Muhi

Muhi község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Tiszaújvárosi járásban.

A középkori Mohi területe, ahol a híres csata történt, nem azonos a mai Muhival.

Fekvése 
Miskolctól délkeletre található, mintegy 15 kilométeres távolságra, a 35-ös főút közelében, a Sajó jobb partján. Központján észak-déli irányban a 3606-os út vezet keresztül, a nyugati szomszédjával, Hejőkeresztúrral a 3308-as út köti össze. Legközelebbi szomszédja a tőle keletre alig 3 kilométerre fekvő – ám a Sajó túlpartján elterülő – Köröm, amelyre a 3601-es út vezet; utóbbinak az az érdekessége, hogy a nyomvonalába beletartozik a Sajón átkelő komp haladási útvonala is.

Muhi területét érinti az M30-as autópálya is, sőt nagyrészt a község területén helyezkedik el a sztráda Nyékládháza–Tiszaújváros-csomópontja és kisebb részben a Hejőkeresztúri pihenőhelye is.

A település határában, a 35-ös főút és a 3308-as út körforgalmú csomópontjának keleti szélélén található a muhi csata emlékműve.

Története 
A terület az őskortól lakott. A 13. században két település állt itt a jelentős hadi és kereskedelmi út mellett: Mohi mezőváros és Poga falu.

1241-ben Mohi közelében zajlott a Sajó-menti csata, amelyben a tatárok legyőzték IV. Béla seregeit. A település megsemmisült, csak a 14. századra települt be újra. 

Az országos jelentőségű útvonal mentén fekvő Mohi a 14. század óta a diósgyőri uradalom része, a 16. század elejéig királynéi birtok. II. Lajos 1520-ban engedélyezte, hogy a településen két országos vásárt tartsanak.

A török pusztítások 1526-ban, 1541-ben és 1583-ban is sújtották a települést. A mezőkeresztesi csata (1596) után végleg elpusztult és pusztává vált. A diósgyőri uradalom a földjeit majorságnak használta.

Poga a 18. században újra benépesült, 1928-ban pedig átnevezték Muhira, az egykori csata emlékére.

Az egykori Mohi területén ma az M30-as autópálya miskolci (nyugati) bekötőútja halad keresztül, amelyet három tó fog körül.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Rácz József (független)
 1994–1998: Rácz József (független)
 1998–2002: Rácz József (független)
 2002–2005: Rácz József (független)
 2005–2006: Czinglérné Tóth Gizella (független)
 2006–2010: Czinglérné Tóth Gizella (független)
 2010–2014: Czinglérné Tóth Gizella (független)
 2014–2019: Rácz József Sándor (független)
 2019-től: Rácz József Sándor (független)

A településen 2005. augusztus 28-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége. A választáson ennek ellenére ő is elindult, de alulmaradt egyik kihívójával szemben.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87%-a magyarnak, 0,2% lengyelnek, 0,8% németnek, 0,2% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (13% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 48%, református 8,6%, görögkatolikus 4,6%, felekezeten kívüli 16% (22,6% nem válaszolt).

Környező települések 
Hejőkeresztúr (kb. 5 km), Köröm (2 km), Nagycsécs (kb. 2 km), Ónod (3 km), a legközelebbi város: Nyékládháza (kb. 7 km).

Irodalom 
 Csíkvári Antal 1939 (szerk.): Borsod vármegye. Borsod, Gömör és Kishont k. e. e. vármegyék - Vármegyei Szociográfiák 5-6. Miskolc, 96-97.
 Pusztai Tamás: A középkori Mohi mezőváros építészeti emlékei. Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Múzeumok Közleményei 2001.

Jegyzetek

További információk 
 Muhi az utazom.com honlapján

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései