alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1572



Események

Határozott dátumú események 
 április 1. – Kitör a németalföldi szabadságharc.
 május 14. – Pápává választják Ugo Buoncompagnit, Viesti püspökét, aki a XIII. Gergely nevet vette fel.
 július 7. – II. Zsigmond Ágost lengyel király halálával kihal a Jagelló-ház.
 július 30. – Egy török-tatár sereg Moszkva ellen vonulva, I. Devlet Giráj krími kán vezérletével, mikor Molodinál az oroszok útjukat állják.
 augusztus 3. – A törökök és a tatárok ismeretlen okokból pánikba esnek és fejvesztve menekülnek a molodi csatatérről. Ezzel megszűnik a Moszkvát fenyegető közvetlen veszély.
 augusztus 23-áról augusztus 24-ére virradóan a katolikus liga megrendezi a Szent Bertalan-éji vérfürdőt Párizsban és vidékén.
 október 27. – Fejérkövy István knini püspök kerül a veszprémi egyházmegye élére.

Határozatlan dátumú események 
 január – Parasztháború Horvátországban: Stubica környékén a parasztok fellázadnak az őket sanyargató földesúr és a helyi végvári kapitány ellen. Vezérük Gubecz Máté. A lázadás futótűzként terjed egész Horvát-Szlavónországon, átcsap Krajna és Stájerország területére.
 az év folyamán – 
 Francis Drake privatéri megbízást kap Erzsébet királynőtől. (Drake számára ez felhatalmazást jelentett arra, hogy a spanyol király birtokait fosztogassa.)
 Tycho Brahe egy szupernóvát kísért figyelemmel.

Az év témái

1572 a tudományban

1572 az irodalomban 
 Először publikálják Luís de Camões portugál költő A Lusiadák című hőskölteményét.

Születések 
 február 22. – Kollonich Siegfried Ferdinánd, dunáninneni főkapitány, a lévai és a lednicei uradalom, illetve Sárospatak birtokosa. († 1623)
 március 20. – Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem, Báthory István lengyel király unokaöccse († 1613)
 április 14. – Adam Tanner, osztrák jezsuita szerzetes, a matematika és filozófia professzora († 1632)
 június 11. – Ben Jonson, angol drámaíró, költő és színész († 1637)
 szeptember 27. – Francis van Aarssens, holland diplomata († 1641)
 november 8. – János Zsigmond, brandenburgi választófejedelem († 1619)
 november 25. – Daniel Sennert német kémikus, orvos, alkimista († 1637)
 december 31. – Go-Józei, a 107. japán császár († 1617)
 Bizonytalan dátum
 Go-Józei, a 107. japán császár († 1617)
 Johann Bayer, német jogász, csillagászati térképész († 1625)
 John Donne, angol költő († 1631)
 Thomas Tomkins, walesi származású angol zeneszerző († 1656)

Halálozások 
 július 7. – II. Zsigmond Ágost lengyel király (* 1520)
 augusztus 24. – Gaspard de Coligny francia tengernagy (* 1519)
 november 23. – Agnolo di Cosimo itáliai festőművész, költő (* 1503)
 május – Szegedi Kis István magyar református teológus (* 1505)

Jegyzetek 

 
16. század
1573



Események

Határozott dátumú események 
 február 9. – A Zágráb felmentésére érkező magyar hadak szétverik a horvát parasztok gyülevész seregét a Stubica melletti ütközetben, s a vezérüket is elfogják.
 február 15. – A zágrábi Szent Márk téren izzó vastrónra ültetve végzik ki Gubecz Máté horvát parasztvezért, az előző évben Horvát–Szlavónországban végigsöpört horvát parasztháború vezérét.

Határozatlan dátumú események 
 A Jagelló-ház kihalása miatt a lengyel rendek IV. Henrik francia királyt hívják meg a trónra, aki kiadja a Pacta Conventát.

Az év témái

1573 a tudományban

1573 az irodalomban

Születések 
 február 4. – Káldi György jezsuita atya, az első magyar katolikus bibliafordítás készítője († 1634)
 július 15. – Inigo Jones angol festő, rajzoló, díszlettervező és építész († 1652)

Halálozások 
 március 3. – II. Claude d’Aumale, a francia vallásháborúk katolikus pártjának egyik vezetője (* 1526)
 március 13. – Michel de L’Hospital francia kancellár, jogász, diplomata (* 1505 k.)
 június 15. – Verancsics Antal királyi helytartó, bíboros, diplomata, történetíró (*  1504)
 az év folyamán (április 2. után) - Koháry Imre végvári vitéz.

16. század
1575



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 8. – Bekes-pártiak közül 7 fővezért és 34 székelyt kivégeznek.
 december 14. – a lengyel nemesség a szultán által ajánlott Báthory Istvánt királlyá választja.

Határozatlan dátumú események 
 II. Frigyes dán király Tycho de Brahe-nak adományozza Hven szigetét, hogy ott csillagdát rendezzen be.
 Bekes Gáspár erdélyi trónkövetelő Kerelőszentpálnál vereséget szenved Báthory István fejedelemtől annak ellenére, hogy akcióját a közszékelyek felkelése is támogatta.

Az év témái

1575 az irodalomban

1575 a tudományban

Születések 
 április 26. – Medici Mária francia királyné († 1642)
 december 18. – Michelagnolo Galilei itáliai zeneszerző és lantjátékos, Galileo Galilei öccse († 1631)
 Nyéki Vörös Mátyás költő, kanonok († 1654)

Halálozások 
 március 11. – Matthias Flacius horvát evangélikus reformer (* 1520)
 március 15. – Annibale Padovano itáliai reneszánsz zeneszerző és orgonista (* 1527)
 március 24. – Joseph ben Ephraim Karo rabbi, jogtudós (* 1488)
 május 17. – Matthew Parker, Canterbury érseke (* 1504)
 szeptember 17. – Heinrich Bullinger svájci reformátor (* 1504)
Bizonytalan dátum
 Francisco de Ibarra Baszk születésű spanyol felfedező a mexikói Durango városának alapítója, Nueva Vizcaya kolónia kormányzója (* 1539 körül)
 Costanzo Varolio itáliai anatómus, XIII. Gergely pápa orvosa (* 1543)

Jegyzetek 

16. század
1576



Események

Határozott dátumú események 
 február 8. – A Jan Tarlo lublini vajda által vezetett lengyel küldöttség felajánlja Báthory Istvánnak a lengyel királyi és egyben a litván nagyfejedelmi címet.
 április 23. – Báthory István 500 lovas és 1000 gyalogos élén bevonul Krakkóba, a lengyel koronázó fővárosba.
 május 1. – A lengyel koronázópüspök, Stanisław Karnkowski nagy-lengyelországi (kujáviai) püspök Krakkóban királlyá koronázza Báthory István erdélyi fejedelmet.
 október 12. – Rudolf osztrák főherceg magyar királlyá koronázása.

Határozatlan dátumú események 
 május – A kolozsvári ötvöslegények munkabeszüntetéssel próbálnak helyzetükön javítani.
 az év folyamán – XIII. Gergely pápa Giovanni Facchinetti nicastroi püspököt nevezi ki Jeruzsálem pátriárkájává.

