1986

Godina 1986 bila je redovna godina koja počinje u srijedu (link pokazuje kalendar).

 Međunarodna godina mira (UN)


Događaji

Januar/Siječanj 

 1. 1. -  Španija i Portugal se priključuju Evropskoj zajednici (današnja Evropska unija).
 6. 1. - Franjo Komarica novi pomoćni banjolučki biskup.
 6. 1. - Liberija dobila novi ustav umesto prvog iz 1847.
 13 - 24. 1. - Pokušaj državnog udara se pretvara u kratak ali krvav građanski rat u Južnom Jemenu. 
 14. 1. - Vinicio Cerezo je novi predsednik Gvatemale - prvi civil i demokratski izabrani predsednik od 1966, ali nasilje i građanski rat se ipak nastavljaju.
 15. 1. - Libanski građanski rat, puč u hrišćanskim Libanskim snagama: nakon što je prošlog meseca potpisao Trojni sporazum sa šiitima i druzima, Elie Hobeika napadnut od Samira Geagee i preds. Amina Gemayela, sklanja se u Siriju.
 16. 1. - Član Predsedništva SFRJ Branko Mikulić imenovan za mandatara Saveznog izvršnog veća. 
 16. 1. - Gorbačovljeva deklaracija predlaže ukidanje sveg nuklearnog oružja u tri faze do 2000 - neprihvatljivo za NATO zbog ogromne istočne prednosti u konvencionalnom naoružanju.
 januar - Beogradski okružni sud odustao od optužnice protiv Gordana Jovanovića i Vladimira Mijanovića (dvojica od "Beogradske šestorice").
 januar - Uhapšen sociolog Tomaž Mastnak zbog "povrede ugleda" mandatora vlade Branka Mikulića.
 januar - Peticija 212 beogradskih intelektalaca poslata saveznoj i republičkoj skupštini protiv "genocida nad Srbima" na Kosovu i drakonskog kažnjavanja mladih Albanaca, poziv na duboke društvene i političke promene.
 17. 1. - Mali i Burkina Faso postigli mir nakon Rata za pojas Agacher - normalizacija odnosa tokom godine, a Međunarodni sud u decembru podelio spornu teritoriju napola.
 19. 1. - Počinje širenje (c)Brain-a, prvog virusa za MS-DOS.
 20. 1. - Margaret Thatcher i François Mitterrand objavili u Lillu da će biti izgrađen tunel ispod Lamanša (ugovor potpisan u Canterburyjy 12. 2., odrađeno 1987-93, saobraćaj od 1994).
 24. 1. - Voyager 2 u najbližem prilazu Uranu.
 25. 1. - Gerilska armija Yowerija Musevenija preuzela vlast nad Ugandom posle petogodišnje borbe (položio zakletvu 29. 1., još uvek je na vlasti 2017).

 28. 1. - Space Shuttle Challenger se raspao 73 sekunde od lansiranja, gine 7 astronauta.
 Početkom godine u bugarskim diskotekama dozvoljena muzika samo iz socijalističkih zemalja, a zabranjena romska i ona sa Zapada, uključujući i Jugoslaviju.

Februar/Veljača 
 1. 2. - Najgore snežne padavine na jugu Francuske i u Austriji za nekoliko decenija, treća najveća poplava u Veneciji od početka stoleća.
 1. 2. - Skinuti katanci sa kapije džamije Babri Masjid u Ayodhyi, severna Indija, i dozvoljen pristup hinduistima na ovo legendarno mesto Raminog rođenja. Spor će kulminirati 1992. rušenjem džamije.

 2. 2. - Prikazana prva od 12 epizoda serije "Sivi dom".
 3. 2. - Grafički studio Pixar se osamostalio, glavni deoničar je Steve Jobs.
 4. 2. - Umro Branko Pešić, potpredsednik Predsedništva SR Srbije i bivši gradonačelnik Beograda.
 7. 2. - Jean-Claude Duvalier ("Baby Doc") pobegao sa Haitija posle 15 godina svoje i 28 godina porodične vladavine. General Henri Namphy se nalazi na čelu prelazne vlade (do 1988) a u zemlji ubrzo dolazi do nereda i pljački.

 7. 2. - Vanredni predsednički izbori na Filipinima: prema izbornoj komisiji pobeđuje autoritarni predsednik Ferdinand Marcos a prema opoziciji Corazon Aquino - dolazi do protesta i revolucije.
 9. 2. - Halejeva kometa u perihelu, najbližoj tački Suncu, tokom druge posete Sunčevom sistemu u 20. veku.
 9. 2. - SFRJ uputila protestnu notu Švajcarskoj zbog proterivanja sekretara bernske ambasade i optužila je da pruža gostoprimstvo antijugoslovenskim teroristima. 
 11. 2. - Iračko-iranski rat: Operacija Zora 8, Prva bitka za Fao, Iranci zauzimaju poluostrvo Fao na čelu Persijskog zaliva, Iračani imaju velike gubitke u protivnapadima sledećih mesec dana.
 11. 12. - Razmena zapadnih i istočnih špijuna na mostu Glienicke, oslobođen je sovjetski disident Anatolij Ščaranski, koji odlazi u Izrael i uzima ime Natan Šaranski.
 12. 2. - Američke vlasti izručile Jugoslaviji Andriju Artukovića (proglašen ratnim zločincem 1946).
 13/14. 2. - Čadsko-libijski konflikt: počinje francuska operacija Épervier protiv libijskog nadiranja u Čadu (traje do 2014. kada je zamenjena operacijom Barkhane).
 16. 2. - Francuski avion gađao libijsku bazu Uadi Dum na severu Čada.
 16. 2. - Kod Novog Zelanda potonuo sovjetski putnički brod "Mihail Ljermontov" uz pogibiju jednog člana posade.
 17. 2. i 28. 2. - U Luksemburgu odn. Hagu potpisan Jedinstveni europski akt kojim je određeno stvaranje jedinstvenog tržišta do 31. 12. 1992 - stupa na snagu 1. 7. 1987 (→ Delorova komisija).

 19. 2. - SSSR lansira bazni blok svemirske stanice Mir - moduli se dodaju do 1996. a stanica radi do 2001.
 20. 2. - Silvio Berlusconi kupio A.C. Milan.
 25. 2. - Revolucija narodne snage: na Filipinima zbačen Ferdinand Marcos posle 20 godina autoritarne vlasti. Corazon Aquino je predsednica do 1992, prva žena predsednik u Aziji.
 25. 2. - Egipatski redarstvenici, nezadovoljni plaćom, pale hotele u blizini Piramida.
 25. 2. - 6. 3. - XXVII kongres KPSS, generalni sekretar Mihail Gorbačov govori o glasnosti i perestrojci, izrazio je želju za povlačenjem iz Afganistana. Sekretar moskovske partije Boris Jeljcin prvi put privukao pažnju.
 26. 2. - Grupa od 106 Srba sa Kosova dolazi u Skupštinu Jugoslavije (predvode ih Boško Budimirović i Miroslav Šolević).
 26 - 27. 2. - Stražar KPD Zenica Mile Matić, paranoidni šizofreničar, ubio devetoro ljudi između Doboja, Zenice i Donje Koprivne.
 27. 2. - U Brazilu uveden antiinflacioni Plan Cruzado, zamrznute cene i plate, uvedena valuta cruzado umesto cruzeira - privremen uspeh.
 krajem februara - Slučaj zamene beba u srebreničkom porodilištu 1983: mala M. koja je živela sa porodicom H. dodeljena porodici M., u kojoj ostaje i devojčica N. jer veštačenje nije utvrdilo da ona pripada porodici H. Na veštačenje u Zagreb je poslato još pet parova koji su dobili devojčice u Srebrenici novembra 1983.

