alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bályok

Bályok (románul Balc) falu Romániában, Bihar megyében.

Fekvése
Margittától 18 km-re délkeletre fekszik a Berettyó jobb partján.

Története
A település a Bályoki család ősi fészke, a család építtette egykor az itteni templomot is, melyet azonban a 15. században teljesen átalakítottak.

1213-ban Baluc néven említik először.

1465-ben Bályoki Szilveszter volt a település földesura.

1484-ben Pruisz János váradi püspöké lett, aki itt kastélyt is építtetett, melynek nyomai még az 1800-as évek második felében is láthatók voltak.

1490-ben a Báthori-család volt a Bályok birtokosa.

1552-ben már a Szénássy család birtoka, később a Kun, Tisza, Bekk és a Kabos család is birtokos volt itt.

A 20. század elején gróf Károlyi Tiborné szül. Dégenfeld Schomburg Emma grófnő volt birtokosa, aki itt 1896-ban szép kastélyt is építtetett.

Határában feküdt a középkorban Dörsök (1213: Dirsig) falu, ma Dörsökpuszta.

1910-ben 1347 túlnyomóan magyar lakosa volt.

A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Margittai járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 3682 lakosából 2506 román, 892 magyar, 280 cigány és 1 német lakosa volt.

Ismert szülöttei 

Itt született 1921. április 11-én Leiher Géza kertészmérnök, kertészeti szakíró, az almatermesztés szakértője.
Itt született 1922. december 13-án Virág Károly református lelkész, egyházi író.
Itt született Korocz Géza (1879–1942), később Amerikában szolgáló református lelkész.

Hivatkozások

Bihar megye települései
Bihar vármegye települései
Barátos

Barátos (románul Brateș, németül Mönchsdorf) falu  Romániában Kovászna megyében. Orbaitelek és Páké tartozik hozzá.

Fekvése 
Kézdivásárhelytől 21 km-re délnyugatra a Kovászna-patak jobb partján fekszik.

Története 

Területe már az ókorban lakott volt, a Horváth-kertben 2. – 3. századi római telep volt. A falu eredetileg nem a mai helyén, hanem a Bodmezeje nevű helyen feküdt, ahol egykori templomának romjai is látszanak. 1415-ben Borothfalva néven emlytik. 1719-ben és 1847-ben pestis pusztította. 1910-ben 1425 lakosából 1280 magyar, 119 román volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott. 1992-ben 641 lakosából 635 magyar és 6 román volt.

Látnivalók 

 Református temploma középkori gótikus eredetű, 1630 és 1660 között újjáépítették, szentélye 1802-ben a földrengésben megrongálódott, 1850-ben újjáépítették.
  Barátosi temető

Ismert emberek 

Itt született 1880. október 5-én Vékás Lajos közgazdasági szakíró, politikus.
 Itt született 1954. január 31-én Kató Béla, az Erdélyi Református Egyházkerület püspöke.

Jegyzetek

További információk 
 Barátos honlapja
 Bibó József iskola honlapja 

Háromszék települései
Kovászna megye települései
Barcánfalva

Barcánfalva (románul Bârsana, szlovákul Barcanová) falu Romániában Máramaros megyében.

Fekvése 
Máramarosszigettől 23 km-re délkeletre fekszik.

Története 
Barcánfalva (Szurdok) az Iza völgyében a 14. század elején keletkezett.

Nevét 1326-ban említették először az oklevelekben Zurduky néven.

1390-ben Barzanfalua, 1442-ben Barchanfalwa, 1487-ben Baarzan, 1488-ban Borschanfalwa néven írták.

Szurdok birtokot minden királyi jövedelmével együtt 1326-ban adta Károly Róbert király Stan fia Stanislaus kenéznek, akit Barcánnak (Borzan) is neveztek.

1346-ban és 1408-ban Stanislaus, vagy más néven Borzan utódai: Rad és fivérei és unokái az adományt átíratják.

1910-ben 3362 lakosából 2795 román és 504 német volt.

A trianoni békeszerződésig Máramaros vármegye Suhatagi járásához tartozott.

1992-ben társközségeivel együtt 6968 lakosából 6961 román és 3 magyar volt.

Nevezetességek 
 A falu ortodox fatemploma 1720 körül épült, egyike a Máramaros fatemplomai néven a világörökség listájára felvett nyolc építménynek.
 A falu végén áll az új kolostor, 1993-ban épített 62 m magas tornya ma a második legmagasabb fatorony egész Európában.

Források 
 Györffy György: Máramaros megye

Jegyzetek

További információk 
 A templom a www.romanianmonasteries.org lapon

Máramaros megye települései
Máramaros vármegye települései
Barcaszentpéter

Barcaszentpéter (, ) falu Romániában, Brassó megyében.

Fekvése 
Brassótól 7 km-re északra fekszik.

Története 
1240-ben Mons Sancti Petri néven említik először, amikor IV. Béla a falut a cisztervitáknak adományozta. 1600-ban a falut a tatárok dúlták fel. 1611-ben itt ütközött meg Báthory Gábor serege Radu havasalföldi vajdával, 1658-ban újra tatárok pusztították. 1910-ben 2228, többségben német lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Brassó vármegye Alvidéki járásához tartozott. 1992-ben 3309 lakosából 2856 román, 319 német, 107 magyar és 23 cigány volt.

