alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
International Auxiliary Language Association

Az International Auxiliary Language Associationt (rövidítve IALA, magyarul: Nemzetközi Segédnyelv Egyesület) 1924-ben Frederick Gardner Cottrell vegyész alapította. Az egyesület egy mindenki számára jól használható, de mégis egyszerű nemzetközi segédnyelv létrehozására született.

Az egyesület működésében számos híres nyelvész is részt vett, mint például Alexander Gode, Ezra Clark Stillman, André Martinet és Otto Jespersen. Az egyesület bőkezű pénzügyi támogatója Alice Vanderbilt Morris volt.

Az IALA célja az volt, hogy kompromisszumot teremtsen a már meglévő mesterséges nyelvek (eszperantó, ido, occidental, novial stb.) között. Később kiderült, hogy ez lehetetlen. Ezért a közreműködők úgy gondolták, hogy a nemzetközi nyelvet nem kell „kitalálni”, mivel ez a nyelv már létezik, jövevény- vagy idegen szavak formájában elrejtve minden modern nyelvben. Ezek a latin vagy görög eredetű szavak főleg az újlatin nyelvekben találhatóak meg, de az angol nyelv közel 75%-a is latin eredetű. Mivel sokan már eleve ismernek e nyelvek közül valamilyen szinten egyet vagy többet, s mivel szavaik egy része más nyelvekbe is eljutott nemzetközi szóként, mondhatjuk, hogy a „nemzetközi nyelv” ismerői közel egymillárdan vannak.

Az IALA végül sokéves munkával megalkotta az interlingva nyelvet, amelynek 1954-ig a támogatója is maradt. Számos rendszeres és időszaki kiadványt publikáltak, melyek mind az interlingva terjesztését segítették elő.

1954-ben az interlingva terjesztését és támogatását átvette a Science Service interlingva divíziója, ezzel együtt az IALA beszüntette a működését.

Auxiliary
Interlingva nyelv
Nemzetközi kulturális szervezetek
Palindrom

A palindrom vagy (régiesebb elnevezéssel) palindróma a szójátékoknak, azon belül is az anagrammáknak az egyik fajtája. Kétféle értelemben használatos:
 (a szűkebb, eredeti értelemben) olyan szó vagy szókapcsolat, amely visszafelé olvasva is ugyanaz,
 (tágabb értelemben) olyan szó vagy szókapcsolat, amely visszafelé olvasva is értelmes (bár nem azonos az eredetivel).

A betűk tagolásának természetesen nem kell megegyeznie, és sokszor a rövid vagy hosszú magán- és mássalhangzók különbségét, valamint a kiejtett hangok szabályos rögzítését (például „haggya”) is figyelmen kívül hagyják.

A palindrom szó melléknévként is használatos olyan betűsorokra, amelyek visszafelé olvasva is értelmesek, illetve az eredetivel azonosak. (Rád rohan a hordár.)

Története 
A palindromok készítése minden nyelvben régóta megtalálható, bár néhány esetben az írás jellegzetességei miatt (például a japán szótagírás vagy a kínai fogalomírás esetében) a szabályok kissé eltérhetnek. Az egyik legrégebbi ismert palindrom egy isztambuli Bizánci Birodalom-korabeli templom keresztelőkútjának görög nyelvű felirata:

 ΝΙΨΟΝΑΝΩΜΗΜΑΤΑΜΗΜΩΝΑΝΟΨΙΝ 

(Azaz „Nipszon anómémata mé mónan opszin”, „Vétkeimet is mosd le, ne csak az arcomat”).

Kapcsolódó szócikkek 
 Palindromszámok a matematikában
 Ambigramma

Külső hivatkozások

Magyar nyelvű palindromok képekkel 
http://www.wekerlekos.hu/download/palindrom.htm

Palindromok
Anagramma

Az anagramma a szójátékok egy fajtája, melyben értelmes szavak vagy mondatok betűinek sorrendjét úgy változtatjuk meg, hogy az eredmény szintén értelmes szó vagy mondat legyen. Sok anagramma esetén az eredeti és a végeredmény között humoros vagy egyéb kapcsolat van, ez növeli az anagramma érdekességét, értékét.

A szó a görög ana (vissza) és grafein (írni) szavakból keletkezett.

Példák az anagrammákra 

„Örüljetek egek! Mert az Úr mívelte ezeket! Örvendezzetek földnek alsó részei, hegyek énekeljetek, erdők és azok minden Fái.”

Ebből a himnikus mondatból Sebestyén Gábor (1794–1864) anagrammát készített:

„Fái András, földünk derék jelese, ez a remek-író, életének hetvennyolcadik évét megéré, új egek, őrizzétek őt kész, mentő kezekkel.”

Egyes ragozatlan szavak (4 betűsek):

 élet – étel
kapu – kupa
karó – róka
lakó – kóla
papi – pipa
rost – sort
satu – utas

Egyes ragozatlan szavak (5 betűsek):

alszik – szikla
 állat – által – talál – tálal
botor – robot
drága – gárda
dráma – madár
durva – udvar
egres – sereg
eresz – rezes
karom – marok
kavar – vakar
kelet – telek
keret – retek – teker
komor – korom
köret – körte – törek
lakás – sakál
lemér – remél
lenéz – zenél
radon – ronda
süket – tüske
takar – tarka
vetél – vétel

Egyes ragozatlan szavak (6 betűsek):

 csákós – ócskás
darázs – szárad
eltesz – letesz – szelet
gyanít – nagyít
legény – lényeg
 meszel – szemel – szemle – zsemle
 kaland – lankad
 szagol – szolga

Egyes ragozatlan szavak (7 betűsek):

 állapot – lapátol
étkezik – tekézik
kertész – kétszer
lenézés – zenélés
motolla – oltalom

 ránevet – veterán
tisztel – zsilett

Egyes ragozatlan szavak (8 betűsek):

 aktuális – kiutalás
kényszer – szekrény
kolostor – rostokol
merészel – sérelmez
nyelvész – szelvény

Egyes ragozatlan szavak (9 betűsek):

 kelletlen – lelketlen
szorgalmi – grimaszol

Gyakori reneszánsz és barokk versajánlásként is.

 Gyomorrontás – toronymorgás.
 Hülye ötlet, gyors a siker – Elek gyűrött helyi sorsa.
 A lexikon mindent tud – Dani, kend mixel úton?

Egy híres példa egy híres embertől:

 Ótromoppgázsi Géza Mór – számítógép-programozó,

 Példák Pólya Györgytől:
 termelékenység
 Megkéselt erény
 Gréte kényelmes
 Rég nyertem e kést
 Reménység kelte
 Kényelmes réteg
 Nyeglét késemre
 Értse meg: nyelék!
 Kértem, lényeges
 Nyereség? Kétlem!
 Kéménysereglet
 Tenyérmegkelés
 Nyélmegtekerés
 Kétes legény mer
 Kémregény s élet

 szabad lexikon
 index kaszabol
 biszex dalnoka
 szexi lakodban
 koliszex-banda
 szexbika danol

 orrszarvú
 rovar rúzs
 rovar szúr
 rovar zsúr
 orr szúrva

További információk 
 Sztaki anagramma-generátor (több nyelven, köztük magyarul is)
 Nyelvi játék.lap.hu - linkgyűjtemény
 Anagrammák (javori.sfblogs.net)

Nyelvi játékok
Retorika
Nyelvi játékok

A nyelvi játékok olyan – általában társasági – játékok, ahol a játék témája szavak, mondatok, vagy a nyelv egyéb elemei.

