alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1076



Események
 február 14. – VII. Gergely pápa kiközösíti IV. Henrik német királyt az egyházból, amiért a wormsi zsinaton letétette a pápai trónról.
 március 21. – I. Hugó burgundi herceg (I. Róbert unokája) trónra lépése (1079-ben lemond a hercegségről).
 június 4. – V. Sancho navarrai király (III. Sancho unokája) trónra lépése (1094-ig uralkodik). 
 A triburi birodalmi gyűlésen a főpapok és fejedelmek arra kényszerítik Henriket, hogy engedelmeskedjen a pápának.
 Canterburyi Anzelm befejezi Monogolion című művét.
 Az Almorávidák elfoglalják a Ghánai Birodalom fővárosát.
 A bencések letelepedése Pécsett.

Születések

Halálozások
 március 21. – I. Róbert burgundi herceg.
 június 4. – IV. Sancho navarrai király.

11. század
1075



Események
 VII. Gergely pápa közzéteszi a Dictatus papae-t.
 A bárók lázadása I. Vilmos angol király ellen. A normann hódítással szembeni ellenállás utolsó komoly eseménye.
 II. Lipót osztrák őrgróf követi apját Ausztria élén.

Születések
 június – III. Lothár német-római császár († 1137)

Halálozások
 június 10. – I. Ernő osztrák őrgróf  (* 1028)

11. század
Antropológia

Az antropológia (görög anthroposz, = „ember”) az emberről szóló tudomány, amely az embert és az emberi csoportokat minden vonatkozásában vizsgálja, mind fizikai (anatómiai, biológiai, morfológiai, fiziológiai, evolúciós stb.), mind kulturális, társadalmi, vallási, nyelvi, pszichológiai téren, mind a jelenben, mind a régmúltban. A szociálantropológia a viselkedési mintákat, míg a kulturális antropológia a kulturális eltéréseket vizsgálja, beleértve a normákat és értékeket.   

Az Amerikai Egyesült Államokban az antropológia egyik fő tudományágának tekintik a régészetet, míg Magyarországon a régészet külön tudománynak számít, bár sok kapcsolata van mind a fizikai, mind pedig a kulturális antropológiával.

Etimológia 
A kifejezés két görög szóból származik: az anthrôposz (ἄνθρωπος), ami "embert" jelent, és a logosz (λόγος), ami tudományt, diskurzust jelent.

Ágai 

Az antropológia két fő területre osztható, nevezetesen
 a fizikai antropológiára, amely a hajdan élt és a mai ember fizikai, azaz testi tulajdonságaival foglalkozik
 a kulturális antropológiára, amely az emberi kultúrát vizsgálja.

A kulturális antropológia egy külön ágát képviseli a nyelvészeti antropológia, amely a nyelv társadalmi használatát, a nyelv és a kultúra kapcsolatát, valamint a nyelv tér- és időbeli változásait tárgyalja. (Ez Magyarországon inkább a nyelvtörténet kutatási területe.)

Magyarországon hagyományosan a néprajz felelt meg legjobban a modern angolszász indíttatású kulturális antropológiának, ezért a kulturális antropológiai szempontú kutatásokkal sokáig a néprajz keretei között foglalkoztak. Ma már azonban a kettőt teljesen különálló tudományként gyakorolják.

Ezenkívül létezik:
 evolúciós antropológia
 filozófiai antropológia
 teológiai antropológia
 szociálantropológia

Jegyzetek

Források 
 Nigel Barley: Az antropológia nem extrém sport. Ford.: Walsh Máté Gergely, Typotex, 2015. 
 Kulturális antropológia Összeállította A. Gergely András, mek.niif.hu
 Anti-szekta

 Fundamental Theory of Anthropology ppt
Bobró

Bobró (szlovákul Bobrov) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Námesztói járásában.

Fekvése 
Námesztótól 7 km-re északkeletre, az Árvai-víztározó északi partján fekszik.

Története 
1564-ben "Bobrowa" néven említik először. A falu a 16. század közepén a vlach jog alapján keletkezett, az árvai uradalomhoz tartozott. 1592-ben "Buobrowe", 1598-ban "Bobrowo", 1615-ben "Buobrow" néven szerepel az írott forrásokban.
1592-ben Árva várának ura Thurzó György megerősítette jogaiban a falu alapítóját, Bobrói Mihályt. 1778-ban 984 lakosa volt. 1828-ban 181 házában 1571 lakos élt.
Lakói állattenyésztéssel, kőfaragással, gyolcskészítéssel foglalkoztak. 1818-ban mezővárosi rangot kapott, 1849 és 1867 között járási székhely volt.

Vályi András szerint "BOBRO. Népes falu Árva Vármegyében, fekszik Namesztóhoz fél mértföldnyire, ’s néhai Gusztinyi Jánosnak vólt Nyitrai Püspöknek szűletése helye, földes ura a’ Királyi Kamara, szép templomát a’ falu építtette, lakosai katolikusok, és föld miveléssel, ’s vászonnal való kereskedéssel élnek. Határja meglehetős termékenységű, réttyei jók, legelője hasznos, és tágas, második Osztálybéli."

Fényes Elek szerint "Bobró, tót mező-város, Árva vármegyében, 1495 kath., 6 evang., 70 zsidó lak. Kath. paroch. templom. 15 6/8 sessio. – Vizimalmok. Kő- és kőszén-bányák. Lakosai sok gyolcsot, vásznat csinálnak s ezekkel Bolgár-, Moldvaországokba, Krimmbe nevezetes kereskedést űznek. A számos festők tulajdon czéhet tesznek. F. u. az árvai urad. Ut. postája Rosenberg."

A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott. 1918 után szlovák–lengyel zavargások voltak itt, de 1945-ben a felszabadító harcokban is károkat szenvedett.

Népessége
1910-ben 1293, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1496 lakosából 1483 szlovák volt.

2011-ben 1643 lakosából 1569 szlovák volt.

Nevezetességei 
 idősebb Szent Jakab plébániatemploma 1753-ban épült, később bővítették.
 A falu kis kápolnája 1894-ben épült.
 Kézművesház a Plátenicka-kúriában.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Bobró Szlovákia térképén
 Orawa.sk
 E-obce.sk

Bobro
Árva vármegye települései
Bocsárd

Bocsárd (szlovákul Bočiar) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése
Kassától 17 km-re, délre található.

Nevének eredete 
Neve a régi magyar bocsár (= kádár, pohárnok) főnévből ered.

Története 
Az Árpád-korban a bocsárok tárolták a várispánságok szőlőinek borát. A falut 1232-ben „Bolchart” néven említik először. Valamikor két részből álló várbirtok volt, melyet az Egres- (Bocsárd) patak választott el egymástól. A pataktól keletre a várnépek földje: Eszebocsárd, nyugatra pedig a várjobbágyok földje: Péterbocsárd feküdt. Templomát 1327-től említik. 1673-ban említik itt az Enyiczky udvarházat.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „BOCSÁRD. Elegyes falu Abaúj Vármegyében, földes Ura Báró Mesko Uraság, lakosai katolikusok, fekszik a’ Hernádhoz közel, Kassa Városához sem meszsze, határja termékeny, és fája mind a’ kétféle, az Uraságnak szomszéd helységeiben; de a’ réteknek, és a’ legelőnek kevés volta miatt, második Osztálybéli.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Bocsárd, orosz-tót falu, Abauj vármegyében, Enyiczkéhez délre 3 fertálynyira: 201 róm. kath., 281 g. kath., 1 zsidó lak. F. u. b. Meskó. Ut. p. Kassa.”

Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Bocsárd 27 házzal és 159 tót ajku lakossal. Postája és távirója Enyiczke. Bocsárd jelenleg egyike a legigénytelenebb kisközségnek, pedig régi okmányok szerint már az Árpádházi királyok korában fennállott, mint Pel-Bocsárd és Sza-Bocsárd, melyeket az "Egras" pataka (a mostani Szakály-patak) választott el. Ma már csak a patak egyik oldalán áll község.”

A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Kassai járásához tartozott, majd az új Csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.

1960-tól Abaújszakallyal együtt alkotta Hútniky községet. 1990-től újra önálló község.

Népessége

1910-ben 146-an lakták.

2001-ben 223 lakosából 216 szlovák volt.

2011-ben 226 lakosából 222 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Szent Imre tiszteletére szentelt, római katolikus temploma a 13. század végén épült gótikus stílusban. A 18. században klasszicista stílusban építették át.

Jegyzetek

További információk 
 Cassovia.sk
 Községinfó
 Bocsárd Szlovákia térképén

Bocsard
Abaúj-Torna vármegye települései
Rák (egyértelműsítő lap)

rákok (Crustacea), az ízeltlábúak (Arthropoda) törzsébe tartozó altörzs
 Rák, rosszindulatú daganatos betegség 
 Rák, állatövi csillagkép
 Rák-köd, csillagközi, diffúz gázfelhő
 rák, címertani mesteralak
Busóc

Busóc (szlovákul Bušovce, németül Bauschendorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Késmárktól 12 km-re északkeletre, a Poprád-folyó bal partján fekszik.

Története 
Területe már a korai kőkorban lakott volt. Az újkőkorban a vonaldíszes kerámiák népe, a bronzkorban a hallstatti kultúra népe élt ezen a vidéken.

A falu a Sztragar nevű erdőben keletkezett, amikor 1286-ban a Sváby család őse kapta IV. Lászlótól adományba. 1345-ben „Bussundorf” néven említik először, ekkor már plébániája is volt. 1348-ban „Busson”, 1564-ben „Bauschendorff” alakban tűnik fel. A szepesi káptalannak fizette a tizedet. 1787-ben 81 házában 589 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Busócz. Bausendorf, Busovcze. Népes tót falu Szepes Vármegyében, birtokosai Szent Iványi, és Görgei Uraságok, fekszik Forbergnek szomszédságában, földgye középszerű, legelője és fája kevés, földyeinek 3/4 része soványas; de mivel keresetre jó módgyok van, második Osztálybéli.”

1828-ban 98 háza és 730 lakosa volt. Lakói vászonszövéssel foglalkoztak, a faluban 1940-ig szeszgyár is működött.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Busócz, Bauschendorf, német falu, Szepes vmgyében, a Poprád bal partján, ut. p. Késmárkhoz északra 1 1/2 mfdnyire, egy térségen: 231 kath., 820 evang. lak. Kath. és evang. anyatemplom. – Van egy kastélyja, melly a Badányi uraságé, több nemes udvara, korcsmái; fában szükséget szenved; gyolcsot sokat sző és fejérít. A falu körül több apró dombok látszanak, mellyek hunhalmoknak neveztetnek, s az a vélekedés, hogy a rómaiak itt ütköztek meg a hunokkal. F. u. Badányi, Szepesházy nemzetségek.”

A 20. század elején nevét Busafalvára magyarosították, de a község tiltakozására 1907-ben ismét Busóc lett. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

Népessége
1880-ban 530 lakosából 56 szlovák anyanyelvű volt.

1890-ben 502-en lakták, ebből 45 szlovák és 7 magyar anyanyelvű.

1900-ban 503 lakosából 74 szlovák és 14 magyar anyanyelvű volt.

1910-ben 441-en lakták: 52 szlovák és 24 magyar anyanyelvű.

1921-ben 405-en lakták, ebből 24 csehszlovák és 9 magyar.

1930-ban 455 lakosából 171 csehszlovák volt.

1991-ben 316 lakosából 308 szlovák volt.

2001-ben 315 lakosából 313 szlovák volt.

2011-ben 313 lakosából 288 szlovák.

Neves személyek
Itt született 1919. szeptember 28-án Gergelyi Ottmár szlovákiai levéltáros.

Nevezetességei 
 Szent Lőrinc plébániatemploma a 14. században épült, a 17. században barokk stílusban építették át. Gótikus Madonna-szobra és keresztelőmedencéje 1400 körül készült. Oltára késő barokk.
 Evangélikus temploma 1818-ban épült, a 19. század végén neogótikus stílusban építették át.
 Barokk-klasszicista kúria a 18. század végéről.

Jegyzetek

További információk 
 Busóc a Magas-Tátra honlapján
 Községinfó
 Busóc Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Busoc
Szepes vármegye települései
Chlebnice

Chlebnice község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Alsókubini járásában.

Fekvése 
Alsókubintól 15 km-re keletre fekszik.

Története 
Oklevél 1564-ben említi először „Chlewnica” alakban. A falut a 16. század közepén a vlach jog alapján telepítette birtokosa, Thurzó Ferenc. Az árvai uradalomhoz tartozott. 1595-ben Thurzó György a falu lakóinak kiváltságlevelet adott. 1598-ban 18 ház állt a községben. 1604-ben „Hlebnycza” alakban említik. 1604–1605-ben Bocskai hajdúi kétszer is felgyújtották. A falu első fatemploma 1629-ben épült. 1683-ban a császári katonaság égette fel a falut. 1715-ben 280 lakosa volt. 1754-ben egy tűzvészben újra teljesen leégett. 1763-ban épült fel a mai templom, melyet eredetileg Szent Imre herceg tiszteletére szenteltek. 1778-ban 526 volt a lakosok száma. Első iskolája 1793-ban létesült. 1828-ban 153 házában 1035 lakos élt. 1831-ben a kolerajárványnak 108 lakos esett áldozatul.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Chlebnicze, tót falu, Árva vgyében, 1019 kath., 16 zsidó lak. Fekszik egy szűk sötét völgyben. Van kath. temploma, vizimalma, szép erdeje, hires sajtja, igen sovány zabföldje. Sessiója: 71 1/8. F. u. az árvai uradalom.”

1873-ban az újabb kolerajárványban 105-en haltak meg. Lakói híres sajtkészítők voltak, szövéssel, fémtárgyakkal kereskedtek. A 20. század elején fejlett üveg- és kádáriparuk volt. A trianoni diktátumig Árva vármegye Vári járásához tartozott.

1929-ben és 1932-ben nagy tűzvészek pusztították, akkor égett le az 1629-ben épült fatemplom is.

Népessége
1910-ben 1071, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1573 lakosából 1569 szlovák volt.