Nevezetességek 
 Szász erődített evangélikus templomát hatszögletű védőfal övezi. Egykori hármas védőfalából már csak a belső áll. 
 Római-katolikus vártemploma a 13. században épülhetett, román stílusban, 1788-ban azonban összeomlik, így 1795-ben új templomot kellett építeni. A régi templomból csak egy 1452-ből származó harang és az 1528-ban készített szentélyszék maradt meg.
 A falutól északkeletre emelkedő Lempes legmagasabb pontján állnak Tatárvár sáncai. Az erődítmény eredete, sorsa ismeretlen.

Itt születtek, itt éltek
 Itt született 1878. január 11.-én Zaharia Bârsan román drámaíró, színész, rendező

Jegyzetek

További információk 
 A barcaszentpéteri erődített evangélikus templom (magyar nyelvű leírás)
 A barcaszerntpéteri Repülőklub 

Brassó megye települései
Brassó vármegye települései
Bazéd

Bazéd (románul Bozed) falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Mezőcsávás községhez tartozik.

Fekvése
Kis falu a Mezőség szélén, Marosvásárhelytől 16 km-re északnyugatra, Szabédtól 3 km-re északkeletre.

Története
1481-ben Bozed néven említik. Egykor reformátusok és unitáriusok lakták, de a 18. század végére elfogytak, illetve a szomszédos Szabédra költöztek. Református és unitárius templomai elpusztultak. 1910-ben 468 lakosából 449 román és 19 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 261 román lakosa volt.

Látnivalók
 Ortodox fatemploma van.
 Északi részén a Bala nevű helyen sóskút található.

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Bede

Bede (románul Bedeni) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 18 km-re délkeletre a Nyáros-patak völgyében, Szentháromság és Havadtő között fekszik.

Története
1567-ben Bede néven említik. Nevét Orbán Balázs szerint a legelőbb idetelepült Bede Jánosról kapta. A Havadtőy család ősi fészke. Az 1719 évi pestisben a faluból is sokan meghaltak.

1910-ben 308, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 204 lakosából 203 magyar és 1 román volt.

2020-tól a Solidaris Egyesület Bedében működteti az Erdélyi Népfőiskolát, és nyaranta gyermektáborokat szervez.

Látnivalók
 Református temploma 1842 és 1848 között épült, 1929-től a katolikusoknak is van egy kis kápolnájuk.

Híres emberek
 Itt született Nemes Irén (Józsa Gerőné) és Takács Zoltán festőművész.

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Bélafalva

Bélafalva (románul Belani) falu Romániában Kovászna megyében, Kézdivásárhelytől 12 km-re északkeletre. Közigazgatásilag Kézdiszentkereszt községhez tartozik.

Története
1536-ban Byelafalva néven említik. Szent Adalbertnek szentelt római katolikus temploma a 15. század végén épült. Csűrmúzeumát Orbán Lázár helytörténész alapította. 1910-ben 719 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 474 lakosából 473 magyar és 1 román volt.

Híres emberek
 Itt született 1825-ben Tuzson János '48-as honvédőrnagy, majd alezredes, több székelyföldi csata hőse. 
 Itt született 1885-ben Fekete János gelencei plébános, szentszéki tanácsos, kézdiorbai főesperes, az Erdélyi Szépmíves Céh alapító tagja. Az 50-es években koholt vádak alapján letartóztatták, börtönökbe és munkatáborokba hurcolták, ahol 1952-ben mártír halált halt.
Rövid életrajzát felterjesztették a Szentszékhez a 20. század új vértanúi névsorába. A Gyulafehérvári Főegyházmegyei Hatóság 2003. január 13-án beindította az egyházmegyei vizsgálatot.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Bélakorompa

Bélakorompa (1899-ig Dunajecz-Krempach, lengyelül Krempachy [krɛm'paxɨ], németül Krumbach ['krumbax]) falu Lengyelországban, az egykori Nowy Sącz, a mai Kis-lengyelországi vajdaságban.

Fekvése 
Nowy Targtól 12 km-re délkeletre, a Bialka-patak jobb partján fekszik.

Története 
1439-ben említik először, de a falu a 14. században keletkezett. A Berzeviczy család birtoka volt, később Nedec uradalmához tartozott. A Laski, majd a Horváth család birtoka.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KREMBACH. vagy Krumpach. Német falu Szepes Vármegy. földes Ura Horváth Stantics Uraság, lakosai külömbfélék, fekszik Pilchonnak szomszédságában, és annak filiája, határjában legelője elég van, földgye ha trágyáztatik a’ rozsot is megtermi.”

A 19. században a lengyel Szepesség legnagyobb faluja volt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Krembach, Szepes v. német falu, a Bialka jobb partján, közel Gallicziához: 698 kath., 16 zsidó lak. Kat. paroch. templom. Két vizimalom. Sziklás, sovány határ. F. u. b. Palocsay. Ut. p. Késmárk.”

A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesófalui járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 690, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

Manapság 1200 lakosa van.

Látnivalók 
 Szent Mártonnak szentelt római katolikus fatemploma a 16. században épült, később többször átépítették.

További információk 
 Hivatalos honlap

Jegyzetek 

Kis-lengyelországi vajdaság települései
Szepes vármegye települései
Bélbor

Bélbor (más néven Gyergyóbélbor, , ) falu Romániában Hargita megyében. Rakottyás tartozik hozzá.

