alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Nova (dezambiguizare)

Nova se poate referi la:

Novă, o stea care explodează;
TV Nova, cel mai mare canal de televiziune din Cehia;
Nova, sat în județul Zala, Ungaria;
Nova, rachetă din familia Saturn;
Nova, clasă de nave spațiale ficțională în universul Babylon 5.
 Nova, roman din 1968 de Samuel R. Delany

Nõva 
Nõva, comună (vald) în Județul Lääne, Estonia
Nõva, sat în comuna Nõva, reședința comunei.
TV Nova

TV Nova este cel mai mare canal de televiziune din Cehia, fondat de Vladimir Zelezny în 4 februarie 1994.

Legături externe 

  Official Site
  TN.cz
  TV Nova's television program 

Televiziuni
Cehia
Cartierul Nufărul din Oradea

Acest articol se referă la cartierul orădean Nufărul. Pentru planta cunoscută ca nufăr, vezi articolul Nufăr.

Nufărul este un cartier în Oradea, România, poziționat în sudul orașului la doar câțiva kilometri de localitatea Sânmartin .

Numele de Nufărul provine de la floarea de apă nufăr, acest cartier fiind aflat la distanță mică de Băile Felix unde se află o rezervație naturală de nuferi. 

A fost construit pe locul fostului sat Seleuș, o localitate a legumicultorilor și tăbăcarilor. Tot aici este și Liceul Teoretic Onisifor Ghibu, inaugurat de Ion Iliescu și construit de fiul fostului mare pedagog român. Există trei biserici din care una catolică construită în secolul 18. Peste drum de aceasta funcționează din 1993 un azil de bătrâni. Alimentarea cu apă caldă se face cu ajutorul apei geotermale.

Zona denumită Nufărul 2 este una relativ nouă, construită în anii 1980 fiind delimitat de restul cartierului Nufărul de șoseaua Nufărului.

Servicii și infrastructură 

Cartierul Nufărul este unul din cele mai importante cartiere Orădene având numeroase centre comerciale,hypermarketuri și supermarketuri.
Față de celelalte cartiere Orădene, Nufărul s-a dezvoltat cel mai profund în ultima perioadă, în el construindu-se centrul comerical Lotus Market, Selgros, respectiv Praktiker.

Transportul 

În Nufărul își are sediul singura companie locală de transport în comun, majoritatea liniilor de tramvai având ca și capăt de linie acest cartier.

Note

Cartiere din Oradea
Rogerius

Rogerius (n. 1201/1205, Torremaggiore, sudul Italiei - d. 14 aprilie 1266, Split, Croația, pe atunci în Regatul Ungariei) a fost un călugăr de origine italiană, canonic de Oradea, apoi arhiepiscop de Split. 

Autor al cărții Carmen miserabile (titlu complet: „Carmen miserabile super destructione regni Hungariae temporibus Belae IV regis per Tartaros facta”), în care descrie marea invazie mongolă din 1241. Amintirile despre această invazie le-a scris în anul 1243, la Sopron. Câțiva ani mai târziu, în 1249, este menționat la Zagreb, tot în calitate de canonic. După ce a fost un timp la Lyon secretar al cardinalului englez Johannes Toletanus, a ajuns arhiepiscop la Spalato (azi Split, Croația). Numirea sa a fost făcută de papa Inocențiu al IV-lea și aprobată de regele Béla al IV-lea. Instalarea sa în funcție a avut loc în anul 1250. Rogerius este înmormântat în Catedrala din Split.

Un cartier din Oradea îi poartă astăzi numele.

Ediții ale Carmen miserabile
Niciun manuscris nu a supraviețuit din această operă. Prima ediție a fost tipărită în 1488 în două locuri (în aprilie la Brünn și în iunie la Augsburg). A fost retipărită la Frankfurt pe Main în anul 1600. 
Ediții moderne, în ordinea cronologică a aparițiilor:
 Cântecul de jale de Rogerius, traducere de G. Popa-Lisseanu, (Fontes historiae Daco-Romanorum), București 1935 
 Carmen Miserabile super Destructione Regni Hungariae per Tartaros, ed. L. Juhasz, (Scriptores Rerum Hungaricarum), 2 voll., Budapest 1937-1938, pp. 543–88; 
 The Mongol Mission. Narratives and Letters of the Franciscan Missionaries in Mongolia and China in the Thirteenth and Fourteenth Centuries, ed. Christopher Dawson, London and New York 1955.
 The Vinland Map and the Tartar Relation, edd. R.A. Skelton, T.E. Marston, e G.D. Painter, New Haven 1965, pp. 54–101.  
 Carmen miserabile, uebersetzt von Helmut Stefan Milletich; Nachwort von Franz Probst, (Burgenländische Bibliothek) Eisenstadt 1979. ISBN 3853740472|
 Der Mongolensturm. Berichte von Augenzeugen und Zeitgenossen 1235-1250, hrsg. Hansgerd Gockenjan und James R. Sweeney, Graz 1985, pp. 129–223

Note

Bibliografie 
 M. Rogerii canonici Varadiensis Carmen Miserabile super destructione regni Hungariae temporibus Belae IV regis per Tartaros facta (E Thuroczii editione Augustana ann. 1498)
 Des Magisters Rogerius, Domherrn aus Großwardein, Carmen Miserabile, handelnd von der Zerstörung des ungarischen Königreiches zur Zeit Bela IV. durch die Tartaren, ediție bilingvă latină-germană, editor și postfață de Franz Probst, Eisenstadt 1979.

Legături externe 
 Zona de vest a Oradiei a primit numele unui călugăr italian, Bihoreanul, 24 octombrie 2006 (accesat 14 iunie 2014).

Decese în 1266
Arhiepiscopi din secolul al XIII-lea
Cronicari italieni
Cronicari maghiari
Istoria municipiului Oradea
Italieni din secolul al XIII-lea
Orădeni
Preoți romano-catolici italieni
Velența (Oradea)

Velența este un cartier în Oradea, situat în partea de est a orașului. Numele Velența provine din maghiarul Váradvelence/Várad-Velence (în trad. „Veneția Oradiei”). Este cel mai vechi cartier al orașului, atestat ca așezare la scurt timp după cetatea Oradiei. 

Satul Velența a fost fondat într-o zonă mlăștinoasă de meșteșugari și negustori. 

După 1850, numele orașului a fost Nagyvárad (Oradea Mare), ca urmare a unirii cu cetatea a suburbiilor: Olosig/Olaszi („italienesc”), Velența, Orașul Nou/Újváros și Subcetate/Váralja.

Biserica ortodoxă 

Biserica Ortodoxă hramul "Sfinții Arhangheli Mihail și Gavril" din Oradea a fost construită în perioada 1768-1779 în locul unei biserici de lemn, lucrările fiind conduse de inginerul de origine austriacă Schultz. Biserica a fost refăcută în urma gravului incendiu din anul 1836, lucrările fiind finalizate în anul 1864 când i se atașează și turnul ajungând la forma actuală. Lăcașul bisericesc are un număr de 49 icoane și trei uși cu inscripții în limba greacă. Amvonul are nouă icoane de ierarhi.
În biserică sunt expuse icoane pictate pe lemn și pânză din secolul al XVIII-lea extrem de valoroase, inclusiv o pictură ce datează din 1787 înfățișând răstignirea, pe Sfinții Cosma și Damian, pe Sfânta Fecioară Maria cu pruncul în brațe.

Cartiere din Oradea
Cartierul Ioșia din Oradea

Ioșia (din  ) este unul dintre cele mai mari cartiere din Oradea, România. 

 
 
 

Se împarte în trei zone: Ioșia (între pârâul Peța, strada Ovid Densușianu, strada Oneștilor și strada Lăpușului), Ioșia-Nord (între strada Lăpușului, râul Crișul Repede, strada Ovid Densușianu și strada Oneștilor) și Ioșia-Sud (din ianuarie 2011, între pârâul Peța, Calea Aradului și strada Ovid Densușianu și Calea Sântandrei). 

Ioșia este unul din cele mai importante cartiere orădene, cu numeroase centre comerciale, hypermarketuri și supermarketuri. 

În comparație cu celelalte cartiere ale municipiului, Ioșia a avut parte recent de nivelul cel mai mare de dezvoltare. Diverse companii, între care Real, OBI, Oradea Shopping City, Bricostore, ERA Shopping Park, Carrefour, Penny Market, Lidl etc. și-au înființat filiale de comerț cu amănuntul.

Istoric
Numele Ioșia este un derivat al unor denumiri medievale vechiul sat Ioșia,se numea Ewsy (Eusci) sau Ösi, se afla între Oradea și Sântandrei, între văile Crișului Repede și pârâului Peța.

Ioșia a fost prima   zona  rezidențiala, inițial aparținând Sântandreiului și trecută în unitatea administrativ-teritorială a Oradiei la începutul anilor ’30. Cartierul era populat de coloniști bihoreni, de gardienii publici și chestorii orașului, funcționari români, avocați, ingineri și judecători, precum și de pensionari români, care, "în grija lor de a-și putea educa vlăstarele, s’au retras în colonia Ioșia, unde, având la dispoziție pământ, și-au construit umilele lor cămine", după cum nota Gazeta de Vest. Până în 1931 aici s-ar fi ridicat circa 500 de case, locuite de 5.000 de persoane, 80% dintre ei români.

Biserica Sf. Tereza 
Piatra de temelie a fost pusă în 1933, iar la 28 iulie 1934 vicarul Molnár sfințește biserica și clopotul mare donat de starețul Szabó István din Satu Mare.
Inginerul constructor Sallerbeck Antal proiectează biserica în stilul unei bazilici franco-române.
Primul paroh DR. TOMBORY BÉLA, este cel care veghează la bunul mers al lucrărilor de construcție

Legături externe 
 Biserica Sf. Tereza pe site-ul Biserici.org
 Biserica Reformată din Cartierul Ioșia pe site-ul Biserici.org

Note

Cartiere din Oradea
Cartierul Ioșia-Nord din Oradea

Ioșia-Nord este un cartier în Oradea, România, denumit astfel pentru că este o extensie modernă a cartierului Ioșia.
Cartierul Ioșia este situat în partea de sud-vest a orașului.
Aici se află sala polivalentă „Antonio Alexe”, Casa Tineretului, ștrandul Ioșia-Nord cu apă termală.

Cartiere din Oradea
Limba asturiană

Asturiana este o limbă romanică, vorbită în părți ale comunității Asturias din Spania. Deși istoric a fost considerată ca un dialect Leoneze, acum este considerată o limbă separată. Este vorbită în Iberia (Spania), de circa 450.000 de persoane.

În Asturias, limba este protejată de legile comunității autonome și este o materie opțională în școli.

Această limbă provine din limba latină vulgară, la care au fost adăugate contribuții ale limbilor romanice.

Asturiană
Limba mirandeză

Limba mirandeză (lhéngua mirandesa în mirandeză; língua mirandesa sau mirandês în portugheză) este o limbă vorbită în nord-estul Portugaliei, recunoscută de Parlamentul portughez în 1999.

Mirandeza are un corp gramatical distinct (fonetică, fonologie, morfologie și sintaxă independente) datând din perioada formării Portugaliei (secolul XII). Rădăcinile sale se găsesc în latina vorbită din nordul Peninsulei Iberice (portugheza provine din nord-vest). Este un dialect foarte bine păstrat al vechii limbi leoneze din Iberia de nord, care astăzi se înrudește cu limba asturiană, care, la rândul său, este considerată de mulți ca fiind un dialect al limbii spaniole. 

Astăzi, mirandeza este folosită, mai mult ca a doua limbă, de către 15 000 de persoane (deși pentru unii încă mai este limba primară) în satele municipalității Miranda do Douro și în trei sate din municipalitatea Vimioso, pe o suprafață de 484 km², cu ramificații în alte sate din municipalitățile Vimioso, Mogadouro, Macedo de Cavaleiros și Bragança. Există trei dialecte: "mirandeza normală", "mirandeza de graniță" și "mirandeza Sendinês". Cei mai mulți vorbitori cunosc și portugheza, sau chiar și spaniola.

Note

Legături externe

 Lhéngua i cultura mirandesa 

Mirandeză
Regii Portugaliei

Aceasta este o listă cu monarhii Portugaliei, de la crearea comitatului în 1095, până la proclamarea republicii în 1910.

Casa de Vímara Peres

Conți:

 Vímara Peres (868-873)
 Lucídio Vimaranes (873)
 Onega Lucides (873-c.924)
 Diogo Fernandes (873-c.924) (căsătorie cu Onega Lucides)
 Mumadona Dias (c.924-c.950)
 Mendo Gonçalves (c.924-c.950) (căsătorie cu Mumadona Dias)
 Gonçalo Mendes (c.950-999)
 Mendo al II-lea Gonçalves (999-1008)
 Alvito Nunes (1008-1015)
 Ilduara Mendes (1017-1028)
 Nuno Alvites (1017-1028) (căsătorie cu Ilduara Mendes)
 Mendo al III-lea Nunes (1028-1050)
 Nuno al II-lea Mendes (1050-1071)

Casa de Navarra

Regi:

 Garcia I al Galiciei și al Portugaliei (1071-1073)
 Alfonso al VI-lea al Castiliei și Leonului (1073-1095)

Casa de Borgonha

Conți:

 Henric al Burgundiei (1095-1112)
 Teresei al Leonului (1095-1128) (căsătorie cu Henric al Burgundiei)

Regi:

