Almásháza

Almásháza község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban. Egykor tipikus egyutcás törpefalu volt, de a közelmúltban elkezdett kelet felé terjeszkedni, és ma már kétutcás település.

Fekvése 
A település a Zalai-dombságban, a Zalaapáti-hát területén fekszik, a Principális-csatorna és a Zala folyó között, Zalaegerszegtől 15 km-re keletre. Közúton a falutól egy kilométerre húzódó 76-os számú főútról érhető el. Ennek almásházi elágazásánál a Zalaegerszeg és Keszthely között közlekedő buszok nagy része is megáll, és munkanapokon néhány (szombaton és vasárnap csak egy-egy) Volán-busz bemegy Almásháza központjába, a Kossuth utcába is.

Története 
A község nevének első írásos emléke 1198-ból maradt fenn (Almas). 1381-ig a szentgotthárdi ciszterek, majd a kapornaki bencés szerzetesek birtoka volt.

1464-ben körmendi katonák elpusztították a falut.

Az aprófalu 1564-ben újból a szentgotthárdi ciszterek kezébe került, de néhány kisnemes is maradt a településen. Az 1580-as évektől fokozatosan érték támadások, illetve magas adókat róttak rá az oszmán földesurak. Így a 17. században teljesen elnéptelenedett, és 1700-ig néptelen is maradt. Ekkor a Batthyány család birtokába jutott, amely majorságot létesített Almásháza körül. Ettől kezdve a falu lakosai nagyrészt e majorság földjein dolgoztak. Templomuk nem volt, a legközelebbi templomot Kapornakon találták.

A falu elemi iskolája a 19. századra működésképtelenné vált.

1867-ben Almás község teljesen leégett.

A település első egyházi intézményét, a kápolnát 1908-ban szentelték fel.

Az 1950-es években sokat fejlődött a falu: 1950-ben bevezették a villanyt, majd 1954-ben megépült a művelődési központ. Az 1959-ben alakult termelőszövetkezet is eredményesen működött, s ez hozzájárult az elvándorlás csökkentéséhez.

Az 1990-es években Almásháza kezdte felhasználni a falusi turizmus adta lehetőségeket, s a német turisták között is kedvelt hellyé vált.

2002 után olcsó házhelyeket osztottak a településen, s ennek hatására betelepülés indult meg.

Közélete
A község polgármesteri hivatala Zalacsányban működik.

Polgármesterei
 1990-1994: Pénzes Tivadar (független)
 1994-1998: Büki László (független)
 1999-2002: Büki László (független)
 2002-2006: Németh Attila (független)
 2006-2010: Németh Attila (független)
 2010-2014: Németh Attila (független)
 2014-2019: Németh Attila (független)
 2019-től: Németh Attila (független)

1998-ban mindössze 52 szavazásra jogosult élt a kistelepülésen, s az 1998. október 18-i önkormányzati választás után szavazategyenlőség miatt a polgármester-választást illetően nem lehetett eredményt hirdetni. A választás napján 50 lakos járult az urnákhoz, ketten érvénytelen szavazatot adtak le, a többiek pedig épp fele-fele arányban szavaztak a két független jelöltre, az addigi polgármesterre és egyetlen kihívójára, Németh Attilára. Az emiatt szükségessé vált időközi választáson, amelyet 1999. május 9-én tartottak meg, a polgármester kihívója már nem indult el.

Népesség 
A település népességének alakulása:

Nevezetességei 
 A falu kápolnája 1908-ban épült, a kápolna előtt 1864-ből való kőkereszt áll.
 Határában horgásztó található.
 A településen 2004 óta minden szeptemberben megrendezik a Szérüskert fesztivált.

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Szentgotthárdi ciszterci apátság
Zala vármegye települései