2011-ben 1587 lakosából 1573 szlovák.

Nevezetességei 
 Nagyboldogasszony plébániatemploma 1763-ban épült barokk stílusban.
 Kápolnája a 19. századból való.

Testvértelepülései 
  Słopnice, Lengyelország

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Chlebnice Szlovákia térképén
 nemhivatalos honlap (szlovák és angol nyelven)
 Ismertető szlovák nyelven az iskola honlapjáról 
 Alapinformációk a faluról
 Az általános iskola honlapja 
 E-obce.sk

Chlebnice
Árva vármegye települései
1984 (egyértelműsítő lap)

Számnév
 1984 mint tőszámnév, számérték
 1984 mint évszám, az 1984-es év eseményei

Orwell-mű és adaptációi
 1984 (1948), George Orwell regénye
 1984 (1953), amerikai tévéadaptáció
 1984 (1954), BBC-tévéfilm
 1984 (1956), angol film, rendezte: Michael Anderson
 1984 (1984), angol film, rendező: Michael Radford
 1984, az Apple Computer televíziós reklámja

Zene
 1984 (1984), a Van Halen együttes lemeze
 1984 (1991), a Bonanza Banzai együttes  nagylemeze
 1984 (1991), a Bonanza Banzai kislemeze
Bobrov (egyértelműsítő lap)

Bobrov, város Oroszországban, a Voronyezsi terület Bobrovi járásának székhelye
 Bobrov, Bobró község szlovák neve Szlovákiában, a Zsolnai kerület Námesztói járásában
Kontextus

Kontextusnak (latin = "együttes szövet, -szöveg") azokat a körülményeket és állapotokat nevezzük, amelyek (többnyire) egy eseményt (vagy szöveget: textus) „körbefognak, körülölelnek”. 

Konkrét tudományterületekre áttérve a következő jelentések találhatók:

 A régészetben egy felfedezés kontextusa (fizikai helye) számít jelentős körülménynek (lásd rétegeződés). Még pontosabban a régészeti környezet olyan időbeli esemény, amelyet a régészeti lelet megőrzött. A gödör- vagy árokásás a „múltba” adja a kontextust, míg az azokat kitöltő anyag maga a téma, vagy a lelet. A többszörös helykitöltő anyag a régészeti rétegekben többszörös kontextust ad. A strukturális jellemzők, természetes lerakódások és temetkezési nyomok szintén kontextusnak számítanak. Az ásatás színhelyén az ilyen típusú szétválasztással állapítják meg a régészek az adott helyen folyt tevékenységek kronológiáját, írják le és értelmezik a maradványokat.
 A kommunikációban és a nyelvészetben a kontextus jelentése szövegalkotás esetén egyrészt szövegösszefüggés - vagyis az egyes mondat vagy szövegrész egyéb összetevőkhöz való viszonya - illetve szövegkörnyezet, amely azt a környezetet jelöli, amelyben a közlés előfordul, megvalósul, illetve amely befolyásolja az üzenet értelmét. Alapvető kontextusok:    a) interperszonális (két ember közötti)   b) csoportos (néhány ember)   c) közéleti (klasszikus retorika alaphelyzet: szónok szól nagyobb hallgatósághoz)   d) tömegkommunikációs (elektromos/nyomtatott médián keresztül)   e) kultúrközi (két kultúra között zajló kommunikáció esetén)
 A számítástechnikában a kontextus azon körülmények összessége, amelyek között egy eszközt vagy egy programot használnak (ez terjedhet az operációs rendszer fajtájától a felhasználó jelenlegi szaktudásáig is).

Jegyzetek 

Szövegtan
Számítástechnika
Régészeti fogalmak
Programozási alapfogalmak
1074



Események

Helyek szerint

Európa
 VII. Gergely pápa  egyházi átkot helyez kilátásba II. Fülöp Ágost francia király ellen.
 A nyár folyamán – miután Salamon hűbérnek ajánlotta fel az országot – IV. Henrik betör Magyarországra, de seregét az éhínség hazatérésre kényszeríti.
Először említik Vágújhelyt a nyitrai csata kapcsán név szerint is, I. Géza idejében, amikor a Salamon által segélyül hívott Henrik német császár a nyitrai várat kísérelte meg bevenni.

Magyarország
 február 26. – A Kemej mellett vívott csatában Salamon serege legyőzi Géza herceg seregét.
 március 14., péntek – A mogyoródi csatában Géza és László hercegek döntő győzelmet aratnak Salamon magyar király serege felett. Salamon Pozsonyba, majd Moson várába menekül.
 Megkoronázzák I. Géza királyt (1077-ig uralkodik).
 László herceg serege körülzárja Pozsony várát, ahol Salamon tartózkodik.

Születések
 Edgar skót király(† 1107)
 (III.) Konrád német király († 1101)

Halálozások

 Vid és Ernyei ispánok (mogyoródi csata).

11. század
1073



Események
 április 22. – VII. Gergely pápa megválasztása (1085-ig uralkodik).
 Sirakava japán császár trónra lépése.
 Jitchák Alfassi rabbi befejezi Rif című jogi munkáját. 
 II. Szvjatoszláv kijevi nagyfejedelem trónra lépése, miután testvérével Vszevoloddal szövetkezve elűzte I. Izjaszlávot (1076-ig uralkodik).
 A szeldzsuk törökök meghódítják Ankarát.
 Salamon magyar király békét köt Géza és László hercegekkel.
 Worms kiváltságlevelet kap.

Születések
 I. Alfonz aragóniai király († 1134).
 IV. Alkotó Szent Dávid grúz király
 III. Lipót osztrák őrgróf (Szent), Ausztria védőszentje

Halálozások
 április 21. – II. Sándor pápa
 Go-Szandzsó japán császár
 IX. Benedek ellenpápa (valószínű időpont)

11. század
1072



Események
 január 10. – a normannok elfoglalják a szicíliai Palermót.
 I. Vilmos angol király megtámadja Skóciát.
 Salamon magyar király hadjáratot indít Bizánc ellen. Kiújul az ellentét Salamon és a hercegek között. Salamon IV. Henriktől, a hercegek II. Boleszláv lengyel hercegtől kérnek segítséget.

Születések

Halálozások
 augusztus 4. – III. Rómanosz bizánci császár (* 1032)
 december 15. – Alp Arszlán nagyszeldzsuk szultán (* 1029)

11. század
1071



Események 
 augusztus 26. – A manzikerti csatában Alp Arszlán nagyszeldzsuk szultán legyőzi a bizánci sereget, a csatában IV. Rómanosz császár is fogságba esik, a szeldzsuk törökök ellenőrzésük alá vonják Kis-Ázsiát. IV. Romanosz helyett felesége Eudokia Dukaina már másodszor lép trónra, de október 24-én fia VII. Mikhaél leteszi.
 október 24. – VII. Mikhaél bizánci császár trónra lépése (1078-ban lemond).
 A normannok elfoglalják Barit, az utolsó dél-itáliai bizánci kézen levő várost.
 A bizánci császár besenyő határőrei betörnek az országba, mire Salamon és a hercegek ostrom alá veszik, majd elfoglalják Belgrádot. A várparancsnok azonban nem Salamonnak, hanem Géza hercegnek adja át a várat.
 A bizánci császár koronát küld Gézának, mire kiéleződnek az ellentétek a király és a hercegek között.