 Afonso I (1128-1185) în urma victoriei de la Ourique din 25 iulie 1139, Afonso Henriques este încoronat rege în 1143
 Sancho I (1185-1211) 
 Afonso al II-lea (1211-1223) 
 Sancho al II-lea (1223-1248)
 Afonso al III-lea (1248-1279) 
 Denis I (1279-1325) 
 Afonso al IV-lea (1325-1357) 
 Petru I (1357-1367) 
 Ferdinand I (1367-1383) 
 Beatriz I (1383)

Interregnum 1383-1385

Casa de Aviz 1385-1580

Regi:

 Ioan I (1385-1433) 
 Eduard I (1433-1438) 
 Afonso al V-lea (1438-1481) 
 Ioan al II-lea (1481-1495) 
 Manuel I (1495-1521) 
 Ioan al III-lea (1521-1557) 
 Sebastian I (1557-1578) 
 Henric I (Cardinalul Henric al Portugaliei, arhiepiscop de Lisabona) (1578-1580)
 Cinci guvernatori prezidați de Jorge de Almeida, arhiepiscop de Lisabona (1580)
 Anton I (1580)

Casa de Habsburg 1580-1640

Regi:

 Filip I (1580-1598)
 Filip al II-lea (1598-1621)
 Filip al III-lea (1621-1640)

Casa de Bragança 1640-1853

Regi:

 Ioan al IV-lea, duce de Bragança (1640-1656) 
 Afonso al VI-lea (1656-1683) 
 Pedro al II-lea (Regent 1667-1683) (1683-1706) 
 Ioan al V-lea (1706-1750) 
 Iosif I (1750-1777) 
 Maria I (1777-1816) 
 Pedro al III-lea (1777-1786) (prin căsătorie cu Maria a I-a)
 Ioan al VI-lea (Regent 1799-1816) (1816-1826) 
 Pedro al IV-lea (1826)
 Maria a II-a (1826-1828)
 Mihail I (1828-1834) (exilat)
 Maria a II-a (1834-1853) 
 Ferdinand al II-lea (1837 - 1853) (prin căsătorie cu Maria a II-a) (Regent 1853-1855)

Casa de Bragança-Saxa-Coburg și Gotha (Bragança-Wettin) 1853-1910

Regi:

 Pedro al V-lea (1853-1861)
 Ludovic I (1861-1889)
 Carol I (1889-1908)
 Manuel al II-lea (1908-1910)

Pe 5 octombrie 1910 Portugalia este proclamată republică.

Portugalia
Comuna Avanduse

Avanduse este o comună (vald) din Județul Lääne-Viru, Estonia.

Comune din Estonia
Haljala

Haljala se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Haljala, comună (vald) în Județul Lääne-Viru, Estonia

Localități
 Haljala, târgușor (alevik) în comuna Haljala, reședința comunei.
Kadrina

Kadrina se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kadrina, comună (vald) în Județul Lääne-Viru, Estonia

Localități
 Kadrina, târgușor (localitate urbană) în comuna Kadrina, reședința comunei.
Laekvere

Laekvere se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Laekvere, comună (vald) în Județul Lääne-Viru, Estonia

Localități
 Laekvere, târgușor în comuna Laekvere, reședința comunei.
Comuna Rägavere

Rägavere este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia.
Comuna cuprinde 14 sate.
Reședința comunei este satul Ulvi.

Localități componente

Sate
 Aasuvälja
 Kantküla
 Kõrma
 Lavi
 Miila
 Mõedaka
 Männikvälja
 Nurkse
 Nõmmise
 Põlula
 Sae
 Uljaste
 Ulvi
 Viru-Kabala

Note 

Comune din Estonia
Comuna Saksi

Saksi este o comună (vald) din Județul Lääne-Viru, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Sõmeru

Sõmeru este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia. Are în componență 28 de sate, 3 târgușoare (nuclee de tip urban). Reședința sa este târgușorul (alevik) Sõmeru.

Note 

Sõmeru
Comuna Vihula

Vihula este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia. Comuna cuprinde un târgușor (alevik) și 52 sate.
Reședința comunei este târgușorul Võsu.

Note

Comune din Estonia
Comuna Vinni

Rägavere este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia.
Comuna cuprinde 5 târgușoare (alevik) și 37 sate.
Reședința comunei este târgușorul Pajusti.

Note 

Comune din Estonia
Comuna Viru-Nigula

Viru-Nigula este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia.
Comuna cuprinde 1 târgușor (alevik) și 34 sate.
Reședința comunei este târgușorul Viru-Nigula.

Note 

Comune din Estonia
Comuna Väike-Maarja

Rägavere este o comună (vald) din Comitatul Lääne-Viru, Estonia.
Comuna cuprinde 3 târgușoare (alevik) și 32 sate.
Reședința comunei este târgușorul Väike-Maarja.

Note 

Comune din Estonia
Rakvere (dezambiguizare)

Rakvere se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Rakvere, comună (vald) în Județul Lääne-Viru, Estonia

Localități
 Rakvere, oraș în Județul Lääne-Viru.
Piatra din Rosetta

Acest articol se referă la piatra găsită în orașul egiptean Rosetta. Pentru alte sensuri ale cuvântului Rosetta vezi Rosetta (dezambiguizare).

 

Piatra din Rosetta este o stelă egipteană, datând din anul 196 î.Hr., din timpul domniei regelui Ptolemeu al V-lea, care are trei inscripții ale aceluiași text în trei limbi antice diferite.

Ea a fost sculptată din , în perioada elenistică.

Descriere 

Piatra este din granit negru, are formă aproximativ rectangulară, cu trei inscripții ale aceluiași text în trei limbi antice diferite, hieroglifică, demotică și greacă. Din partea superioară, cea care conține inscripția hieroglifică, lipsește o parte. Folosind inscripțiile pietrei din Rosetta, Jean-François Champollion a reușit să stabilească o metodă de traducere a scrierii hieroglifice.

Descoperire 

A fost descoperită în anul 1799, în orașul egiptean Rosetta (arabă, Rashid), situat în delta Nilului, în apropierea Mării Mediterane, în timpul expediției franceze conduse de generalul Napoleon Bonaparte. Stela a fost descoperită în timpul lucrărilor la un fort, în fundația unei vechi cetăți arabe, unde fusese folosită ca material de construcție.  Descoperirea este atribuită ofițerului inginer Pierre-Francois Bouchard, ofițer de geniu din armata franceză.

Importanță 

Importanța acestei stele a fost sesizată imediat, textul grecesc specificând explicit că în toate cele 3 versiuni este vorba despre același text. Între 1799 și 1801 a fost păstrată și studiată la Cairo, atunci realizându-se și primele sale copii. În 1801, la retragerea armatei franceze, a fost reținută de către trupele engleze, apoi, în 1802, adusă în Anglia și expusă la British Museum.