Fajtái 
 Anagrammák: a szöveg betűinek felcserélésével új értelmes szöveg készítése
 Palindromok: olyan szövegek, melyek visszafelé olvasva ugyanazt a szöveget eredményezik
 Hasonló szavak: egyező alakú, de össze nem függő szavak (simi a latin similis-ből)
 Scharade: verses feladványok, ahol egy szó részleteit kell a verssorokból kitalálni
 Szómatematika: szavakból elvett vagy hozzáadott betűvel új szavak leírása
 Szóintarzia: a szövegben elrejtett értelmes szavak, mondatok találhatóak
 Csacsipacsi (más néven Nem mindegy): ugyanazon betűsorrend eltérő tagolásával új kifejezések készítése (pl: olykor csaló – oly korcs a ló)
 Eszperente: értelmes mondatok, kizárólag az e magánhangzó felhasználásával (jellegzetesen magyar játék)
 Rosszul összetett szavak: két összetett szó egybeolvasztása, mulatságos hatás kedvéért
 Spoonerizmus: betűfelcserélés két szó között úgy, hogy a végeredmény is értelmes (például „nem mindegy, hogy görbe sörény vagy sörbe görény”), vö. kecskerím
 Tonaludátuszok: idegen nyelvűnek látszó magyar mondatok készítése
 Madárnyelv: A szavak szisztematikus felduzzasztásával nehezebben érthető vagy idegenként hangzó szöveg keletkezik (Tuvudsz ivígy beveszévélnivi?)
 Fanyelv: Minden magánhangzó után F-et teszünk és megismételjük a magánhangzót. (Szia – szifiafa.)
 Usz beszéd: Minden szó után usz-t rakunk. (Sziausz, hogyusz vagyusz?) 
  Spanyol konyhanyelv: Levágjuk a szó első betűjét (Amennyiben ez mássalhangzó) és a szó után tesszük, majd a végére egy é-t teszünk. Ha a szó magánhangzóval kezdődik, akkor csak egy é-t rakunk a végére. (Imé anvé? – mi van?)
 Tyúknyelv: Minden szótag elé ko-t teszünk. (Kokekonyekoret koekoszem – kenyeret esz em.)
Programozási nyelvek listája betűrendben



A 

 A+
 ABAP
 ABC
 ABLE
 ABSET
 ABSYS
 Accent
 ActionScript
 ADA
 ADL
 Alan
 Aleph
 Algol
 AmigaE
 APL
 AppleScript
 Arduino nyelv
 AREXX
 AspectJ
 Assembly
 Asymptote
 Atlas Autocode
 Autocoder
 AutoLISP
 Awk

B 

 B
 BASIC
 BCPL
 Befunge
 BETA
 Bigwig
 Bistro
 BLISS
 Blue
 Boo
 Bourne shell (sh)
 Bourne-Again shell (bash)
 BPEL
 Brainfuck
 BUGSYS
 BuildProfessional

C 

 C
 C++
 C#
 Caché Basic
 Caché ObjectScript
 Cameleon
 Caml
 Ceicil
 Cg
 CHILL
 Clarion
 Clean
 Clipper
 Clos
 CLU
 CMS-2
 Cold Fusion
 COBOL
 CobolScript
 Cocoa
 COMAL
 Comenius Logo
 Common Intermediate Language
 Concurrent Basic
 Concurrent Clean
 CORAL66
 Cω
 Common Lisp
 CPL
 Curl

D 

 D
 Dart
 dBASE
 DCL
 Delphi
 Dibol
 Dylan

E 

 E
 ECMAScript
 Eiffel
 ElasticC
 Elf
 Elixir
 Escapade
 Erlang
 Euphoria
 Euclid
 Euler
 EXEC
 EXEC2

F 

 F#
 Flow-Matic
 Forth
 FORTRAN
 FP
 FBSL
 Freebasic
 Frontier
 FoxPro

G 

 GEMBASE
 GENIE
 Godiva
 Go
 Gödel
 GameMonkey Script
 Groovy

H 

 HAL/S
 Handel-C
 Haskell
 HTMLScript
 Hugo
  Hume
 Hypercard

I 

 ICI
 Icon
 IDL
 Inform
 INTERCAL
 Information Processing Language (IPL)
 Io

J 

 J
 J#
 Java
 JavaScript
 JErlang
 Join Java
 JoCaml
 Join language
 JOVIAL
 Joy
 Jython

K 

 K
 KBasic
 Kid
 Kotlin
 KRYPTON
 Kvikkalkul

L 

 LabVIEW
 Lagoona
 Leda
 Lexico
 Limbo
 LINC
 LISP
 LOGO
 LSE
 Lua
 LYaPAS

M 

 m4
 MAD
 Malbolge
 Mathematica
 MATLAB
 MC#
 Mercury
 Mesa
 Microcode
 Miranda
 Miva
 ML
 Modula-2
 Modula-3
 MOO
 Moto
 MUMPS
 MUSIL
 Mary

N 

 NASM
 Nial
 Nice
 Nosica
 Nullsoft Scriptable Install System (NSIS)
 NXT-G

O 

 Oberon
 Object Pascal
 Objective-C
 Objective Caml
 Obliq
 OCaml = Objective Caml
 Occam
 Open Programming Language (OPL)
 OpenEdge Advanced Business Language (ABL)
 Oz

P 

 Parallel C#
 Pascal
 Pawn (könnyített C++)
 Perl
 PHP
 Pico
 Pike
 PILOT
 Plankalkül
 PL/SQL
 PL/1
 PL/B
 PL/C
 PL/I
 PL/M
 Polyphonic C#
 Poplog
 POP-11
 PostScript
 PowerBuilder – 4GL alkalmazásgenerátor
 PowerShell
 Processing
 Prolog
 Proteus
 Python

Q 

 Q
 Quake C

R 

 R
 Rascal
 Ratfor
 REBOL
 Redcode
 REXX
 Rigal
 RPG
 Ruby

S 

 S-Lang
 SAS
 Sather
 Scheme
 Scratch
 Scala
 Sed
 Seed7
 Self
 SETL
 Simula
 Sisal
 Smalltalk
 SML (Standard ML)
 Snobol
 SPARK
 SPITBOL
 Squeak
 SuperCollider
 Swift

T 

 TADS
 Tcl
 teco
 Tempo
 Today
 Tom
 tpu
 Trac
 Turing

U 

 Unicon
 UnLambda
 UML

V 

 Var'aq
 VBA
 VBScript
 Verilog
 VHDL
 Visual Basic
 Visual C++
 Visual Dialog
 Visual FoxPro
 Visual Xbase++

W 

 Water
 Whitespace
 Wirth

X 

 XOTcl
 XSLT

Y 

 YAFL
 Yorick

Z 

 Z
 ZZT-oop

Lásd még 
 Programozási nyelv
 Objektumorientált programozást támogató nyelvek listája

Források 

 Programozási nyelvek listája
 Programozási nyelvek szótára

Számítástechnikai listák
Sitó-rjú karate

A sitó-rjú (糸東流, angol átírásban: Shitō-ryū) a karate küzdősport egy stílusa, a tradicionális karatestílusok egyike.

Leírás
A sitó-rjú tartalmazza a legtöbb katát a karatestílusok közül (közel 60-at). Ezek fele a sótókanos katákhoz, másik fele a gódzsú-rjú katáihoz hasonlít. A Sitó-rjú ötvözi a kemény és lágy technikákat, jellemzően mély súlyponttal dolgozik.

Története
Alapítója Mabuni Kenva (摩文仁　賢和), aki két mestertől is tanult, Itoszu Ankótól (糸洲　安恒) és Higaonna Kanrjótól (東恩納　寛量). Egyesítette a dinamikus, gyors, hosszú mozgássorozatot és a stabil, körkörös, rövid, erős mozgásrendszert, ezzel lefektetve a stílus alapjait. Mabuni a sitó-rjú megnevezést két mestere iránti tiszteletből nevük kezdőbetűjéből alakította ki. Az elnevezés miatt többen támadták Mabunit, mivel komolytalannak találták a rövidítéseket. Mabuni viszont meg volt győződve arról, hogy jó az, ha az emberek személyhez tudják kötni az irányzatot.