Születések 
 október 22. – IX. Vilmos aquitániai herceg († 1127)

Halálozások 

11. század
1070



Események 
 A szászok felkelnek Kelet-Angliában I. Vilmos angol király ellen, aki a félelmetes hírű normann Lanfarnc Le Bec-et teszi meg Canterbury érsekévé.
 Bergen városának alapítása Norvégiában.
 Domenico Selvo velencei dózse megválasztása (1084-ig uralkodik).
 Cserhalmi csata: az Ozul v. Oslu vezetése alatt betörő kunokkal – Pauler szerint besenyőkkel – Salamon király Kerlés mellett, Szolnok-Doboka vármegyében ütközött meg.

Születések

Halálozások 
 VI. Balduin, Flandria grófja (* 1003)

11. század
1069



Események 
 Salamon és a hercegek serege kiűzi az országból a Morvaország felől betörő cseheket.
 I. Vilmos angol király az északi területek elpusztításával válaszol, a szászok lázongásaira. Seregével végigszáguld az országrészen és Yorktól Durhamig mindent feléget ami útjába kerül. Több mint 100 000 ember esik áldozatul az éhínségnek és a téli hidegnek.
 Maus városa kiváltságlevelet kap.
IV. Krešimir horvát király saját királyságához csatolja Zára városát.

Születések

Halálozások 
 Ibn Hazm muzulmán filozófus és hittudós

11. század
1068



Események 
 január 1. – IV. Rómanosz bizánci császár trónra lépése (1071-ben megfosztják a tróntól).
 Az úzok betörése Magyarországra, végigpusztítják a Maros és a Szamos völgyét, végül a királyi sereg Kerlésnél (Cserhalom) döntő vereséget mér rájuk.
 A kunok legyőzik I. Izjaszláv kijevi nagyfejedelem seregét, aki ellen Kijev népe fellázad és csak lengyel segítséggel tudja hatalmát visszaszerezni.
 Go-Szandzsó japán császár trónra lépése.
 Hódító Vilmos beveszi Exeter városát.

Születések 
 I. Henrik angol király († 1135)
 I. Péter aragóniai király († 1094).

Halálozások 
 Go-Reizei japán császár

11. század
1067



Események 
 május 21. – X. Kónsztantinosz bizánci császár halála után özvegye Eudokia Dukaina lép a trónra (december 31-én lemond második férje IV. Rómanosz javára, 1071-ben másodszor is trónra lép, de még az évben fia VII. Mikhaél megfosztja a tróntól).
 Salamon és a hercegek Dmitar Zvonimir horvát király szövetségeseiként együtt harcolnak a karantánok ellen.
 Megkezdődik a londoni Tower építése.
 Wartburg várának építése Türingiában.

Születések

Halálozások 
 május 21. – X. Kónsztantinosz bizánci császár (* 1006)
 szeptember 1. – V. Balduin, Flandria grófja

11. század
1066



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – II. Harold angol király trónra lépése.
 szeptember 25. – A stamford bridge-i csatában II. Harold angol király legyőzi a norvég uralkodó, Keménykezű Harald inváziós seregét. (A csatában Harold testvére, Tostig Godwinson és Harald király is elesik.)
 szeptember 28. – A normann hódítás kezdete, Hódító Vilmos Normandia hercege megtámadja Angliát.
 október 14. – A hastingsi csata, melyben a Hódító Vilmos által vezetett normann sereg legyőzi II. Harold angol király seregét. (A csatában a király is elesik és a Normandiai-ház kerül uralomra Angliában.)
 december 25. – Hódító Vilmost a londoni Westminster-székesegyházban Anglia királyává koronázzák.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – Tostig Godwinson és III. Harald norvég király megtámadja Angliát.

Az év témái

1066 a tudományban

Születések

Halálozások 
 január 5. – Hitvalló Eduárd angol király (* 1005)
 szeptember 25. – Tostig Godwinson, II. Harold angol király testvére
 szeptember 25. – III. Harald norvég király (* 1015 k.)
 október 14. – II. Harold angol király, Anglia utolsó szász uralkodója (* 1022)

Jegyzetek 

11. század
1065



Események
 Kínában a köztisztviselőknek elrendelik a felvételi vizsgát.
 VI. Alfonz leóni király trónra lépése (1109-ig uralkodik).
 december 27. – II. Sancho kasztíliai király trónra lépése (1072-ig uralkodik).
 december 28. – A Westminsteri apátság felszentelése.

Születések

Halálozások
 I. Ferdinánd Kasztília és León királya (* 1016)
 május 7. – Gizella királyné, I. István felesége

11. század
1064



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – A Dezső győri püspök közvetítésével Salamon és Géza herceg Győrben békét kötnek, ebben Géza elismeri Salamon uralmát és megkapja a hercegséget (dukátust), az ország harmadát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Leég a pécsi székesegyház.
 A Mantovában megtartott zsinaton II. Sándort ismerik el az egyház fejének, II. Honoriusz pedig visszavonul.
 Harold, a későbbi angol király feleségül veszi Editet, Mercia grófjának lányát.
 Harold hajótörést szenved Normandiában Ponthieu-nél és Guy grófjának fogságába esik.

Születések

Halálozások 
 Ottokár stájer őrgróf

Jegyzetek 

11. század
1063



Események

Határozott dátumú események 
 május 8. – I. Sancho aragóniai király trónra lépése. (Sancho 1094-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 augusztus – I. Béla követeket küld Németországba, de visszautasítják ajánlatait. Német sereg tör be az országba és elfoglalja Moson várát.
 az év folyamán –
 Jing-cung kínai császár trónra lépése.
 Az olmützi püspökség alapítása.
 év vége –
 Dömösi palotájában váratlanul meghal I. Béla király, akit a trónon I. András fia, Salamon követi, miután Béla már korábban elismerte utódjának. Visszatérnek a hatalomba a Salamon-párt korábban elüldözött hívei, erre Béla fiai – Géza, László és Lampert – látva a veszélyt, összevonják seregeiket és megindulnak a Duna felé. A hercegek kezére kerül csaknem az egész ország, Salamon Moson várába zárkózik.
 I. Bélát a Megváltónak szentelt szekszárdi bencés monostorban temetik el, amelyet ő alapított 1061-ben.

Születések

Halálozások 
 május 8. – I. Ramiro aragóniai király
 Adelaide Havoise, II. Róbert francia király lánya
 Togril bég, a szeldzsuk törökök vezére
 Jen-cung kínai császár
 Gruffydd Llywelyn walesi herceg
 az év végén – I. Béla magyar király (* 1016 körül)

Jegyzetek 

11. század
1062



Események
 április – II. Honoriusz fegyveres erővel kikényszeríti, hogy Rómában is beiktassák pápává.
az év folyamán – 
 Az Almorávidák meghódítják egész Marokkót és hatalmuk a mai Spanyolországtól Szenegálig terjed.
 Marrákes városának alapítása.