Literatură 

 Leo Depuydt: Rosetta Stone. In: Kathryn A. Bard (Hrsg.): Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt. Routledge, London 1999, ISBN 0-415-18589-0, S. 686–87.
 Otto Kaiser u. a.: Texte aus der Umwelt des Alten Testaments. (TUAT) Vol. 1, Alte Folge. Editura Gütersloher, Gütersloh 1985, ISBN 3-579-00060-8, S. 236–246.
 Richard B. Parkinson: The Rosetta Stone. British Museum Press, London 2005, ISBN 0-7141-5021-5.
 Stephen Quirke: The Rosetta Stone. Facsimile drawing. British Museum Press, London 1988, ISBN 0-7141-0948-7.
 John Ray: The Rosetta Stone and the rebirth of ancient Egypt. Profile Books, London 2007, ISBN 978-1-86197-334-4.
 Robert Solé: La pierre de Rosette. Édition du Seuil, Paris 1999, ISBN 2-02-037130-8.

Beletristică 

 Michael Klonovsky: Der Ramses-Code. Editura Aufbau, Berlin 2001, ISBN 3-352-00575-3 (Roman despre Champollion  și descifrarea hieroglifelor.)

Legături externe 

 British Museum
 The Rosetta Stone in The British Museum
 Textul tradus în limba engleză
 Descoperirea Pietrei din Rosetta 
 Păstrarea și restaurarea Pietrei din Rosetta în British Museum
 Alfabetul lui Champollion

196 î.Hr.
Egiptologie
Egiptul antic
Epigrafie
Stele - monumente
Texte multilingvistice
Lista cartierelor din Cluj-Napoca


Lista cartierelor din Cluj-Napoca.

Cartiere moderne 

Lista cartierelor Clujului în anul 2020, conform administrației locale:

 Andrei Mureșanu
 Becaș
 Borhanci
 Bulgaria
 Bună Ziua
 Centru
 Dâmbul Rotund
 Europa
 Făget
 Gheorgheni
 Grădini Mănăștur (Plopilor)
 Grigorescu
 Gruia
 Iris
 Între Lacuri
 Măgura
 Mănăștur
 Mărăști
 Someșeni
 Sopor
 Zorilor

Zone din Cluj care fac parte din alte cartiere din punct de vedere administrativ, dar sunt cunoscute uzual drept cartiere de sine stătătoare:
 Gara - parte din Centru
 Pata-Rât - parte din Someșeni

Cartiere istorice 
Lista cartierelor istorice ale Clujului:

 Donáth (actualul Grigorescu)
 Hidelve, în zona podului peste Someș
 Cetatea Veche, în zona actualiei piețe a Muzeului
 Lung, în jurul actualului Bd. 21 Decembrie 1989
 Media, în jurul Bd. Eroilor
 Lupilor, în zona fostei ulița Lupilor, actuala stradă Mihail Kogălniceanu
 Sfeclei, în zona căii Moților

Legături externe 
 Lista arterelor din Cluj-Napoca și dispunerea lor pe cartiere
 Nomenclator stradal Cluj-Napoca 
 Hotârârea primăriei Cluj-Napoca privind denumirile unor cartiere

Note 

Geografia Clujului
Liste legate de Cluj
Centru, Cluj-Napoca

Centrul reprezintă principala zonă culturală, financiară, administrativă și comercială a municipiului Cluj-Napoca. Acesta este structurat pe trei mari piețe care formează un triunghi, Piața Unirii (magh. Főtér), Piața Mihai Viteazul (magh. Széchenyi István tér) și Piața Avram Iancu (magh. Bocskai István tér), vechea piață denumită în evul mediu "Piața Gâștelor", unde astăzi se află Catedrala Ortodoxă și Opera Română. Alte piețe sunt Piața Muzeului și Piața Lucian Blaga.

Centrul se invidualizează față de restul orașului printr-o serie de monumente arhitectonice și istorice, clădiri din secolele XVII-XX. Pe laturile străzilor precum Regele Ferdinand, Eroilor, Iuliu Maniu, Napoca, Memorandumului și 21 Decembrie se întind clădiri impresionante în stil baroc, renascentist și gotic. În ultimii ani centrul a fost împodobit cu clădiri moderne precum sedii de bănci și instituții publice. 

Latura comercială este în continuă dezvoltare. Perioada comunistă a interzis dezvoltare rețelei comerciale, însă după 1989, bulevardele în special au fost umplute de magazine de îmbrăcăminte, încălțăminte, bijuterii, parfumuri, autovehicule ș.a.

Descrierea centrului nu este completă fără zecile de baruri, cluburi și restaurante. Considerat a fi un loc unde distracția nu se mai termină, a reușit în câțiva ani de democrație să-și impună un stil aparte al vieții de noapte.

Printre monumentele istorice importante se numără "Monumentul Memorandiștilor", "Statuia Lupoaicei", "Statuia lui Matei Corvin" și "Statuia lui Mihai Viteazu". Alte atracții turistice sunt muzeele și galeriile. În centru se află Muzeul de Artă, Muzeul de Istorie, Muzeul de Etnografie și câteva galerii, printre care și Galeria UAP. Cultura este reprezentată și la nivelul centrelor culturale, prin Centrul Cultural German, Centrul Cultural Francez, Centrul Cultural Britanic și Centrul Cultural Sindan.

Centrul vechi al Clujului, format din Piața Unirii - Bulevardul Eroilor este în stadiu de renovare, urmând a fi redefinit și transformat în zonă pietonală. De asemenea, este luată în considerare transformarea în zonă pietonală a străzilor Matei Corvin, Vasile Goldiș, P-ța Muzeului, Str. Bolyai și David Ferencz.

Cluj-Napoca
Cartiere din Cluj-Napoca
Raionul Drochia

Raionul Drochia este un raion în nordul Republicii Moldova. Centrul administrativ este orașul Drochia.

Demografie

Statistici vitale
Principalii indicatori demografici, 2013:
 Natalitatea: 883 (10.0 la 1000 locuitori) 
 Mortalitatea: 1287 (14.0 la 1000 locuitori) 
 Spor natural: -404

Structura etnică

Administrație și politică 
Președintele raionului Drochia este Vasile Grădinaru (PDM), ales în 13 iulie 2015 (coaliția minoritară PDM-PLDM-PCRM cu susținerea consilierilor din partea PPEM și PSRM).

Componența Consiliului Raional Drochia (33 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:

Diviziuni administrative 

Raionul Drochia are 40 localități: 1 oraș, 27 comune și 12 sate.

Personalități 
 Ion Buga
 Mircea V. Ciobanu
 Ion Costaș
 Eugen Coșeriu
 Iulian Filip
 Claudia Partole
 Ioan Mînăscurtă
 Ion Moraru (scriitor)

Legături externe
Consiliul raional Drochia

Referințe

 
Raioane din Republica Moldova
Dimitrie Onofrei

Dimitrie Onofrei () a fost un tenor român, cunoscut mai ales ca solist de operă.

Biografie

Anii timpurii 
Dimitrie Onofrei și-a început cariera muzicală de copil, făcând parte din corul bisericii Sfântul Spiridon din Iași.  Studiile muzicale le-a făcut la Conservatorul muzical din aceeași localitate.