Fekvése
Gyergyószentmiklóstól 65 km-re északra a Kis-Beszterce völgyében, a Kelemen-havasok keleti lábánál fekszik 1000 m magasságban, nagy kiterjedésű tanyatelepülés. Bélbor Gyergyószék és egyben Székelyföld legészakibb települése.

Története
1751-ben említik Belbor néven. 1910-ben 1351 lakosa volt, ebből 1161 román, 188 magyar, 2 német. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyótölgyesi járásához tartozott. 1992-ben 2850 lakosából 2779 román és 71 magyar volt.

Látnivalók
 1797-ben épített zsindelyes magas tetőszerkezetű ortodox fatemploma van csengettyűtoronnyal.
 Római katolikus temploma 1899-ben épült, de 1990-ben felgyújtották.
 Területe borvizekben rendkívül gazdag, bár a víz minősége gyengébb a borszéki forrásoknál. Forrásainak száma több mint száz. A 19. század végén a forrásokhoz fürdőmedencét építettek.
 Határában 8 havasi láp található.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Gyergyószék települései
Bencéd

Bencéd (románul Bențid, németül Bentzid) falu  Romániában Hargita megyében.

Fekvése
A falu Alsó- és Felsőbencédből áll, a Szalon-patak bal oldalán, a székelyszentmihályi főutca folytatásaként fekszik.
1910-ben még 346 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.
1992-ben 189 lakosából 187 magyar és 2 román volt.

Látnivalók
 Alsóbencéd unitárius temploma 1857 és 1860 között épült, tornya 1993-ból való.
 A felsőbencédi unitárius templom 1861-ben épült.

Híres emberek
 Itt született a 16. század első felében Benczédi Székely István ferences szerzetes, író.
 Itt született 1839-ben Benczédi Gergely pedagógus, író.
 Itt született 1883-ban Benczédi Pál történész.
 Itt született 1880-ban Gyallay Pap Domokos író, szerkesztő. Meghalt 1970-ben.
 Itt született 1927. július 14-én Vasas Samu tanár, néprajzkutató, népművelő. Meghalt 1997. december 17-én.

Hivatkozások
A falu honlapja

Jegyzetek

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Bencenc

Bencenc (románul Aurel Vlaicu, korábban Binținți, németül Benzenz) falu Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében, a Kenyérmezőn. Szászvárostól 10 km-re északkeletre, a Maros folyó bal partján fekszik.

Nevének eredete
1263-ben terra Sohteluk, Sothelik, Botheluk, Bohtteluk néven szerepelt. Mai nevét az 1291-ben szereplő birtokosáról, Bencenc (< Vincentius) székely ispánról kapta (először 1332-ban, Benchench alakban). Ezután még 1345-ben is Sahtoutelek néven említették.

Lakossága
 1785-ben 379 lakosa volt. Ugyanazon évben 84 ortodox családfőt, 1786-ban kilenc római és nyolc görögkatolikus lakosát írták össze.
 1850-ben 597 lakosából 576 volt román és 12 magyar nemzetiségű; 580 ortodox, 9 református és 8 római katolikus vallású.
 1900-ban 791 lakosából 609 volt román, 141 német és 40 magyar anyanyelvű; 608 ortodox, 99 evangélikus és 59 református vallású.
 2002-ben 891 lakosából 875 volt román és 13 német nemzetiségű; 757 ortodox, 101 pünkösdista és 11 evangélikus vallású.

Története
A marosi sószállítás egyik felügyelőhelye volt. A 13–16. században szászok és románok lakták.

1784. november 7-én Karp császári alezredes csapata Bencenc határában parasztfelkelőket ejtett foglyul.

A 18. század végén és a 19. században legnagyobb birtokosának, a Lázár családnak kastélya is állt a faluban. 1849. február 4. után a Vízaknáról hátráló honvédeket idáig űzték a császári csapatok.

1885 után Carl Wolff, az Allgemeiner Sparkasseverein nevű nagyszebeni bank igazgatója megvásárolta két csődbe ment földbirtokos birtokát és külön falurészbe a bácskai Cservenkáról telepített be evangélikus svábokat.

Legnagyobb birtokosai 1909-ben Ioan Mihu és Ioan Ierivoi örököse voltak.

Látnivalók
 A falutól Alkenyérig terjedő területen zajlott az 1479-es  kenyérmezei csata. 1797-ben a Lázár család egy dombtetőre gloriettet emelt a csata emlékére, ezt a vasút 1869-es építésekor bontották el.
 Aurel Vlaicu szülőháza (1880-ban épült).
 Az evangélikus templomban kis emlékkiállítás látható.

Híres emberek
 Itt született 1827-ben gróf Lázár Kálmán ornitológus, újságíró, 1848-as honvéd őrnagy. Sokáig a falubeli kastélyában őrizte madárgyűjteményét.
 Itt született 1882-ben Aurel Vlaicu mérnök, a repülés egyik úttörője.
 1816-ban Lázár Benedek vendége volt Kazinczy Ferenc.
 1853-ban Lázár Kálmánnál vendégeskedett Jókai Mór és lerajzolta a gloriettet.

Jegyzetek

Források
 Katherine Verdery: Transylvanian Villagers (Berkeley – Los Angeles – London, 1983)

További információk
 Képek a faluról

Hunyad megye települései
Hunyad vármegye települései
Beresztelke

Beresztelke (románul Breaza, németül Bretzdorf, korábban Breit, szászul Bretzdref) falu Romániában Maros megyében. Szászrégentől 5 km-re nyugatra a Lúc-patak jobb partján fekszik. Beresztelke község központja, Kisfülpös és Magyarfülpös tartozik hozzá.