Mabuni híres tanítványai közé tartozott Hajasi Teruo (林　輝男), aki a szensin-kai vezetője lett Kuniba halála után. Később létrehozta saját stílusát, a hajasi-ha sitó-rjút.

Külső hivatkozások
 http://www.shitoryu.hu/
https://shitokai.hu/
 http://www.sportingbudo.hu/
 http://www.shuhari.hu/
 http://www.shito-ryu.hu/
 http://www.karate.hu/ 
 http://www.vorosrokak.hu/

Karate
Interlingvisztika

Az interlingvisztika a nyelvtudomány egy ága, a mesterséges nyelvek történetének, elméletének és szerkesztési elveinek tudománya.

Az interlingvisztikára vonatkozó meghatározások közös forrása Otto Jespersen 1930-ban megjelent műve: A New Science: Interlingustics. Ebben így határozza meg az interlingvisztikát:
Új tudománynak az az ága, mely a nyelvek szerkezetével és alaptörvényeivel foglalkozik, hogy ennek alapján normákat állapítson meg a nemzetközi nyelv, azaz olyan segédnyelv számára, amelyet szóban és írásban egyaránt használhatnak azok a nemzetek, melyek nem tudják egymást saját nyelvükön megérteni.
Az interlingvisták tevékenysége az IALA (International Auxiliary Language Association) tevékenységében csúcsosodott ki.

További információk 
 "Interlingvisztika", Lingvo.info
Paszigráfia

Paszigráfiának nevezi az interlingvisztika az egyetemes írásrendszereket.

E rendszerek a legkülönfélébb jeleken alapulhatnak: vannak betű- és számjegyes paszigráfiák, muzikgráfiák, piktográfiák, ideográfiák stb.

Néhány ismertebb rendszer:
 Johannes Trithemius (Jean Trithème): Polygraphie, 1518
 Johann Joachim Becher: Character, 1661
 Athanasius Kircher: Polygraphia, 1663
 Christian Heinrich Wolke: Pasigraphie, 1797
 Anton Bachmaier: német–angol–francia paszigráfiai szótár, 1868
 Karl Obermeier: Pasigraphie, 1955
 André Eckhardt: Safo, 1962
 Jean Effel: écriture universelle, 1968

Interlingvisztika
Írásrendszerek
Plankalkül

A
Plankalkül (plan calculus) egy programnyelv, amelyet 1942 és 1946 között fejlesztett Konrad Zuse mérnöki célokra.

Joggal tart számot az első számítógépre tervezett magas szintű programnyelv címére. Tartalmazott értékadó utasításokat, alrutinokat, feltételes utasításokat, ismétléseket, lebegőpontos számításokat, tömböket, hierarchikus rekordszerkezeteket, előfeltételezést, kivételkezelést és más fejlett tulajdonságokat, mint például a célvezérelt végrehajtás. Először 1972-ben publikálták, és az első fordítóprogramot 2000-ben hozták létre a Berlini Egyetemen.

Források  
Zuse, Konrad: Der Plankalkül. Gesellschaft für Mathematik und Datenverarbeitung. Nr. 63, BMBW – GMD – 63, 1972 
Giloi, Wolfgang, K.: Konrad Zuse's Plankalkül: The First High-Level „non von Neumann” Programming Language. IEEE Annals of the History of Computing, Vol. 19, No. 2, 1997
Rojas, Raúl et al.: Plankalkül: The First High-Level Programming Language and its Implementation

Programozási nyelvek
Kémiai egyenlet

A kémiai egyenletek vagy reakcióegyenletek a kémiai reakciók kvalitatív (minőségi) és kvantitatív (mennyiségi) megfogalmazása.

Például a metán égése oxigénben:

     ..............(ΔH < 0)

és a reverzibilis (megfordítható) Haber-folyamat, az ammóniaszintézis:

Az egyenletekbe írt energetikai tag, pl. a metán égésénél a Q reakcióhő, sokszor elhagyásra kerül.

Az ilyen termokémiai reakciókban feltüntethető a reakció során bekövetkezett ΔH entalpiaváltozás is. 
Az exoterm reakciókban (pl. a metán égése) a reakcióhő pozitív értékű, mert hő szabadul fel. 
A ΔH entalpiaváltozás viszont negatív előjelű, mert a rendszer ugyanakkor egy alacsonyabb, tehát stabilabb energiaállapotba jut.

Hasonló opcionális rész lehet a reakció feltételeit leíró összegzés, valamint a katalizátor jelenléte. Amennyiben ezek feltüntetésre kerülnek, úgy a reakcióegyenlet irányát kifejező nyíl fölé és/vagy alá kerülhetnek. 
A Haber által kidolgozott ammóniaszintézist pl. 200 atmoszféra nyomáson hajtják végre finom-eloszlású vaspor katalizátor jelenlétében, megfelelő hőmérsékleten.

A tömegmegmaradás 

A tömegmegmaradás törvénye azt mondja ki, hogy a kiindulási anyagok tömege megegyezik a termékek tömegével. Ezt az egyenletnek is tükröznie kell. Ennek érdekében használnak együtthatókat az elemek és vegyületek vegyjelei előtt. Ezek egyaránt jelenthetik a mólarányokat, illetve a molekulák darabszámát.

A kémiai egyenletek értelmezése 

A tagokban az első szám, az együttható mutatja, hogy hány molekula vagy egyéb részecske szerepel az egyenletben. Ha az együttható értéke 1, akkor feltüntetése elhagyható. A vegyjelek a periódusos rendszer elemeit jelölik, alsó indexük pedig azt mutatja, hány ilyen atom szerepel a molekulában.

Például a 3H2O kifejezés 3 vízmolekulát (vagy 3 mólnyi vizet) jelöl.

Kémiai alapfogalmak
Mól

A mól az anyagmennyiség mértékegysége, egyike az SI-alapegységeknek. Jele: mol (egykarakteres Unicode-jele: ㏖).

1 mol anyagban 6,02214076·1023 darab részecske található, mely pontosan az Avogadro-szám értéke.
Az elemi egység fajtáját pontosan meg kell adni. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske vagy ezek meghatározott csoportja. (14. CGPM, 1971)
A meghatározásnál csak azokat a szénatomokat szabad figyelembe venni, amelyeket nem terhel kötési energia, nyugalomban vannak, és alapállapotúnak tekinthetőek (CIPM, 1980)

Az anyagmennyiség mólokban kifejezett értékét mólszámnak nevezik (a molaritás mol/dm³-ben kifejezett számértékének többszörösét vagy tört részét).

Története 
Az SI-alapegységek 2019-es újradefiniálása előtt a mól meghatározása a következő volt: annak a rendszernek az anyagmennyisége, amely annyi elemi egységet tartalmaz, mint ahány atom van 0,012 kg szén-12-izotópban. A mol egység használatához meg kell jelölni az elemi egységek fajtáját. Ezek lehetnek atomok, molekulák, ionok, elektronok, egyéb elemi egységek, vagy ezeknek meghatározott csoportja.

Megjegyzések

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Mólnap

SI-alapegységek
A priori nyelvek

Az a priori nyelvek olyan mesterséges nyelvek, amelyek nem a természetes nyelvek szerkezetére és elemeire épülnek, a nyelvek filozófiai illetve logikai alapokra épülnek. Alapgondolatuk: „létezik egy nyelv előtti gondolkodás, és a jelentés elsődleges a nyelvvel szemben.”