În 1921 a fost admis prin concurs ca solist al Operei Române din București, dar în anul următor pleacă în Italia, unde ia lecții de canto la Teatro alla Scala din Milano.  Debutul pe scenă s-a produs în 1922 pe scena Teatrului Regal din Malta, în rolul ducelui de Mantua din opera Rigoletto de Giuseppe Verdi.

Maturitatea artistică 
Ascensiunea tenorului Dimitrie Onofrei a continuat cu fiecare turneu, mai întâi în diferite orașe ale Italiei și apoi în alte țări europene. În Statele Unite ale Americii a cântat pentru prima dată la teatrului Century din New York.

În total, în cei peste 20 de ani în care a fost nelipsit de pe aproape toate scenele lumii, Dimitrie Onofrei a cântat în rolurile principale de tenor din circa treizeci de opere.  Printre rolurile interpretate de Onofrei se pot menționa Don José din opera Carmen de Georges Bizet, Edgardo din Lucia de Lamermoor de Gaetano Donizetti, Turiddu din Cavaleria Rusticană de Pietro Mascagni, contele Almaviva din Bărbierul din Sevilla de Gioacchino Rossini, Mario Cavaradossi din opera Tosca de Giacomo Puccini și Lohengrin din opera omonimă de Richard Wagner.

Despre calitățile artistice ale vocii lui Dimitrie Onofrei s-au scris numeroase cronici, semnate de exigenți critici muzicali, cu toții subliniind excepționalele calități ale vocii sale, egală în toate registrele, cu prețioase calități de emitere a sunetelor acute, cu un timbru cald de tenor liric.

După încheierea carierii solistice a devenit profesor de canto la Conservatorul de muzică din Cincinnati apoi - până în 1965 - în Chicago.  A trăit până la o vârstă foarte înaintată în orașul Bethlehem din statul Pennsylvania, unde a decedat în ziua de 20 martie 1991.

Vezi și
 Listă de cântăreți de operă români

Legături externe 
  Dimitrie Onofrei la ProjetBabel.org
 http://revistamuzicala.radioromaniacultural.ro/?p=24764 

Nașteri în 1897
Decese în 1991
Decese în Statele Unite ale Americii
Ieșeni
Români americani
Tenori români
Listă de ziare din România

Aceasta este o listă a ziarelor active sau inactive online și tipărite din România sau care la un moment dat au fost (și) tipărite.

Naționale

Regionale

Banat

Crișana

Maramureș

Bucovina

Dobrogea

Moldova

Muntenia

Oltenia

Transilvania

Note

Vezi și 
 Listă de ziare desființate din România
 Listă de ziare din Republica Moldova

Listă
România
Telemea

Telemeaua este un fel de brânză românească, făcută din lapte de vacă, de bivoliță, de oaie sau de capră și, extrem de rar și doar artizanal, din lapte de iapă, scroafă sau măgăriță. Se poate asemăna cu brânza feta grecească. De obicei este sărată, iar conținutul tipic de grăsime este de până la 55% (bivoliță), iar de apă de 40-50%. Brânza parcurge o perioadă de maturizare în saramură, în care se poate păstra mai multe luni.

Economie  

Din 2005, telemeaua este un produs protejat de origine română. Următoarele tipuri de brânză au fost recunoscute oficial:
 
Telemea de Argeș
Telemea de Brașov
Telemea de Carei
Telemea de Harghita
Telemea de Huedin
Telemea de Ibănești
Telemea de Oaș
Telemea de Sibiu
Telemea de Vâlcea

Brânza care este comercializată în Uniunea Europeană sub denumirea de Feta se produce începând din 2007, după o hotărâre a Comisiei Europene, numai din lapte de oi.

În 15.03.2016 - Telemeaua de Ibănești a obținut oficial recunoașterea ca produs tradițional românesc, în Uniunea Europeană, prin Denumire de Origine Protejată (DOP), a informat, marți, Ministerul Agriculturii (Comisia Europeană).

Note

Vezi și
Brânză
Listă de brânzeturi românești

Legături externe 
 Producerea brânzei de telemea

Brânzeturi românești
Bucătăria românească
Lapte

Laptele este un lichid nutrient produs de glandele mamare ale mamiferelor femele. Este sursa principală de nutriție a nou-născuților, înainte de a fi capabili să digere și alte mâncăruri.

Compoziția laptelui variază mult între diverse mamifere. Laptele uman, de exemplu, conține multă lactoză, principalul zahar al lui (galactoza) . Spre deosebire de acesta, laptele de vacă conține mai puțin zahăr și mai multă grăsime. Laptele de vacă este compus din 3,5% grăsime, 9% solide din lapte și 87,5% apă. Proteina principală (80%) este cazeina. Laptele anumitor mamifere, printre care vaci, oi, capre, bivoli și iaci, este colectat pentru a fi consumat de oameni, fie direct, de obicei după pasteurizare, fie procesat în produse lactate precum smântână, unt, iaurt, înghețată sau brânză.

Dacă laptele neprocesat este lăsat pentru o perioadă, devine acru. Este rezultatul fermentării bacteriilor care produc acidul lactic, care transformă zahărul din lapte în acid lactic. Acest proces de fermentare este folosit în producerea anumitor produse lactate.

Laptele pasteurizat se va înăcri dacă nu este ținut în frigider și este recomandat a fi ținut între 1° și 5°C . Înăcrirea laptelui poate fi oprită prin tratarea la temperaturi foarte ridicate (tratament UHT), astfel, laptele putând fi păstrat în cutii pentru mai multe luni fără a se înăcri. Laptele este una dintre sursele de calciu din organism .

Producție

Referente

Vezi și 
 Brânză
 Lapte bătut
 Lapte acru
 Orez cu lapte
 Coloid
 Livrarea laptelui

Legături externe 

 Activitatea de ameliorare, reproducție și administrare a cotei de lapte 
 Gestiunea cotei de lapte

Lapte
Produse lactate
Râul Bistrița, Siret

Râul Bistrița (în germană Bistritz, Bistritza), cunoscut pe porțiunea sa dintre izvoare și confluența cu Râul Dorna (în amonte de orașul Vatra Dornei) ca Bistrița Aurie (în germană Goldene Bistritz), este un râu din România care izvorăște din Munții Rodnei de la 1850 m altitudine, dintr-un circ glaciar minor de sub vârful Gârgalău (2159 m). Străbate Carpații Orientali și se varsă în Siret în aval de Bacău, fiind cel de-al 28-lea afluent de dreapta al râului respectiv, ceea ce îl face să aparțină bazinului hidrografic al acestuia.

Generalități 
În parcursul său râul trece prin orașele Vatra Dornei, Bicaz, Piatra Neamț, Roznov, Buhuși și Bacău. Are cel mai lung sector montan dintre râurile românești.

Pe cursul său mijlociu și superior se află un complex de amenajări hidroenergetice dintre care cea mai mare este acumularea Izvorul Muntelui.