Története
1319-ben Berycteluke néven említik. Határának délkeleti részén egykor egy Bentelke nevű falu létezett.

Beresztelkének már 1332-ben volt temploma. Mai református temploma a 15. században épült, tornya 1895-ből való. 1910-ben 1178, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni alsó járásához tartozott. 1992-ben 1148 lakosából 635 magyar, 418 román, 87 cigány, 8 német (erdélyi szász) volt.

Nevezetességei 
 Bánffy-udvarház

Híres emberek 

Itt született 1943-ban Daróczi-Szabó Árpád fizikus, fizikai szakíró.

Források

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Betfalva

Betfalva (románul Betești): falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag 2004-ig Bögöz része volt, azóta Székelykeresztúrhoz tartozik.

Fekvése
A Nagy-Küküllő jobb partján, Székelykeresztúrtól 2 km-re keletre a Székelykeresztúri-medencében fekszik.

Története
Ősidők óta lakott hely. Területén őskori, bronzkori és népvándorláskori cserepek kerültek elő. A Küküllő partján 8. századi település nyomait tárták fel. A mai települést 1519-ben Betthffalwa néven említik. 1639-ben Alia Sámuel Küküllő megyei főispán özvegyének volt itt udvarháza. A 17. században kisebb kőtemploma volt, mai református temploma 1803 és 1805 között épült, tornyát 1836-ban magasították. A 19. században a Mezőségről román telepeseket hoztak ide. 1910-ben 538, 1992-ben 653 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Híres emberek
 Itt született 1883-ban Tompa László költő.
 Itt született 1886-ban Agyagfalvi Hegyi István költő, író.
 Itt született 1828-ban Szakács Mózes a székelyudvarhelyi református kollégium tanára, a Polgári Olvasókör elnöke.
 itt született 1863-ban Szécsi Ferenc ref. lelkész, teológiai oktató, a felvinci közösséget 49 évig szolgáló (1890-1939) lp.

Látnivalók
 Református temploma 19. századi.
 A Bíró és a Sebestyén kúria a 19. században épült barokk stílusban.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Bârsana (egyértelműsítő lap)

Bârsana két romániai település neve:

 Berzánatelep, Fehér megye
 Barcánfalva, Máramaros megye
Brateș (egyértelműsítő lap)

Brateș több romániai település neve:

 Barátostelep, Neamț megye
 Barátos, Kovászna megye
 Brateş, Neamț megye
Breaza (egyértelműsítő lap)

A következő romániai települések neve Breaza:

 Breaza, város Prahova megyében 
 Emberfő, falu Beszterce-Naszód megyében
 Breáza, falu Brassó megyében
 Beresztelke község és községközpont Maros megyében
 Breaza (Neamţ megye)
 Breaza (Suceava megye)
Mars Color Imager

A MARCI (Mars Color Imager) Mars körül keringő űrszondákon alkalmazott színes kamera. A Mars Climate Orbiter és a Mars Reconnaissance Orbiter kameráját főleg a felhőzet és a porviharok megfigyelésére tervezték, de a felszínt is fényképezik nagy felbontásban.

MARCI kamerával ellátott űrszondák
 Mars Climate Orbiter (USA, 1998, sikertelen)
 Mars Reconnaissance Orbiter (USA, 2005)

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
 Mars Climate Orbiter
 Mars Reconnaissance Orbiter
 MRO: a NASA álomgép

Külföldi oldalak
 Mars Surveyor '98 Orbiter Color Imager – MARCI

Űrszonda-részegységek
10 (szám)

A 10 (tíz) (római számmal: X) a 9 és 11 között található természetes szám.

A matematikában 
A tízes számrendszerbeli 10-es a kettes számrendszerben 1010, a nyolcas számrendszerben 12, a tizenhatos számrendszerben A alakban írható fel.

A 10 páros szám, összetett szám, diszkrét félprím (2×5). Kanonikus alakban a 21 · 51 szorzattal, normálalakban az 1 · 101 szorzattal írható fel. Négy osztója van a természetes számok halmazán, ezek növekvő sorrendben: 1, 2, 5 és 10.

A tízes (decimális vagy dekadikus) számrendszer alapszáma.

Egyetlen szám osztóösszege, méghozzá a 14-é.

Félmeandrikus szám.

A 10 az első három prímszám összege (2+3+5), az első négy pozitív egész összege (1+2+3+4), a két első páratlan négyzetszám összege (1+9) és az első négy faktoriális (0! + 1! + 2! + 3!) összege. A 10 a nyolcadik Perrin-szám.

A tíz háromszögszám, középpontos háromszögszám, középpontos kilencszögszám és tetraéderszám. A tíz oldalú sokszög neve tízszög, a tízszög alakú figurális számokat (a 10-wt is beleértve) tízszögszámoknak nevezik. Mivel a 10 előáll kettőhatvány (21) és Fermat-prímek (5) szorzataként, a szabályos tízszög szerkeszthető sokszög.

Tíz a megoldás az n-királynő problémára, ha n = 5.

Tíz a legkisebb szám, aminek nem ismert a baráti szám-státusa.

A tízes érték jelölése különböző számrendszerekben

Megjegyzések:
 A számok melletti alsó index elhagyható, az a számrendszert jelöli a félreértések elkerülése érdekében.
 A tízesnél nagyobb számrendszerekben a tízes számot általában az "A"-val, vagyis az ABC első betűjével jelölik.