 28. 2. - Švedski premijer Olof Palme ubijen dok se vraćao iz bioskopa (proglašen mrtvim malo iza ponoći).
 28. 2. - 19. 4. - Afgansko-sovjetski rat: Druga bitka za bazu Zhawar: afganske i sovjetske snage uspevaju da uz velike gubitke nakratko zauzmu mudžahedinsku bazu u Zhawaru, prov. Paktija, blizu pakistanske granice.

Mart/Ožujak 

 mart (od januara?) - Peticija preko 200 srpskih intelektualaca Skupštini u kojima se osuđuju "genocidne" namere prema Srbima i ostalim ne-Albancima na Kosovu i traži čvršći stav prema separatistima .
 3. 3. - Objavljen prvi rad koji opisuje mikroskopiju atomskim silama.
 4. 3. - Svetski jevrejski kongres optužuje bivšeg generalnog sekretara Kurta Waldheima za umešanost u ratne zločine.
 6. 3. - Počelo emitovanje Jutarnjeg programa na TV Beograd.
 6. 3. - "Vjesnik" optužuje Kurta Valdhajma (bivšeg genseka UN, sada kandidata za predsednika Austrije) za učešće u operacijama protiv partizana, za šta je odlikovan Redom krune kralja Zvonimira.
 8. 3. -  Završeno svetsko rukometno prvenstvo u Švajcarskoj - Jugoslavija je prvak.
 10. 3. - Vojislav Šešelj pušten iz zatvora posle nepune dve godine.
 12. 3. - Referendum o ostanku Španije u NATO-u: 56,9% je za (Katalonija i Baskija su bile protiv).
 13. 3. - Okružno javno tužilaštvo u Gnjilanu smatra da nije dokazano da je Đorđe Martinović nasilno povređen 1985.
 13. 3. - Incident u Crnom moru: pozivajući se na pravo nevinog prolaza, američki razarač i krstarica ušli u sovjetske vode kod Krima.

 13. 3. - U Parizu otvoren Cité des Sciences et de l'Industrie, najveći muzej nauke u Evropi.
 14. 3. - Microsoft izlazi na berzu, što od trojice pravi milijardere a od 12.000 zaposlenih milionere.
 16. - 23. 3. - U Francuskoj održani parlamentarni izbori na kojima tijesnu većinu u Nacionalnoj skupštini osvaja desnica; s obzirom da socijalističkom predsjedniku Mitterandu mandat ističe tek 1988. godine, temeljem izbora nastaje prva kohabitacija u historiji Pete republike. Nacionalni front ušao u parlament zahvaljujući proporcionalnom sistemu.
 17. 3. - Osnovana navijačka skupina Bad Blue Boys.
 23. 3. - Američka Šesta flota počinje manevre u zalivu Sidra, kojeg Libija smatra u celosti svojom akvatorijom - dolazi do razmene vatre 24-25.
 24. 3. - Peticija Odbora za odbranu slobode misli i izražavanja između ostalog traži ukidanje člana 133 Krivičnog zakona ("širenje neprijateljske propagande" i "lažno predstavljanje stanja u Jugoslaviji").
 24. 3. - 58. dodjela Oscara: najbolji film je Out of Africa ("Moja Afrika"), ukupno sedam nagrada od 11 nominacija, Witness tri od osam, The Color Purple ništa od 11, u užem izboru za najbolji strani film bio "Otac na službenom putu".
 24. 3. - Švedska firma Bofors i indijska vlada potpisali ugovor za 410 haubica od 155mm za 285 miliona dolara - iz toga će se izroditi afera koja nije razrešena ni u 21. veku.
 26. 3. - Članak u New York Times-u optužuje Kurta Valdhajma za umešanost u zločine na Balkanu tokom Drugog svetskog rata. I "Večernje novosti" objavljuju da je Jugoslavija 1947. tražila Valdhajma kao ratnog zločinca.
 31. 3. - Mexicana Flight 940: avion udario u planinu u Meksiku, 167 mrtvih.
 31. 3. - Požar u palati Hampton Court.
 mart-april - Niz protestnih večeri u Udruženju književnika Srbije povodom zatvaranja novosadskog profesora Dragoljuba Petrovića, ali Kosovo glavna tema.

April/Travanj 

 1. 4. - Sektorski incident: jedna komunistička frakcija pokušava da pokrene pobunu u Nepalu.
 2. 4. - Predsednik predsedništva SFRJ Radovan Vlajković stigao u posetu Pekingu, nakon Severne Koreje.
 2. 4. - TWA Flight 840: u avionu iz SAD, iznad Grčke eksplodirala bomba, četvoro putnika izletelo iz letelice.
 3. 4. - Finale FIBA Evropskog kupa šampiona u Budimpešti: Cibona - Žalgiris 94:82, Cibona je odbranila titulu.
 3. 4. - IBM predstavio PC Convertible, prvi laptop računar te firme, naslednik IBM Portabla, koristi novi format flopi diska od 3,5 inča - slabo se prodaje.
 4. 4. - Hapšenje Koste Bulatovića i Radoja Spasića zbog peticije "2016" (započete prethodne jeseni) izaziva masovno okupljanje Srba u Kosovu Polju (Bulatović pušten sutradan).
 5. 4. - Bomba u berlinskoj diskoteci La Belle koju često posećuju američki vojnici - 3 mrtvih i 230 ranjenih (od čega 2 odn. 79 vojnika), SAD smatra Libiju odgovornom za ovo.
 5. 4. - Jean Michel Jarre održao koncert Rendez-vous Houston sa 1 - 1,5 miliona gledalaca.
 7. 4. - Predsednik Predsedništva SR Srbije, Ivan Stambolić, posetio Kosovo Polje i Prištinu, gde je razgovarao sa kosovskim Srbima i pokrajinskim vlastima.
 7. 4. - Par stotina kosovskih Srba zbog nacionalnih problema na Kosovu došlo u Beograd, gde ih je primio član saveznog predsedništva, Lazar Mojsov.
 13. 4. - Papa Ivan Pavao II. posjetio Veliku rimsku sinagogu.
 14. 4. - U Zagrebu počelo suđenje Andriji Artukoviću.
 14. 4. - U bangladeškom distriktu Gopalganj padao grad/tuča od 1 kg - 92 mrtvih.

 15. 4. - Operacija Kanjon El Dorado: američki avioni bombarduju Libiju (odmazda za bombu u La Belle).
 april - Sastanak kosovskog SK - Fadilj Hodža nije kandidovan za CK SKJ, Azem Vlasi na čelu pokrajinske partije.
 17. 4. - Afera Hindawi - trudnoj Irkinji pre ukrcavanja u El Al-ov avion u Londonu pronađena bomba, koju je navodno podmetnuo njen verenik Jordanac.
 20. 4. - Šri Lanka: pukla brana Kantale, između 120 i 180 poginulih.
 24. 4. - Po troškovima života za poslovne ljude u dolarima, najjeftiniji gradovi na svetu su Asunción, Caracas i Beograd.
 24. 4. - Film "Crocodile" Dundee prikazan u Australiji.
 25. 4. - Mswati III je novi kralj Svazilenda.