Ilyen nyelv például a Klingon, vagy a Tolkien regényekben használt mesterséges nyelvek.

Fajtái

lexiko-centrikus modellek (fogalom osztályozó rendszerek)
Raimundus Lullus (Ramón Llull): Ars generalis ultima, 1308 – 100 fogalomból álló paszigráfia
 George Dalgarno: Ars signorum vulgo character universalis et lingua philosophica qua poterunt homines diversissimorum idiomatum…, 1661
 John Wilkins: An Essay towards a real character and Philosopical Language, with an alphabetical Dictionary, 1668
 G. W. Leibnitz: Opera omnia, 1768
Ward P. Forster: Ro, 1908
 Moubar Agapoff: Unilingua, 1965
grammatiko-centrikus modellek (racionális-logikai struktúrák)
 Robert N. Yetter: lalortel, 1959
 Hans Freudenthal: lincos, 1960
 James Cooke Brown: loglan, 1960
 Fuishiki Okamoto: babm,'' 1962

Források
David Crystal: A nyelv enciklopédiája - definíció, példák
https://web.archive.org/web/20151009152402/http://www.statemaster.com/encyclopedia/A-priori-%28languages%29

További információk

A mesterséges nyelvek típusai
A posteriori nyelvek

Az a posteriori nyelvek olyan mesterséges nyelvek, amelyek az etnikus nyelvek szerkezeti, lexikális és paradigmatikus elemeire épülnek, a forrásnyelvek közös tényeit szervezik rendszerbe. Közérthetőbben: az ilyen nyelvek nyelvtana egyszerű és szabályos, ugyanakkor követi a természetes nyelvek nyelvtanát, szókincsük tükrözi a természetes nyelvek szókincsét.

Az a posteriori nyelvek a 19. század végén alakultak ki, a ma ismert és használt segédnyelvek mind ilyenek.

Az a posteriori nyelvek lehetnek:
 homogén modellek – egy nyelven alapuló egyszerűsített vagy minimum-nyelvek
 Giuseppe Peano: Latino sine flexione, 1903 – latin
 Charles Kay Ogden: Egyszerű angol, 1930 – angol
 Raoul de la Grasserie: Apolema, 1906 – görög
 Adalbert Baumann: Wede, 1915 – német
 kompromisszumos modellek – két különböző nyelvet egyeztetnek össze
 George J. Henderson (P. Hoinix): Anglo-Franca, 1889
 Lancelot Hogben: interglossa, 1943
 Alonso Curucca: Frendo, 1966
 heterogén modellek – több nyelven alapuló rendszerek
 eklektikus nyelvek
 Volapük
 Eszperantó
 Ido
 zonális nyelvek
 Interszláv
 Slovio
 naturalista nyelvek
 Julius Lott: Mundolingue, 1890
 Waldemar Rosenberger: Idiom neutral, 1895
 Edgar de Wahl: Occidental, 1922
 Otto Jespersen: Novial, 1928
 IALA – Alexander Gode: Interlingua, 1950
 Magyar Zoltán: Romanid, 1957

Források
David Crystal: A nyelv enciklopédiája

A mesterséges nyelvek típusai
Utoljára látható

Az Utoljára látható (1990) Douglas Adams és Mark Carwardine közösen írt könyve a kihalás szélén álló állatfajokról.

Az Utoljára látható helyszíne a Föld, az idő a jelenkor. A könyv a kihalás szélén álló állatokat veszi sorra, és megpróbálja feltárni az okokat is, amiért ezek az állatok a kihalás szélére kerültek.

„Jó, felteszem, a pingvin is elég különös teremtmény, ha végiggondolja az ember, de elég robusztus is, és az a madár tökéletesen alkalmazkodott ahhoz a világhoz, amelyikben találta magát, olyan értelemben, ahogy a kakapó nem. A kakapó más korban élő madár. Ha az ember belenéz nagy, kerek, zöldeskék arcába, olyan derűsen ártatlanul értetlen a tekintete, hogy az ember legszívesebben megölelné, és azt mondaná neki, minden rendben lesz, bár tudja, hogy valószínűleg nincs igaza.”

A könyv fejezetei

Előszó 
írta: Douglas Adams

Gally-technológia 
helyszín: Madagaszkár
főszereplő: véznaujjú maki

Itt csirkék vannak 
helyszín: Komodo (Indonézia)
főszereplő: komodói varánusz

Leopárdbőr kalap 
helyszín: Zaire (ma: Kongói Demokratikus Köztársaság)
főszereplő: fehér orrszarvú, hegyi gorilla

Szívverések az éjszakában 
helyszín: Új-Zéland
főszereplő: kakapó

Vak pánik 
helyszín: Jangce, (Kína)
főszereplő: baiji delfin

Véresen vagy félig sülten? 
helyszín: Mauritius, Rodrigues-szigetek
főszereplő: mauritiusi madarak (dodó), Rodriguez-szigeti repülőkutya

Parázskaparás 
A Szibilla-könyvek története DNA tolmácsolásában.

Mark utószava 
írta: Mark Carwardine

Köszönetnyilvánítás

Még egy esély… 
A könyvben szereplő állatok védelmét szolgáló alapítványok adatai.

Magyarul 
Douglas Adams–Mark Carwardine: Utoljára látható; ford. Gedeon Béla; Gabo, Bp., 2000

Külső hivatkozások 

A Sulinet Douglas Adamsről, az Utoljára láthatóról és a kakapóról
Veszélyeztetett állatok listája a Vörös Könyvből

Természetvédelem
1990 könyvei
Eklektikus nyelv

Az eklektikus nyelv olyan mesterséges nyelv, amelynek a szerkesztésekor alapul vett forrásnyelvek nem egy nyelvcsaládból származnak.

Ilyen nyelv például az eszperantó, a volapük stb.

A mesterséges nyelvek típusai
Naturalista nyelv

A naturalista nyelv olyan zonális mesterséges nyelv, amelynek a szerkesztésekor alapul vett forrásnyelve a latin (esetleg néhány szempontból a görög). Egyes forrásokban interlatinid néven hívják.

Ilyen nyelv például az interlingva, az occidental stb.

Az utóbbi évtizedekben készült, életképes mesterséges nyelvek többsége naturalista nyelv.

Forrás
 

A mesterséges nyelvek típusai
Altaji nyelvcsalád

Az altaji nyelvcsalád a természetes nyelvek egy nyelvcsaládja. Elterjedési területe Belső-Ázsia, Észak-Ázsia és Kelet-Európa.

Az altaji nyelvcsalád létezését a legtöbb összehasonlító nyelvész már régóta elutasítja, bár továbbra is támogatja egy kicsi, de stabil tudományos kisebbség.

Az 1960-as évektől az összehasonlító nyelvészek többsége megkérdőjelezi, hogy az altaji nyelvcsalád valóban nyelvcsalád, mivel szerintük lehetséges, hogy három fő ága nem közös őstől származik. Ezen nyelvészek szerint helyesebb lenne három független, azaz török, mongol és mandzsu-tunguz nyelvcsaládról beszélni. Más nyelvészek viszont az altajinál nagyobb csoportok közös eredetét is bizonyítottnak látják: így pl. az 1960-as évekig széles körben elfogadott kategória volt az urál-altaji nyelvcsalád, ma ezt felváltotta a még tágabb eurázsiai makrocsalád, valamint  a nosztratikus makrocsalád. A makrocsaládok elméletének helyességét a közelmúltban statisztikai módszerekkel is sikerült alátámasztani.