A kémiában 
 A periódusos rendszer 10. eleme a neon.

Tíztagú csoportok 
 Tízek Tanácsa a középkori Velencei Köztársaság legnagyobb hatalommal rendelkező intézménye
 A Tízek Társasága fiatal írók csoportja volt Pesten az 1840-es évek második felében
 A hollywoodi tizek a Joseph McCarthy nevével fémjelzett időszakban bebörtönzött és foglalkoztatási tilalommal sújtott (feketelistára tett) írók, filmrendezők csoportja.
 Kisgazda tizek – az FKGP parlamenti frakciójának kettészakadása után 1992. február 24-én a kormánykoalíciót Torgyán József vezetésével elhagyó FKGP-képviselők csoportja

A művészetben 
 Agatha Christie: Tíz kicsi néger
 Tíz-sorosok mestere Weöres Sándor által feltételezett 15. századi versszerző.
 Kovács Kati Tíz című album

A vallásban 
 Tízparancsolat
 A tíz csapás, mely Egyiptomot sújtotta Mózes második könyve szerint

A sportban 
 A labdarúgásban alapesetben tíz mezőnyjátékos tartózkodik a pályán.
 A labdarúgásban a 10-es mezszámot a csatárként mindig a legjobbak hordták és hordják (Puskás Ferenc, Maradona, Pelé, Zidane).

Egyéb jelentései 
 Egy átlagos embernek ennyi ujja van a két kezén vagy a két lábán.
 A püthagoreusok az egyik legszentebb számnak tartották.

10-es számjelek

Jegyzetek

010
 01
Bethlen (település)

Bethlen (románul Beclean, németül Bethlensdorf) város  Romániában, Beszterce-Naszód megyében. 2011-ben 9134 lakosából 7285 román, 1166 magyar, 306 cigány és 8-8 német illetve ukrán volt.

Fekvése 
Déstől 26 km-re keletre, a Nagy-Szamos partján fekszik.

Nevének eredete 
Nevét a régi magyar Betlen személynévből kapta, melynek alapja a bibliai Betlehem városa.

Közigazgatás-története 
Előbb az erdélyi Belső-Szolnok vármegyéhez tartozott, majd a trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Bethleni járásának székhelye volt.

Története 
1235-ben Bethleem néven említik először. 1325-ben a Bethlen család kezdte el várát építeni, majd 1438-ban Bethlen Gergely bővítette, de csak 1543-ban említik először. A Rákóczi-szabadságharc alatt többször cserélt gazdát, a kurucok felgyújtották, majd 1707-ben a császáriak lerombolták. Ma már nyoma sincs. A mai város területén feküdt a középkorban Bélyegalja (1456: Belegalia) falu, ma a város része, a betelepült zsidókról Jeruzsálemnek nevezik.
1848. december 29-én itt győzte le Bem József serege Jablonsky és Urban császári ezredesek egyesített seregét.
A református templomban nyugszik az I. Apafi Mihály fejedelem utasítására 1674. december 13-án itt lefejeztetett Bánffy Dénes főispán.

1910-ben 3070 lakosából 1791 magyar és 1205 román volt.

Híres emberek 
 A bethleni gróf Bethlen családból számos nagy államférfi született.
 Itt született 1804-ben Lukácsy Kristóf katolikus pap, armenológus.
 Itt született 1945-ben Jakab Mária újságíró, magyar rádió- és tévészerkesztő.

Látnivalók 
 Két Bethlen-kastélya közül az egyik 17. századi saroktornyokkal, a másik 18. századi homlokzattal és erkéllyel.

Jegyzetek

További információk 
 Bethlen vára
 A polgármesteri hivatal honlapja 
 A bethleni református templom leírása a Romániai magyar lexikonban

Erdélyi városok
Beszterce-Naszód megye települései
Szolnok-Doboka vármegye települései
Betlenszentmiklós

Betlenszentmiklós (románul Sânmiclăus, németül Betelsdorf) falu Romániában, Fehér megyében. Közigazgatásilag Szépmezőhöz tartozik.

Fekvése 
Balázsfalvától 15 km-re északkeletre, a Kis-Küküllő jobb partján fekszik. Szépmezőtől 6 km-re északkeletre van.

Története 
Betlenszentmiklós (Szentmiklós) szász település volt és egykor a Küküllői vár birtokai közé tartozott.

1309-ben villa Sancti Nicolai néven említik először, papját ekkor a tizedmegtagadó szász papok közt említették.

1332-ben Nicolay, Nycolai, 1390-ben Zenthmyklos, 1491-ben  Zaz Zenthmyklos, Olah Zent Myklos néven írták.

1332-ben  a németül Miklosdorf néven nevezett település már egyházas hely volt, papja a pápai tizedjegyzék szerint ekkor 40 dénár pápai tizedet fizetett. 
1390-ben Zsigmond király Bethlen Gergelynek adományozta, és a Bethlen család birtokai közé tartozott a későbbiekben is.

A 16. században Bethlen Farkas várat emelt itt, amely ma már nem látható.

Bethlen Miklós (1642–1716) a kiváló államférfi és emlékiratíró velencei emlékeinek hatására, de figyelembevéve a helyi népi építészeti hagyományokat is itt reneszánsz stílusú kastélyt építtetett.

A kastély 1668 és 1683 között épült, jellegzetes, szép alkotása az olasz hatású erdélyi reneszánsz építkezésnek.