 26. 4. - Černobilska katastrofa u Ukrajinskoj SSR, tragovi radijacije pronađeni u "skoro svakoj zemlji severne hemisfere". Kasnije u Jugoslaviji: gubici za poljoprivredu, protesti protiv nuklearne energije.
 28. 4. - Radijacija detektovana u Švedskoj.
 28. 4. - Metaloplastika (Šabac) odbranila evropsku rukometašku titulu.
 april-maj? -  Izbori za delegate u Savezno veće Skupštine SFRJ (poslednji).

Maj/Svibanj 
 1. 5. - Predstavljen prijedlog za novčanicu od 10.000 dinara (lik Vuka Karadžića, ljubičasta nijansa) koja nije izdata.
 2. 5. - U Japanu prvi put emitovan TV-šou Takeshi's Castle
 2. 5. - 13. 10. - Expo 86 u Vancouveru: "Transport i komunikacija: Svet u pokretu - Svet u dodiru".
 3. 5. - Pesma Evrovizije u Bergenu, Norveška: prva je Sandra Kim (13) iz Belgije, Doris Dragović ("Željo moja") je 11.
 3. 5. - China Airlines Flight 334: tajvanski pilot prebegao sa teretnim avionom u NR Kinu - razgovori o povratku aviona i ostatka posade se smatraju prekretnicom u odnosima dva entiteta.
 4. 5. - Mohammad Najibullah je novi generalni sekretar CK Narodne demokratske partije Afganistana (do 1992) umesto Babraka Karmala, koji do novembra ostaje šef države.

 maj - Vojnik Bojan Plut pobegao iz ljubljanske kasarne sa automatskom puškom i municijom - tokom potere ubio dvojicu milicionera, na kraju izvršio samoubistvo.
 7. 5. - Bukureštanska Steaua osvaja evropski Kup šampiona, pobedom na penale nad Barselonom.
 12. 5. - Zabranjen uvoz hrane u Evropsku zajednicu iz istočne Evrope i Jugoslavije.
 14. 5. - Andrija Artuković, ministar unutarnjih poslova NDH, osuđen u Zagrebu na smrt za ratne zločine.
 14. 5. - Svetski jevrejski kongres objavljuje dokumenta da je poručnik Kurt Waldheim povezan sa represalijama u Jugoslaviji oktobra 1944 (ali nije dokazano njegovo učešće).
 14. 5. - Finale Kupa Maršala Tita: FK Velež - NK Dinamo Zagreb 3:1.
 15. 5. - Rotacija u predsedništvu SFRJ, na čelu je Sinan Hasani nakon Radovana Vlajkovića.
 15. 5. - Branko Mikulić je novi predsjednik Saveznog izvršnog vijeća, poslije Milke Planinc.

 maj - Osuđeno 46 kosovskih Albanaca za dela neprijateljske propagande i članstvo u nelegalnoj organizaciji.
 maj - Milan Kučan na čelu SK Slovenije.
 maj - Organizovan "Fond solidarnosti", prva svejugoslovenska nezavisna organizacija, čiji je cilj pomoć onima čija je "egzistencija ugrožena zbog kritičkih pogleda i socijalnog aktivizma".
 16. 5. - U SAD prikazan film Top Gun, najunosniji film ove godine. Istog dana u Kanu prikazana "Misija", koja dobija Zlatnu palmu.
 18. 5. - Na proslavi 800-godišnjice Studenice, Kosta Bulatović traži promenu Ustava i ukidanje pokrajine Kosovo.
 23. 5. - Somalski predsednik Siad Barre teško povređen u saobraćajnoj nesreći - nedoumice oko njegovog mogućeg nasledstva dovode do pojačane represije i građanskog rata, naročito od 1988.
 25. 5. - Hands Across America: oko 6,5 miliona ljudi pravi živi lanac preko SAD.
 27. 5. - Feribot Shamia potonuo u Bangladešu, procenjeno 600 mrtvih.
 28. 5. - Argentinci potopili tajvansku ribaricu Chian-der 3 blizu britanske Zone totalne ekskluzije oko Folklanda.

 28. 5. - Na X Kongresu SK Srbije, Slobodan Milošević izabran za predsednika Predsedništva CK SK Srbije, Zoran Sokolović sekretar.
 29. 5. - Zastava Evrope, ranije obeležje Saveta Evrope, prvi put istaknuta u Briselu ispred sedišta Evropske komisije.
 31. 5. - 29. 6. -  Svetsko prvenstvo u fudbalu održano u Meksiku - dobija Argentina, Jugoslavija se nije plasirala.
 maj - jun - Bitka za Mehran, Operacija Karbala 1: Iračani u maju po treći put zauzeli iranski grad, Iranci ga povratili u junu.

Jun/Juni/Lipanj 
 8. 6. - Kurt Waldheim izabran za predsednika Austrije, uprkos optužbama za učešće u ratnim zločinima u Jugoslaviji i Grčkoj za vreme Drugog svetskog rata. Kancelar Fred Sinowatz daje ostavku, naslediće ga Franz Vranitzky (do 1997).
 12. 6. - Vanredno stanje u celoj Južnoj Africi.
 14. 6. - Poslednje kolo fudbalskog prvenstva Jugoslavije, obeleženo mnogim nameštanjima: Sarajevo-Crvena Zvezda 0:4, Partizan-Željezničar 4:0, Vojvodina-Dinamo Zg. 1:7... - Partizan postaje prvak na osnovu bolje gol-razlike.
 jun - Odbor za odbranu slobode misli i izražavanja protestuje zbog preterane represije nad kosovskim Albancima, jer se time "namerno stvaraju mučenici".
 jun - Kongres Saveza književnika Jugoslavije u Mariboru; blokiran izbor srpskog kandidata Miodraga Bulatovića (ocenjen kao "velikosrpski nacionalista").

 17. 6. - Portland Trail Blazers draftovali Dražena Petrovića, pridružiće im se 1989, nakon Reala. Boston Celtics draftovali zvezdu iz koledža Lena Biasa, ali on umire dva dana kasnije od predoziranja kokainom.
 18. 6. - Volkswagen kupio španski SEAT.
 20. 6. - Srbi najavljuju masovno iseljavanje sa Kosova, više hiljada ih kreće prema Beogradu, ali milicija ih zaustavlja kod Kosova Polja.
 20. 6. - Predsedništvo FSJ na čelu sa Slavko Šajberom donosi odluku da se poništi poslednje kolo prvenstva 1985/86 i da se u sledećoj sezoni oduzme šest bodova timovima navodno povezanim sa nameštanjem utakmica. Crvena Zvezda postaje prvak umesto Partizana, koji nije želeo odigrati novu utakmicu - ali posle odluke Ustavnog suda sledeće godine, Partizanu će biti vraćena titula.
 22. 6. - Četvrtfinale Mondijala, Argentina - Engleska 2:1 - Diego Maradona dao oba gola, "Božjom rukom" u 51. minutu i "Gol stoleća" u 55.
 22. 6. - Slovenački sociolog Dimitrij Rupel u intervjuu časopisu "Duga" (deo polemike sa Ljubomirom Tadićem o centralizovanosti Jugoslavije) implicitno odbacuje srpska prava na Kosovo - burne reakcije.
 22. 6. - Izbori u Španiji: Gonzálezovi socijalisti gube nekoliko mesta, ali zadržavaju apsolutnu većinu.
 24. 6. - U SFRJ uvedene nove antiinflacione mere, deo cena na ledu, dinar devalviran sa 371 na 409 za dolar, bankarske i finansijske regulacije... (životni standard pao oko 45% u prošlih šest godina, zvanična stopa inflacije 84%, najviša u Evropi, milion nezaposlenih, 20 milijardi dolara duga).