Az év témái

1576 a tudományban

1576 az irodalomban

Születések 
 május 27. – Caspar Schoppe német katolikus hitvitázó, filológus és diplomata († 1649)

Halálozások 
 szeptember 21. – Gerolamo Cardano olasz matematikus (* 1501)

Jegyzetek 

16. század
1577



Események

Határozott dátumú események 
 január 9. – A holland rendi gyűlés, az államtanács, illetve Holland és Zeeland tartományok képviselői aláírják az első brüsszeli uniót.
 április 21. – Erdélyi országgyűlés Tordán.
 szeptember 17. – III. Henrik francia király és a hugenották megkötik a bergerac-i szerződést.
 november 10. – A törökök a szikszói vásárról elrabolnak 200 szekérnyi árut, és 800 foglyot ejtenek.
 december 10. – A holland rendi gyűlés aláírja a második brüsszeli uniót.
 december 13. – Sir Francis Drake kihajózik Plymouthból és megkezdi világ körüli útját.

Határozatlan dátumú események 
 A Magyarország kormányzásával megbízott Ernő főherceg elnöklete alatt tanácskozást tartanak Bécsben a török elleni védelem korszerűsítéséről.
 Pestisjárvány a felvidéki bányavárosokban.
 Gutgesell Dávid vezetésével megindul a nyomda Bártfán.
 A Szent Koronát Rudolf császár Bécsből Prágába viteti.
 Debrecenben megjelenik az első magyar nyelvű számtankönyv, az Arithmetica

Az év témái

1577 a tudományban

1577 az irodalomban

Születések
 június 28. – Peter Paul Rubens flamand festőművész, Rembrandt mellett kora művészetének legjelentősebb alakja, a 17. századi flamand festészet egységes arculatának megteremtője († 1640)
 október 17. – Cristofano Allori itáliai festő († 1621)

Halálozások 
 január 19. – Forgách Ferenc humanista magyar főpap (* 1530 körül)

16. század
1578



Események 
 május 19. - A nagy budai lőporrobbanás.

Az év témái

1578 a tudományban

1578 az irodalomban

Születések 
 április 1. – William Harvey angol orvos, sebész, anatómiatanár († 1657)
 április 14. – III. Fülöp spanyol király († 1621)
 március 18. – Adam Elsheimer német festő († 1610)
 július 9. – II. Ferdinánd német-római császár, magyar és cseh király († 1637)

Halálozások 
 július 29. – Louis de Guise lotaringiai bíboros, a Sensi főegyházmegye érseke, később a Metzi egyházmegye püspöke (* 1527)
 augusztus 4. – I. Sebestyén portugál király (* 1554)
 szeptember 10. – Pierre Lescot francia építész (* 1515)

 
16. század
1579



Események

Határozott dátumú események 
 március 1. – XIII. Gergely pápa magyar papok képzésére kollégiumot alapít Rómában „Collegium Hungaricum” néven.
 április 1. – Báthory István lengyel király megalapítja a vilniusi egyetemet.

Határozatlan dátumú események 
 Báthory István fejedelem jezsuita tanintézetet létesít Kolozsmonostoron

Az év témái

1579 a tudományban

1579 az irodalomban

Születések 
 január 12. – Johan Baptista van Helmont flamand orvos, kémikus († 1644)
 február 9. – Johannes Meursius, holland klasszika-filológus († 1639)
 április 12. – François de Bassompierre, Haroué márkija, francia diplomata, marsall, heraldikai író († 1646)
 május 2. – Tokugava Hidetada, az Edo-kor első sógunja († 1632)
 július 2. – Janusz Radziwiłł, mágnás a Lengyel–Litván Unióban († 1620)
 július 13. – Arthur Dee, angol orvos és alkimista, John Dee fia († 1651)
 augusztus 1. – Luis Vélez de Guevara, spanyol író, drámaíró († 1644)
 augusztus 23. – Thomas Dempster, skót történész († 1625)
 október 4. – Guido Bentivoglio d'Aragona, itáliai bíboros, államférfi, történész († 1644)
 november 11. – Frans Snyders flamand festő († 1657)
 december 9. – Martin de Porres, perui szerzetes és szent († 1639)
Bizonytalan dátum
 John Fletcher, angol drámaíró († 1625)
 Frans Snyders, flamand festő († 1657)
 Ogilvie Szent János, eredeti nevén John Ogilvie skót jezsuita szerzetes, mártír († 1615)

Halálozások 
 május 6. – François de Montmorency, Montmorency hercege, Franciaország marsallja, a francia vallásháborúk mérsékelt katolikus (ún. „politikus”) pártjának vezetője (* 1530)
 május 13. – Gyulaffy László várkapitány (* 1520)
 november 7. – Bekes Gáspár erdélyi politikus és hadvezér, akit a róla elnevezett Bekes-halmon temetnek el Vilniusban (* 1520)
 november 15. – Dávid Ferenc, az Erdélyi Unitárius Egyház megalapítója (* 1510)

Jegyzetek 

16. század
1510



Események 
 az év folyamán –
július 5. – 
július 7. – 
 Szapolyai János tölti be az erdélyi vajda tisztét.
 
 
 A cambrai-i liga felbomlása. (A pápa átáll Velencéhez.)
 A portugálok elfoglalják Goát.

Az év témái

1510 a tudományban

1510 az irodalomban

Születések 
 Mikael Agricola finn tudós († 1557)
 Macunaga Hisahide japán hadúr († 1577)
 Oda Nobuhide japán hadúr († 1551)
 Andrea Gabrieli olasz zeneszerző († 1585 vagy 1586)
 Louis de Morales spanyol festőművész († 1586)
 Bernard de Palissy francia fajanszkészítő és író († 1589 körül)
 Ambroise Paré francia orvos († 1590)
 Aloysius Lilius, a Gergely-naptár feltalálója († 1576)

Halálozások 
 március 10. – Johann Geiler von Kaysersberg német hitszónok (* 1445)
 május 17. – Sandro Botticelli itáliai festőművész (* 1445)
 október – Giorgione da Castelfranco itáliai festőművész (* 1477 vagy 1478)

Jegyzetek 

16. század
1511



Események 
 Diego Velázquez és Hernán Cortés meghódítja Kubát. Velázquezt kinevezik kormányzónak.
 Lady Margaret Beaufort megalapítja a Cambridge-i egyetemet.
 Montesinos atya az indiánok védelmében prédikál Santo Domingóban, ez felháborítja a spanyolokat.

Az év témái

1511 a tudományban

1511 az irodalomban

Születések 
 június 18. – Bartolommeo Ammannati itáliai építész és szobrász († 1592)
 július 30. – Giorgio Vasari olasz építész, festő, író († 1574)
 november 15. – Johannes Secundus, németalföldi költő († 1536)
 Ippolito Medici Firenze uralkodója († 1535)
 Szervét Mihály spanyol teológus, orvos († 1553)

Halálozások 

február 11. – Charles d’Amboise de Chaumont francia admirális, marsall (*1472 k.)
16. század
1513



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – II. Keresztély Dánia és Norvégia királya lesz.
 március 11. – X. Leót pápává választják.
 március 27. – Juan Ponce de León spanyol felfedező megpillantja az észak-amerikai kontinenst (a mai Floridánál). (Először egy másik szigetnek hiszi.)
 április 2. – Ponce de León első európaiként partra száll Floridában.
 június 6. – A novarai csata. Svájci zsoldosok legyőzik a franciákat, és Milánó elhagyására kényszerítik őket. Massimiliano Sforza herceg visszatér Milánóba.
 augusztus 16. – A spurs-i csata: VIII. Henrik angol király serege legyőzi a Jacques de La Palice marsall vezette franciákat.
 augusztus 22. – VIII. Henrik elfoglalja Thérouanne-t.
 szeptember 9. – A flodden-mezei csata, a Thomas Howard, Surrey grófja vezette angol sereg legyőzi IV. Jakab skót király seregét. (A csatában a király is elesik. Jakab fia Rothesay hercege V. Jakab néven skót király lesz.)
 szeptember 25. – Vasco Núñez de Balboa először pillantja meg a Csendes-óceánt.
 október 7. – A la mottai csata. (A Ramon de Cardona vezette spanyol sereg legyőzi a velenceieket.)

Határozatlan dátumú események 
 március – Giovanni de’ Medici, Firenze ura lemond, utódja fivére, II. Giuliano. (Nemours hercege 1516-ig uralkodik.)
 december – XII. Lajos francia király békét köt a pápával és Spanyolországgal.
 az év folyamán – Niccolò Machiavelli elkészül a A fejedelem című művével. (Az értekezés csak a szerző 1527-es halála után jelent meg nyomtatásban.)

Az év témái

1513 a tudományban

1513 az irodalomban

Születések 
 június 10. – III. Louis, Montpensier hercege, francia hadvezér. († 1582)
 október 30. – Jacques Amyot francia fordító, püspök († 1593)

Halálozások 
 február 21. – II. Gyula pápa (* 1443)
 szeptember 9. – IV. Jakab skót király (* 1473)
 november 3. – Olmützi Ágoston csehországi alkancellár, humanista (* 1467)

Jegyzetek 

16. század
1514



Események

Határozott dátumú események 
 április 9. – Bakócz Tamás esztergomi érsek Rómából Budára érkezve meghirdeti a keresztes hadjáratot.
 április 16. – Frangepán Gergely kalocsai érsek kihirdeti egyházmegyéjében a keresztes hadjáratot.
 április 24. – Bakócz Tamás a keresztes sereg vezérévé Dózsa Györgyöt nevezi ki.
 május 9–10. – A pesti keresztesek túlnyomó többsége Dózsa vezetésével, a haditerveknek megfelelően elindul délkelet felé. (Cegléd, Tiszavarsány, Mezőtúr, Békés és Gyula érintésével május végére eljutnak Nagylakig.)
 május 15. – Bakócz Tamás – a földesurak és jobbágyaik között kialakult forrongásokról értesülve – leállítja a toborzást. (Parancsának Dózsa nem engedelmeskedett, és tovább vonult déli irányba.)
 május 18. – Dózsa György Cegléden kiáltványt ad ki, melyben felkelésre szólítja a magyarországi jobbágyságot.
 május 23. – Báthori István temesi ispán nemesi hadai rajtaütnek a Maroson átkelő parasztsereg előőrsein, és megsemmisítő vereséget mérnek rájuk.
 május 24.
 Éjjel Dózsa rágyújtatja a nagylaki várat a győzelmüket ünneplő urakra; az elfogott Csáky Miklós csanádi püspököt és több nemesurat karóba húzat, másokat keresztre feszíttetett.
 Bakócz újabb rendeletet ad ki, ezúttal már az egész hadjárat leállításáról és a sereg feloszlatásáról.
 június 6. – A parasztsereg elfoglalja Lippát.
 július 11. – A parasztsereg beveszi Solymos várát.
 július 15. – Szapolyai János Temesvár alatt megveri a várat ostromló parasztsereget, Dózsa Györgyöt és társait elfogják, majd kivégzik.
 augusztus 15. – II. Ulászló magyar király a – Csáky Miklós halálával megüresedett – csanádi püspökség élére Csaholy Ferencet nevezi ki.
 augusztus 23. – A csáldiráni csata, melyben az oszmán törökök döntő győzelmet aratnak a perzsa Szafavidák felett.
 október 18. – A magyar országgyűlésen törvénybe iktatják a jobbágyság röghözkötését.
 november 19. – II. Ulászló magyar király megerősíti Werbőczy István Hármas-könyvét.

Határozatlan dátumú események 
 március – XII. Lajos francia király békét köt I. Miksa német-római császárral.
 július – Anglia és Franciaország békét kötnek.
 az év folyamán
 Albrecht Dürer elkészíti híres „Melankólia I” metszetét.
 X. Leó pápa az addig független apátságokból létrehozza a magyar bencés kongregációt a pannonhalmi főapát vezetése alatt.
 Az oszmán hadak sikertelenül ostromolják Knint.

Az év témái

1514 a tudományban

1514 az irodalomban

Születések 
 március 8. – Amago Haruhisa japán szamuráj és hadúr († 1562)
 március 22. – Lorenzaccio de’ Medici, a Medici-család tagja († 1548)
 május 28. – Simazu Takahisa japán szamuráj és hadúr († 1571)
 december 31. – Andreas Vesalius németalföldi orvos, anatómus († 1564)

Halálozások 
 január 9. – Anna angol hercegnő és francia királyné (* 1477)
 július 20. – Dózsa György, az 1514-es parasztfelkelés vezére (* 1470)
 Dózsa Gergely parasztvezér
 Lőrinc pap parasztvezér

Jegyzetek 

16. század
1515



Események

Határozott dátumú események 
 július 19. – A bécsi királytalálkozón megerősítik a Habsburg–Jagelló házassági szerződést. (II. Ulászló magyar király gyermekei , Anna és Lajos Habsburg-házból házasodnak. Ulászló és Miksa császár kölcsönös örökösödési szerződést kötnek.)
 augusztus 23. – A csáldiráni csata. I. Iszmáíl perzsa sah vereséget szenved I. Szelim szultántól.
 szeptember 5. – Szelim serege ellenállás nélkül elfoglalja Perzsia fővárosát, Tebrizt, ám nem tudja megtartani.
 szeptember 13. – szeptember 14. – A marignanói csata: I. Ferenc francia király serege a velencei sereg segítségével legyőzi a svájciakat.
 október 8. – I. Ferenc újra elfoglalja Milánót és elűzi Massimiliano Sforza herceget.
 október 11. – I. Ferenc francia király felveszi a Milánó hercege címet (1521-ben elűzik).

Határozatlan dátumú események 
 június – I. Szelim oszmán szultán serege megtámadja Perzsiát.
 az év folyamán –
 Károly, I. Miksa német-római császár unokája Németalföld kormányzója lesz (1516-ban I. Károly néven Kasztília és Aragónia királya, 1519-ben német király, 1530-tól császár). 
 Svédország kinyilvánítja függetlenségét.
 Az Oszmán Birodalom meghódítja Kurdisztánt.
 az év végén – A török fegyverszünetet ajánl Budán II. Ulászlónak.