În trecut râul era cunoscut drept importantă cale de acces pentru plutărit, spre porturile dunărene.

Până la Unirea Bucovinei cu România din 1918, porțiunea râului cuprinsă între confluența cu râul Neagra și confluența cu râul Arama a reprezentat frontiera dintre Austro-Ungaria și Regatul României.

Referințe 
 Trasee turistice - județul Bacău 
 Trasee turistice - Județul Neamț 
 Trasee turistice - Județul Suceava 
 Munții Rarău și Giumalău

Note

Bibliografie 
 Administrația Națională Apelor Române - Cadastrul Apelor - București
 Institutul de Meteorologie și Hidrologie - Rîurile României - București 1971 
 Ovidiu Gabor - Economic Mechanism in Water Management

Hărți 
 Ovidiu Gabor - Economic Mechanism in Water Management  
 Munții Rodnei 
 Munții Suhard 
 Munții Rarău-Giumalău 
 Munții Rarău

Legături externe 
 Ultimul plutaș de pe Bistrița Aurie , 29 aprilie 2009, Otilia Bălinișteanu, Ziarul Lumina

Bazinul Siret
Geografia județului Bacău
Geografia județului Maramureș
Geografia județului Neamț
Geografia județului Suceava
Gospodărirea apelor
Râuri din județul Bacău
Râuri din județul Maramureș
Râuri din județul Neamț
Râuri din județul Suceava
Râuri din România
Comuna Häädemeeste

Häädemeeste este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 21 localități (20 sate și 1 târgușor). Reședința comunei este târgușorul (centru urban) Häädemeeste.

Note 

Häädemeeste
Comuna Kaisma

Kaisma a fost o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprindea 7 localități (sate). Reședința comunei era satul Kaisma. Pe data de 17 octombrie 2009 teritoriul comunei a foct înglobat în cel al comunei Vändra.

Note 

Kaisma
Comuna Kihnu

Kihnu este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 4 localități (sate). Reședința comunei este satul Sääre. Comuna ocupă întreaga suprafață a insulei omonime.

Note 

Kihnu
Comuna Koonga

Koonga este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 41 localități (sate). Reședința comunei este satul Koonga.

Note 

Koonga
Comuna Lavassaare

Lavassaare este o comună (vald) din Județul Pärnu, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Paikuse

Paikuse este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 6 localități (1 nucleu urban și 5 sate). Reședința comunei este târgușorul (nucleu urban) Paikuse.

Note 

Paikuse
Comuna Saarde

Saarde este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 25 localități (2 nuclee urbane și 23 sate). Reședința comunei este orașul Kilingi-Nõmme. În 2005 în Saarde au fost integrate localitățile ce aparțineau comunei Tali.

Note

Legături externe
Sit oficial (în estonă)

Saarde
Comuna Sauga

Sauga este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 11 localități (1 nucleu urban și 10 sate). Reședința comunei este târgușorul (nucleu urban) Sauga.

Note 

Sauga
Comuna Surju

Surju este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 11 localități (sate). Reședința comunei este satul Surju.

Note 

Surju
Comuna Tahkuranna

Tahkuranna este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 10 localități (1 nucleu urban și 9 sate). Reședința comunei este satul Uulu.

Note 

Tahkuranna
Comuna Tali

Tali este o  fostă comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cele 9 localități (sate) componente au fost integrate în 2005 comunei Saarde.

Note 

Tali
Comuna Tootsi

Tootsi este o comună (vald) din Județul Pärnu, Estonia și un centru important de producția turbei.

Comune din Estonia
Comuna Tori

Tori este o comună (vald) din Regiunea Pärnu, Estonia. Cuprinde 21 localități (1 nucleu urban și 20 sate). Reședința comunei este târgușorul (nucleu urban) Tori.

Referințe

Tori
Comuna Tõstamaa

Tõstamaa este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 20 localități (19 sate și un târgușor). Reședința comunei este târgușorul (nucleu urban) Tõstamaa.

Note 

Tõstamaa
Comuna Varbla

Varbla este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 40 localități (sate). Reședința comunei este satul omonim.

Note 

Varbla
Comuna Vändra

Vändra este o comună (vald) din Comitatul Pärnu, Estonia. Cuprinde 43 localități (42 sate și orașul omonim). Reședința comunei este orașul Vändra.

Note 

Vändra
Haapsalu

Haapsalu (în germană și suedeză Hapsal, în rusă Хаапсалу) este capitala regiunii Lääne, Estonia. Are 12. 054 de locuitori, conform datelor oferite de recensământul din 2000..
Îndeplinește funcția de stațiune balneoclimaterică pe litoralul vestic al Estoniei.
Printre atracțiile turistice ale orașului se numără Castelul Haapsalu și August Blues Festival, manifestare anuală dedicată muzicii blues. Orașul a fost locuit de germanii baltici.

Orașe din Estonia
Kunda (dezambiguizare)

Kunda se poate referi la:

Localități
 Kunda, oraș (linn) în Regiunea Lääne-Viru, Estonia
 Kunda, localitate în statul Uttaranchal, India
 Kunda, localitate în statul Chhattisgarh, India
 Kunda, localitate în statul Jharkhand , India
 Kunda, localitate în statul Uttar Pradesh, India
Tamsalu

Tamsalu este un oraș (linn) în Regiunea Lääne-Viru, Estonia.

Legături externe
 Site oficial

Orașe din Estonia
Tapa (dezambiguizare)

Tapa se poate referi la:

Localități
 Tapa, oraș (linn) în Județul Lääne, Estonia
 Tapa, oraș în statul Oyo, Nigeria
 Tapa, oraș în statul Punjab, India
Kilingi-Nõmme

Kilingi-Nõmme este un oraș (linn) în Județul Pärnu, Estonia.

Populație
În urma recensământului efectuat în 2011, populația orașului este de 1763 de persoane.

Note

Orașe din Estonia
Sindi (trib)

Sindii reprezentau un trib tracic. 

Triburi tracice
Pärnu

Pärnu (în germană Pernau) este capitala județului Pärnu, Estonia. Orașul a fost locuit de germanii baltici.

Orașul a fost membru al alianței politice, militare și economice al Ligii Hanseatice originare (1267 - 1862).

Istoric 
Anul oficial al întemeierii orașului este considerat 1251. În acel an epicopul de Saare-Lääne și-a strǎmutat reședința din Lihula în castelul Vana-Pärnu, pe malul drept al râului Pärnu. De asemenea tot atunci a obținut și drepturile de oraș. Însǎ deja în 1263 orașul a fost jefuit și distrus de lituanieni. Noul oraș - Uus-Pärnu, s-a dezvoltat pe malul stâng al râului, deja pe teritoriul statului Teuton. A fǎcut parte din Liga Hanseatică, având o mare importațǎ pentru Livonia, ca port deschis tot anul.