 25 - 28. 6. - XIII Kongres SKJ u "sumornom" raspoloženju; podmlađen sastav Centralnog komiteta (127 novih članova od 165) i predsedništvo partije (17 novih od 23). Indirektno se kritikuje i Titov period zaduživanja.
 25 - 30. 6. - Sastanak ministara OPEC-a na Brionima - nisu uspeli postići sporazum o smanjenju proizvodnje.
 27. 6. - Međunarodni sud pravde presudio u slučaju Nicaragua v. United States u korist Nikaragve: SAD prekršile međunarodno pravo podrškom za kontraše,  miniranjem luka, trgovačkim embargom i dr.
 28. 6. - Milanko Renovica novi jednogodišnji predsednik Predsedništva CK SKJ nakon Vidoja Žarkovića.
 29. 6. - Finale Mondijala: Argentina - Zapadna Nemačka 3:2.

Jul/Juli/Srpanj 
 2. 7. - Slučaj Quemados: vojnici spalili žive dvojicu mladih protivnika Pinocheta.
 3. 7. - Iran-Kontra afera: jedan teretni Boeing sa 23 tone američke vojne opreme za iransko vazduhoplovstvo navodno poleteo iz Rijeke.
 4. 7. - Run–D.M.C. izdali obradu pesme Walk This Way, za koju se smatra da je uvela hip hop u mejnstrim. 
 5 - 20. 7. - U Moskvi se održavaju Igre dobre volje na kojima učestvuju i američki sportisti.
 5 - 20. 7. -  Svjetsko prvenstvo u košarci - Španjolska 1986.: SAD 1, SSSR 2, Jugoslavija 3; Dražen Petrović je MVP. Polufinale 17. jula: SSSR - Jugoslavija 91:90 nakon produžetaka.
 7. 7. - U SSSR uhapšen dvostruki agent Dmitrij Poljakov (streljan 1988).
 10. 7. - Pred kraj prelaznog roka, Dragan Stojković Piksi prelazi iz niškog Radničkog u FK Crvena Zvezda a Milko Đurovski iz Zvezde u Partizan.
 14. 7. - ETA-ina auto-bomba ubila 12 pripadnika Civilne garde na Plaza República Dominicana u Madridu.
 jul - Dr Marko Veselica pušten iz zatvora poslije pet godina.
 jul - Savezni i republički organi nadziru istrage i presude u konfliktima između Albanaca i ostalih, Albancima uskraćeno pravo da kupuju imovinu od Srba i Crnogoraca (?).
 jul - Cena nafte u SAD pala u jednom trenutku ispod 10 dolara, sa 23 dolara prošlog decembra (sa 51 na 22 dolara u ekvivalentima iz 2016). Problem za sovjetski budžet.
 17. 7. - Miodrag Milić započinje odsluženje zatvorske kazne (1,5 godina), jedini od Beogradske šestorice.
 17 - 25. 7. - 33. Pulski filmski festival: Velika zlatna arena za film "Srećna nova '49".
 23. 7. - Venčali se princ Andrew, vojvoda od Yorka i Sarah Ferguson (rastavili se 1992).
 27. 7. - Amerikanac Greg LeMond pobedio prvi od tri puta na Tour de France, prvi pobednik van Evrope.
 28. 7. - Gorbačovljev govor u Vladivostoku: izlaže azijsku agendu, naročito u vezi Kine. Najavljuje redukciju snaga u Afganistanu - šest pukova odlazi u oktobru.
 Spoljna trgovina Jugoslavije u prvih sedam meseci 1986: uvoz 6,7 milijardi dolara, izvoz 5,6 milijardi.

Avgust/August/Kolovoz 
 6. 8. - Otvoren jugoslovenski deo pruge Titograd-Skadar, jedine železničke veze Albanije sa ostatkom sveta.
 10. 8. - Prva trka Formule-1 na Hungaroringu i u nekoj zemlji istočnog bloka.
 20. 8. - Radnik pošte u Edmond, Oklahoma upucao 20 kolega, 14 smrtno, pre nego što se i sam ubio.
 21. 8. - Katastrofa na jezeru Nyos u Kamerunu: oslobođeni ugljen-dioksid ubio 1.700 ljudi.
 23. 8. -  U Madridu završeno svetsko prvenstvo u vaterpolu, Jugoslavija osvojila prvu titulu pobedivši Italiju 12:11 u zadnjoj sekundi četvrtog produžetka (Igor Milanović).
 26/27. 8. - Velike eksplozije u skladištu oružja nadomak Kabula.
 30/31. 8. - Jak zemljotres u Vranči u Rumuniji osetio se i u susednim zemljama.
 31. 8. - Sovjetski putnički brod "Admiral Nahimov" se sudario sa teretnjakom kod Novorosijska u Crnom moru i potonuo - 423 mrtvih (objavljeno posle pet dana).
 31. 8. - Teretnjak Khian Sea kreće iz Filadelfije, SAD, sa 14.000 tona toksičnog tereta - sledećih 16 meseci neće naći mesto istovara (pristajali i u Jugoslaviji).
 avgust - U okviru reklamne turističke kampanje Slovenija, moja dežela snima se video spot Gostje prihajajo - slogan kampanje, ranije usvojeni lipov list kao simbol (1984) i prizori ovog spota, zapaženog i u ostatku zemlje, smatraju se inicijacijom osećanja za nezavisnost u SR Sloveniji.

Septembar/Rujan 
 1. 9. - Zvaničan početak teretnog saobraćaja na pruzi Titograd-Skadar (putnički nikada nije uspostavljen).
 1 - 6. 9. - Osmi samit Pokreta nesvrstanih u Harareu.
 5. 9. - Pan Am Flight 73: Abu Nidalovi teroristi oteli avion u Karačiju, poginulo 20 putnika.
 6. 9. - Abu Nidalovi teroristi ubili 22 Jevrejina u istanbulskoj sinagogi Neve Šalom.
 7. 9. - Desmond Tutu postaje prvi crni anglikanski biskup u Južnoj Africi.

