Globalizáció

Globalizáció alatt a nyugati civilizáció kezdeményezésére történő világszintű egységesedési, univerzalizálódási folyamatokat és azok következményeit értjük az élet számos területén. A globalizáció valós és virtuális hálózatokkal kapcsolja össze a világ valamennyi országának gazdaságát, társadalmát és kultúráját. A globalizáció újszerű és összetett folyamat, ezért nehéz pontos definíciót adni rá. Anthony Giddens meghatározása:

A globalizáció lehet gazdasági globalizáció, pénzügyi globalizáció, kulturális globalizáció (ennek speciális formája a szimbólumok globalizációja), információs globalizáció és nyelvi globalizáció. A globalizációs folyamatot a nemzetek közötti megállapodások és nemzetek feletti intézmények szabályozzák.

Veress József a globalizációról szóló könyvében a következőképpen fogalmaz:

Kialakulása, története 
A globalizáció elődjének tekinthető a 13. századi Hanza-szövetség, mely az Észak-Európában és a Balti-térségben lévő kereskedővárosokat kapcsol össze. A 16. században a felfedezések és a gyarmatbirodalmak kiépítésével megkezdődött az atlanti kereskedelem. A globalizáció még nagyobb lendületet kapott az ipari forradalom után, sorra létesültek a vasútvonalak, kikötők. Az államok szabadkereskedelmi szerződéseket kötöttek egymás között, létrejött a valuták átválthatóságát biztosító aranyalap. A 20. század utolsó évtizedeiben a kommunikáció és a távközlési eszközök fejlődésével vált teljessé a globalizáció.

Hatásai, következményei

Nemzetközi szabadkereskedelem növekedése 

Szabadkereskedelem alatt az áruk és a szolgáltatások országok közötti zavartalan, vámoktól és egyéb kereskedelmi akadályoktól mentes áramlását értjük. A szabadkereskedelem közgazdasági indokoltságát elsőként David Ricardo fejtette ki az 1817-ben megjelent A politikai gazdaságtan és az adózás alapelvei (On the Principles of Political Economy and Taxation) című művében. Ebben egy absztrakt modell segítségével bebizonyította, hogy a szabadkereskedelem minden részt vevő ország és az azokban élő minden gazdasági szereplő számára hasznos.

Ez az elmélet a komparatív előnyök elméleteként vált ismertté. Lényege, hogy az egyes termelési tényezők előfordulása, kapacitása és azok költsége országonként változó, ebből adódóan minden országnak komparatív előnye van egy-egy termék előállításában. Ha mindegyik ország annak a terméknek az előállítására szakosodik, melynél komparatív előnye van, és többet termel a hazai szükségletnél, akkor ezt a többletet más országokba exportálhatja. Az így keletkező többletjövedelem fejében több jószágot tud importálni.

Nemzetközi megállapodások vezettek a szabadkereskedelem növekedéséhez, 1947-ben létrejött a GATT, vagyis az Általános Kereskedelmi és Vámtarifa Egyezmény. 1995-ben pedig megalakult a WTO, a Kereskedelmi Világszervezet, melynek célja a nemzetközi kereskedelem liberalizációja volt. A nemzetközi megállapodások mellett fontos szerepe volt még a nemzetközi kereskedelem növekedésében a technikai fejlődésnek, a szállítási és kommunikációs költségek csökkenésének.

Multinacionális és transznacionális vállalatok térnyerése

A multinacionális vállalat olyan vállalatot jelöl, amely számos országban (gyakran több földrészen) rendelkezik telephellyel, így többféle nemzeti identitást vesznek fel. Gyakran merül fel az a vád ezen vállalatokkal szemben, hogy a gazdasági versenyt korlátozni törekszenek.
 
A multinacionális vállalatok és a transznacionális vállalatok közötti különbség, hogy a multinacionális vállalatok tulajdonosai több nemzetből kerülnek ki, míg a transznacionális vállalatok tulajdonosai egy nemzetből kerülnek ki, gyakran egy elég szűk, behatárolható csoportból, de ők is több országban is folytatnak tevékenységet. A multinacionális vállalatok a legdinamikusabban fejlődő vállalkozások közé tartoznak.

A fejlődésük és növekedésük oka, hogy a vállalatok egyes piacokon gazdasági erőfölényre tehetnek szert, továbbá képesek a veszteségeinek országok közötti átcsoportosítására. A munkaigényes, vagy a különösen szennyező iparágakat az olcsó munkabérű, laza környezetvédelmi követelményeket támasztó harmadik világba telepítik át. A tudományos, technikai tevékenységek pedig az anyaország területén maradnak.

Homogenizálódás
A homogenizálódás a kulturális és pénzügyi globalizáció folyamata. Általában nemzetközi üzletláncok (pl.: McDonald’s, Tesco) terjedésével és egy egységes fogyasztói kultúra kialakulásával jár. A globalizáció kritikusai ezt a folyamatot támadják leginkább, mivel sokak szerint ezek a folyamatok az országok, népek saját identitásának eltűnésével járnak.

Negatív hatások 
A globalizáció negatív hatásai leginkább a szociális jólét és biztonság terén tapasztalhatóak. A világméretű folyamatok miatt jellemző a nemzetközi és az országokon belüli egyenlőtlenségek növekedése, a fokozódó elszegényedés. A szegényebb rétegek kirekesztetté válnak, nehezebben jutnak hozzá a gazdasági és a technológiai fejlődés vívmányaihoz. Megjelenik a munkanélküliség, a kisvállalkozások tönkremennek a multinacionális cégekkel való versenyben. A szociális védőháló is szétszakad, eltűnnek a jóléti intézmények, vagy fenntartásuk egyre nagyobb nehézségekbe ütközik.