Az év témái

1515 a tudományban

1515 az irodalomban

Születések 
 szeptember 22. – Klevei Anna hercegnő, később VIII. Henrik angol király negyedik felesége († 1557)
 október 4. – ifj. Lucas Cranach német festő († 1586)
 október 29. – Vincenzio Maria Borghini itáliai bencés szerzetes († 1580)
 november 20. – Lotaringiai Mária, később V. Jakab skót király felesége, régense lányának I. Mária skót királynőnek († 1560)
 az év folyamán –
 Cypriano de Rore flamand zeneszerző († 1565)
 Musztafa oszmán herceg, Manisa kormányzója, I. Szulejmán oszmán szultán első fia († 1553)

Halálozások 
 január 1. – XII. Lajos francia király (* 1462)
 november 5. – Mariotto Albertinelli firenzei reneszánsz festő, Raffaello követője (* 1474)
 december 2. – Gonzalo Fernández de Córdoba spanyol hadvezér (* 1453)
 december 16. – Alfonso d’Albuquerque portugál admirális (* 1453)
 Nezahualpilli azték filozófus (* 1464)

Jegyzetek 

16. század
1516



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – Őrült Johanna az apja, II. (Katolikus) Ferdinánd halálával az Aragón Korona országainak a királynője is lesz (1504-től Kasztília királynője), de mentális betegsége miatt a fiával, I. (Habsburg) Károllyal közösen uralkodik (később V. Károly néven német-római császár). (Johanna királynő 1555-ben meghal, Károly pedig 1556-ban lemond. Ettől az időponttól kerül véglegesen egy kézbe Hispania két nagy királysága, bár az egységes Spanyolország létrejötte még hosszú évszázadok folyamatainak a hozadéka, hiszen Kasztília és Aragónia a különállásuk formai megnyilvánulásait később is makacsul őrizték.)
 március 13. – Apja, II. Ulászló halálával a mindössze kilenc esztendős II. Lajos foglalja el a magyar trónt. (Lajos 1526-ban elesik a mohácsi csatában.)
 március 19. – Székesfehérvárott eltemetik II. Ulászló magyar királyt az 1506-ban elhunyt – és kihantolt – feleségével, Candale-i Annával együtt.
 március 17. – II. Lorenzo de’ Medici uralkodásának kezdete Firenzében. (A városállamot 1519-ig vezeti.)
 július – I. Szelim török szultán hadat üzen a mamelukoknak és meghódítja Szíriát.
 augusztus 13. – Békekötés Franciaország és Hispania királyságai, Kasztília és Aragónia között. (A franciák elismerik Károly jogát Nápolyra, a spanyolok cserébe elismerik a franciák uralmát Milánóban.)
 augusztus 24. – A rákosi országgyűlés Szapolyait választja kormányzóvá, erre az országgyűlést Budára rendelik át. A nemesség megostromolja a várat, Tomori Pál azonban szétkergeti az ostromlókat.
 október 28. – A Yaunis Khan-i csata. A Szinán pasa nagyvezír vezette török sereg Gáza mellett győzelmet arat a mamelukok felett.
 december 4. – A brüsszeli béke Franciaország és a Német-római Birodalom között.

Határozatlan dátumú események 
 április – A rákosi országgyűlés teljes jogú uralkodóvá nyilvánítja II. Ulászló fiát, II. Lajost.
 az év folyamán – 
 A Merdzs-Dabiki csata. A törökök legyőzik a mamelukokat, akik elhagyják Szíriát.
 Juan Díaz de Solís felfedezi a La Plata folyót Dél-Amerikában.
 Rotterdami Erasmus kiadja az Újszövetség eredeti görög szövegét.

Az év témái

1516 a tudományban

1516 az irodalomban

Születések 
 február 18. – I. Mária angol királynő († 1558)
 március 26. – Conrad Gessner svájci természettudós, zoológus, botanikus († 1565)

Halálozások 
 január 25. – II. Ferdinánd aragóniai király (* 1452)
 március 13. – II. Ulászló magyar király (* 1456)
 március 17. – Giuliano de’ Medici, Nemours hercege, Firenze ura (* 1479)
 május 17. – III. János navarrai király (* 1469 k.)
 augusztus 9. – Hieronymus Bosch németalföldi festő (* 1450 körül)

Jegyzetek 

16. század
1517



Események

Határozott dátumú események 
 október 31. – Luther Márton Wittenbergben nyilvánosságra hozza a búcsúval kapcsolatos visszaélésekkel szemben írott 95 tételét. (Ezt az eseményt szokás a reformáció kezdetének tekinteni.)

Határozatlan dátumú események 
 május – A törökök Jajcát ostromolják, de Beriszló Péter és Zrínyi Miklós felmentik a várat.
 az év folyamán –
 X. Leó pápa megerősíti az Aranygyapjas rendet.
 Werbőczy István Bécsben kinyomtatja a Tripartitumot.
 I. Ferenc francia király megvásárolja Leonardo da Vinci egyik főművét, a Mona Lisát.
 Egyiptom és Hidzsáz oszmán uralom alá kerül, ennek okán I. Szelim felveszi a kalifa címet.
 Megalapítják Franciscopolis városát, más néven Le Havre-t.

Az év témái

1517 a tudományban

1517 az irodalomban

Születések 
 június 18. – Ógimacsi japán császár († 1593)
 július 10. – Odet de Coligny, másképp (Châtillon) bíboros, Coligny admirális fivére, Toulouse érseke, Beauvais püspöke, pair, később a hugenották egyik vezére († 1571)

Halálozások

Jegyzetek 

16. század
1518



Események

Határozott dátumú események 
 március 2. – II. Lorenzo de’ Medici Amboise-ban nőül veszi Madeleine de la Tour d’Auvergne-t.

Határozatlan dátumú események 
 április – A heidelbergi disputa. (Az ágostonos kongregáció gyűlésén Luther Márton lehetőséget kapott nézeteinek ismertetésére, elsősorban a kiközösítésről.)
 az év közepe – Albert mainzi érsek és a domonkos szerzetesrend feljelenti Luther Mártont X. Leó pápánál, aki azonban – az Ágoston-rendiek és a domonkosok civódásának tartva – nem akar komolyan foglalkozni az üggyel, de I. Miksa császár közbenjárására mégis arra kötelezi, hogy jelenjen meg a pápai bíróság előtt.
 október – Augsburgban Thomas Cajetan pápai legátus hallgatja ki a kúria elé idézett Luthert, aki megtagadja tézisei visszavonását, és megszökik a városból.
 az év folyamán – Gyulán fürdőt építenek, amit később a törökök továbbfejlesztettek. (Ez a 17. században többször is leégett, végül eredeti céljaira nem is építették újjá. 1832-ben emeletet húztak rá és iskola lett.)

Az év témái

1518 a tudományban

1518 az irodalomban

Születések 
 április 22. – Antoine de Bourbon francia arisztokrata, Navarra társuralkodója, a vallásháborúk többször pártot cserélt hadvezére († 1562)
 szeptember 29. – Jacopo Tintoretto olasz festő († 1594)

Halálozások 
 augusztus 16. – Loyset Compère, francia zeneszerző (* 1445)
 augusztus 27. – Ifjabb Aragóniai Johanna, nápolyi királyi hercegnő, majd házassága révén nápolyi királyné (* 1478)
 november 20. – Pierre de la Rue, francia-flamand reneszánsz zeneszerző és énekes (* 1452)
 november 24. – Vannozza de Cattanei, Cattanei grófnője, VI. Sándor pápa egyik szeretője (* 1442)
 december 5. – Gian Giacomo Trivulzio, itáliai arisztokrata és zsoldosvezér, Franciaország marsallja (* 1440 vagy 41)
Bizonytalan dátum
 Kabir, indiai misztikus költő (* 1440)
 Arudzs Barbarossa, ottomán kalóz (* 1474 körül)

Jegyzetek 

16. század
1519



Események 
 január 25. – E napra Pestre országgyűlést hirdettek.
 március 8. – Az elhunyt Perényi Imre helyett ecsedi Báthori Istvánt választják nádorrá.
 június 17. – Brandenburgi János feleségül veszi Foix Germána özvegy aragón királynét.
 június 27. – július 16. – A lipcsei disputa Luther Márton, Andreas Karlstadt és Johann Eck között
 augusztus 15. – Panamaváros alapítása
 szeptember 20. – Magellán föld körüli expedícióra indul
 Hernán Cortés partra száll Közép-Amerikában, hogy megdöntse az Azték Birodalmat.