Születések 
 Nikephorosz Brienniusz bizánci államférfi († 1137)

Halálozások

Jegyzetek 

11. század
1061



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 30. – II. Sándor pápa megválasztása. (Hildebrand bíboros elérte, hogy a német-római császár beleegyezése nélkül válasszák meg.)
 október 28. – Ágnes német anyacsászárnő lombard és német püspökök támogatásával Pietro Cadalo parmai püspököt pápává választatja a felső-burgundi Bázelban.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Fehérvárott hatalmas tömeg követeli a pogány rend visszaállítását és a keresztény papok kiirtását, I. Béla azonban szétveri a tiltakozókat és visszaállítja a feudális rendet.
 I. (Szent) István magyar király földi maradványait – az országban fellángolt pogánylázadáskor – a székesfehérvári Szűz Mária-templomban kanonokja kiemeli a szarkofágból, és a föld alatti kősírba rejtik.
 I. Béla Szekszárdon bencés monostort alapít. (Két évvel később a monostor templomában helyezik nyugalomra.)
 II. Vratiszláv cseh herceg trónra lépése. (Vratiszlávot 1085-ben koronázzák királlyá, 1092-ig uralkodik.)
 A normannok meghódítják Messina városát.

Születések

Halálozások 
 január 28. – II. Spytihněv cseh fejedelem (* 1031)
 július 27. – II. Miklós pápa
 I. Iszaakiosz bizánci császár

Jegyzetek

Források 
  

11. század
1060



Események

Határozott dátumú események 
 december 6. – Királlyá koronázzák I. Bélát. (Béla 1063-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 május – A normannok elfoglalják Tarantót.
 október – A bizánci sereg legyőzi a normannokat és visszafoglalja a várost.
 az év folyamán –
 I. András, értesülve, hogy öccse Béla Lengyelországból sereggel készül ellene, fiát Salamont IV. Henrikhez küldi, kincseit pedig az ausztriai Melk várába menekíti.
 Béla serege benyomul az országba, a hírre Vata fia János vezetésével pogánylázadás tör ki.
 Béla serege a Tisza melletti csatában, majd Mosonnál legyőzi I. Andrást, aki menekülés közben Zircen meghal. (Andrást az általa öt évvel korábban alapított tihanyi bencés monostorban temették el.)
 I. Péter és fivére II. Amadeus lesznek Savoya urai. (Oddone gróf fiai 1078-ig, illetve 1080-ig uralkodnak.)

Az év témái

1060 a tudományban

Születések 
 II. Duncan skót király († 1094)

Halálozások 
 május 31. – I. Iszaakiosz bizánci császár (* 1007)
 augusztus 4. – I. Henrik francia király (* 1008)
 decemberben – I. András magyar király (* 1013 körül)
 Gruoch, Macbeth skót király felesége
 Oddone savoyai gróf (* 1021 körül)

Jegyzetek 

11. század
1059



Események
 január 24. – X. Benedek ellenpápa lemondása.
 Alp Arszlán lesz a szeldzsuk törökök uralkodója.
 Canterburyi Anzelm megalapítja Bec apátságát.
 I. András összehívja a várkonyi királytalálkozót.
 december 6. – II. Miklós pápa megválasztása.
 december 25. – X. Kónsztantinosz bizánci császár trónra lépése, miután elődje I. Iszaakiosz lemondott.

Születések
 Foucher de Chartres az első keresztes hadjárat krónikása.
 feltehetően az év folyamán – VII. Mikhaél bizánci császár († 1090 körül)

Halálozások
 január 21. – Kerullariosz Mihály konstantinápolyi pátriárka.
 június 29. – II. Bernát szász herceg (* 990 körül)
 az év folyamán – VI. Mikhaél bizánci császár (* 995 körül)

11. század
1058



Események

Határozott dátumú események 
 március 17. – Lulach skót király elesik az ellenfelével, Malcolm Canmore-ral vívott csatában, aki III. Malcolm néven követi őt a trónon. (Ezzel véget ér a Dunkfeld-ház uralkodása és elkezdődik a Alpin-ház uralmának korszaka. III. Malcolm 1093-ig uralkodik.)
 április 5. – X. Benedek ellenpápa megválasztása. (Egy évvel később lemond.)
 december 6. – II. Miklós pápa megválasztása.

Határozatlan dátumú események 
 II. Boleszláv lengyel király trónra lépése.
 A varaville-i csata.
 Elkezdődik a parmai székesegyház építése.
 András elfoglalja a veszprémi püspöki széket.

Születések
 május 12. – Szünadéné avagy Szidónia magyar királyné, I. Géza magyar király felesége († 1095)
Bizonytalan dátum
 Muhammad ibn Muhammad al-Gazáli, arab nyelvű perzsiai (Horászán tartomány, ma Irán) muszlim teológus és filozófus, a szúfizmus alapeszméinek egyik kidolgozója († 1111)
 I. Balduin avagy Baudouin de Boulogne francia nemes, keresztes lovag, Edessza grófja, 1100–1118 között Jeruzsálem királya († 1118)
 I. Olaf avagy I. Olaf Svensson vagy Éhes Olaf, Dánia királya († 1095)
 I. Bohemund antiochiai fejedelem, tarantói herceg és Antiochia fejedelme volt az első keresztes hadjárat egyik vezetője († 1111)
 I. Odo, Burgundia hercege († 1103)

Halálozások
 március 17. – Lulach skót király (* 1032 körül)
 március 29. – IX. (X.) István pápa (* 1020 körül)
 I. Kázmér lengyel fejedelem (* 1016)

Jegyzetek 

11. század
1057



Események
 I. András békét köt IV. Henrikkel és megerősíti fia Salamon eljegyzését Judittal, III. Henrik német-római császár lányával.
 I. András titokban szövetséget köt Béla herceg ellen IV. Henrikkel.
 I. András várkonyi palotájába hívatja Béla herceget és lemondatja a trónöröklésről (korona és kard mondája). 
 augusztus 3. – IX. (X.) István pápa megválasztása (1058-ig uralkodik).
 augusztus 15. – Macbeth skót király elesik a Malcolm Canmore-ral vívott csatában. Mostohafia Lulach követi őt a trónon (1058-ig uralkodik).
 augusztus 31. – VI. Mikhaél bizánci császár lemondása.
 szeptember 1. – I. Iszaakiosz bizánci császár trónra lépése (1059-ben lemond).
 Anawrahta mianmari király elfoglalja Thanton városát a mai Észak-Thaiföldön.

Születések

Halálozások
 február – Edward, II. Edmund angol király fia.
 július 28. – II. Viktor pápa. 
 augusztus 15. – Macbeth skót király.

11. század
1056



Események
 augusztus 21. – VI. Mikhaél bizánci császár trónra lépése (1057-ben lemond).
 október 5. – A  hatéves IV. Henriket német királlyá koronázzák (1062-ig anyja, Ágnes császárné, 1065-ig Brémai Adalbert gyámsága alatt kormányoz, 1084-ben koronázzák császárrá, 1106-ig uralkodik).
 I. Ottokár stájer őrgróf Karintia őrgrófja lesz.

Születések

Halálozások
 augusztus 21. – Theodóra bizánci császárnő (* 981).
 október 5. – III. Henrik német-római császár (* 1017).