A globalizáció hívei szerint minden állam profitál a folyamatból, de egyesek szerint nem ez látszik, az elmúlt évtizedekben eleinte nőttek a fejlett és fejletlen országok közötti különbségek. A 20. század utolsó negyedében, amikor a globalizáció folyamatai kibontakoztak, a világ különböző régióinak fejlődése hatalmas eltéréseket mutatott. A fejlett nyugat évi átlagos növekedése 2%, ezzel szemben az elmaradottabb Latin-Amerikáé csak 0,9%, Afrika stagnált, Közép- és Kelet-Európa pedig -1,1%-os hanyatlást mutatott. A leggazdagabb és legszegényebb országok közötti jövedelemszint-különbség 1913-ban 1:10, 1950-ben 1:26, 1990-ben pedig már 1:40 arányú volt. De ez a folyamat lassan megfordulni látszik.

Egyes vélemények szerint a globalizáció rossz irányba halad, mivel kizárólag a nemzetközi pénzoligarchia vagyonának a gyarapítása a célja. Ezzel kapcsolatban ír Endrey Antal – A disznófejű nagyúr című művében. Jelenleg Drábik János az egyik leginkább globalizáció ellenes szerző, valamint a témának a gazdasági-társadalmi problémáival foglalkozik a Fenntartható Fejlődés és Erőforrások Kutatócsoport.

Lásd még 
 Imperializmus
 Multinacionális vállalat
 Mályva gazdaság
 Transzatlanti gazdasági kapcsolatok

Jegyzetek

Irodalom
 Huntington, Samuel P.: A civilizációk összecsapása és a világrend átalakulása Európa, 1997.
 Ankerl Géza Nyugat van, Kelet nincs, Budapest, Osiris, 2000), 
Szentes Tamás: Fejlődés – Versenyképesség – Globalizáció I., Akadémiai Kiadó, 2006
Szentes Tamás és munkaközössége: Fejlődés – Versenyképesség – Globalizáció II., Akadémiai Kiadó, 2006
Lányi András: A globalizáció folyamata – Fenntarthatóság és globalizáció 1., L'Harmattan Kiadó, 2007
Csáki György – Farkas Péter: A globalizáció és hatásai – európai válaszok, Napvilág Kiadó, 2008
Magas István: Globalizáció és nemzeti piacok, Napvilág Kiadó, 2007
Árva – Diczházi: Globalizáció és külföldi tőkeberuházások újabb fejleményei Magyarországon, Kairosz Kiadó, 2003
George, Susan: A WTO – Korlátlan világkereskedelem vagy szolidáris globalizáció? Napvilág Kiadó, 2003
Szabó Máté: Globalizáció, regionalizmus, civil társadalom, Századvég Kiadó, 2004
Balázs Zoltán – Szilágyi Katalin: Globalizáció és kapitalizmus, Századvég Kiadó, 2007
Cséfalvay Zoltán: Globalizáció 1.0, Nemzeti Tankönyvkiadó, 2004
Cséfalvay Zoltán: Globalizáció 2.0, Nemzeti Tankönyvkiadó, 2004
Prugberger Tamás: Van kiút az útvesztőből? – Globalizáció, neoliberalizmus és a jog, Kairosz Kiadó, 2008
Földes Gy.-Inotai A.: A globalizáció kihívásai és Magyarország, Napvilág Kiadó, 2003
Nyírő Miklós: Filozófia a globalizáció árnyékában: Richard Rorty, L'Harmattan Kiadó, 2010
Pintér Emil: Globalizáció pró és kontra (Gondolatok a kettős gazdaságról), Accordia Kiadó, 2002
Árva László – Diczházi Bertalan: Globalizáció és külföldi tőkeberuházások Magyarországon, Kairosz Kiadó, 1998
Szabó Gábor: Szétszakadó világunk – A globalizáció emberi jogi kockázatai, Publikon Kiadó, 2010
 Cskós-Nagy Béla: Közgazdaságtan a globalizáció világában I-II., MTA Társadalomkutató Központ, 2002
Gömböcz Elvira (szerk.): Alternatív GLOBALIZÁCIÓ a népekért és a Földért, Luther Kiadó, 2008

Rakonczai János: Elfogyasztott jövőnk? Globális környezeti és geopolitikai kihívásaink; BCE, Bp., 2021 (Corvinus geographia, geopolitica, geoeconomia)
A globalizált világ kihívásai; szerk. Tálas Péter; Ludovika Egyetemi Kiadó, Bp., 2021
Világpolitika és globalizáció. Bevezetés a nemzetközi kapcsolatokba, 1-2.; szerk. John Baylis, Steve Smith, Patricia Owens, ford. Bojtár Péter et al.; Antall József Tudásközpont, Bp., 2021
Ian Kershaw: Európa globális története, 1950–2017; ford. Kőrös László; Kossuth, Bp., 2022
Donella Meadows–Jorgen Randers–Dennis Meadows: A növekedés határai; ford. Déri Andrea; Kossuth, Bp., 2022
Klaus von Dohnanyi: Nemzeti érdekek. Útmutatás a német és az európai politika számára a globális átalakulások korában; ford. Mesés Péter; Habsburg Ottó Alapítvány, Bp., 2022 (Magistra vitae)

Külső hivatkozások 
 Politikai gazdaságtan.lap.hu – linkgyűjtemény
 Globalizáció.lap.hu – linkgyűjtemény
 Dr. Salvatore Puledda: Globalizáció – fenyegetés a kulturális sokszínűségre?
 Fidrich Róbert: Globalizáció és környezet – Globalizáció füzetek 1.
 Bankfigyelő hálózat
 A globalizació következményei

Gazdaság
Kultúra
Politika
Szociológiai fogalmak