A családhoz tartozó nyelvek 
 Török nyelvek (türk nyelvek)
 Ótörök nyelv (türk, orkhoni)
 Köztörök ág
 Délnyugati köztörök: oguz nyelvek (oghuz)
 azeri
 gagauz
 török (oszmán-török nyelv, törökországi török)
 türkmén
 Északnyugati köztörök: kipcsak nyelvek (kipchak, kypchak)
 baskír
 besenyő (vagy pecseneg, kihalt)
 karacsáj-balkár
 karaim
 karakalpak
 kazak
 kirgiz
 krími tatár
 kumik
 kun (kihalt)
 nogaj
 tatár
 Délkeleti köztörök: ujgur nyelvek (turki)
 csagatáj (kihalt)
 sárga ujgur
 szalár
 ujgur
 üzbég (özbeg)
 Északkeleti köztörök: szibériai török nyelvek
 altaji (ojrot) 
 kumandin dialektus (van, aki külön nyelvnek mondja)
 teleut dialektus (van, aki külön nyelvnek mondja)
 hakasz
 sór
 tuvai (tuba, tofa, tofalar)
 Jakut csoport (a szibériai csoporttól is északabbra)
 dolgán
 jakut
 haladzs
 Ogur nyelvek (oghur vagy Lir-török, r-török; csuvasos vagy csuvasos típusú nyelvek)
 bolgártörök (kihalt)
 csuvas
 kazár (kihalt; bár csak néhány személynévből ismert, egyes feltételezések szerint csuvasos nyelv lehetett)
 hun (kihalt; tulajdonnevek ismertek belőle latin és görög átiratban, feltételezik, hogy csuvasos nyelv volt)
 avar (kihalt)
 Mongol nyelvek
 Nyugati csoport
 kalmük
 ojrát
 mogol
 Keleti csoport
 burját
 daghur
 mongol
 kitaj (kihalt)
 monguor (tu)
 tung-hsziang
 Mandzsu-tunguz nyelvek
 Déli (mandzsu) csoport
 mandzsu
 dzsürcsi
 nanaj (gold) – Mandzsúria északi részén és az Amur mentén élnek néhány ezren, Kínában és Dél-Szibériában.
 orok – Szahalin szigetén élnek pár százan.
 orocs (udehe) – Az Usszuri folyó és a tenger közt élnek, valamint Szahalin szigetén, számuk eléri az ezret.
 ude
 Északi (tunguz) csoport
 even (lamut)
 evenki (tunguz)
 negidál
 ulcsa
 japán (vitatott hovatartozású, a legtöbb forrás ide sorolja)
 koreai (vitatott hovatartozású, a legtöbb forrás ide sorolja)

Kapcsolódó szócikkek 
 Urál-altaji nyelvcsalád

Jegyzetek 

 
Nyelvcsaládok
Dravida nyelvcsalád

A dravida nyelvcsalád a természetes nyelvek egyik nyelvcsaládja. A négy legelterjedtebb dravida nyelv a tamil, telugu, kannada, malajálam India hivatalos nyelvei közé tartozik. Elterjedési területe Dél-Ázsia vidéke. India lakosságának 23%-a a dravida nyelvcsalád valamelyik nyelvét beszéli. Elterjedt  Srí Lankán (33% tamil), Pakisztánban (4% brahui), Mauritiuson (6%, tamil, telugu), Szingapúrban (4% tamil) és Malajziában (2% tamil). Sokan beszélik a Dél-afrikai Köztársaságban (tamil, malajálam), és Kuvaitban (malajálam).

Eredete
A nyelvcsalád eredete vitatott, elfogadottnak tűnik, hogy a dravida népek nem őshonosak Indiában, a beszélők népnevei alapján hegyvidékről származhattak. Előéletük, az indiai szubkontinensen kívüli vándorlásuk nem ismert, azonban bizonyosnak tűnik, hogy az i. e. 4. évezred során jutottak a mai Irán érintésével Délnyugat-Ázsiába, ahol az Indus-völgyi civilizáció kialakulásában játszottak jelentős szerepet, majd innen migráltak fokozatosan India délkeleti térségeibe. Vándorlásuk részletei nem ismertek. Lehetséges oka talán az északnyugat felől érkező árja népcsoportok behatolása volt. Jelenlegi elterjedési területükön dravida nyelvet beszélnek eredetileg nem dravida népcsoportok is (kurumba, irula, koraga).

A nyelvcsalád rokonsági viszonyai nem tisztázottak, a 20. század végén előtérbe került az uráli nyelvcsalád, illetve az altaji nyelvekkel való kapcsolatuk kutatása, de rokonították a koreai, japán, illetve az elámi nyelvvel is.

A nyelvcsalád jellemzői
A  dravida nyelvcsalád fonetikai jellemzői eredetileg több ponton is eltértek az ind nyelvek  hangállományától:
 megkülönböztette az o – ó, e – é hangpárokat
 nem voltak kettőshangzói
 az r, l, szótagképző magánhangzók és a hehezetes mássalhangzók  hiányoztak
 a kakuminális l és a zs mássalhangzó létezett.

Az ind nyelvekkel történt folyamatos érintkezés során azonban a tamil kivételével a dravida nyelvekben a szanszkrit hangrend érvényesült, illetve a malajálam megőrizte az eredeti /zs/ hangot is (a kannada és a telugu nyelvekben kakuminális /l/ és /d/ hanggá módosult.

A nyelvcsaládhoz tartozó nyelvek

Déli dravida nyelvek 
 Tamil-malajálam nyelvek
 irula
 tamil
 malajálam
 kodagu
 kota
 toda
 Kannada nyelvek
 badaga
 kannada
 tulu

Középső dravida nyelvek 
 Telugu nyelvek
 szavara
 telugu
 Gondi-kui nyelvek
 gondi
 konda
 pengo
 manda
 kui
 kuvi
 Kolami-párdzsi nyelvek
 kolami
 naiki
 gadba
 párdzsi

Északi dravida nyelvek 
 Kuruh-malto nyelvek
 kuruh
 malto
 brahui

Főbb nyelvek

Jegyzetek

Fordítás 
 

 
Nyelvcsaládok
Mol (egyértelműsítő lap)

mol, a mólnak, az anyagmennyiség mértékegységének jele
 MOL, amerikai felderítő űrállomás
Intézmények
 MOL, a Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltára (Országos Levéltár, korábban Magyar Országos Levéltár) rövidítése
 MOL, Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. nevének rövidítése
 MOL, belga járműgyártócég 
Települések
Mol, a szerbiai (vajdasági) Mohol település szerb elnevezése
Mol, település Belgiumban
SI származtatott egység

A fizikában és a méréstudományban mértékegységeknek hívjuk azokat a méréshez használt egységeket, amivel a fizikai mennyiségeket pontosan meg tudjuk határozni. A kísérletek megismételhetősége a tudományos módszer legfontosabb jellemzője. Ehhez szabványokra van szükségünk, és ahhoz, hogy egységes mérési szabványokat hozzunk létre, szükségünk van a mértékegységek rendszerére. A tudományos mértékegységek valójában a régi súly- és térfogat-mértékek általánosításából keletkeztek, melyeket már régóta használunk a kereskedelemben.

A származtatott egységek az alapegységeken és a kiegészítő egységeken kívül az úgynevezett külön nevű egységek segítségével is kifejezhetők.

Dimenzió nélküli származtatott egységek 
A következő SI-egységek valójában dimenzió nélküli arányok, melyek két azonos SI-egység osztásával keletkeznek. Emiatt a BIPM származtatottnak tekinti ezeket. Formálisan SI-egységük egyszerűen az 1, de kaptak nevet olyan esetekre, amikor az egység hiánya félreértéshez vezethet.