 7. 9. - Čileanski diktator Augusto Pinochet preživeo atentat u organizaciji Patriotskog fronta Manuel Rodríguez (FPMR), poginula petorica telohranitelja.
 8. 9. - Prva emisija The Oprah Winfrey Show, emituje se do 2011.
 8. 9. - Bugarska atletičarka Jordanka Donkova postavila u Ljubljani jedan od svojih svetskih rekorda na 100 metara sa preponama (12,26 sekundi).
 11. 9. - U Poljskoj pušteno 225 političkih zatvorenika, krajem meseca amnestija.
 13. 9. - Zemljotres pogađa grčku Kalamatu, 20 mrtvih i velika razaranja.
 13. 9. - Sindikat danskih pomoraca objavio da su izraelski trgovci prevozili oružje za Iran.
 13. 9. - Jörg Haider dolazi na čelo Slobodarske stranke Austrije umesto vicekancelara Norberta Stegera - to izaziva vanredne izbore.
 14. 9. - Rat protiv droge: prva dama SAD Nancy Reagan se obraća naciji, pokreće kampanju Just Say No. 
 14 - 22. 9. - Bitka u ulici Ryesgade: ulične tuče između skvotera i policije u Kopenhagenu.
 15. 9. - Počinje Urugvajska runda međunarodnih trgovačkih pregovora u okviru GATT-a - traje do 1994. i vodi osnivanju Svetske trgovinske organizacije
 septembar - U Afganistanu osnovana Komisija nacionalnog kompromisa s ciljem kontakta između vlade i pobunjenika.
 17. 9. - Bomba u pariskoj ulici Rennes ispred robne kuće Tati - sedam mrtvih, pripisano Hezbolahu i libanskim grupama.
 18. 9. - Tri člana grupe Crvena jabuka doživeli saobraćajnu nesreću kod Jablanice - fatalnu za Dražena Ričla († 1. 10.) i Aljošu Buhu.

 24 - 25. 9. - Beogradske Večernje novosti objavljuju nacrt Memoranduma SANU.
 25. 9. - Operacija Ciklon: u Afganistanu prvi put upotrebljen "stinger" - oboren jedan sovjetski Mil Mi-24, što se obično smatra prekretnicom rata.

Oktobar/Listopad 
 1. 10. - Predsednik SAD Regan potpisao Goldwater–Nichols Act - važne promene u departmanu odbrane.
 2. 10. - Počele su sankcije SAD protiv apartheida u Južnoj Africi.
 3. 10. - Eksplozija na sovjetskoj podmornici K-219 u Atlantiku, tone tri dana kasnije.
 5. 10. - Islamizacija Pakistana pod Zia-ul-Haqom: donesen zakon o blasfemiji.
 8. 10. - Američki državljanin Petar Ivezaj osuđen u Titogradu na sedam godina zatvora zbog "neprijateljskih aktivnosti" (demonstracije u SAD 1982), neki kongresmeni traže zabranu trgovine sa Jugoslavijom zbog ovakvih slučajeva - Ivezaj oslobođen i vraća se u SAD već 16-og.
 9. 10. - U SAD pokrenuta Fox Broadcasting Company, prvi uspešan konkurent tri velike TV mreže.
 10. 10. - Zemljotres u El Salvadoru, 1.500 mrtvih.
 11 - 12. 10. - Samit u Rejkjaviku, drugi sastanak Regana i Gorbačova - Gorbačov predložio eliminisanje sveg nuklearnog oružja u roku od deset godina, pod uslovom da istraživanje za SDI bude ograničeno na laboratorije, što je Regan odbio.
 12. 10. - Otvoren civilni aerodrom u Nišu ("Car Konstantin").
 oktobar - Kongres slovenačkih novinara: iz statuta izbačena odredba o privrženosti marksizmu-lenjinizmu.
 17. 10. - Beograd ne uspeva da dobije Olimpijske igre 1992. - u prva dva kruga glasanja su ispali Amsterdam i Birmingham, a Beograd je imao više glasova i od Brisbane-a. U trećem i odlučujućem krugu najviše glasova ima Barcelona, zatim Pariz, Brizbejn pa Beograd.
 19. 10. - Prvi predsednik Mozambika Samora Machel poginuo u avionskoj nesreći. Naslediće ga Joaquim Chissano (do 2005).
 21. 10. -  postaju suverena država u slobodnoj asocijaciji sa SAD.
 21. 10. - SAD naredile proterivanje 55 sovjetskih diplomata - u martu su zatražili da se za 170 ljudi smanji broj personala u sovjetskoj, ukrajinskoj i beloruskoj misiji pri UN, koje smatraju žarištem špijuna.
 24. 10. - U New York Times-u objavljen članak "Srbi žale svoju sudbinu u jugoslovenskoj federaciji": svi od domaćica do akademika se žale na ekonomski i politički položaj svog naroda.
 26. 10. - Posle 41 godine gradnje, posvećena crkva Hallgrímskirkja ("Hallgrímurova crkva") u Reykjaviku.
 27. 10. - "Big Bang" na londonskoj berzi: promena pravila, deregulacija, uvod u elektronsko poslovanje.
   27. 10. - Rat protiv droge u SAD: stupio na snagu Zakon protiv zloupotrebe droge, naročito je oštar za korisnike cracka (obično crnci), za razliku od korisnika kokaina (obično bogati belci).
 27. 10. - Prvi verski susret u Assisiju.

Novembar/Studeni 
 1. 11. - Požar u Sandozovom skladištu agrohemikalija kod Bazela izaziva ekološku katastrofu u Rajni (spekulacije o umešanosti KGB-a).
 1. 11. - Izašao prvi broj Politikinog magazina "Ana" (ugašen 2008. godine)
 2. 11. - Grupa Islamski džihad u Bejrutu oslobodila jednog američkog taoca.
 3. 11. - Iran-Kontra afera: jedan libanski magazin objavljuje da su Amerikanci tajno prodavali oružje Iranu, u zamenu za oslobađanje sedam američkih talaca u Libanu.
 3. 11. - Sjeverni Marijanski Otoci postaju komonvelt SAD (slično kao Portoriko).
 4. 11. - Kongresni izbori u SAD: demokrati dobili većinu u Senatu i povećali je u Predstavničkom domu. Među novim senatorima su John McCain, Harry Reid i Tom Daschle.
 6. 11. - Civilni Boeing CH-47 Chinook pao u more kod Shetlanda, 45 mrtvih, što je najgora civilna helikopterska nesreća.
 10. 11. - U Frankfurtu ubijen Ljubomir Magaš - Ljuba Zemunac.
 11. 11. - Sperry i Burroughs se ujedinili u Unisys.
 14. 11. - Vojvodina: sudar voza i autobusa, devet mrtvih; drugde, šinobus udario u lokomotivu na stanici, 17 povređenih.
 17. 11. - U Parizu ubijen direktor Renaulta Georges Besse, leva radikalna organizacija Action Directe preuzima odgovornost ali poriče na suđenju.