Bethlen Miklós udvarhelyszék főkapitányaként itt is élt.

A kastélyt egykor védőfalak és sarokbástyák övezték. Az 1760-as években tatarozták és ekkor részben barokk stílusban átépítették.

A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Hosszúaszói járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 1522, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel.

Híres személyek
Itt hunyt el 1907-ben Wlislocki Henrik etnográfus.

Látnivalók 

 Itt áll Bethlen Miklós író, politikus erdélyi kancellár 1669-ben felépíttetett kastélya.  1806-ban helyreállították. Ma félig romos, gazdasági központ van benne.
 Unitárius templom
 Református templom

Jegyzetek

További információk 
 Képek a Bethlen-kastélyról

Fehér megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Bibarcfalva

Bibarcfalva (románul Biborțeni) falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Közigazgatásilag Baróthoz tartozik.

Nevének eredete 
Neve valószínűleg a régi Tiborc személynévből származik. A monda szerint gyógyforrásait Tiborc fakasztotta a Szent Anna-tó feletti tündérvárból, felesége kívánságára.

Fekvése 
Sepsiszentgyörgytől 42 km-re északnyugatra, a Baróti-medencében, a Barót-patak mentén fekszik. Baróttól 5 km-re keletre található.

Története 

A falu felett emelkedő vár eredete, sorsa ismeretlen, valószínűleg vaskori eredetű erősség. A Dungó-patak bal partján bronzkori telep maradványaira bukkantak. A települést 1332-ben Bybouth alakban említik először. Református temploma a 13-14. század fordulóján épülhetett. Híres borvízforrásokban rendkívül gazdag terültéről, vízét messze földre is elvitték borvízfuvarosai, 1880-tól palackozták is. Gyógyvizű fürdője 1972-ig működött.
1910-ben 883 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.
1992-ben 825 lakosából 821 magyar, 3 román, 1 német volt.

Látnivalók 

 A falu felett délre emelkedő 617 m magas Vár-bükk hegy tetején állnak Tiburcz várának romjai.
 Református temploma a 14. század elején épült fel, a 15. század elején gótikus stílusban átalakították, 1762-ben bővítették, tornyát 1794-ben átépítették, mai formáját az 1897. évi átalakítással nyerte el. 15. századi freskók díszítik, melyek közül az északi falon látható a Szent László-legenda jelenetsorát mutatja (képünkön jobbra).
A kisharang 1638-beli, újraöntve 1797-ben, 3 mázsás, felirata: Dum trahor audite, voco vos ad sacra, venite, a nagyharang 1874-ból való, újraöntve 1956-ban. Felirata: „Az éloket hívogatom a holtakat elsiratom”. Tömege: 500 kg.
 Ortodox templomát 1937-ben építették, de 1940-ben lebontották.
 Bibarcfalva temetőjében látható Borbáth László (1814–1898) 1848–1849-es huszár százados síremléke.

Híres emberek 

 Itt született 1813-ban Bartalis Ferenc mezőgazdász, a Makk-féle összeesküvés résztvevője, 1854-ben végezték ki Sepsiszentgyörgyön, továbbá Bertalan László és Benedek Dániel, akiket 1854-ben Marosvásárhelyen akasztottak fel.
 Itt született 1867-ben Zathureczky Viola háztartástani író.

Irodalom 
 Orbán Balázs:A székelyföld leírása; történelmi, régészeti, természetrajzi s népismei szempontból. II. 1868.
 Dávid László: A középkori Udvarhelyszék művészeti emlékei. Kriterion Könyvkiadó. Bukarest. 1981.
 Ozsváth Anna: Bibarcfalva népessége. In Korunk Évkönyv 1982. Kolozsvár 1982
 László Gyula (1993): A Szent László-legenda középkori falképei. Tájak-Korok-Múzeumok Könyvtára 4. szám, Budapest
 Jánó Mihály : Adatok az erdélyi középkori falképfestészet repertóriumából. In Tusnad 92-94. A műemlékvédelem elméleti és gyakorlati kérdései. Válogatás az első három tusnádi (Románia) nemzetközi tudományos ülésszakon elhangzott előadásokból. Sepsiszentgyörgy, 1994.
 Jánó Mihály: Színek és legendák. Sepsiszentgyörgy, 2008.
 diakszemmel.eloerdely.ro/files/2611-032_Virag_Timea_Helga_Bibarcfalva.pdf

Jegyzetek

További információk 
  
 Hereditatum – online műemlék adatbázis

Kovászna megye települései
Udvarhely vármegye települései
Abaújlak

Abaújlak község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Szikszói járásában. Közigazgatásilag hozzá tartozik Szanticska is, az ország egyik legkisebb települése.

Fekvése 

Encstől légvonalban mintegy 15 km-re északnyugatra, Miskolctól 40 km-re északra fekszik, a Cserehát legmagasabb hegyének, a Kecske-padnak délkeleti lábánál. Dombvidéki sorfalu, a Cserehát legmagasabban lévő települése.

Környező községek: Abaújszolnok (6 km), Gadna (2 km), Gagyvendégi (5 km); a legközelebbi város Encs (20 km).

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 2621-es út, mely kelet-nyugati irányban végighúzódik a belterületén; északi és déli szomszédjaival, Gagyvendégivel és Abaújszolnokkal (illetve azon keresztül Szikszóval) a 2622-es, Baktakékkel pedig a 2623-as út köti össze.