11. század
1055



Események

Határozott dátumú események 
 január 11. – Teodóra bizánci császárnő második trónra lépése. (Egy évvel később, 1056-ban meghal.)
 április 16. – II. Viktor pápa megválasztása. (1057-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 I. András I. Konrád bajor herceggel szövetségben betör Karintiába és Ausztriába.
 I. András király kiadja a Szűz Máriának és Szent Ányosnak szentelt tihanyi bencés monostor alapítólevelét.
 Poitoui Ágnes trónra lépése (1061-ben lemond).
 A szeldzsuk törökök elfoglalják Bagdadot, bebörtönözve az utolsó Buvajhida emírt, al-Malik ar-Rahímot.

Születések

Halálozások 
 január 11. – IX. Kónsztantinosz bizánci császár
 április 10. – II. Konrád bajor herceg (* 1052)
 május 26. – Adalbert osztrák őrgróf
 az év végén – I. Konrád bajor herceg

Jegyzetek 

11. század
Csernova

Csernova (szlovákul Černová) Rózsahegy nyugati településrésze Szlovákiában, a Zsolnai kerület Rózsahegyi járásában.

Fekvése 
Rózsahegy északnyugati végét alkotja a Vág bal partján.

Története 
Egykor önálló falu, melyet 1376-ban Nagy Lajos király oklevelében említenek először. A király ekkor adja a települést Rózsahegy városának, amelynek ettől kezdve tulajdonképpen egyik utcája lett. 1625-ben 9 házában 17 jobbágy és 6 zsellércsalád élt. 1715-ben 32 adózó háztartása volt. 1720-ban 26 volt az adózók száma a településen. Az 1766. évi első népszámlálás során 268 lakosa volt. 1784-ben 77 házában 601-en laktak.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „CSERNOVA. Tót falu Liptó Vármegyében, földes ura a’ Királyi Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Vág vize mellett, Rozenbergátol 3/4. mértföldnyire, ’s ennek filiája, ámbár legelője a’ fejős marháknak igen hasznos, földgyének fele termő, mint hogy határjának fele síkos, és fája is elegendő, szálakkal, kézi munkával is kereshetnek pénzt; de mivel legelője vonó marháinak szoross, földgyének fele sovány, és határját a’ víz járja, a’ második Osztályba tétettetett.”

1825-ben már 860 lakost számláltak össze a településen. 1828-ban 107 háza és 880 lakosa volt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Csernova, tót falu, Liptó vármegyében, 880 kath. lak. tulajdonképen Rozenbergnek egy utczáját teszi. F. u. a kamara.”

Csernova 1885 körül lett Rózsahegy része.

A csernovai tragédia 

A község szülötte, a szlovák nemzeti mozgalom egyik alakja, Andrej Hlinka templom építését kezdeményezte a faluban a 20. század elején. Ennek felépülte után, 1907-ben a község lakói ragaszkodtak hozzá, hogy ő szentelje fel a templomot. Mivel azonban Hlinka korábban a katolikus egyházi vezetéssel konfliktusba keveredett, el volt tiltva a papi hivatástól. Ezért tüntetés robbant ki, melynek során a csendőrség a tömegbe lőtt. A tragédiának 15 halálos áldozata volt, később a falu 40 lakosát ítélték börtönbüntetésre. Az eseményre a temetőben emlékmű, a helyszínen pedig emléktábla emlékeztet.

Nevezetességei 
 Rózsafüzéres Szűz Máriának szentelt római római katolikus temploma 1907-ben épült neogótikus stílusban.

Híres emberek 
 Itt született Andrej Hlinka katolikus pap, a szlovák nemzeti mozgalom egyik vezetője. Szülőhelyét emléktábla jelöli.

További információk 
 Csernova Szlovákia térképén

Lásd még 
 Rózsahegy
 Fehérpatak
 Hrboltó
 Vlkolinec

Jegyzetek 

Csernova
Rózsahegy városrészei
Csicsvaalja

Csicsvaalja (szlovákul Podčičva) Telekháza (Sedliska) településrésze Szlovákiában az Eperjesi kerület Varannói járásában.

Fekvése 
Varannótól 10 km-re északkeletre az Ondava jobb partján fekszik.

Története 
Csicsva várát a Rozgonyiak építették az 1310-es években, 1316-ban már ostromot vert vissza. A 14. században bővítették, a 15.-16. században bástyákkal erősítették meg. 1527-ben Szapolyai János serege ostromolta, ekkor leégett. 1684-ben Thököly foglalta el, 1703-ban a kurucok helyreállították. 1711-ben a császáriak elfoglalták és lerombolták, azóta rom. A 17-18. században itt tartották Zemplén vármegye nemesi közgyűléseit. A hagyomány szerint itt őrizték a hazugságok könyvét, ezért az a mondás járta: „be lehetne írni a csicsvai könyvbe”.

Csicsvaalja a vár szolgálófalujaként keletkezett a 14. században, 1363-ban említik először. A 14. században Nagy- és Közép-Csicsva néven két község volt, urai a vár mindenkori urai voltak. A 15. – 16. században általában „Varalya” alakban szerepel a forrásokban. 1493-ban 4 jobbágytelke volt.

Fényes Elek szerint „Csicsvaalja, puszta, Zemplén vgyében, Szedlicske mellet, a tavarnai uradalomhoz tartozik s gr. Barkóczy János birja. Kiterjedése 500 hold. A vár alatt van az uraságnak gyümölcsös és veteményes tágas kertje, üvegházzal; 10 zsellérrel, kórházzal, egy kath. fiók-szentegyházzal, melly a vár északkeleti részén épen a hegy alatt az Ondava folyó partján fekszik, hol sept. 8-ikán nevezetes bucsu tartatik. A vár, melly kősziklás hegyre épült, s honnan Zemplén vidékeire felséges kilátás esik, már elpusztult, s csupán falai állnak fen, s egy roppant mélységű kőkut most is látható. E várat 1200 táján Csicsvay János lakta.”

Neves személyek
Itt született 1710-ben Barkóczy Ferenc esztergomi érsek, helytartósági tanácsos és a Szent István rend nagykeresztes vitéze.

Nevezetességei 
 A falu feletti 320 m magas Várhegyen állnak Csicsva várának romjai.

További információk 
 Telekháza hivatalos oldala
 Csicsva vára (szlovák nyelvű képes leírás)
 Csicsvaalja Szlovákia térképén

Jegyzetek 

Csicsvaalja
Csimhova

Csimhova (1899-től 1920-ig Csimó, szlovákul Čimhová) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.

Fekvése
Alsókubintól 36 km-re északkeletre, az Oravica-patak partján.

Története 
A falut 1438-ban a Platthy család alapította, amely Albert magyar királytól kapta adományként. Ekkor említik először „Chemechova” néven. 1547-ben „Chymahowe”, 1558-ban „Chemohowa” alakban említik. A 17. század közepén az ellenreformáció árvai központja lett. 1659-ben 338 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „CSIMHOVA. Tót falu Árva Vármegyében, földes Ura Platy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Lieszeknek szomszédságában, Tvordosintól mintegy más fél mértföldnyire. Határja három nyomásbéli, ’s gabonát is, de kivált zabot gazdagon terem, ’s ez az oka, hogy lakosai többnyire pályinka főzéssel is foglalatoskodnak, fája, mind épűletre, mind tűzre van, második Osztálybéli.”