Származtatott egységek, amelyek külön nevet kaptak

Források 
 I. Mills, Tomislav Cvitas, Klaus Homann, Nikola Kallay, IUPAC: Quantities, Units and Symbols in Physical Chemistry, 2nd edition (June 1993), Blackwell Science Inc (72. o.)
 Az angol wikipédia szócikke

Lásd még 
 SI alapegységek
 SI kiegészítő egységek
 SI prefixumok

Külső hivatkozások 
 Mértékegységek áttekintése és letölthető mértékegység-váltó

sv:SI-enhet#Härledda enheter
Ausztronéz nyelvcsalád

Az ausztronéz nyelvcsalád a természetes nyelvek egyik nyelvcsaládja. Elterjedési területe Délkelet-Ázsia és Óceánia, valamint Madagaszkár. A 21. század elején a nyelvtudomány mintegy 960 különböző nyelvet tart számon ebben a családban, 380 millió beszélővel. Az ausztronéz nyelvek között sok nagy irodalmi és államnyelv van, a többségük azonban a Csendes-óceán kisebb-nagyobb szigetein használatos, némelyikük csak néhány száz vagy ezer beszélővel.

Története, jellegzetességei

A nyelvtudomány a nyelvcsalád eredetét Tajvan szigetéig tudja visszavezetni, ahol az őslakosok még ma is használnak néhány ausztronéz nyelvet. E nyelvek hordozóinak széttelepülése az i. e. 5. évezredben kezdődött meg, de csak jóval később gyorsult fel.

Az ausztronéz nyelvek ezen az óriási területen hasonló szerkezetűek, alapszókincsükben is sok a közös szó, azonban a kölcsönös érthetőség bizonyos foka csak az egymással szorosabban rokon nyelvek, egymáshoz közelebb élő népcsoportok között fordul elő.

E nyelvek hangrendszerére általában a kevés különböző fonéma (magán- vagy mássalhangzó) jellemző. Gyakoriak a magánhangzók, a szó vége legtöbbször magánhangzóra végződik. Ragozó nyelvek, elő-, utó- és belragokkal - vagy különírás esetében elöljárókkal és névutókkal.

Többes szám első személyben megkülönböztetnek inkluzív és exkluzív alakokat: például a maláj nyelvben kita = mi (én és ti); illetve kami = mi (én és ők, nem ti)

A névszók között gyakori a kettős szám, sőt keleten hármas szám is előfordul az egyes és többes szám mellett. A nyelvcsalád sok tagja megkülönbözteti a birtokviszony esetében az állandó és alkalmi birtokosságot.

Az írásuk túlnyomórészt latin betűs; a batak nyelvnek indiai eredetű írása van (lontara írás).

Az ausztronéz nyelvcsalád etnikumai a maláj-polinéz rasszhoz tartoznak, de egyes csoportjaik észrevehetően különböznek egymástól: például az új-zélandi maorikban feltűnőbbek a mongolos vonások, a melanéziaiak bőre sötétebb. A madagaszkári malagaszok afrikai eredetű etnikumokkal is keveredtek, ezért rajtuk negrid vonások figyelhetők meg.

A családhoz tartozó nyelvek

 Tajvani ág
 atajal
 coni
 Pajvan nyelvek
 ami
 bunun
 pajvan
 szároa
 Maláj-polinéz ág
 maláj
 tyam (cham – kihalt)
 Nyugati maláj-polinéz nyelvek
 Délkelet-ázsiai nyelvek
 Fülöp-szigeteki nyelvek
 szebuano
 maranao
 minahaszanó
 tagalog
 Malgas nyelvek
 Nyugat-indonéziai nyelvek
 indonéz
 borneói nyelvek
 szumátrai nyelvek
 jávai nyelvek
 bali-szaszak nyelvek
 celebeszi nyelvek
 Nyugati-mikronéziai nyelvek
 papaui
 chamorro
 Középső maláj-polinéz nyelvek
 manggarai
 ngadha
 roti
 tetum
 burui
 Dél-halmaherai nyugat-új-guineai nyelvek
 buli
 numfor-biak
 varopen
 Óceániai nyelvek
 Polinéz nyelvek
 hawaii
 tahiti
 maori
 szamoai
 tongai
 tokelaui
 tuvalui
 Mikronéziai nyelvek
 csúki
 fidzsi
 gilberti (kiribati)
 mota
 hiri motu (pidzsin)
 palaui
 yap-szigeteki

Korábban a tai-kadai nyelvcsalád nyelveit (például thai nyelv, lao nyelv) is ide sorolták egy külön ágként („thai ág”).

Források

 
Nyelvcsaládok
Ausztroázsiai nyelvcsalád

Az ausztroázsiai nyelvcsalád a természetes nyelvek egyik nyelvcsaládja, amelyet Délkelet-Ázsiában 95 millióan beszélnek, így a 9–10. legnagyobb nyelvcsalád. Neve a ’dél’ (mint égtáj) és ’Ázsia’ latin megfelelőjéből származik, ezáltal Dél-Ázsiára utal.

Messze legnagyobb beszélőközösséggel rendelkező nyelve a vietnámi (kinh) (kb. 70 millió fő, a nyelvcsalád összes beszélőjének 3/4-e), ezt követi a szomszédos Kambodzsa hivatalos nyelve, a khmer (kb. 8 millió fő). További beszélői Laoszban, Thaiföldön, Dél-Kínában, Mianmarban, Bangladesben és Északkelet-Indiában, illetve az Indiához tartozó Nikobár-szigeteken élnek.

A nyelvcsalád két fő ága a mon-khmer nyelvek (ideértve az elszigetelt  nikobári ágat), amelyek besorolástól függően 132–147 nyelvből állnak kb. 85 millió beszélővel, valamint a munda nyelvek (23 nyelv kb. 10 millió beszélővel).

Az ausztroázsiai nyelvcsaládhoz tartozó nyelvek

Mon-khmer nyelvek 
 Khászi ág
 amvi (var)
 khászi
 ling-ngam
 szinteng
 Palaungi ág
 Palaung-riang csoport
 da-ang
 ka-ang
 na-ang
 ra-ang
 riang
 ta-ang
 Angkui csoport
 angku
 hu
 khabit
 laoszi szamtao
 mok
 man-met
 u
 Wai csoport
 alva
 avüa
 lawa
 paraok
 phalok
 plang (mjanmari szamtao)
 wa
 kano (danau)
 lamet
 mang
 Khmui ág
 iduh
 kaniang
 khang
 khmu
 khszing mul
 mal
 mlabri
 phong
 phong lan
 piat
 thai then
 yuan
 yumbri
 Pakani ág
 pakan
 palju
 Viet ág
 Viet-muong csoport
 muong
 nguon
 vietnámi (kinh)
 aheu
 ahlau
 arem
 cuoi
 khong-kheng
 maleng
 malieng
 may
 pong
 ruk
 sach
 thavung
 tum
 uj-lo
 Katui ág
 Nyugat-Katui csoport
 bru
 jeu
 kanaj
 kuaj
 makong
 so
 tri
 truj
 Kelet-Katui csoport
 jir
 katu
 kantu
 katang
 ngkriang
 ong
 pakoh
 phuong
 ta-oih
 Bahnári ág
 Nyugat-Bahnári csoport
 brao
 cseng
 dzsru'
 krung
 kravet
 njah heunj
 oj
 szapuan
 szok
 szou
 Északnyugat-Bahnári csoport
 alak
 lavi
 tarieng
 Észak-Bahnári csoport
 cua
 didrah
 duan
 dzseh
 halang
 hre
 kacso
 kajong
 rengao
 szedang
 tadrah
 takua
 Középső-Bahnári csoport
 bahnár
 tampuan
 Déli-Bahnári csoport
 biat
 csrau
 maa
 mnong
 phnong
 szre
 sztieng
 Peari ág
 csong
 csung
 Kampong Spoe-i szong
 Kampong Thum-i pear
 szamrai (nyugati pear)
 szamre (keleti pear)
 trati szong
 Khmer ág
 khmer
 angkori (kihalt)
 Mong ág
 mon
 njah-kur
 Aszli ág
 Északi-Aszli csoport
 bateg
 cse-vong
 dzsahai
 dzsedek
 kensziv
 kenta
 menrik
 ten-en
 Szenói csoport
 dzsah-hut
 lanoh
 szemai
 szemnam
 szabum
 temiar
 Déli-Aszli csoport
 betisze
 szemak beri
 szemelai
 Nikobári ág
 bompaka
 csaura
 kár
 kisnikobári
 nankauri (középnikobári)
 parti nagynikobári
 sompe
 tereza