Története 

Első írásos említése (Wylak) 1472-ből származik; ekkor a Gagyi család birtoka volt. A középkorban virágzó bortermelő helyként tartották számon. A török hódoltság idején elnéptelenedett, utána részben magyarok, részben ruszinok telepedtek be. Az 1800-as években egyesült Szanticskával, akkor a neve Újlak-Szanticska lett. 1901 óta hívják Abaújlaknak. A falu a trianoni békeszerződés előtt Abaúj-Torna vármegye Szikszói járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Tóth Miklós (független).
 1994-1998: Hoblyák Albertné (független).
 1998-2002: Kavalecz Valéria (független).
 2002-2006: Kavalecz Valéria (független).
 2006-2010: Pollák István Zoltán (független).
 2010-2014: Pollák István Zoltán (független).
 2014-2019: Pollák István Zoltán (független).
 2019-től: Pollák István (független).

Népesség 
Lakossága a 20. században erőteljesen csökkent:
 1910-ben: 334 fő,
 1990-ben: 143 fő.

A település népességének alakulása:

A 2001-es népszámlálás szerint a településnek csak magyar nemzetiségű lakosai voltak.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,4%-a magyarnak mondta magát (2,6% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 56,9%, református 5,3%, görögkatolikus 27,6%, felekezeten kívüli 1,3% (7,9% nem nyilatkozott).

Látnivalók 

 Görögkatolikus templom (Istenszülő Születése)   Csereháti Esperesi Kerület

- Magashegyi Kilátó (Szanticska)

Jegyzetek

Források 

 szakmaicegonline.hu: Abaújlak Község Önkormányzata

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Bihardiószeg

Bihardiószeg (románul Diosig, régebben: Diosig in Bihor) községközpont Romániában Bihar megyében.

Fekvése
Nagyváradtól 31 km-re északra, az Ér bal partján fekszik. A község néhány kilométerre található a magyar-román határtól, közvetlen összeköttetése van közúton a Létavértes-Sacuieni (Székelyhíd) határátkelővel.

Története
1291-ben Gyozeg néven említik először. 
A falu eredetileg valószínűleg nem a mai helyén állott. A hagyomány szerint a tatárjáráskor lakói a határában levő szőlőhegy aljában lévő diófásban húzták meg magukat és itt építettek új falut maguknak.

1277-ben birtokosa a Gutkeled nembeli Drug fia Péter a lerombolt egyedi monostor köveiből tornyot építtetett, ezt 1310 körül Kopasz nádor lerombolta. A lerombolt torony köveiből várkastély épült, amely 1719-ben már rom volt, valószínűleg a mai református templom helyén állt.

1551. február 3-án I. Ferdinánd követei és Fráter György itt kezdték meg a tárgyalásokat Erdély átadásáról.

Miközben 1703 júliusában Rákóczi seregei átkeltek a Tiszán, Diószegen Bóné András és Gödény Pál vezetésével felkelés tört ki. A felkelők elfoglalták a várat, majd később csatlakoztak Rákóczihoz.

1910-ben 6269 lakosából 6206 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Székelyhídi járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 9442 lakosából 5372 magyar, 3107 román volt.

2003-ban Bihardiószeg községból kivált Biharfélegyháza.

2011-ben 6646 lakosából 4277 magyar (64,3%), 1781 román, 583 roma és 5 egyéb anyanyelvű.

Közlekedés 
A települést érinti a Nagyvárad–Székelyhíd–Érmihályfalva–Nagykároly–Szatmárnémeti–Halmi–Királyháza-vasútvonal.

Nevezetességek
 Zichy-kastély, a falu önkormányzata tulajdonába kerülve, 2014-re EU-s támogatással, mintegy 650 ezer €-s költséggel felújítva. A községi könyvtárnak és mezőgazdasági-szőlész-borász kiállításnak ad otthont.
 Egyedi monostor - egykor a falu határában, a mai Egyedmajor területén állt, mely a Gutkeled nemzetség egyik ágának monostora volt.
A Diószeg-i borvidék: A diószegi borvidék hagyománya az 1569-1578 évek időszakára vezethető vissza. 1806 után, mikor a Zichy család átvette a diószegi uradalmat, az ágazat fejlődését nagymértékben és lelkesen támogatta a nagy tapasztalattal rendelkező Zichy Ferenc, aki a helységet Európa szerte híres bortermelő vidékké változtatta. Azért állítjuk ezt, mert 1860 után a diószegi borok több nemzetközi versenyen is részt vettek és számos díjat nyertek. Zichy Ferenc volt, aki Biharban a hivatásos bortermelés alapjait megteremtette.

Híres emberek
 Itt született Diószegi Kis István (1635–1698) református püspök.
 Itt született Kiss Pál (1809–1867) honvédtábornok.
 Itt található Kornya Mihály (1844–1917) baptista prédikátor nyughelye. A "paraszt-próféta" tevékenységének egyik központja Bihardiószeg volt.
 Itt született Mikecs László (1917–1944) tanár, néprajzkutató.
 Itt született Radu Vasile Igazság (1953–) animációs filmrendező, fotóművész, egyetemi tanár.

Hivatkozások

Bihar megye települései
Bihar vármegye települései
Bikfalva

Bikfalva (románul Bicfalău) falu Romániában Kovászna megyében, Sepsiszentgyörgytől 19 km-re délkeletre a Bodzai-hegyek lábánál. Közigazgatásilag Uzonhoz tartozik.

