1153



1153 (MCLII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.

Evenimente 
 6 ianuarie: Henric al II-lea Plantagenet, conte de Anjou debarcă în Anglia, cu intenția detronării regelui Ștefan I și a înlocuirii sale cu mama sa, fosta regină Matilda.
 20 februarie: La Rochelle obține statutul de parohie.
 23 martie: Primul tratat de la Konstanz, negociat de cancelarul papei Eugeniu al III-lea, cardinalul Rolando Bandinelli, cu noul împărat, Frederic Barbarossa.
 8 aprilie: Regele Afonso I al Portugaliei instalează pe călugării cistercieni în extremitatea sudică a statului său, unde fondează mănăstirea Alcobaca.
 30 aprilie: Almohazii, conduși de Abd al-Mumin, provoacă derută asupra berberilor hilalieni la Setif.
16 august: Apărat de către fatimizi, Ascalonul este asediat de cruciații conduși de regele Balduin al III-lea al Ierusalimului; Bernard de Tremelay, marele maestru al Ordinului templierilor cade în luptă.
 19 august: Regele Balduin al III-lea al Ierusalimului capturează Ascalonul, ultimul bastion al fatimizilor în Palestina.
 22 august: Andre de Montbard, ultimul dintre cei nouă membri fondatori ai Ordinului templierilor, este ales mare maestru; acceptă nominalizarea pentru a se opune unui candidat al regelui Ludovic al VII-lea al Franței, care intenționa să își impună influența asupra ordinului.
6 noiembrie: Tratatul de la Wallingford. Reconciliază pe regele Ștefan I al Angliei cu pretendenta Matilda, prin garantarea tronului lui Ștefan I pe durata vieții acestuia, respectiv desemnarea lui Henric de Anjou (care stăpânea Anjou, Maine, Poitou, Touraine) ca succesor; se încheie lunga perioadă de anarhie din Anglia.

Nedatate 
 aprilie-mai: Turcii oguzi zdrobesc trupele selgiucide ale lui Ahmad Sanjar și invadează provincia Horasan, în Iran; Sanjar cade prizonier la Merv.
 mai: Căsătorindu-se cu Constance, văduva lui Raymond de Poitiers, Renaud de Chatillon devine principe al Antiohiei.
 august-septembrie: Legatul papal Nicolas Breakspear ajunge la sinodul de la Linkoping: se impune disciplina clerului occidental în Norvegia.
 Aragonezii ocupă întregul mal nordic al Ebrului de la mauri.
Capitala statului chinez Jin se mută de la Harbin la Beijing.
 Conspirație împotriva împăratului Manuel I Comnen al Bizanțului; ruda sa, Andronic Comnen este închisă.
Epidemie de rujeolă la Heian, în Japonia.
 Islamul pătrunde în insulele Maldive.
Potrivit estimărilor, Constantinopolul redevine cel mai populat oraș al lumii, depășind Merv, reședința selgiucizilor.
 Regele Ludovic al VII-lea al Franței acordă statului de comună orașului Compiegne.
 Taira no Kiyomori obține controlul asupra clanului Taira, în Japonia.

Arte, științe, literatură și filozofie 
 Începe construirea baptisteriului din Pisa.

Înscăunări 
 24 mai: Malcolm al IV-lea "cel Modest", rege al Scoției (1153-1165).
 12 iulie: Papa Anastasie al IV-lea (1253-1154).
 22 august: Andre de Montbard, mare maestru al Ordinului templierilor (1153-1156).
februarie: Iaroslav Vladimirovici, cneaz de Halici (1153-1187).
 Parrâkkamabâhu I, rege în Ceylon, unificator al insulei (1153-1186).

Nașteri 
 17 august: Guillaume al IX-lea, conte de Poitiers (d. 1156).
 Alexios al III-lea Angelos, împărat bizantin (d. 1211).
Cathal Crobdearg Ua Conchobair, rege irlandez de Connaught (d. 1224).
 Kamo no Chomei, poet și eseist japonez (d. 1216).
 Wilhelm al II-lea, rege normand al Siciliei (d. 1189).

Decese 
 24 mai: David I, rege al Scoției (n. 1084).
 8 iulie: Papa Eugeniu al III-lea.
 16 august: Bernard de Tremelay, mare maestru al Ordinului templierilor, căzut în luptă.
 17 august: Eustace al IV-lea de Boulogne, fiul regelui Ștefan al Angliei (n. cca. 1130).
 20 august: Bernard de Clairvaux, teolog și doctrinar, sfânt al Bisericii catolice (n. 1090).

Nedatate 
februarie: Vladimirko, cneaz de Halici (n. ?)
 noiembrie: Al-Shahrastani, gânditor și teolog musulman (n. 1086)
 Anna Comnena, prințesă bizantină și cronicar (n. 1083).

Vezi și 
 Listă de conducători de stat din 1153

1153