În 1710 în timpul Marelui Război al Nordului a fost ocupat de trupele ruse. De atunci (1710) și pânǎ în 1917 orașul a fǎcut parte din Imperiul Rus. Din 1919 face parte din Estonia interbelică, dezvoltându-se ca stațiune balnearǎ. Ca urmare a pactului Ribbentrop-Molotov, Estonia, respectiv orașul este din nou ocupat de ruși. Astfel pentru o perioadǎ de 48 ani (1940 - 1941; 1944 - 1991) este parte din URSS, ca din 1991 sǎ devinǎ din oraș liber în componența Estoniei independente.

Liga Hanseatică

Galerie de imagini

Vezi și 
 Listă de orașe din Estonia
 Locuri din patrimoniul mondial

Referințe

Legături externe 

 Parnu.ee 
    Site-ul oficial al orașului 

Oraș al Hansei
Orașe din Estonia
Comuna Ahja

Rägavere este o comună (vald) în regiunea Põlva, Estonia.
Comuna cuprinde 1 târgușor (alevik) și 8 sate.
Reședința comunei este târgușorul Ahja.

Localități componente 
Akste - Ibaste - Kärsa - Kosova - Loko - Mõtsküla - Mustakurmu - Vanamõisa

Note 

Comune din Estonia
Comuna Kanepi

Kanepi este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia.
Comuna cuprinde un târgușor (alevik), Kanepi, care este reședință și 21 de sate.

Note 

Kanepi
Comuna Kõlleste

Kõlleste este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia.
Comuna cuprinde un număr de 12 sate.
Reședința comunei este satul Krootuse.

Localități componente
 Häätaru
 Ihamaru 
 Karaski 
 Karilatsi 
 Krootuse
 Palutaja 
 Piigaste 
 Prangli 
 Tuulemäe 
 Tõdu 
 Veski 
 Voorepalu

Note 

Kõlleste
Comuna Laheda

Laheda este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 11 sate. Reședința comunei este satul Tilsi.

Note 

Laheda
Comuna Mikitamäe

Mikitamäe este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 18 sate. Reședința comunei este satul Mikitamäe.

Note 

Mikitamäe
Comuna Mooste

Mooste este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 1 târgușor (nucleu urban) și 14 sate. Reședința comunei este târgușorul Mooste.

Note 

Mooste
Comuna Orava

Orava este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 30 de sate. Reședința comunei este satul Orava.

Note 

Orava
Comuna Räpina

Räpina este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Comuna cuprinde 2 localități de tip urban (un oraș și un târgușor) și 26 sate. Reședința comunei este orașul Räpina.

Note 

Räpina
Comuna Valgjärve

Valgjärve este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Comuna cuprinde 16 sate. Reședința comunei este satul Saverna.

Note 

Valgjärve
Comuna Vastse-Kuuste

Vastse-Kuuste este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Comuna cuprinde 1 târgușor (nucleu de tip urban) și 16 sate. Reședința comunei este târgușorul Vastse-Kuuste.

Note 

Vastse-Kuuste
Comuna Veriora

Veriora este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 1 târgușor și 29 de sate. Reședința comunei este târgușorul Veriora.

Note 

Veriora
Comuna Värska

Värska este o comună (vald) din Comitatul Põlva, Estonia. Cuprinde 1 târgușor (nucleu urban) și 34 de sate. Reședința comunei este târgușorul Värska.

Note 

Värska
Põlva (dezambiguizare)

Põlva se poate referi la:

Localități
 Põlva, oraș din Estonia

Diviziuni administrative
 Põlva, regiune în Estonia
Comuna Juuru

Juuru este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Järvakandi

Järvakandi este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kaiu

Kaiu este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kehtna

Kehtna este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kohila

Kohila este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Käru

Käru este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Märjamaa

Märjamaa este o comună (vald) din Comitatul Rapla, Estonia. Cuprinde 82 de sate și târgușorul (nucleu de tip urban) Märjamaa, care are rol de reședință.

Note 

Märjamaa
Comuna Raikküla

Raikküla este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Vigala

Vigala este o comună (vald) din Județul Rapla, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kaarma

Kaarma este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kihelkonna

Kihelkonna este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Kärla

Kärla este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Laimjala

Laimjala este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Leisi

Leisi este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Lümanda

Lümanda este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Muhu

Muhu este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Mustjala

Mustjala este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Orissaare

Orissaare este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Pihtla

Pihtla este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Pöide

Pöide este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Salme

Salme este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Torgu

Torgu este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Comuna Valjala

Valjala este o comună (vald) din Județul Saare, Estonia.

Comune din Estonia
Cod Gray

Un cod Gray este codul care îi atribuie unei mulțimi continue de întregi, sau fiecărui membru al unei liste circulare, un cuvânt de simboluri, prin care două cuvinte alăturate diferă printr-un singur simbol. Poate exista mai mult de un cod Gray pentru o lungime dată de cuvânt, iar termenul a fost folosit pentru codul binar pentru întregi nenegativi. Versiunea pe patru biți este aceasta:

  0 0000
  1 0001
  2 0011
  3 0010
  4 0110
  5 0111
  6 0101
  7 0100
  8 1100
  9 1101
 10 1111
 11 1110
 12 1010
 13 1011
 14 1001
 15 1000

Codul Gray binar pentru n biți poate fi generat prin recursivitate prin prefixarea unui bit 0 în fața codului Gray pentru n-1 biți, apoi prefixând un bit 1 pentru aceluiași cod pentru n-1 biți, dar reflectat (în ordine inversă).

Algoritmul pentru generare cod Gray ar trebui să arate așa:
  Fie B[n:0] vectorul de biți în reprezentare binară obișnuită
  Fie G[n:0] vectorul de biți în reprezentare binară Gray
    G[n]=B[n]
    pentru i=n-1 până la i=0 {
      G[i]=B[i+1] XOR B[i]
    }

sau în C:
  unsigned int grayencode(unsigned int g) {
    return(g^g>>1);
  }

Decodarea ar fi:
    B[n]=G[n]
    pentru i=n-1 până la i=0 {
      B[i]=B[i+1] XOR G[i]
    }

sau în C:
  unsigned int graydecode(unsigned int b) {
    b^=b>>1; b^=b>>2; b^=b>>4; b^=b>>8; return(b^b>>16);
  }

Logică binară
Coduri
Listă de economiști români

Aceasta este o listă de economiști români, specialiști în diferite domenii ale științelor economice.