 18. 11. - U Londonu otvorena inovativna Lloyd's building, nazvana i the Inside-Out Building - već 2011. stavljena na listu zgrada od istorijskog ili arhitektonskog značaja. 
 20. 11. - Protesti u Kraljevu zbog fenola i teških metala u Ibru (vodosnabdevanje otežano od 1984).
 22. 11. - Mike Tyson (20) osvojio svoju prvu titulu, u organizaciji WBC.
 23. 11. - Vanredni izbori u Austriji: socijaldemokrati gube mesta ali ostaju najveća partija, u januaru će formirati veliku koaliciju sa narodnjacima.
 24. 11. - Babrak Karmal smenjen s položaja predsednika Prezidijuma Revolucionarnog veća Afganistana, dobija stan i daču u Moskvi. Novi ustav Afganistana, usvojen 29. 11., ukinuo apsolutni veto šefa države.
 24. 11. - Bankrot McLean Industries Malcoma McLeana, vlasnika United States Lines - dug 1,2 milijarde dolara, dotad najveći bankrot u američkoj istoriji. Ekspanzija flote štedljivim ali sporim brodovima se pokazala neekonomičnom u vreme jeftine nafte.
 25. 11. - Jak zemljotres u kninsko-grahovskom području, ima materijalne štete i povređenih.
 25. 11. - Državni tužilac SAD objavljuje da je profit od prodaje oružja Iranu bio nelegalno usmeravan nikaragvanskim kontrašima (Northova ideja). Savetnik za nacionalnu sigurnost John Poindexter daje ostavku.
 25. 11. - Zvanično otvoren Most kralja Fahda: niz mostova i uzdignutih puteva dužine 25 km povezuje Saudi Arabiju i Bahrein.
 26. 11. - Afera Iran-Kontra: predsednik Regan objavljuje stvaranje komisije, nazvana Towerova komisija, koja će ispitati skandal i poriče svoju umešanost.
 28. 11. - Održana zvanična proslava otvorenja visočke dvorane utakmicom između RK Bosna (Visoko) i RK Borac (Banja Luka).

Decembar/Prosinac 

 1. 12. - U Parizu otvoren Musée d'Orsay s najvećom kolekcijom impresionista i postimpresionista.
 5. 12. - Narodna banka Jugoslavije će zbog visoke inflacije povući sitne kovanice iz opticaja i uvesti veću novčanicu.
 5. 12. - U kineskom gradu Hefeiu počinju studentske demonstracije zbog inflacije i korupcije, šire se i u neke druge gradove, traju do polovine januara - generalni sekretar KPK Hu Yaobang će biti smenjen zbog "liberalnog" stava.
 6. 12. - Afera Malik Oussekine: student uhapšen u Parizu tokom protesta zbog predložene reforme univerziteta i ograničenja imigracije, umro u pritvoru - pojačani protesti i napuštanje predloga.
 7. 12. - Razoran zemljotres u bugarskoj Stražici.
 13. 12. - "Naci žur" kod Isidore Bjelice u Sarajevu izaziva kontroverze.
 14 - 23. 12. - Eksperimentalni avion Rutan Voyager obleteo svet bez zaustavljanja i dopunjavanja.
 15 - 18. 12. - Na VI kongresu KP Vijetnama pokrenuta politika Đổi mới ("Obnova") unošenja tržišnih principa umesto komandne ekonomije.
 16. 12. - Zemljotres kod Novog Vinodolskog, manja materijalna šteta.
 16. 12. - Smenjen Prvi sekretar KP Kazahstana Dinmuhamed Kunajev i zamenjen Genadijem Kolbinom, čovekom van republike - to izaziva trodnevne proteste "Želtoksan" sa ljudskim žrtvama.
 18. 12. - Osnovana Grupa iz Rija, od 2010. Zajednica latinoameričkih i karipskih država.
 19. 12. - Sovjetskom disidentu Andreju Saharovu dozvoljen povratak u Moskvu posle šestogodišnjeg unutrašnjeg egzila u Gorki.
 19. 12. - Prikazan film Platoon.
 23. 12. - Predsedništvo SFRJ odbilo molbu za pomilovanje Andrije Artukovića.
 24. 12. - Presedan: ljubljanski nadbiskup Alojzij Šuštar poželeo srećan Božić preko radija, a predsednik republičkog Socijalističkog saveza Jože Smole juče čestitao vernicima preko televizije.
 24. 12. - U Argentini donesen zakon br. 23492, poznatiji kao Ley de Punto Final, jer se njima stavlja tačka na istragu i procesuiranje za političko nasilje u vreme diktature (opozvan 2003).
 31. 12. - Nezadovoljni zaposlenici podmetnuli požar u hotel Dupont Plaza u San Juanu na Portoriku, 96 mrtvih.

Kroz godinu 

 Prosečna kupovna moć Jugoslovena se vratila u 1968. ("Večernje novosti")
 Izgrađene UNITIC poslovno upravne zgrade u Sarajevu.
  Yugo America Inc. prodao 35.959 automobila Yugo GV ove godine u SAD, prvobitni cilj od 60.000 nije dostignut jer je bilo potrebno napraviti 170 izmena.
 Finansijske usluge su pretekle proizvodnju po udelu u BDP Sjedinjenih Država - ekonomski i populaciono depresirani bivši industrijski krajevi se nazivaju Rust Belt.

1986. u temama 
 Televizija. TV serije: "Sivi dom" (snim. 1984-85), "Noć punog meseca", "Frka", "Odlazak ratnika, povratak maršala", "Smešne i druge priče", "16 puta Bojan", "Daj mi krila jedan krug" (snim. 1985), "Znamenite žene srpske prošlosti" (TV Beograd); "Dosije", "Putovanje u Vučjak" 1986-87 (TV Zagreb); "Misija majora Atertona", "Mak i Zak", "Vrijeme prošlo - vrijeme sadašnje", "Znak" (TV Sarajevo).
 Neki domaći filmovi: "Šmeker", "Majstor i Šampita", "Crna Marija", "Sekula i njegove žene", "Lepota poroka", "Dobrovoljci", "Lijepe žene prolaze kroz grad", "Srećna nova ‘49", "Posljednji skretničar uzanog kolosjeka", "Večernja zvona", "Obećana zemljа", "Od zlata jabuka" (→ :Kategorija:Filmovi 1986.).

 Neki domaći muzički/glazbeni albumi:
 Pop/rock: Riblja čorba: "Osmi nervni slom"; Bijelo dugme: "Pljuni i zapjevaj, moja Jugoslavijo"; Električni orgazam: "Distorzija"; Disciplina kičme: "Svi za mnom!"; Ekatarina Velika: "S’ vetrom uz lice"; Bajaga i instruktori: "Jahači magle"; Kerber: "Seobe"; Merlin: "Teško meni sa tobom (a još teže bez tebe)"; Osmi putnik: "Ulična molitva"; Crvena jabuka: "Crvena jabuka"; Đavoli: "Ljubav i moda"; Plavi orkestar: "Smrt fašizmu"; Leb i sol: "Zvučni zid"; Đorđe Balašević: "Bezdan"; Galija: "Digni ruku"; Tonny Montano: "Tonny Montano"; Poslednja igra leptira: "Grudi moje balkanske"; Neki to vole vruće: "Jeans generacija"; Zana Nimani: "Noćas pevam samo tebi"; Jakarta: "Bomba u grudima"; 
 Zabavni: Hari Mata Hari: "Ne bi te odbranila ni cijela Jugoslavija"; Boris Novković: "Kuda idu izgubljene djevojke"; Magazin: "Put putujem"; Novi fosili: "Za dobra stara vremena"; Neda Ukraden: "Šaj, šaj"; Doris Dragović: "Željo moja"; 
 Folk: Nervozni poštar: "Zapamti, ja sam gazda"; Dragana Mirković: "Spasi me samoće"; Miroslav Ilić: "Tebi"; Lepa Brena & Slatki greh: "Voli me, voli" i "Uske pantalone"; Halid Muslimović: "Mama ne da da te diram"; Louis: "Srcem i dušom"; Ljuba Aličić: "Samo ona može u život da me vrati"; Dobrivoje Topalović: "Crno vino"; Zorica Marković: "Otrove moj"; Rade Jorović: "Tiha voda ruši stene"; Halid Bešlić: "Otrov" i "Zajedno smo jači".
 Debitantski albumi (ne mora biti početak karijere): Osmi putnik, Tonny Montano, Crvena jabuka, Tutti Frutti Band, Boris Novković, Đavoli, Mira Kosovka, Dragan Kojić Keba, Suzana Perović, Kaliopi, Van Gogh... (→ :Kategorija:Albumi 1986.)