Az év témái

1519 a tudományban

1519 az irodalomban

Születések 
 január 18. – Jagelló Izabella magyar királyné, erdélyi kormányzó († 1559)
 február 24. – François de Guise, francia katolikus főnemes, politikus és hadvezér († 1563)
 április 13. – Medici Katalin, francia királyné († 1589)
 június 12. ‑ I. Cosimo de’ Medici, Firenze hercege († 1574)

Halálozások 
 január 12. – I. Miksa német-római császár (* 1459)
 január 15. – Vasco Núñez de Balboa felfedezője (* 1475)
 február 5. – Perényi Imre nádor
 május 2. – Leonardo da Vinci, itáliai festő, szobrász, tudós (* 1452)
 május 4. – II. Lorenzo de’ Medici, Firenze ura, Urbino hercege (* 1492)
 június 11. – Stephan Stieröchsel gyulafehérvári kanonok, erdélyi történetíró (* 1485)
 június 24. – Lucrezia Borgia, VI. Sándor pápa (Rodrigo Borgia) leánya (* 1480)

16. század
1500



Események 
1500 a 15. század utolsó éve.

Határozott dátumú események 
 január 5. – Ludovico Sforza visszafoglalja Milánót, de a franciák újra elűzik.
 április 3. – VI. Sándor pápa engedélyezi II. Ulászló magyar király és Aragóniai Beatrix házasságának felbontását.
 április 22. – Pedro Álvares Cabral portugál hajós felfedezi Brazília partvidékét és a területet Portugália birtokává nyilvánítja.
 augusztus 9. - VI. Sándor pápa, a jubileumi szentévben elrendeli, hogy az egész keresztény világban, minden templomban délben harangozzanak
 november 11. – A granadai egyezményben XII. Lajos francia király és II. Aragóniai Ferdinánd felosztja egymás között a Nápolyi Királyságot.
 november 16. – Go-Kasivabara japán császár trónra lépése.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán 
 Európa népessége eléri a 60 milliót.
 Kitör a háború Moszkva és Litván Nagyfejedelemség között;
 VI. Sándor pápa keresztes hadjáratot hirdet a törökök ellen; 
 A hemmingstedti csatában János dán király serege vereséget szenved a dietmarscheni szabad parasztok seregétől.
 A második lepantói csatában a Kemal Reis vezette török flotta legyőzi a velenceieket.
 Diogo Dias portugál hajós felfedezi Madagaszkár szigetét.
 Elkészül a legrégibb magyar csízió, versbe szedett naptár.

1500 a tudományban

Születések 
 február 24. – Habsburg V. Károly (†1558)
 április 23. - Alexander Ales, skót teológus († 1565)
 november 3. – Benvenuto Cellini olasz szobrász, festő, író († 1571).
 II. Federico Gonzaga Mantova hercege († 1540).
 Hürrem, rutén származású oszmán válide, Nagy Szulejmán felesége († 1558)

Halálozások 
 május 29.
 Bartolomeu Dias portugál hajós (* 1450 körül)
 Thomas Rotherham yorki érsek (* 1423)
 július 19. – Mihály, Portugália, Kasztília és Aragónia trónörököse, I. Mánuel portugál király és Aragóniai Izabella asztúriai hercegnő fiaként I. Izabella kasztíliai királynő és II. Ferdinánd aragóniai király unokája (* 1498)
 augusztus - Aragóniai Alfonz, Bisceglie hercege, II. Alfonz nápolyi király törvénytelen fia (* 1481)

Jegyzetek 

15. század
1501



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 2. – XII. Lajos francia király elfoglalja Nápolyt és elűzi IV. Frigyes nápolyi királyt. (1503-ban kénytelen kivonulni.)
 október 2. – Leonardo Loredan velencei dózse megválasztása. (A városállam vezetője 1521-ig uralkodik.)
 november 14. – Artúr walesi herceg és Aragóniai Katalin esküvője. (A frigy rövid életűnek bizonyult, ugyanis Artúr „izzadós kórba” esett és 1502 áprilisában meghalt.)

Határozatlan dátumú események 
 október – Sándor lengyel király trónra lépése.
 az év folyamán – 
 XII. Lajos francia király rendelete a zsidók kötelező kikeresztelkedéséről vagy kiköltözéséről.
 Corvin János szétveri a Jajcát ostromló török sereget.
 Iszmáil sah megalapítja a Szafavida Birodalmat a mai Észak-Iránban.
 Johannes Aventinus német tudós pontos méreteket ad a Fertő tóról, s ezekből arra lehet következtetni, hogy a tó a 16. század elején érte el eddigi ismert legnagyobb kiterjedését.
 Corvin János a kezén maradt sziléziai kis Opavai (troppaui) Hercegséget magyarországi uradalmakra cserélte II. Ulászló magyar és cseh királlyal.

Az év témái

1501 a tudományban

1501 az irodalomban

Születések 
 május 6. – Marcello Cervini, később II. Marcell pápa († 1555)
 november 24. – Gerolamo Cardano, olasz természettudós († 1576)
 Pedro de Mendoza, konkvisztádor († 1537)

Halálozások 
 június 17. – I. János Albert lengyel király (* 1459)

Jegyzetek 

16. század
1503



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – A kasztíliai Sevilla különleges jogokat kap az újvilággal való kereskedelemre.
 április 21. – A cerignolai csata, az aragóniai sereg Gonzalo Fernández de Cordoba parancsnoksága alatt legyőzi a franciákat. A csatában a francia hadvezér Nemours hercege is elesik. Az első csata a történelemben, melyben kis erők puskapor használatával győztek.
 május 10. – Kolumbusz Kristóf felfedezi a Kajmán-szigeteket és az ott talált számos tengeri teknősről Las Tortugasnak nevezi el.
 május 13. Nápolyt elfoglalják a spanyolok. Ezzel vége XII. Lajos francia király nápolyi uralkodásának, II. Ferdinánd aragóniai király lép a nápolyi trónra.
 augusztus 8. – IV. Jakab skót király házassága Tudor Margittal, VII. Henrik angol király idősebb lányával Edinburgh-ben.
 augusztus 18. – Az esti órákban – feltehetően maláriában – meghal VI. Sándor pápa. (Az egyházfő hirtelen halála után összeomlik a Borgiák gigantikus hatalmi építménye.)
 november 2. – Kolumbusz Kristóf felfedezi Panamát, melyet Portobello-nak nevez el.
 szeptember 22. – Francesco Todeschini Piccolominit III. Piusz néven pápává választják, de október 18-án meghal.
 december 11. – II. Gyula pápa megerősíti Frangepán Gergelyt a kalocsai érseki székben.
 december 29. – A gariglianói csata. (A Cordoba vezette spanyolok legyőzik a Saluzzo márki vezette francia–itáliai sereget. A franciák visszavonulnak Gaetáig.)