1828-ban 67 házában 315 lakos élt, akik posztószövők, takácsok, kosárfonók voltak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Csimhova, tót falu, Árva vármegyében, 315 kath. lak., kik sok pálinkát főznek, s vásznat csinálnak. Kath. paroch. templom. Hegyeiben kőszenet találni. F. u. Plathy, Csemniczky sat.”

1899-ben nevét átmenetileg Csimóra magyarosították. A trianoni diktátumig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott.

1948-ig malom és fűrésztelep is működött a községben. Lakói közül sokan magángazdaságokban dolgoztak.

Népessége
1910-ben 284-en, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel.

2001-ben 633 lakosából 630 szlovák volt.

2011-ben 662 lakosából 652 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Imre római katolikus plébániatemploma 1775-ben épült, főoltárán Szent István király és Szent Imre herceg szobraival.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Csimhova Szlovákia térképén
 Oravainfo.sk
 E-obce.sk

A Turdossini járás települései
Árva vármegye települései
Csorbató

Csorbató () modern szállodákkal, jól felszerelt sípályákkal rendelkező üdülőtelep a Magas-Tátrában, a Csorba-tó mellett, melyről nevét kapta. 1947-ig és 2007 óta Csorba község része az Eperjesi kerület Poprádi járásában.

Fekvése 
A legmagasabban (1350 m) fekvő tátrai üdülőhely a telepnek nevet adó Csorba-tó mellett.

Története 
A Csorba-tó és környéke 1947-ig Csorba határához tartozott – innen kapta nevét is –, a tó és környékének korai története az anyaközségével fonódott össze. A tó melletti telepet először 1644-ben említi Frölich Dávid Bibliotheca seu Cynosura Peregrinantium című művében. 1719-ben idősebb Buchholtz György az itteni fenyőolaj készítést említi meg. 1848-ig a Szent-Iványi család birtoka volt. 1860-ban még lakói megkísérelték a Csorba-tó leeresztését is.

Az addig értéktelennek hitt terület a 19. század végére vált egyre inkább turisztikai központtá. Első épülete a Szentiványi József által 1872-ben felépíttetett vadászlak volt. A következő évben a turisták számára is megnyitották. A birtokos hamarosan az MKE-nek engedélyezte egy újabb ház építését, melyet 1875. augusztus 2-án, az ünnepélyes felavatáskor tiszteletére József-laknak kereszteltek. A 19. század végén a tóba halakat telepítettek, télen különösen tiszta jegét termelték ki. A telepet 1895-ben hivatalosan is fürdőtelepüléssé nyilvánították. 1896-ra elkészült a fogaskerekű vasút, egyre több villa épült területén. A területet 1901-ben a magyar államkincstár vásárolta meg. 1918-tól a terület csehszlovák uralom alá került, amit a trianoni diktátum tett véglegessé 1920-tól. Addig Liptó vármegye Liptóújvári járásához tartozott.

A Grand Hotel építését az első világháború után fejezték be. Első ízben 1935-ben rendeztek itt sívilágbajnokságot, majd 1970-ben ismét. 1947-ig Csorba része volt, ezután 1999-ig önálló község. A háromszög alakú Pátria Szálló 1976-ban épült.

1999-től 2007. május 3-ig Magastátra város része volt. A csorbaiak 17 éve próbálkoztak az üdülőhely visszaszerzésével, és törekvésük a legfelső fórumon végül sikerrel járt, a szlovák legfelsőbb bíróság visszaállította az 1947 előtti községhatárt. Magastátra város vissza akarja szerezni az üdülőhelyet, mert attól tartanak, hogy szétzilálódik a Tátra egysége.

Jegyzetek

További információk 
 MKE - Magyarországi Kárpát Egyesület 
 Nem hivatalos honlap (angol nyelven)
 Vysokétatry.sk
 Herkules.sk
 Geocaching.hu
 Csorbató a térképen

Lásd még 
 Csorba
 Tátracsorba

Szlovákia megszűnt települései
Szlovákia télisport-központjai
Csütörtök

A csütörtök a hét szerda és péntek közé eső napja. Általában a negyedik nap, de azokban az országokban, ahol vasárnappal kezdődik a hét, az ötödik.

Magyar neve a szlávból (közelebbről talán a korábbi szlovén četrtek alakból) származik, jelentése: „negyedik”. Az újlatin nyelvekben neve Jupiter római isten nevéből ered (görög megfelelője Zeusz), a germán nyelvekben (és a hét napjainak nevét a svéd nyelvből kölcsönző finnben) pedig Thor (óészaki mennydörgésisten) nevéből (Thursday – Thor’s Day).

Történelem 
A fekete csütörtök 1929. október 24-ére utal, amikor a New York-i tőzsdén lezuhantak a részvényárak. Rendszerint ezt a dátumot tekintik a nagy gazdasági világválság kezdetének.

Vallás 
A kereszténységben a nagycsütörtök a húsvétot megelőző csütörtök – a hagyomány szerint az utolsó vacsora napja.

Az Egyesült Államokban a hálaadás napját november negyedik csütörtökén ünneplik.

A kvékerek hagyományosan „az ötödik nap”-ként hivatkoznak a csütörtökre (a hetet vasárnaptól számítva), a pogány Thor isten említését elkerülendő.

A hindu vallásban  a csütörtök guruvar, más szóval a guru napja.

Az Egyesült Királyságban 
Az Egyesült Királyságban 1935 óta minden országos választást hagyományosan csütörtökön tartanak, noha ezt ebben a formában nem szabályozza törvény. Egyes magyarázatok szerint ez azzal lehet összefüggésben, hogy a legtöbb városban ezen a napon tartották a vásárokat, bár az a gyakorlati előnye is megvan, hogy az esetleges új kormányzatnak rendelkezésére áll a hétvége a felkészüléshez, hogy a következő hét elején munkához lásson.

Egyéb 

A „csütörtököt mond” szólás magyarul a kudarcot jelenti. Eredetileg a csettet vet, csöttöt mond kifejezésből ered, ami a fegyver ravaszának hangját utánozza, s ez módosult időközben – tréfás behelyettesítéssel – a fenti alakra.

Erich Kästner Május 35 avagy Konrád a Csendes-óceánhoz lovagol című meseregénye is csütörtökön játszódik.

Douglas Adams Galaxis útikalauz stopposoknak című regénye elején Arthur Dent, az egyik főszereplő ezt mondja: „Ma csak csütörtök lehet. A csütörtök sose volt az én napom.” – Néhány perccel később elpusztul a Föld.

Juhász Ferenc Babonák napja, csütörtök: amikor a legnehezebb című verse a legszebb 20. századi magyar magyar versek közé tartozik.

Jegyzetek 

A hét napjai
Váncsa István

Váncsa István (Biharnagybajom, 1949. június 11. –) újságíró. Írásaira jellemző a fanyar humor, az ironikus, egyéni stílus. Általában az egyszerű emberhez, vagy annak nevében szól. Nem ismeretlen témák számára a buddhizmus, az okkult és az igazi tudományok, az informatika és a konyhaművészet.

