.
 Sediul patriarhatului de Aquilea se mută la Udine.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Apariția primei mori de hârtie din Franța.
Construirea bisericii Sfânta Sofia la Trapezunt.
Nichifor Blemmydes devine profesor la școala de filosofie creată de Ioan al III-lea Ducas Vatatzes la Niceea.
 Prima autorizare a disecării de cadavre în Europa occidentală, permisă de împăratul Frederic al II-lea.

Nașteri 

 Frederic III, duce de Lorena (d. 1302).
 Magnus Lagabøte, viitor rege al Norvegiei (d. 1280)
Mainard al II-lea, viitor conte de Tirol și Gorizia (d. 1295)
 Valdemar al III-lea, viitor duce de Schleswig (d. ?)

Decese 

 4 martie: Iuri Vsevolodovici, mare cneaz de Vladimir-Suzdal (n. 1189).
 6 martie: , sultan Ayyubid al Egiptului (n. 1180).
 19 martie: Henric I, duce de Cracovia (n. ?)
 Guillaume de Lorris, poet francez (n. 1200).

Înscăunări 

 19 martie: Henric al II-lea "cel Pios", duce de Cracovia, de Silezia și al Poloniei Mari (până la 1241).
octombrie: , fiu natural al împăratului Frederic al II-lea, rege al Sardiniei.
 Iaroslav al II-lea Vladimirski, cneaz de Vladimir.
 Jatavarman Sundara, rege al statului Pândya, în India de sud.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1238

1238
1239


1239 (MCCXXXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
20 martie: Papa Grigore al IX-lea excomunică pe împăratul Frederic al II-lea de Hohenstaufen.
1 septembrie: Participanții la "cruciada baronilor" debarcă la Accra, în vederea recuceririi Regatului Ierusalimului.
2 noiembrie: Sultanul ayyubid al Damascului ocupă Ierusalimul și distruge Turnul lui David și alte fortificații recent edificate de cruciați; în continuare, Theobald de Champagne recucerește Ierusalimul.
13 noiembrie: Eșecul Cruciadei a șasea, în urma luptei de la Gaza.

Nedatate 
februarie: Regele Ludovic al IX-lea al Franței obține comitatul de Mâcon.
Împăratul Frederic al II-lea asediază orașul Faenza.
Ghibelinii trec la conducerea Florenței (până la 1250).
Începe a doua campanie a lui Batu Han în Rusia.
Mongolii ocupă cea mai mare parte a Armeniei, incendiind și jefuind orașele Ani și Kars.
Munke-han supune pe alanii din Caucaz.

Arte, științe, literatură și filozofie 
Începe construirea catedralei din Tours, în Franța.
Încheierea edificării catedralei din Mainz, în Germania.
Prăbușirea turnului principal al catedralei din Lincoln, în Anglia.

Nașteri 

3 ianuarie: Ioan al II-lea, duce de Bretania (d. 1305)
17 iunie: Eduard I, viitor rege al Angliei (d. 1307)
18 octombrie: Ștefan al V-lea, rege al Ungariei și Croației (d. 1272)
Gaddo Gaddi, pictor italian (d. 1312)
Petru al III-lea, viitor rege al Aragonului (d. 1285)

Decese 

3 martie: Vladimir al III-lea Rurikovici, mare cneaz de Kiev (n. 1187)
20 martie: Hermann von Salza, mare maestru al Ordinului Cavalerilor Teutoni (n. 1179)
Premysl I de Moravia (n. ?)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1239

1239
1242


1242 (MCCXLII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 

 5 aprilie: Bătălia de la Lacul Peipsi (Bătălia de pe gheață). Forțele ruse, conduse de Aleksandr Nevski, resping invazia cavalerilor teutoni; oprirea temporară a expansiunii germane spre răsărit.
5 mai: Raid mongol în Croația; avangarda lui Batu Han ajunge până la Split și Kotor, în Dalmația.
 28 mai: Raymond, conte de Toulouse, este excomunicat.
 6 iunie: Talmudul este ars în Place de Grève din Paris.