Határozatlan dátumú események 
 Giuliano della Roverét II. Gyula néven pápává választják.
 A ruvói csata a spanyolok és franciák között Itáliában.
 Vasco da Gama megalapítja Indiában az első portugál erődöt Kochinál.
 Mariotto Albertinelli megfesti fő művét, az Angyali üdvözletet.

Az év témái

1503 a tudományban

1503 az irodalomban

Születések 
 január 11. – Parmigianino, Itáliai festő és grafikus († 1540)
 március 10. – I. (Habsburg) Ferdinánd német-római császár, magyar, cseh és horvát király († 1564)
április 25. – II. Henrik navarrai király († 1555)
 július 23. –  Jagelló Anna magyar királyné, Habsburg (I.) Ferdinánd felesége, valamint II. Ulászló magyar király és Candale-i Anna lánya († 1547)
 augusztus 12. – III. Keresztély dán és norvég király († 1559)
október 23. – Portugáliai Izabella német-római császárné († 1539)
 november 17. – Agnolo di Cosimo itáliai festőművész († 1572)
 november 19. – Pier Luigi Farnese Parma és Piacenza hercege († 1547)
 december 14. – Nostradamus újkori orvos, látnok († 1566)
 Sir Thomas Wyatt, költő és nagykövet VIII. Henrik angol király szolgálatában († 1542)
 Robert Estienne, párizsi nyomdász, az első nyomdász aki számozott szakaszokra osztva nyomtatta ki a Bibliát († 1559)

Halálozások 
 február 11. – Yorki Erzsébet, VII. Henrik angol király felesége (* 1465)
 április 28. – Louis d’Armagnac-Nemours francia herceg, nápolyi alkirály (* 1472)
 június 6. – Andreas Proles, német református teológus (* 1429)
 augusztus 18. – VI. Sándor pápa (* 1431)
 október 18. – III. Piusz pápa (* 1439)
 november 23. – Yorki Margit burgundi hercegné, IV. Eduárd angol király nővére (* 1446)
 december 28. – II. Piero de’ Medici, Firenze ura (* 1471)

Jegyzetek 

16. század
1504



Események

Határozott dátumú események 
 január 9. – II. Ulászló magyar király szélütést kap.
 január 27. – II. Lajos saluzzói őrgróf halálával az özvegye, Foix-Candale-i Margit saluzzói őrgrófné régensként átveszi az uralmat az őrgrófság felett kiskorú fia, Mihály Antal saluzzói őrgróf nevében. (Margit uralkodik 1526-ig, a lemondásáig a fiával együtt, míg a fia, Mihály Antal 1526-tól egyedül a haláláig, 1528-ig.)
 január 31. – Franciaország átengedi Nápolyt Aragóniának, II. Ferdinánd aragóniai király a Nápolyi Királyság királya lesz III. Ferdinánd néven. 
 február 29. – Kolumbusz Kristóf csillagászati ismereteit használja fel egy holdfogyatkozás során, hogy meggyőzze az indián bennszülötteket arról, hogy őt kell szolgálniuk.
 szeptember 10. – III. (Jó) Károly savoyai herceg trónra lépése. (II. Filibert öccse, 1553-ban ehunyt.)
 november 26. – Kasztíliai Izabella halála után a lánya, II. (Őrült) Johanna örökli a kasztíliai trónt. (1504-től 1506-ig a távollétében az apja, II. Ferdinánd aragóniai király vitte az államügyeket. 1506-ban rövid ideig férjével, Habsburg (Szép) Fülöp főherceggel együtt uralkodott annak haláláig. 1507-től "őrültsége" miatt apja, II. Ferdinánd aragóniai király kineveztette magát régensnek a lánya helyett, majd Ferdinánd halála (1516) után Johanna elsőszülött fia, Habsburg Károly főherceg szintén csak a régensi címet viselte anyja mellett. A királynő névlegesen haláláig, 1555-ig uralkodott.)

Határozatlan dátumú események 
 április – A magyar országgyűlés Perényi Imrét választja nádorrá. Törvényt hoz arról, hogy jobbágynak tilos a halászat és vadászat.
 az év folyamán –
 Michelangelo Buonarroti befejezi Dávid című szobrát – a szobrot augusztus 8-án felállítják Firenzében.
 III. István moldvai fejedelem háborúja az Oszmán Birodalom és Lengyelország ellen.
 Bábur megostromolja és elfoglalja Kabult.
 Kolumbusz Kristóf visszatér Spanyolországba negyedik útjáról, melyen felfedezte Közép-Amerika partjait a mai Belize és Panama között.

Az év témái

1504 a tudományban

1504 az irodalomban

Születések 
 január 17. – V. Piusz pápa († 1572)
 május 29. – Verancsics Antal királyi helytartó, bíboros, diplomata, történetíró († 1573)
 július 18. – Heinrich Bullinger svájci reformátor († 1575)
 augusztus 6. – Matthew Parker, Canterbury érseke († 1575)

Halálozások 
 január 27. – II. Lajos saluzzói őrgróf (* 1438)
 július 2. – III. (Nagy) István moldvai fejedelem (* 1433)
 július 29. – Thomas Stanley, Derby első lordja (* 1435)
 szeptember 9. – IV. Frigyes nápolyi király (* 1452)
 szeptember 10. – II. Filibert savoyai herceg (* 1480)
 október 12. – Corvin János horvát-szlavón bán, Mátyás király természetes fia (* 1473)
 november 26. – Katolikus Izabella, Kasztília királynője, II. (Aragóniai) Ferdinánd felesége, Aragóniai Katalin angol királyné anyja, Kolumbusz Kristóf fő támogatója (* 1451)
 Domenico Maria Novara da Ferrara, csillagász, Kopernikusz tanára (* 1454)

Jegyzetek 

16. század
1505



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – I. Alfonz Este Modena, Reggio és Ferrara hercege (I. Ercole fia) uralkodásának kezdete. (1510-ben elveszíti Modenát, 1512-ben elveszíti Reggiót, 1527-ben visszaszerzi Modenát, 1533-ban visszaszerzi Reggiót, 1534-ig uralkodik.)
 július 17. – Luther Márton – apja akarata ellenére – megszakítja jogi tanulmányait és belép az erfurti az Ágoston-rendi kolostorba.
 október 19. – II. Ferdinánd aragóniai király eljegyzi Foix Germána navarrai királyi hercegnőt Blois-ban.

Határozatlan dátumú események 
 az évfolyamán –
 A Rákosi végzés kibocsátása. (A szabad királyválasztás érdekében megfogalmazott okirat a rákosi országgyűlésen kimondta: ha II. Ulászló fiú utód nélkül halna meg, akkor a magyarok idegen királyt nem választhatnak. A Werbőczy István vezette köznemesi párt hitet tett a szabad királyválasztás és a nemzeti királyság mellett. Az 1505-ös rákosi országgyűlés határozatának bevezetője a haza közös védelmének kötelezettségéről szól.)
 Sándor lengyel király kiadja „Nihil novi” rendeletét, s ezzel Lengyelország nemesi köztársaság lesz. (Megerősíti a Łaski-statútumot is, az első egységes lengyel törvénygyűjteményt.)
 A Cambridge-i egyetem alapítása.
 III. Vaszilij moszkvai nagyfejedelem trónra lépése
 Az arabok partra szállnak a Comore-szigeteken.
 Judah Abravanel a nápolyi alkirály személyi pszichológusa lesz.
 A spanyolok elfoglalják a Tlemceni Királysághoz tartozó Mersz el-Kebir algériai várost.