A

 Dinu Airinei
 Alexandru Albu
 Lucian-Liviu Albu
 Florin-Alexandru Alexe
 Petre S. Aurelian
</div>

B 

 Constantin Băicoianu
 Egon Balas
 Victor Bădulescu
 Constantin Bărbulescu
 Elena Băsescu
 Alexandru Bârlădeanu
 Ioan G. Bibicescu
 Aristide Blank
 Sorin Blejnar
 Bogdan Baltazar
 Claudia Boghicevici
 Mihai Bogza
 Ionel Bostan
 Ioan Burduja
 Marinel Burduja
</div>

C

 Armand Călinescu
 Mariana Câmpeanu
 Mircea Cancicov
 Eugeniu Carada
 Marin Ceaușescu
 Silviu Cerna
 Marin Chirițescu-Arva
 Eugen Ovidiu Chirovici
 Daniel Chițoiu
 Nicolae N. Constantinescu
 Emil Costinescu
 Mircea Coșea
 Anton Crihan
 Lucian Croitoru
 Dănuț Culețu
 Alexandru C. Cuza

</div>

D

 Nicolae Dardac
 Daniel Dăianu
 Eugen Dijmărescu
 Grigore Dimitrescu
 Ene Dinga
 Ioan Dinuță
 Emilian Dobrescu
 Gheorghe Dolgu
 Constantin M. Drăgan
 Emilian Drehuță
 Mihail Dumitru
</div>

E

 Maria Ene

</div>

F

 Stere Farmache
 Tudor de Flondor
 Gheorghe Funar

</div>

G

 Nicholas Georgescu-Roegen
 Florin Georgescu
 Radu Ghețea
 Aurel Ghibuțiu
 Ion Ghica
 Emil Iota Ghizari
</div>

H
 Nicolaie Hoanță

I

 Aurel Iancu
 Ion Ionescu de la Brad
 Constantin Ionete
 Vasile Ișan
 Mugur Isărescu

</div>

J

</div>

K

 Ioan Kalinderu
 Adalbert Kassai
 Costin Kirițescu

</div>

L

 Ion I. Lapedatu

</div>

M

 Virgil Madgearu
 Mihail Magiari
 Coloman Maioreanu
 Vasile Malinschi
 Mihail Manoilescu
 Cosmin Marinescu
 Dionisie Pop Marțian
 Rareș Mănescu
 Dorina Mihăilescu
 Gromoslav Mladenatz
 Roman Moldovan
 Alexandru D. Moruzi
 Costin Murgescu
 Ovidiu Mușetescu
</div>

N

 Radu Negrea
 Mișu Negrițoiu
 Veaceslav Negruța
 Aurel Negucioiu
 Ivanciu Nicolae-Văleanu
 Eugen Nicolăescu
 Maria Niculescu (economist)
 Puiu Nistoreanu
</div>

O

 Dumitru Oprea
 Răzvan Orășanu
 Leonard Orban
 Vasile C. Osvadă
 Păun Ion Otiman
</div>

P

 Ionel Palăr
 George D. Pallade
 Constantin Papanace
 Dan Pascariu
 Ion Pățan
 Vasile Pătruț
 Paul Pîrșan
 Florin-Ion Pogonaru
 Napoleon Pop
 Cristian Popa
 Ionuț Popescu
 Tudorel Postolache
 Ștefan Prutianu

</div>

R

 Ion Rachmuth
 Ion Răducanu
 Decebal Traian Remeș
 Anghel Rugină
 Nicușor Ruiu

</div>

S

 Sevil Shhaideh
 Victor Slăvescu
 Vasile Smărăndescu
 Vasile Stănescu
 Virgiliu Stoenescu
 Theodor Stolojan
 Ioan Suciu (scriitor)
 Nicolae Suțu
</div>

Ș

 Ilie Șerbănescu
 Codruț Șereș
 Vasile Șoimaru
 Theodor Ștefănescu
</div>

T

 Alecsandru Puiu Tacu
 Gheorghe Tașcă
 Răzvan Temeșan
 Valeriu Todirașcu
 Mihai Todosia
 Vasile Turliuc
 Aura Twarowska

</div>

Ț

 Petre Țuțea
</div>

U

</div>

V

 Iulian Văcărel
 Adrian Vasilescu
 Andreea Paul
 Aurel Vijoli
 Sebastian Vlădescu
 Vlad Voiculescu (economist)
 Liviu Voinea
 Varujan Vosganian
 Mircea Vulcănescu
</div>

W

 Eric Winterhalder
</div>

X

 Alexandru D. Xenopol
</div>

Z

 Barbu Zaharescu
 Gheorghe Zaman
 Gheorghe Zane
 Ștefan Zeletin
 Ion Radu Zilișteanu

</div>

Liste economice
Economiști
Grupul Coimbra

Grupul Coimbra (în original Coimbra Group, abreviat CG) este o asociație de universități europene cu o tradiție îndelungată de activitate și de un înalt standard internațional. A fost înființat în 1985 și constituit prin acord formal în 1987. Grupul a preluat numele de la orașul Coimbra din Portugalia și de la Universitatea din Coimbra, una dintre cele mai vechi universități din Europa.

Misiune 
Grupul Coimbra este:

„…o asociație de universități europene multidisciplinare de un înalt standard internațional dedicat creării unor relații academice și culturale speciale pentru a promova, în beneficiul membrilor săi constituenți, internaționalizarea, colaborarea academică, excelența în educație și cercetare și serviciile aduse societății. De asemenea, scopul Grupului este de a influența politica europeană de educație și cercetare, și de a dezvolta buna practică prin schimbul reciproc de experiență.”

Activități 
Pentru a-și îndeplini misiunea, Grupul Coimbra își propune să:

• Faciliteze toate formele de schimb, în special cel academic, cultural, social și sportiv, și transferul de cunoștințe între universitățile membre ale acestuia, studenți și personal, cu scopul de a se asigura că se profită din plin de valoarea sporită prilejuită de cooperarea în rețea;

• Promoveze rolul cercetării în centre universitare de cercetare multilateral dezvoltate și multidisciplinare în climatul global actual în schimbare;

• Promoveze Grupul în plan mondial ca etalon de referință în excelența academică în Europa, cu scopul de a atrage studenți către universitățile membre și de a încuraja cooperarea academică și schimbul între universitățile membre și instituții din toată lumea;

• Acționeze în calitate de lider în dezvoltarea Învățământului Superior European și a Domeniilor de Cercetare Europene și să promoveze expertiza academică a membrilor săi în aceste domenii;

• Contribuie la dezbaterea privind învățământul superior în Europa și, unde este cazul, să influențeze politica europeană;

• Acționeze în calitate de corp de experți, capabil să ofere consultații membrilor săi, dar și altor instituții (inclusiv Comisiei Europene și agențiilor ei) privind problemele referitoare la învățământul superior;

• Promoveze patrimoniul academic și cultural din învățământul superior pentru secolul XXI;

• Promoveze rolul universităților în serviciul societății la diferite niveluri, în special impactul acestora la nivelul dezvoltării locale, regionale și globale;

• Promoveze importanța integrității în cercetare în practica științifică;

• Se asigure că există egalitate de șanse și că se acordă atenția cuvenită și se profită din plin de diversitatea de gen.

Membri 
Grupul Coimbra include 39 de universități din 23 de țări:

Vezi și 
 Coimbra Group

Legături externe
Site oficial

Universități și colegii