1863



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Érvénybe lép Abraham Lincoln elnök emancipációs nyilatkozata, amellyel a „lázadók” területein élő rabszolgákat felszabadította.
 április 7. – Az első Charleston Harbor-i csata.
 május 12. – II. Radama madagaszkári király meggyilkolása után főfeleségét, Rabodozanakandriana királynét kiáltják ki Madagaszkár királynőjévé I. Rasoherina néven (uralkodik haláláig, 1868-ig).
 július 1–3. – A gettysburgi csata, amely az amerikai polgárháború egyik legvéresebb csatája.
 július 4. – Ulysses Grant beveszi Vicksburg városának erődjét, s ezzel a Mississippi mentén kettévágja a Konföderáció területét.
 július 18. – az Orosz Birodalomban a valujevi körlevél megtiltja az ukrán nyelv használatát az oktatásban, valamint az ukrán nyelvű tudományos-ismeretterjesztő és vallási tárgyú könyvek kiadását.
 szeptember 27. – Hamburgban megnyílik az újjáépített Szent Miklós-templom.
 szeptember 28. – A Juan Prim tábornok vezette spanyol felkelők Alcoleánál leverik II. Izabella királynő csapatait.
 szeptember 30. – Trónfosztják II. Izabella spanyol királynőt.
 október 25. – Felavatják az első Sió-zsilipet, amely lehetővé tette a Balaton vízszintjének szabályozását. (Ezzel megszűnt a Balaton természetes vízjárása és mesterségesen szabályzott vízállású tó lett belőle.)
 október 31. – Vilmos dán herceg I. György (Geórgiosz) néven foglalja el a görög trónt.
 november 19. – Abraham Lincoln, az Egyesült Államok elnöke a Pennsylvania állambeli Gettysburg Nemzeti Temetőjének felszentelésekor elmondja világhírű szónoklatát, a gettysburgi beszédet.
 november 23–25. – A chattanoogai csata.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A rendkívül aszályos év miatt általános állatelhullás és élelmiszerhiány lépett fel Magyarországon
 Megalakul a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága.
 Befejeződik az újpesti kikötő 1858-ban elkezdett építkezése. (Az elsődleges célja az volt, hogy a Duna zajlása idején a hajók téli menedéket találjanak. Bejáratánál található az angyalföldi hajógyár javítóműhelye is.)
 Schmidthauer Antal komáromi gyógyszerész megkezdi az előző évben Nagyigmánd község közlegelőjén általa felfedezett keserűvíz palackozását. (Az „Igmándi” néven híressé vált, igen jó minőségű magnézium-szulfátos gyógyvíz kitermelése egészen az 1980-as évek közepéig tartott.)
A filoxéra Európában először Franciaországban bukkan fel ebben az évben.

Az év témái

1863 a tudományban 
 James Clerk Maxwell megjósolja az elektromágneses hullámok létét.
 Felfedezik az indiumot.
 Az első kerékpár elkészítése.
 Margarin előállítása.

1863 a vasúti közlekedésben

1863 az irodalomban 
 Jókai Mór megalapítja a Hon című folyóiratot.

1863 a sportban 
 Az első modern értelemben vett evezősversenyt rendezik meg a pozsonyi Duna-szakaszon.

Születések 
 január 1. – Pierre de Coubertin, történész és pedagógus, a modern Olimpiai játékok kezdeményezője († 1937)
 január 4. – Apáthy István, zoológus († 1922)
 január 17. – Konsztantyin Szergejevics Sztanyiszlavszkij, orosz színházi rendező († 1938)
 február 8. – Borsos István, református lelkész, főiskolai tanár, klasszika-filológus, könyvtáros, numizmatikus († 1918)
 február 27. – Joaquín Sorolla spanyol festő († 1923)
 március 12. – Gabriele D’Annunzio olasz költő, író, esszéista, publicista, politikus († 1938)
 március 17. – Sándor Emma zeneszerző, műfordító († 1958)
 április 9. – Rátz László, tanár († 1930)
 április 29. – William Randolph Hearst amerikai üzletember, sajtómágnás († 1951).
 április 29. – Kollányi Ferenc egyháztörténész, könyvtáros, levéltáros, az MTA tagja († 1933)
 május 10. – Kaarle Leopold Krohn finn folklorista, filológus, költő, az MTA tagja († 1933)
 május 21. – Habsburg–Tescheni Jenő főherceg († 1954)
 június 29. – Juhász Árpád, festőművész († 1914)
 július 11. – Arany Dániel, matematikus, matematikatanár († 1945)
 július 18. – Habsburg–Lotaringiai Ferenc Ferdinánd főherceg osztrák főherceg, 1896-tól az Osztrák–Magyar Monarchia trónörököse († 1914)
 július 23. – Bródy Sándor, író, újságíró († 1924)
 július 30. – Henry Ford, a Ford autógyár alapítója († 1947)
 augusztus 3. – Gárdonyi Géza, író és költő († 1922)
 augusztus 8. – Florence Augusta Merriam Bailey, amerikai ornitológusnő és természetírónő († 1948)
 augusztus 28. – Lenhossék Mihály, anatómus († 1937)
 szeptember 3. – Hans Aanrud, norvég novella- és színműíró († 1953)
 szeptember 7. – Malatinszky Ferenc földbirtokos, politikus († 1951)
szeptember 13. – Franz von Hipper, német admirális († 1932)
 szeptember 22. – Herczeg Ferenc, író, színműíró († 1954)
 szeptember 29. – Alfred Meebold, botanikus, író, antropozófus († 1952)
szeptember 30. – Reinhard Scheer, német admirális († 1928)
október 29. – Körösfői-Kriesch Aladár, festő, szobrász, iparművész, a szecesszió kiváló képviselője († 1920)
november 11. – Paul Signac, francia festőművész († 1935)
november 23. – Hadik János gróf, 1918-ban 3 napig kijelölt miniszterelnök († 1933)
december 7. – Pietro Mascagni, olasz zeneszerző († 1945)
december 12. – Edvard Munch norvég expresszionista festő († 1944)

Halálozások 
 január 17. – Horace Vernet, francia festő (* 1789)
 február 1. – Dianiska Dániel, evangélikus lelkész, költő (* 1801)
 február 12. – Lisznyai Damó Kálmán költő, a Tízek Társaságának tagja (* 1823)
 április 1. – Hollán Hugó, katonatiszt (* 1819)
 április 21. – Daniss Zsigmond, katolikus pap, költő (* 1817)
 május 12.  
Klapka József, katonatiszt, nyomdatulajdonos, kultúraszervező és mecénás, 1819–1833 között Temesvár polgármestere, országgyűlési követ, Klapka György honvédtábornok édesapja (* 1786)
II. Radama madagaszkári király (* 1829)
 május 15. – Bauer Lajos, honvédtiszt (* 1814)
 június 29. – Karl Zeisberg, császári-királyi altábornagy (* 1788)
 augusztus 13. – Eugène Delacroix, francia festőművész (* 1798)
 augusztus 23. – Theodor Kalide német szobrász (* 1801)
 október 28. – Bajza Jenő, író (* 1840)
 november 23. – Láng Adolf Ferenc, botanikus, zoológus, gyógyszerész, az MTA tagja (* 1795)

Jegyzetek 

 
19. század