Futurism

Futurismul este o mișcare a modernismului artistic italian, celebrând noua eră a tehnologiei moderne. Inițiatorul mișcării este poetul Filippo Tomasso Marinetti care, în 1909 publică Manifestul futurist. Revolta futuristă împotriva tuturor tradțiilor culturale merge mână în mână cu glorificarea "frumuseții vitezei", cultul mașinilor și al societății contemporane. Metropolele europene, care se dezvoltă într-un ritm alert la începutul secolului al XX-lea, pulsând de vuietul asurzitor al traficului rutier în care primele automobile își croiesc drum prin mulțimea de pietoni, bicicliști și trăsuri, expresie a dorinței de mobilitate a omului - iată cadrul în care a luat naștere futurismul (din limba italiană: il futuro = viitorul).

Apariție

Manifesto, reprezentanți 

În manifestul său, Marinetti îndeamnă la respingerea artei tradiționale și la lichidarea muzeelor și bibliotecilor, glorificând curajul, revolta și războiul, preamărește viteza, cântă "mulțimile excitate de muncă", precum și realizările tehnice ale erei industriale. Deși manifestul este publicat la Paris - cel mai important centru al avangardei timpului - el este destinat cu precădere mediilor intelectuale italiene. În același timp, pe zidurile orașului Milano apar afișe cu lățimea de trei metri și înălțimea de un metru, din care sare în ochi cuvântul „FUTURISMO”, scris cu roșu aprins. Între anii 1909-1916, apar peste cincizeci de manifeste care se referă la sfere atât de variate precum politică, dans, muzică, film, sculptură, pictură sau chiar bucătărie. În anul 1922, Benito Mussolini instituie dictatura fascistă. În ciuda angajamentului naționalist al lui Marinetti și al câtorva tineri reprezentanți ai mișcării, noul regim îi atacă pe futuriști, acuzându-i de depravarea tineretului. Marinetti a vizitat România la invitația avangardei literare românești, care vedea în el pe unul din patriarhii săi; el s-a declarat impresionat de incendiul provocat de explozia unei sonde de la Moreni. 

Alți reprezentanți ai futurismului în literatură au fost Ardengo Soffici (în același timp și pictor), Fortunato Depero și Gian Pietro Luciani. În 1913, Giovanni Papini se situează pe poziții futuriste în revista „Lacerba”, de exemplu cu articolul „Caldo bagno di sangue” („Baie caldă de sânge”), apoi, văzând ororile războiului, se retrage.

Futurismul în pictură 
In pictură, futurismul este reprezentat de către Umberto Boccioni, Gino Severini, Giacomo Balla, Carlo Carrà și Luigi Russolo, care publică pe 8 martie 1910 „Manifestul picturii futuriste”, mai târziu (1915), „Manifestul construirii futuriste a universului”. Futurismul devine, așadar, o mișcare interdisciplinară care intervine în toate sferele creației artistice. Pictura celor cinci artiști italieni futuriști este adaptată timpului în care trăiesc, constituindu-se în avangardă artistică, corespunzând avangardei tehnologice. 

Dacă unui observator neinițiat mecanismele, motoarele sau bicicletele i se par lipsite de poezie, pentru futurismul italian, dinamismul, forța, geometria mașinilor, viteza devin teme fundamentale. Creația futuriștilor datorează mult divizionismului („Pointilismului”) și cubismului, și a influențat, direct sau indirect, curentele artistice ale secolului al XX-lea, începând de la "cubofuturism" în Rusia (1910), până la reprezentanții artei "chinetice" în anii șaizeci. 

Muzee: Peggy Guggenheim Foundation, Veneția; Pinacoteca di Brera, Milano; Colecția G.Mattioli, Milano; Musée National d'Art Moderne, Paris; Muzeul Von der Heydt, Wuppertal; National Gallery of Canada, Ottawa; Museum of Modern Art, New York; Allbright Knox Art Gallery, Buffalo.

Lucrări reprezentative în pictură: Umberto Boccioni "Dinamismul unui ciclist", (1913); Gino Severini „Dansul ursului la Moulin Rouge” (1913) sau "Tren blindat în acțiune" (1915); Giacomo Balla „Lampă cu arc” (1910-1911); Carlo Carrà „Ieșirea de la teatru” (1910-1911); Luigi Russolo „Dinamismul automobilului” (1912-1913).

Artiști 

 Giacomo Balla, Pictor italian
 Umberto Boccioni, Pictor italian, sculptor
 Anton Giulio Bragaglia, Artist italian
 Arturo Bragaglia, Actor italian
 Francesco Cangiullo, Scriitor și pictor italian
 Benedetta Cappa, Scriitor și pictor italian
 Mario Carli, Poet italian
 Carlo Carrà, Pictor italian
 Ambrogio Casati, Pictor italian
 Giannina Censi, Dansator
 Primo Conti, Artist italian
 Tullio Crali, Artist italian
 Luigi De Giudici, Pictor italian
 Fortunato Depero, Pictor italian
 Gerardo Dottori, Pictor italian, poet și critic de artă
 Escodamè, Poet italian
 Farfa (poet), Poet italian
 Fillìa, Artist italian
 Aldo Giuntini, Compozitor italian
 Luigi Grandi, Compozitor italian
 Filippo Tommaso Marinetti, Poet italian, dramaturg, romancier, jurnalist și teoretician
 Angiolo Mazzoni, Arhitect italian
 Sante Monachesi, Pictor italian
 Virgilio Mortari, Compozitor italian
 Almada Negreiros, Pictor portughez, poet și romancier
 Aldo Palazzeschi, Scriitor italian
 Giovanni Papini, Scriitor italian
 Emilio Pettoruti, Pictor argentinian
 Enrico Prampolini,  Pictor italian, sculptor și scenograf
 Francesco Balilla Pratella, Compozitor italian, muzicolog și eseist
 Luigi Russolo, Pictor italian, muzician, constructor de instrumente muzicale
 Antonio Sant'Elia, Arhitect italian
 Jules Schmalzigaug, Pictor belgian
 Gino Severini, Pictor italian
 Mario Sironi, Pictor italian
 Ardengo Soffici, Scriitor și pictor italian
 Joseph Stella, Pictor italian-american
 Frances Simpson Stevens, Pictor american
 Růžena Zátková, Artist ceh

Vezi și 
 Futurismul în România —

Legături externe 
  Futurism pe Enciclopedia Treccani
  Futurism pe Britannica
  Futurismo nell'arte: caratteristiche ed esponenti — Futurismul în arte - caracteristici și exponenți de Sonia Cappellini pe Studenti.it
  Futurismo de Andrea Imaginario pe Cultura Genial
  Futurismo - Futurism de Laura Aidar pe Tosa Materia

Artă contemporană
Curente artistice
Grupări artistice
Secolul al XX-lea
^ 
Italia
 
^