Nedatate 
 iulie: Revoltă a Isabelei d'Angoulême, Hugues al X-lea de Lusignan, conte de la Marche și a lui Henric al III-lea, rege al Angliei împotriva regelui Ludovic al IX-lea al Franței, reprimată în urma luptelor de la Taillebourg (21 iulie) și Saintes (23 iulie). Henric al III-lea nu poate prelua fiefurile din Franța pierdute de tatăl său.
Batu Han fondează statul Hoarda de Aur.
Coloniști germani ajung la Bratislava, după ce orașul respinsese pe mongoli.
Este creată dieceza Warmia, în Polonia.
Generalul Bayju preia comanda trupelor mongole din Iran.
Kiel, în Germania este menționat ca oraș.
Mongolii din Hoarda de Aur devastează statul bulgar de pe Volga și îi silește pe locuitori să plătească tribut.
Mongolii invadează statul selgiucid.
Pe drumul de întoarcere, Batu Han străbate Bulgaria până la Marea Neagră, apoi Moldova, pentru a trece spre cursul inferior al Volgăi.
 Rebeliunea lui Raymond al VII-lea, conte de Toulouse.

Arte, științe, literatură și filozofie

Nașteri 

 Georgios Pachymeres, cronicar bizantin (d. 1310)
 Margareta de Ungaria, sfântă (d. 1270)

Decese 

 Henric al VII-lea, 30 ani, fiul lui Frederic al II-lea de Hohenstaufen (n. 1211)

Înscăunări 

 Al-Musta'sim, ultimul calif abbasid de Bagdad (1242-1258)
 Enzio (Enzo), rege al Sardiniei (1242-1249)

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1242

1242
1243



Anul 1243 (MCCXLIII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian.

Evenimente 

 2 aprilie: Regele Iacob I Cuceritorul al Castiliei cucerește orașul Murcia de la mauri.
 3 aprilie: Orașul Szczecin, Polonia dobândește libertatea comunală.
 25 mai: Bătălia de la Suchodot: Conrad I, duce de Mazovia, este alungat din Cracovia de mica nobilime.
 25 iunie: Bătălia de la Köse Dag: mongolii înfrâng pe turcii selgiucizi conduși de sultanul Kaikosru al II-lea; statul selgiucid de Rum se supune învingătorilor și se obligă la plata unui mare tribut.

Nedatate 
 ianuarie: Raymond al VII-lea, conte de Toulouse, depune jurământ de vasalitate regelui Ludovic al IX-lea al Franței.
Alianță între Ioan al III-lea, împăratul de la Niceea și selgiucizi, în vederea apărării comune împotriva mongolilor.
Batu-han întemeiază Saray, capitala Hoardei de Aur.
Coaliție încheiată între Genova, Lucca și Florența împotriva Pisei.
Fondarea orașului Brno, în Cehia.
 Manuel I Mare Comnen, împăratul de Trapezunt, devine vasal al mongolilor, acceptând să plătească un tribut anual acestora.
 Reacții antibudiste violente în Cambodgia.
 Regele Hethum al Armeniei Mici și conducătorul din Mosul trec sub protectoratul mongolilor.

Nașteri 

 31 mai: Iacob al II-lea de Majorca (d. 1311)
 An Hyang (An Yu), învățat și profesor coreean (d. 1306)
Guglielmo Sanudo, prinț de Naxos (d. ?)
Jacques de Molay, mare maestru al Ordinului templierilor (d. 1314)
 Valdemar I, viitor rege al Suediei (d. 1302)

Decese 

 15 octombrie: Hedviga a Sileziei, 68 ani (n. 1174)
Dardan, principe de Abhazia (n. ?)

Înscăunări 

 25 mai: Boleslav al V-lea, ca duce de Cracovia.
 25 iunie: Inocențiu al IV-lea, papă (1243-1254).
Jayavarman al VIII-lea, rege al Cambodgei.
 Vladimir Iaroslav, mare cneaz de Vladimir, primind învestitura din partea Hoardei de Aur.

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1243

1243