Pályája

Írásai előbb az Új Írás (1973), majd az Élet és Irodalom (1975) hasábjain jelentek meg. 1975–80 között tévékritikusként dolgozott.

1976-tól az Élet és Irodalom munkatársa; először tervezőszerkesztő, 1990-től főszerkesztő-helyettes, 1993-tól szerkesztő, 1995-től ismét főszerkesztő-helyettes. 1991-től a Számítástechnika főmunkatársa. A kilencvenes évek elejétől a Hócipő állandó publicistája. A Heti Hetes televízióműsor gyakori vendége volt. 
Egyik publicisztikai stíluseszköze az „alcsúti ember” állandósult jelző. 

Egyik hobbija a főzés. 
Felesége Molnár Erzsébet, neves publicista.

Díjai
 Opus-díj (1992)
 Joseph Pulitzer-emlékdíj (1993)
 A Krúdy Gyula Alapítvány díja (1993)
 Literatúra-díj (1996)
 Szabad Sajtó-díj (1996)
 Maecenas-díj (2001)
 Prima Primissima-díj (2004)

Főbb művei
Körutazás Amnéziában; Mécs, Budapest, 1993 (Scriptor-füzetek)
 1997.: Élet és Irodalom – Első oldal (Kovács Zoltánnal és Megyesi Gusztávval)
A szállodai minibár földerítésének fontosságáról. Informatikai napló – Alberichtől Varunáig; IDG, Budapest, 2000 (Computerworld-számítástechnika könyvek)
 2001.: Hírvilág – Információs társadalom kicsiknek és nagyoknak
Váncsa István szakácskönyve. Ezeregy recept; Vince, Budapest, 2003
 Tenzin Gyatso XIV. dalai láma: Tibeti buddhizmus / Kulcs a középső úthoz; ford., jegyz. utószó Váncsa István; Noran Libro, Budapest, 2010
 Lakoma 1. A görög, török, ciprusi, libanoni, marokkói, tunéziai és máltai konyhák legfinomabb ételeiből; Vince, Budapest, 2010
 Lakoma 2. Az itáliai konyhák legfinomabb ételeiből; Vince, Budapest, 2015
 Váncsa István szakácskönyve. Ezeregy + recept; bőv. kiad.; Vince, Budapest, 2013
Lakoma; Libri, Budapest, 2017-
A görög, török, ciprusi, libanoni, egyiptomi, marokkói, tunéziai, máltai konyhák legfinomabb ételeiből; 2017
Az itáliai konyhák legfinomabb ételeiből; 2017
Váncsa István szakácskönyve. Ezeregy + recept; új, bőv. kiad.; Libri, Budapest, 2018
Évszakok ízei. Receptek és történetek; Open Books, Budapest, 2022

Érdekességek 
 Nevéhez fűződik az egyik magyar ékezetes tesztszöveg: „öt szép szűzlány őrült írót nyúz”.
 „Dűljön össze ez a vendégfogadó” című cikke (1979. Karácsony, Élet és Irodalom) éles kritikája volt a szocialista rendszernek, és nagy feltűnést keltett.

Jegyzetek

További információk
Molnár Erzsébet , feleségének lapja
Interjú a Muvesz-vilag.hu-n
Interjú az Unikornis.hu-n

Magyar újságírók
Magyar rádiósok, televíziósok
Gasztronómiai szakírók
1949-ben született személyek
Pro Literatura díjasok
Prima Primissima díjasok
Joseph Pulitzer-emlékdíjasok
Élő személyek
Krúdy Gyula-díjasok
Szabad Sajtó-díjasok
Aranytoll díjasok
A Charta ’77 aláírói
1054



Események
 I. Jaroszláv kijevi nagyfejedelem halála az országban feudális anarchiához vezet. Birodalmát fiai között osztotta szét, akik egymás ellen is harcolnak.
 Humbertus bíboros IX. Leó pápa követe és Celariusz Mihály konstantinápolyi pátriárka kölcsönösen kiközösítik egymást. A Szkizmával (egyházszakadás) megkezdődik a keleti és a nyugati keresztény egyház szembenállása. Keleten a kereszténység központjává Bizánc vált.
 Malcolm Canmore megkezdi a skót trón megszerzéséért indított hadjáratát.
 július 4. – A kínai csillagászok szupernóvát észlelnek a Taurus csillagképben a Zeta Tauri csillag mellett. A jelenség hónapokig látható. Ennek maradványa a Rák-köd (M1, NGC 1952) nevű objektum.
 július 27. – Macbeth skót király serege vereséget szenved Dunsinane Hill-nél Malcolm Canmore-tól, a király maga elmenekül.
 I. András serege bajor szövetségben Ausztriát pusztítja.
 szeptember 1. – IV. Sancho navarrai király (III. García fia) trónra lépése (1076-ig uralkodik).
 Nagy egyházszakadás

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1054-ben

Születések

Halálozások
 február 20. – I. Jaroszláv kijevi nagyfejedelem
 április 19. – IX. Leó pápa (* 1002)
 szeptember 1. – III. García navarrai király
 szeptember 24. – Hermannus Contractus sequentia-szerző

11. század
1053



Események
 június 18. – A civitate-i csata. Humphrey grófjának 3000 fős normann lovasserege megfutamítja IX. Leó pápa seregét.
 Malcolm Canmore meghódítja Skóciát.
 I. András békét köt III. Henrik német-római császárral, és fiát, Salamont eljegyzi a császár lányával, Judittal.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1053-ban

Születések
 július 8. – Sirakava japán császár († 1129)
 Guibert Nogent, francia történetíró és hittudós († 1124)
 Salamon magyar király († 1087)

Halálozások

11. század
1052



Események
 III. Henrik német-római császár újra Magyarországra támad, Pozsony várának ostromába kezd, a Dunán felvonuló hajóit azonban a magyarok elsüllyesztik Zotmund vezetésével (tévesen Búvár Kund mondája – lásd: Pozsonyi csata), így a német sereg kénytelen visszavonulni.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1052-ben

Születések
 május 23. – I. Fülöp francia király. († 1108).
 Grenoble-i Szent Hugó

Halálozások

11. század
1051



Események
 III. Henrik német-római császár Magyarországra támad, a Dunán felvonuló ellátó hajóit a magyarok csellel visszafordítják. Az éhező német sereget Béla herceg a Vértes hegységben megveri és menekülésre kényszeríti.
 Ilarion metropolita, az első orosz főpap lesz az orosz egyház feje.
 A szeldzsuk törökök elfoglalják Iszfahán városát.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1051-ben

Születések

Halálozások

11. század
1050



Események 
 Gebehard regensburgi püspök hadai betörnek Magyarországra, válaszul I. András serege Ausztriát dúlja. Sikertelenül próbálja megakadályozni Hainburg várának építését.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1050-ben

Születések 
 IV. Henrik német-római császár († 1106).
 II. Lipót osztrák őrgróf († 1095).

Halálozások 
 Zoé bizánci császárnő

11. század