 Neka vozila uvedena 1986:

Rođenja

Januar/Siječanj – Mart/Ožujak 
 2. 1. - Asa Akira, glumica, model
   2. 1. - Igor Marenić, jedriličar 
 3. 1. - Nikola Peković, crnogorski košarkaš
 6. 1. - Irina Šejk, ruski model
 19. 1. - Šime Fantela, jedriličar 
 24. 1. - Mischa Barton, britansko-američka filmska i TV glumica
 29. 1. - Simon Vukčević, crnogorski fudbaler
 30. 1. - Anita Berisha, glumica, TV voditeljica

 5. 2. - Vedran Ćorluka, hrvatski nogometaš
 10. 2. - Viktor Troicki, srpski teniser
 11. 2. - Gabriel Boric, predsjednik Čilea
 24. 2. - Aleksandar Ivović, crnogorski vaterpolista 
 28. 2. - Đorđe Terzin, srpski politikolog i socijalni radnik

 7. 3. - Natko Zrnčić-Dim, hrvatski alpski skijaš
 14. 3. - Jamie Bell, glumac
 17. 3. - Edin Džeko, bosanskohercegovački nogometaš
 18. 3. - Lykke Li, švedska kantautorka
 28. 3. - Lady Gaga, američka muzičarka
 29. 3. - Petra Cicvarić, hrvatska glumica
 30. 3. - Sergio Ramos, fudbaler

April/Travanj – Jun/Lipanj 
 1. 4. - Dejan Borovnjak, srpski košarkaš
 3. 4. - Amanda Bynes, glumica, modni kreator
 9. 4. - Lejla Hot, pevačica
 18. 4. - Jakov Gojun, hrvatski rukometaš 
 22. 4. - Amber Heard, glumica, model
 27. 4. - Elena Risteska, makedonska pevačica
 27. 4. - Dinara Safina, teniserka

 13. 5. - Alexander Rybak, pevač, pobednik Evrovizije
 16. 5. - Megan Fox, glumica, model
 21. 5. - Mario Mandžukić, hrvatski nogometaš
 25. 5. - Geraint Thomas, velški biciklista 
 30. 5. - Claudia Beni, hrvatska pjevačica

 3. 6. - Rafael Nadal, teniser
 11. 6. - Shia LaBeouf, američki glumac
 13. 6. - Ashley Olsen i Mary-Kate Olsen, glumice, TV osobe
   13. 6. - Tonči Stipanović, jedriličar 
 15. 6. - Stoya, glumica
 16. 6. - Žarko Šešum, rukometaš
 18. 6. - Ante Rukavina, hrvatski nogometaš
 18. 6. - Richard Gasquet, teniser
 24. 6. - Bojana Stamenov, pevačica

Jul/Srpanj – Septembar/Rujan 
 2. 7. - Lindsay Lohan, glumica, pevačica
 25. 7. - Hulk, brazilski fudbaler

 21. 8. - Usain Bolt, atletičar
 27. 8. - Sebastian Kurz, kancelar Austrije
 28. 8. - Gilad Šalit, izraelski vojnik, talac
 30. 8. - Anesa Kajtazović, američka političarka

 1. 9. - Gaël Monfils, teniser
 2. 9. - Stevan Fedi, crnogorski pevač
 11. 9. - Uroš Tripković, srpski košarkaš
 15. 9. - Sanja Jovanović, hrvatska plivačica

Oktobar/Listopad – Decembar/Prosinac 
 5. 10. - Novica Veličković, srpski košarkaš
 23. 10. - Jovanka Radičević, crnogorska rukometašica
 24. 10. - Drake, kanadski muzičar 

 8. 11. - Aaron Swartz, programer, internet aktivista († 2013)
 11. 11. - Soraja Vučelić, foto-model
 22. 11. - Oscar Pistorius, atletičar
 22. 11. - Zorana Arunović, sportistkinja u streljaštvu
 24. 11. - Mirza Čardaklija, bosanskohercegovački pjesnik

 7. 12. - Jakov Milatović, predsjednik Crne Gore 
 28. 12. - Ana Jelušić, hrvatska skijašica
 30. 12. - Ellie Goulding, kantautorka, multiinstrumentalista

Smrti

Januar/Siječanj – Februar/Veljača 
 4. 1. - Christopher Isherwood, engleski pisac (* 1904)
 4. 1. - Radovan Zogović, književnik, kritičar i prevodilac (* 1907)
 4. 1. - Phil Lynott, frontmen Thin Lizzy (* 1949)
 12. 1. - Hinko Bauer, arhitekt (* 1908)
 14. 1. - Donna Reed, glumica (* 1921)
 16. 1. - Stjepan Šulek, skladatelj, ravnatelj (* 1914)
 18. 1. - Stana Đurić Klajn, srpska muzikologinja (* 1908)
 23. 1. - Joseph Beuys, njemački umjetnik (* 1921)
 24. 1. - L. Ron Hubbard, SF pisac, osnivač sajentologije (* 1911)
 28. 1. - Sedam astronauta šatla Challenger.

 4. 2. - Branko Pešić, bivši gradonačelnik Beograda (* 1922)
 6. 2. - Minoru Yamasaki, američki arhitekta (* 1912)
 11. 2. - Frank Herbert, SF pisac (* 1920)
 18. 2. - Stana Đurić-Klajn, srpska muzikologinja (* 1905, '08)
 19. 2. - André Leroi-Gourhan, arheolog, paleoantropolog (* 1911)
 28. 2. - Olof Palme, premijer Švedske (* 1927)

Mart/Ožujak – April/Travanj 
 4. 3. - Ding Ling, književnica (* 1904)
 6. 3. - Georgia O'Keeffe, umetnica (* 1887)
 14. 3. - Branko Pavlović, profesor filozofije na FF BU (* 1928)
 14. 3. - Mihailo Vukdragović, kompozitor, dirigent, rektor MU u Bg. (* 1900)
 17. 3. - John Bagot Glubb, britanski i jordanski general (* 1897)
 22. 3. - Andrej Frušić, episkop sremski (* 1916)
 25. 3. - Jaroslav Šidak, povjesničar (* 1903)
 29. 3. - Lavoslav Glesinger, neuropsihijatar (* 1901)
 30. 3. - James Cagney, američki glumac (* 1899.)
 30. 3. - Drago Đurović, vajar, slikar, pedagog (* 1923)

 11. 4. - Božidar Đorđević, srpski kardiolog (* 1910)
 14. 4. - Simone de Beauvoir, francuska književnica (* 1908.)
 15. 4. - Jean Genet, književnik, aktivista (* 1910)
 15. 4. - Rade Jovanović, tekstopisac, kompozitor folk muzike (* 1928)
 17. 4. - Marcel Dassault, proizvođač aviona (* 1892)
 22. 4. - Mircea Eliade, istoričar religije, pisac (* 1907)
 23. 4. - Otto Preminger, filmski režiser (* 1906)
 24. 4. - Antun Bonifačić, hrvatski emigrantski novinar i političar (* 1901.)
 24. 4. - Wallis Simpson, vojvotkinja od Windsora (* 1896)