Munda nyelvek 

 Északi munda csoport
 korku
 Kheravári ág
 bhumidzs
 mundári
 no
 szantháli
 Déli munda csoport
 Középső munda ág
 dzsuáng
 khariá
 Koráput-munda ág
 dzsuraj
 gorum
 gotub
 remo
 szora

Jegyzetek 

Nyelvcsaládok
Ausztroázsiai nyelvek
Paleoszibériai nyelvek

A paleoszibériai nyelvek a természetes nyelvek nem genetikus, hanem etno-geográfia alapú csoportja, amelyeket Szibériában beszélnek.

Az ide sorolt nyelvek:

 Luoravetl nyelvek
 csukcs
 korják
 kamcsadál/itelmen
 aljutor
 kerek
 Jenyiszeji nyelvek
 ket
 jug
 kot (kihalt)
 arin (kihalt)
 asszán (kihalt)
 pumpokol (kihalt)
 Jukagir nyelvek
 tundrai jukagir
 kolimai jukagir
 gilják/nyivh

Oroszországi etnográfusok és nyelvészek elméletei szerint a fenti négy nyelvcsoport között bizonyos rokonságot feltételeznek. Egyes nyelvészek az eszkimó-aleut nyelvcsaládot is a paleoszibériai nyelvek közé sorolják.

Forrás

Földrajzi nyelvcsoportok
Nyelvcsaládok
Fermilab

A Fermilab (Fermi National Accelerator Laboratory, FNAL) nagyenergiájú részecskefizikára specializálódott laboratórium a Chicago mellett fekvő Bataviában helyezkedik el. A Chicagói Egyetem energia osztálya működteti.

Története és felépítése 
A Fermilabot 1967. november 21-én alapították. Az alapító levelet Lyndon B. Johnson elnök írta alá. A labóratórium Enrico Fermi Nobel-díjas olasz fizikus nevét 1974-ben vette fel. 

Legnagyobb gyorsítója, a Tevatron nevű gyorsítógyűrű 1983 óta működik. Feltűnő tereptárgy: 4 mérföld (6,4 kilométer) kerületű. Ez a világ egyik legnagyobb energiájú részecskegyorsítója. 1000 szupravezető mágnesét folyékony héliummal hűtik -268 Celsius-fokra (5 kelvinre). A gyorsító két nagy összetett detektora a CDF és a D0 (DZero). 1977-ben itt fedezték fel a b (bottom) kvarkot, 1995-ben a t (top) kvarkot, 2000-ben pedig itt történt a tau-neutrínó első közvetlen megfigyelése. A létesítmény több kisebb álló céltárgyú (fix targetes) kísérletnek is otthont ad.

Amerikai bölények élnek a gyorsító területén, amelyet még az első igazgató, Wilson telepített be. Jelenleg is minden tavasszal születnek kisborjak.

Igazgatói 
A Fermilabnak eddig 5 igazgatója volt.
 Robert R. Wilson (1967–1978)
 Leon Lederman (1978–1989)
 John Peoples (1989–1999)
 Michael S. Witherell (1999–2005)
 Piermaria Oddone (2005–)

A Fermilab egy kisbolygó (11998) neve is, melyet a laboratóriumról neveztek el.

Források

További információk 
 Fermilab hivatalos oldal

Részecskefizikai kutatóintézetek
Az Amerikai Egyesült Államok tudományos élete
Brookhaveni Nemzeti Laboratórium

A Brookhaveni Nemzeti Laboratórium (Brookhaven National Laboratory, BNL) Long Islanden található az Amerikai Egyesült Államok New York államában. Több mint 3000 tudós, mérnök, technikus és kiszolgáló személyzet dolgozik itt, valamint 4000 látogatót fogad minden évben. Az intézetben történt felfedezésekért 5 fizikai Nobel-díjat osztottak ki és egy kémiait.

Gyorsítói 

Már nem működő gyorsítók:
 Cosmotron – protonok gyorsítására használt szinkrotron (1952–1966)

Jelenleg is működő gyorsítók:
 relativisztikus nehézion ütköztető (Relativistic Heavy Ion Collider, RHIC, ejtsd: rik), amelyet a kvark-gluon plazma kutatására terveztek,
 két szinkrotron és két ciklotron, amely kórházak számára szolgáltat radioaktív anyagokat.

Kutatási területe 
 mag- és részecskefizika,
 strukturális biológia.

Nobel-díjak a BNL-ben 
A 2003-asat kivéve mind fizikai Nobel-díj.

 1957: paritássértés
 1976: J-részecske, c-kvark
 1980: CP-szimmetriasértés
 1988: müon-neutrínó felfedezése, kétneutrínó-kísérlet
 2002: kozmikus neutrínók felfedezése
 2003 a sejtek kémiája, kémiai Nobel-díj

Magyar részvétel a RHIC kísérleteiben 
2003. január 31-én együttműködési nyilatkozat rögzítette a következő három magyar intézmény csatlakozását a RHIC gyorsító PHENIX kísérletéhez:
 A Debreceni Egyetem Kísérleti Fizika Tanszék
 Az Eötvös Loránd Tudományegyetem Atomfizikai Tanszéke
 A KFKI Részecske- és Magfizikai Kutató Intézete

2019 óta az Eötvös Loránd Tudományegyetem Atomfizikai Tanszéke tagja a RHIC STAR kísérletének is.

Egyéb megjegyzések 
Az 1990-es években a közvéleményt erősen foglalkoztatta az, hogy egy nem publikált baleset folyamán a laboratóriumból a környezetbe trícium jutott.

Hivatkozások

További információk 
 Brookhaven National Laboratory
 Csörgő Tamás: Magyar kutatók részvétele a PHENIX kísérletben, Fizikai Szemle, 2004. január
 A RHIC kísérlet honlapja
 A RHIC PHENIX kísérletének honlapja
 A RHIC BRAHMS kísérletének honlapja 
 A RHIC PHOBOS kísérletének honlapja
 A RHIC STAR kísérletének honlapja
 A PHENIX-Magyarország együttműködés honlapja
A STAR-Magyarország együttműködés honlapja

Amerikai tudományos szervezetek
Fizikai kutatóintézetek
Stanford Linear Accelerator Center

A Stanford Linear Accelerator Centert (Stanfordi Lineáris Gyorsítóközpont, SLAC) a Stanford Egyetem működteti. 1962-ben alapították. A Menlo Park-i Sand Hill Roadon  (Kalifornia) található.
Egy 3 km hosszú rádiófrekvenciás lineáris részecskegyorsító van benne elektronok és pozitronok gyorsítására. A kutatás középpontjában az elektronnyalábra alapozott kísérleti és elméleti elemirészecske fizikai kutatás áll, emellett magfizikai, szilárdtestfizikai, kémiai, biológiai és orvosi kutatásokat végeznek szinkrotronsugárzás segítségével. 
Több mint 3000 vendégkutatót szolgál ki évente a részecskefizika és a szinkrotronsugárzás területén.