Az év témái

1505 a tudományban

1505 az irodalomban

Születések 
 január 13. – II. Joachim brandenburgi választófejedelem († 1571)
 Michel de L’Hospital francia kancellár, jogász, diplomata († 1573)
 Szegedi Kis István magyar református teológus († 1572)

Halálozások 
 október 27. – III. Iván moszkvai nagyfejedelem, minden oroszok hercege (* 1440)
 az év nyarán – Ernuszt Zsigmond pécsi püspök (* 1445 körül)

Jegyzetek 

16. század
1506



Események

Határozott dátumú események 
 március 22. – II. Ferdinánd aragóniai király feleségül veszi Foix Germána navarrai királyi hercegnőt a valenciai Déniában.
 május – II. Ulászló hadat üzen I. Miksának, mivel az betört a nyugati határszélre.
 július 12. – IV. (Habsburg) Fülöp burgundi herceget, ausztriai főherceget (II. (Őrült) Johanna férjét) a Kasztília Gyűlés (Cortes) Valladolidban I. Fülöp néven Kasztília társuralkodójává választja (szeptember 25-én meghal).
 július 26. – Gyermekágyi láz következtében meghal Candale-i Anna magyar királyné, II. Ulászló hitvese. (Fiának, Lajosnak július 1-jén adott életet.) 
 szeptember 25. – Őrült Johanna kasztíliai királynő férje halálával egyedül uralkodik Kasztíliában (1509-től névlegesen)
 november 11. – II. Gyula pápa csapatai élén bevonul Bolognába.

Határozatlan dátumú események 
 március – II. Ulászló magyar király az országgyűlés határozata ellenére leányával eljegyezi Habsburg Ferdinándot, születendő fiával pedig Ferdinánd nővérét, Mária főhercegnőt.
 az év folyamán –
 A fellázadt székelyek Marosvásárhelynél megverik Tomori Pál seregét.
 Leonardo da Vinci befejezi Mona Lisa című művét.
 Hernán Cortés, konkvisztádor megérkezik Amerikába Santo Domingo városába Hispaniola szigetén (22 éves).
 Kolozsvár szabad vásártartási jogot kap
 Megjelenik nyomtatásban a Łaski-statútum, az első egységes lengyel törvénygyűjtemény. (A mű az első képpel illusztrált lengyel könyv.)
 Luther Mártont diakónussá szentelik.

Az év témái

1506 a tudományban

1506 az irodalomban

Születések 
 április 7. – Xavéri Szent Ferenc, jezsuita szent († 1552)
 július 1. – II. Lajos magyar király († 1526)

Halálozások 
 május 20. – Kolumbusz Kristóf Amerika felfedezője (* 1451)
 július 26. – Candale-i Anna magyar királyné Budán (* 1484)
 augusztus 19. – Sándor lengyel király, Litvánia nagyhercege (* 1461)
 szeptember 25. – I. (Habsburg) Fülöp kasztíliai király, IV. Fülöp néven Burgundia hercege, ausztriai főherceg (* 1478)

Jegyzetek 

 
16. század
1507



Események

Határozott dátumú események 
 április 4. – Luther Mártont áldozópappá szentelik fel. (Első miséjét május 2-án, kantate vasárnapján tartja.)
 november 3. – Leonardo da Vincit egy gazdag firenzei polgár, Francesco del Giocondo megbízza felesége, Lisa Gerardini lefestésével. (A képet ma Mona Lisaként ismerjük.)

Határozatlan dátumú események 
 április – A rákosi országgyűlés Szapolyai Jánost főkapitánnyá választja és szövetséget köt I. Zsigmond lengyel királlyal.
 az év folyamán –
 II. Ulászló szerződést köt I. Miksával.
 II. Ulászló – Perényi Imre nádor ráhatására – leváltja hivatalából a Horvátországban népszerű Both András horvát–szlavón bánt.
 Martin Waldseemüller térképén először nevezi ''Amerikának az új földrészt.

Az év témái

1507 a tudományban

1507 az irodalomban

Születések 
 október 29. – Fernando Álvarez de Toledo y Pimentel, Alba III. hercege, spanyol hadvezér († 1582)
 december 18. – Oucsi Jositaka, japán hadúr († 1551)
 Boleyn Anna – VIII. Henrik angol király második felesége († 1536)

Halálozások 
 március 12. – Cesare Borgia bíboros, VI. Sándor pápa fia (* 1475)
 július 29. – Martin Behaim tengerész, geográfus (* 1459)

Jegyzetek 

16. század
1508



Események

Határozott dátumú események 
 február 10. – A pápa hozzájárul, hogy I. Miksa koronázás nélkül a választott német-római császár címet viselje. (III. Frigyes fia 1519-ig uralkodik.)
 december 10. – II. Gyula pápa, I. Miksa német-római császár, XII. Lajos francia király és II. Ferdinánd aragóniai király megköti a cambrai-i liga néven ismertté vált szövetséget. (Látszólag a törökök ellen irányult, valójában azonban a Velencei Köztársaság megtámadását és birtokainak felosztását célozta.)

Határozatlan dátumú események 
 II. Lajos magyar király megkoronázása még apja életében. (1516-tól tényleges uralkodó, 1526-ban elesik a mohácsi csatában.)
 1508-ban pestisjárvány pusztított Magyarországon.

Az év témái

1508 a tudományban

1508 az irodalomban

Születések 
 április 3. – Jean Daurat francia költő († 1588)
 április 5. – II. Ercole Este Modena, Reggio és Ferrara hercege († 1559)
 június 9. – Primož Trubar, az első szlovén nyelvű nyomtatott könyv szerzője († 1586)
 november 30. – Andrea Palladio észak-itáliai reneszánsz építész († 1580)

Halálozások 
 május 27. – Ludovico Sforza, Milánó korábbi hercege (* 1452)
 Isaac Abrabanel zsidó filozófus és teológus (* 1437)

Jegyzetek 

16. század
1509



Események 
 Első török–portugál háború (1509) Indiában 
 február 2. – A diui csata: a portugálok legyőzik a török flottát és az azt támogató indiaiakat és egyiptomiakat, valamint más hajókat. Portugál hódítás kezdete Indiában.
 április 22. – VIII. Henrik angol király trónra lépése.
 április 27. – II. Gyula pápa kiközösíti Velencét.
 május 14. – Az agnadellói csata. A francia csapatok legyőzik a velencei sereget.
 június 11. – VIII. Henrik angol király házassága Aragóniai Katalinnal.
 június 24. – VIII. Henrik angol király és felesége koronázási szertartása.