Maj/Svibanj – Jun/Lipanj 
 4. 5. - Branko Belan, hrvatski filmski režiser, teoretičar filma, filmski i televizijski kritičar, romanopisac i novelist (* 1912)
 9. 5. - Tenzing Norgay, nepalski šerpa (* 1914)
 15. 5. - Elio de Angelis, vozač F1 (* 1958)
 23. 5. - Aleksandar Aca Trandafilović, narodni pevač (* 1936)
 23. 5. - Altiero Spinelli, evropski federalista (* 1907)
 23. 5. - Sterling Hayden, glumac (* 1916)
 24. 5. - Yakima Canutt, kaskader, redatelj druge ekipe (* 1895)
 26. 5. - Gian-Carlo Coppola, filmski producent, Francis Fordov sin (* 1963)
 30. 5. - Perry Ellis, modni kreator (* 1940)

 13. 6.. - Benny Goodman, američki džez muzičar (* 1909.)
 14. 6. - Jorge Luis Borges, argentinski pisac (* 1899.)
 14. 6. - Dimitrije Bogdanović, srpski istoričar (* 1930)
 19. 6. - Coluche, francuski komičar, glumac (* 1944)
 24. 6. - Miroslav Antić, srpski pesnik (* 1932)

Jul/Srpanj – Avgust/Kolovoz 
 14. 7. - Raymond Loewy, industrijski dizajner (* 1893)
 18. 7. - Stanley Rous, bivši predsednik FIFA (* 1895)
 23. 7. - Marko Čelebonović, slikar (* 1902)
 25. 7. - Vincente Minnelli, filmski i pozorišni režiser (* 1903)
 26. 7. - W. Averell Harriman, američki političar i diplomata (* 1891)

 5. 8. - Himzo Polovina, pjevač sevdalinki (* 1927)
 8. 8. - Gordana Kosanović, srpska glumica (* 1953)
 10. 8. - Chuck McKinley, teniser (* 1941)
 22. 8. - Celâl Bayar, bivši predsednik Turske (* 1883)
 27. 8. - Dragutin Mitić, hrvatski tenisač (* 1917)
 31. 8. - Henry Moore, skulptor (* 1898)
 31. 8. - Urho Kekkonen, bivši predsednik Finske (* 1900)

Septembar/Rujan – Oktobar/Listopad 
 6. 9. - Dragan Jeremić, kritičar, filozof, estetičar (* 1925)
 10. 9. - Ivan Krajačić, učesnik Španskog rata i NOB, društveno-politički radnik, narodni heroj (* 1906)
 12. 9. - Jacques Henri Lartigue, fotograf, slikar (* 1894)
 16. 9. - Jaša Romano, veterinar (* 1908)
 18. 9. - Aljoša Buha, basist u Crvenoj jabuci (* 1962.)
 25. 9. - Marija Čudina, hrvatska pjesnikinja (* 1937.)
 30. 9. - Franz Burda, nemački izdavač (* 1903)

 1. 10. - Dražen Ričl Zijo, gitarist i osnivač Crvene jabuke (* 1962.)
 3. 10. - Danilo Lekić Španac, borac, general-pukovnik JNA, diplomata, narodni heroj (* 1913)
 14. 10. - Stanoje Janković, operski pevač - bariton (* 1905)
 19. 10. - Karlo Bulić, hrvatski glumac (* 1910)
 31. 10. - Robert S. Mulliken, fizičar, hemičar, nobelovac (* 1896)

Novembar/Studeni – Decembar/Prosinac 
 6. 11. - Nikanor Iličić, episkop bački (* 1906)
 8. 11. - Vjačeslav Molotov, sovjetski političar (* 1890)
 8. 11. - Artur London, bivši čehoslovački političar (* 1915)
 10. 11. - Ljubomir Magaš, Ljuba Zemunac, beogradski kriminalac (* 1948)
 12. 11. - Erich Koch, bivši rajhskomesar Ukrajine (* 1896)
 13. 11. - Dimitrije Vučenov, književnik, kritičar, prevodilac (* 1911)
 nov. - Borivoje Jovanović, glumac (* 1918)
 18. 11. - Gia Carangi, supermodel (* 1960)
 19. 11. - Kosta Nađ, učesnik Španskog rata i NOB, general armije JNA, narodni heroj i nosilac Ordena slobode (* 1911)
 23. 11. - Josip Hamm, hrvatski filolog, lingvist i slavist (* 1905)
 29. 11. - Cary Grant, američki filmski glumac (* 1904.)

 15. 12. - Omraam Mikael Ajvanov, duhovni učitelj iz Bugarske (* 1900)
 17. 12. - Ante Raštegorac, učesnik NOB, d-p. radnik, narodni heroj (* 1923)
 19. 12. - Zdenka Sertić, hrvatska slikarica (* 1899.)
 21. 12. - Ivo Vitić, hrvatski arhitekt (* 1917.)
 24. 12. - Milojko Ćišić, elektroenergetičar (* 1920)
 29. 12. - Andrej Tarkovski, sovjetski režiser (* 1932)
 29. 12. - Harold Macmillan, bivši britanski premijer (* 1894)

Kroz godinu 
 Jovo Mijatović, travar sa Romanije (* 1886)
 Zvonimir Furtinger, novinar, književnik (* 1912)
 Muhamed Hadžijahić, historičar (* 1918)

Nobelova nagrada za 1986. godinu 
 Fizika: Ernst Ruska (fundamentalan rad u elektronskoj optici i za projekt prvog elektronskog mikroskopa), Gerd Binnig i Heinrich Rohrer (projekt skenirajućeg tunelskog mikroskopa)
 Kemija: Dudley R. Herschbach, Yuan T. Lee i John C. Polanyi (doprinos u vezi dinamike hemijskih elementarnih procesa)
 Fiziologija i medicina: Stanley Cohen i Rita Levi-Montalcini (otkriće faktora rasta)
 Književnost: Wole Soyinka (koji u širokoj kulturalnoj perspektivi i s poetskim prizvucima stvara dramu egzistencije)
 Mir: Elie Wiesel (svedok Holokausta, borac protiv ravnodušnosti)
 Ekonomija: James M. Buchanan (razvoj ugovornih i ustavnih osnova za teoriju ekonomskog i političkog donošenja odluka)

Takođe pogledati 
 Kronologija raspada SFRJ

Literatura 
 Covek koji je "polozio ispit" (Naša Borba) (ima i Kalendar kosovskih događaja)
 Collier's Year Book 1987 (Microsoft Encarta 2004)
 Violations of the Helsinki accords, Yugoslavia (Google Books)

Spoljne veze 
 Controversy Over Kosovar Petitions, Louis Zanga, OSA-RFE
 Kosovar Official Attacks Serbian Hard-Liners, Louis Zanga, OSA-RFE
 League of Communists of Yugoslavia (LCY) , Slobodan Stanković, Open Society Archives - Radio Free Europe
 Eastern Europe, China, and the World Communist Movement in 1986 , Vladimir V. Kusin, OSA-RFE
 The New Strong Men Of Kosovo , Louis Zanga, OSA-RFE
 Religious Trends in Eastern Europe , OSA-RFE

Reference 

Godine