Az SLAC-ben volt az első amerikai weboldal.

A gyorsító részletesebb leírása
A lineáris gyorsító elektronokat illetve pozitronokat gyorsít 50 GeV energiára. Pályája nagyjából 10 méterre a földfelszín alatt fut, az „Interstate 280” gyorsforgalmi autóutat alul keresztezi.

Kutatás
Az SLAC-n zajló kutatások három fizikai Nobel-díjhoz vezettek:
 1976 – Burton Richter és Samuel C. C. Ting a Charm-kvark felfedezéséért
 1990 – Jerome I. Friedman, Henry W. Kendall és Richard E. Taylor a proton és a neutron kvarkszerkezetének magyarázatáért
 1995 – Martin Lewis Perl és Frederick Reines a tau-részecske illetve a neutrínó felfedezéséért

1998 óta a SLAC-nál elektron-pozitron ütköztetéseket végeznek a CP-szimmetriával foglalkozó BaBar kísérlet számára.

A tervek szerint a gyorsítót fogják felhasználni a lézerből kijövő fényhez hasonló, csak annál sokkal rövidebb (1,5–15 Å) hullámhosszú, úgynevezett koherens röntgensugárzás létrehozására az LCLS berendezésben, amellyel új kutatási lehetőségek nyílnak majd meg, mivel a hullámhossza az atomi méretekbe esik.

Jegyzetek

További információk 
 Stanford Linear Accelerator Center (angol)
 SLAC Virtual Visitors Center (angol)

Fordítás 
 
 

Részecskefizikai kutatóintézetek
Az Amerikai Egyesült Államok tudományos élete
Kalifornia
Chandra űrtávcső

A Chandra űrtávcső (angolul: Chandra X-Ray Observatory) röntgencsillagászati műhold, az amerikai Nagy obszervatóriumok sorozat harmadik tagja. Nevét a csillagász Subrahmanyan Chandrasekhar-ról kapta. A tervezési szakaszban AXAF-nak nevezték (Adavanced X-ray Astrophysics Facility). 1999. július 23-án bocsátották fel az STS–93 küldetés során a Columbia űrrepülőgéppel. Eddig ez a legnagyobb műhold, amelyet űrrepülőgéppel indítottak.

A Chandra a harmadik abban a négytagú sorozatban, amelyet a NASA a „Nagy Obszervatóriumok” program keretében tervezett.
Az először felbocsátott objektum a Hubble űrtávcső (látható fény tartománya), a második a Compton űrtávcső (gamma tartomány) volt. A Spitzer űrtávcsővel (infravörös tartomány) lett teljes a program. A műhold üzemeltetése és vezérlése a Smithsonian Astrophysical Observatory feladata.

A Chandra műszerei:
 egy négyszeres Wolter-távcső
 két transzmissziórács-spektrométer LETGS (Low Energy Transmission Gratings Spectrometer)
 egy HETGS (High Energy Transmission Grating Spectrometer).
 emellett még van egy képalkotó spektrometria (ACIS, Advanced CCD Imaging Spectrometer) is.

A Chandra távcsöveinek felbontása 0,5 ívmásodperc, amely jelentősen nagyobb, mint az eddigi misszióké. Összehasonlításképpen a tudományosan nagyon sikeresen működő ROSAT röntgenműhold felbontása 4 ívmásodperc volt.

A Chandra pályája 
Ellipszis pályán kering a Föld körül, melynek földtávolpontja 133 ezer kilométer magasan van a földfelszín felett (több mint egyharmad Föld-Hold távolságnyira. A földközelpontja 16 ezer km magasan van. Egy keringést
64 óra és 18 perc alatt tesz meg.

Aktuális helyzete megnézhető itt: http://chandra.harvard.edu/about/whereis.html

A műhold felépítése 
A Chandra műhold felépítése jól megérthető az alábbi oldalról elérhető Flash animációval (Chandra Interactive Feature link).

A Chandra energiaellátása 
A műhold energiáját két napelemtábla szolgáltatja, melyek 2 kilowatt energiát termelnek. A napelemekkel együtt a műhold 19,5 méter széles.

A műhold eredményei 
Megfigyelhetőek a Rák-köd pulzára körüli gyűrűk, gomolyagok és jetek rövid időtartamú változásai az alábbi mozgóképeken. Összevethetőek a Chandra (röntgen)  és a Hubble űrtávcső (optikai) képei.

Felfedezte a műhold, hogy az NGC 6240 galaxis magjában nem egy fekete lyuk található, hanem kettő kering egymás körül egymástól 3000 fényévre. Ezek néhány százmillió év múlva egyesülnek majd, amit a galaxis túl fog élni (fotók).

Vizsgálja továbbá a galaxisunk középpontjában elhelyezkedő nagy tömegű fekete lyukat, a Sagittarius A-t; a galaxisunk jeteket kibocsátó csillagméretű fekete lyukját, az
XTE J1550-et;
a Mars felső légkörében keletkező röntgen-sugárzást;
Tycho Brahe szupernóvájának maradványát és sok egyebet.

A Chandra képei

További információk 
 Chandra honlap (angol)
 Chandra X-ray Center (angol) Erről az oldalról műhold adatainak kiértékelését segítő program is letölthető
 Chandra (AXAF) a Max Planck Intézetben (német)
 Szabados László: Mit lát a röntgenszemű Chandra? (Természet Világa, 2000)
 Chandra galéria

Röntgen űrtávcsövek
A NASA Nagy Obszervatóriumai
Illír jellegű gyertyános-tölgyes

Az illír jellegű gyertyános–tölgyes (Helleboro odoro – Carpinetum, illetve Helleboro dumetorum-Carpinetum somogyicum) a gyertyános–tölgyesek (Carpinetum) közé tartozó fás növénytársulás. Á-NÉR kód = K4.

Vegetációs szintjei

Felső lombkoronaszint 

Kocsánytalan tölgy (Quercus petraea), kocsányos tölgy (Quercus robur).

Alsó lombkoronaszint 

Gyertyán (Carpinus betulus), mezei juhar (Acer campestre).

Cserjeszint 

Közönséges fagyal (Ligustrum vulgare), csíkos kecskerágó (Euonymus europaeus), veresgyűrű som (Cornus sanguinea), ükörkelonc (Lonicera xylosteum), mogyorós hólyagfa (Staphylea pinnata), cseregalagonya (Crataegus oxyacantha) stb.

Gyepszint 

Medvehagyma (Allium ursinum), hóvirág (Galanthus nivalis), bogláros szellőrózsa (Anemone ranunculoides), odvas keltike (Corydalis cava), erdei galambvirág (Isopyrum thalictroides), borostyán (Hedera helix), ligeti perje (Poa nemoralis), illatos ibolya (Viola odorata), kis meténg (Vinca minor), orvosi tüdőfű (Pulmonaria officinalis) stb.

Elegyfák 

Vadcseresznye (Cerasus avium), közönséges bükk (Fagus silvatica), mezei szil (Ulmus campestre), korai juhar (Acer platanoides), nagylevelű hárs (Tilia platyphyllos) stb.

Magyarországi elterjedése 

Ez az értékes társulás eredetileg az ország délnyugati dombvidékein volt honos, mára jórészt visszaszorult.

Források 

 Erdészeti ökológia: Gyertyános-tölgyes klímaöv
 Hévízgyógyfürdő területén található növénytársulások
 Az Általános Nemzeti Élőhely-osztályozási Rendszer élőhely-jellemzéseinek rövidített változatai terepi használatra

Magyarország növénytársulásai
Erdőtársulások