Az év témái

1509 a tudományban

1509 az irodalomban

Születések 
 május 3. – János, II. Ferdinánd aragóniai királynak és második feleségének, Foix Germána navarrai infánsnőnek az egyetlen gyermeke († 1509)
 július 10. – Kálvin János a kálvinizmus alapítója († 1564)
 Nicolas Bacon angol politikus († 1579)
 Jane Seymour VIII. Henrik angol király harmadik felesége († 1537)

Halálozások 
 április 21. – VII. Henrik angol király (* 1457)
 május 3. – János, II. Ferdinánd aragóniai királynak és második feleségének, Foix Germána navarrai infánsnőnek az egyetlen gyermeke (* 1509)
 június 29. – Margaret Beaufort, VII. Henrik angol király anyja (* 1443)

16. század
1495



Események

Határozott dátumú események 
 január 23. – II. Alfonz nápolyi király lemond fia, Ferdinánd javára (február 22-én a franciák elűzik).
 február 22. – VIII. Károly francia király bevonul Nápolyba, hogy elfoglalja a város trónját. Néhány hónappal később elhatározza, hogy visszatér Franciaországba seregének nagy részével együtt. Unokatestvérét Gilbertet, Montpensier grófját alkirályként hagyja hátra.
 április 25. – a zalaszántói alispán és a szolgabíró bizonyságlevelet adnak ki arról a hatalmaskodásról, melyet Foki Kálmán, György nevű rokonával, gersei Pethő János egyik szántói jobbágyán, a vindornyalaki szőlőben elkövetett.
 május 26. – A Hernández Gonzalo de Cordoba vezette spanyol sereg partra száll Calabriában azzal a céllal, hogy elűzze a franciákat és II. Ferdinánd nápolyi királyt visszahelyezi a trónra.
 június 28. – A seminarai csatában Cordoba és Ferdinánd serege legyőzi a Bernard Stuart vezette francia sereget.
 július 6. – A fornovói csatában a Gian Francisco Gonzaga mantuai őrgróf vezette egyesült milánói–velencei erők legyőzték a francia király seregét és ezzel kiűzik Itáliából.
 július 7. – II. Ferdinánd nápolyi király újra elfoglalja trónját (1496-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Oroszország Karélián át megtámadja Svédországot, de Viborgnál vereséget szenved.
 A wormsi birodalmi gyűlésen I. Miksa császár módosítja a birodalmi alkotmányt.
 II. Ulászló magyar király serege beveszi Újlaki Lőrinc erősségeinek nagy részét.
 Wyngarthi Geréb Péter országbíró a zalai apátságot utasítja, hogy Gersei Pethő Miklós és János panaszát vizsgálja meg. Ugyanis ezek panaszt emeltek II. Ulászló király előtt, hogy János veszprémi püspök – nem tudni milyen okból -, familiárisát, Gáspár és Tamás sümegi várnagyokat és többek között laki Hertelendy Mátyás a Zala vármegyei Thadika vára ellen küldötte, akik fegyveresen megtámadták a várat, és Gersei Pethő Miklóst, és Jánost halálra keresték. Amikor is a panaszosok kérik, hogy az igazság kiderítése végett küldessék ki néhány királyi ember, akik szólítsák fel a veszprémi püspököt - s a többi résztvevőt -, hogy az ügy megvizsgálására jelenjenek meg.
 Az első írásos adat arról, hogy Egerben meleg vizes fürdő működik.
 Corvin János kénytelen lemondani hangzatos szlavón hercegi címéről, cserébe a dalmát-horvát-szlavón bánságért.

Az év témái

1495 a tudományban

Születések 
 március 6. - Luigi Alamanni, itáliai költő és államférfi († 1556)
 március 8. - Istenes Szent János, azaz São João de Deus, eredeti nevén João Cidade Duarte portugál születésű szerzetes, az Irgalmas Rend alapítójának tekintik († 1556)
 április 16. - Petrus Apianus, német humanist tudós, matematikus, kartográfus, csillagász († 1552)
 november 21. - John Bale, angol püspök, történész († 1563)
 december 5. - Nicolas Cleynaerts, flamand grammatikus († 1563)
Bizonytalan dátum
 Robert Barnes, angol vallási reformer, mártir († 1540)

Halálozások 
 március 6. - Dzsem Oszmán herceg (* 1459)
 szeptember 14. – Tudor Erzsébet, VII. Henrik angol király és Yorki Erzsébet lánya
 október 25. – II. János portugál király (* 1455)
 november 19. – II. Alfonz nápolyi király (* 1448)

Jegyzetek 

15. század
1496



Események

Határozott dátumú események 
 január 3. – Leonardo da Vinci sikertelenül kísérletezik maga készítette repülő szerkezetével.
 március 10. – Kolumbusz Kristóf Hispaniola szigetéről visszatér Spanyolországba befejezve második felfedezőútját a nyugati féltekén.
 április 16. – Károly János Amadé savoyai herceg halála, II. Fülöp savoyai herceg trónra lépése. (Lajos herceg fia, 1497-ig uralkodik.)
 október 7. – IV. Frigyesnek, I. Ferdinánd nápolyi király fiának trónra lépése. (Frigyest 1501-ben a franciák megfosztják trónjától.)

Határozatlan dátumú események 
 július – A Gonzalo Hernández de Cordoba vezette spanyol sereg ostrom után elfoglalja Atellát. (A foglyok között van Nápoly francia alkirálya is.)
 az év folyamán –
 Ellentét tör ki Szapolyai János és Corvin János között birtokaik miatt, de kibékülnek egymással. (Corvin János lemond a horvát-szlavón bánságról.)
 Corvin János feleségül veszi Frangepán Beatrix grófnőt, akinek apjával és további horvát főurakkal együtt összeesküvést szőtt Ulászló király ellen. (A magyar udvar csírájában elfojtotta a szervezkedést.)
 II. Ulászló az országgyűlés határozatára börtönbe veti Ernuszt Zsigmond kincstárnokot.
 A cambridge-i egyetem alapítása.

Születések 
 május 12. – I. Gusztáv svéd király († 1560)
 október 20. – Claude de Guise, a Guise-ház alapítója, Guise első hercege, francia hadvezér († 1550)

Halálozások 
 április 16. – II. Károly János Amadeus savoyai herceg (* 1489)
 október 7. – II. Ferdinánd nápolyi király (* 1467)
 november 1. – Filippo Buonaccorsi olasz író (* ismeretlen)

Jegyzetek 

15. század
Kücsük-kajnardzsi béke

A kücsük-kajnardzsi béke az 1768–1774 közti orosz–török háborút lezáró békekötés, amelyet 1774. július 21-én Kücsük-Kajnardzsiban (ma Kajnardzsa [Кайнарджа], Bulgária) kötött a két hadviselő fél, az Orosz Birodalom és az Oszmán Birodalom.

A béke értelmében az Oszmán Birodalom kénytelen volt elismerni az addig fennhatósága alatt tartott Krími Tatár Kánság függetlenségét, valamint az Orosz Birodalom védnökségét Moldova és Havasalföld felett. Az oroszok kijáratot kaptak a Fekete-tengerre, hozzájuk került a Kercs-félsziget, valamint a Dnyeper és Déli-Bug folyók közti terület.

A béke továbbá lehetővé tette az Oszmán Birodalom keresztény alattvalóinak, hogy orosz zászló alatt hajózzanak – ezt a görögök ki is használták nagy kereskedelmi flotta létesítésére. Félreértésekre adott okot az ortodox keresztények kérdése, mivel a cári Oroszország úgy értelmezte, hogy joga van e felekezet híveinek védelmére az Oszmán Birodalmon belül is.

Külső hivatkozások 
 Küçük Kaynarca Antlaşması (Wikisource)
 Кючук-Кайнарджийский мирный договор (1774) (Wikisource)
 Кючук-Кайнарджийский мирный договор между Россией и Турцией ; ХРОНОС
 Az olasz nyelvű szerződés francia fordítással Fr. Martens: Recueil des principaux traités de l’Europe 1 7 Bde. Göttingen 1791–1801. Bd IV, S. 606-38.

1774
Békeszerződések
Orosz–oszmán háborúk