Története
1334-ben villa Bicha néven említik először. Eredeti neve Bikafalva volt. A településnek már a 13. században volt temploma. 1764-ben ide tették a székely határőrezred 5. századának parancsnoki székhelyét. 1910-ben 1854 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Sepsi járásához tartozott. 1992-ben 429 lakosából 411 magyar és 18 román volt.

Látnivalók

 Református vártemploma 1863-ban épült a régi 13. századi eredetű, a 15. században gótikus stílusban átépített templom helyére. Lőréses védőfala középkori. 1937-ben új toronysisakot kapott.
 A faluban számos 18–19. századi udvarház található.
 Simon-ház, (1793-ban épült) oszlopos, árkádos kotornáccal
  Jantsó-ház 
  Dénes Lajos-féle ház-rozettás gerendával díszített
 Zsigmond Ödön háza , aszimmetrikusan elhelyezett pilléres, boltíves, kiugró tornácát, barokk kosáríves árkádok díszítik.
 Zátyi-ház (a Gát nevű falurészen)
 Harkó Lajosné-féle ház, a Nagy úton
 Vén-Ábrahám-udvarház  pilléres tornácát „háromkaréjos barokk oromfal koronázza”
 Páll Gergely-féle ház
 Molnár-udvarház (1822)
 Simonyi óbester kúriája
 Bojthe-Cseke-féle kúria (1860)
 A falu mögött, a Csigavár és a Csuklyan-patak összefolyása feletti hegycsúcson egy kora középkori őrtorony maradványai láthatók, melyet Csigavárnak neveznek. A hagyomány szerint azért, mert az egykori várpincébe csigalépcső vezetett le.

Képgaléria 
 Képek Bikfalváról a www.erdely-szep.hu honlapon

Jegyzetek

Hivatkozások
Bikmakk Kulturális Egyesület
Fc Bikfalva

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Bodos

Bodos (románul Bodoș) falu Romániában Kovászna megyében.
Közigazgatásilag Baróthoz tartozik. Testvértelepülése Biharugra.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 26 km-re északnyugatra, Barót keleti szomszédságában a Várbükk és a Cseretető közti völgykatlanban fekszik.  Google Maps

Erdővidék történelmi tájegység egyik települése.

Nevének eredete
Egyesek szerint a bujdos szóból ered neve, mivel egykor egy bujdosónak nyújtott menedéket, mások egy ilyen nevű székelytől származtatják.

Története
Határában a Petrás-fenyőse nevű csúcson állt Kelemen vára. Nyoma nem maradt, eredete, sorsa ismeretlen.

A falunak már a 15. században is volt temploma, helyette épült 1794-ben a mai református templom. 
A torony,  melynek magassága 35 m, eredetileg cseréppel volt fedve. Ezt a fedelet 1909-ben bádogtetőre cserélik ki. A templomot, mely 22 × 6,50 m, vastag várfal övezi, két bejárati kapuval. Fekvése kelet-nyugati, a torony a nyugati végén van.

A nagy harang felirata: ISTEN DICSOITÉSÉRE BODOS EGYHÁZA 1922 Jún.

A kis harang felirata: ÖNTÖTTE HONIG FRIGYES ARADON 1910.

1864-ben tűzvész pusztított a faluban. 1910-ben 571 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Miklósvári járásához tartozott. 1992-ben 435 lakosából 432 magyar és 3 román volt.

Oktatás, művelődés
Az falu iskolájának épületére vonatkozó első adatok 1814-ből származnak, a jelenlegi iskola azonban 1937-ben épült és a falu híres szülöttének, a pomológus Budai Józsefnek a nevét viseli.

Híres emberek
 Itt született 1851-ben Budai József pomológus, geológus.
 Itt született 1929-ben Egyed Ákos történész, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja.
 Itt született 1935-ben Székely Dénes a marosvásárhelyi Székely Népi Együttes néptáncosa, majd koreográfusa.

Érdekességek
Az erdőfülei diatomittelepen felfedezett új kovamoszat fajoknak helyi elnevezéseket adtak, így egyik ilyen faj Bodosról kapta Navicula bodosensis nevét.

Hivatkozások

További információk
 Egyed Ákos: Gondolatébresztő adatok Bodos falu történetéből. Erdővidéki Lapok. 2001/3 (5) sz. 4-7 p.

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Erdővidék
Szanticska

Szanticska aprófalu Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, közigazgatásilag Abaújlak külterületi lakotthelye. Széles körben elterjedt vélekedés szerint Magyarország legkisebb lakott települése. Lakossága 3-5 fő.

Már 1979-ben, amikor a Másfélmillió lépés Magyarországon című dokumentumfilm-sorozatot készítették, akkor is a legkisebb falunak számított, és ekkorra már 28 lakosra csökkent a teljes népesség.

Megközelítése 
Szilárd burkolatú úton csak a 2621-es útról, annak majdnem pontosan az első kilométerénél letérve érhető el, de gyalogösvényeken, rövid sétával megközelíthető a 2622-es út, illetve a két út találkozásánál kialakított buszforduló felől is. (A 2622-es úton autózókat az elágazás útjelző táblája is Kupa-Felsővadász-Szanticska felé irányítja.)

Története 

1317-ben említették először. Neve Szent István nevéből származik. A török hódoltság idején híres bortermelő település volt, majd kihalt, de a 18. században újra benépesült. 1870-ben Abaújlakhoz csatolták.

A két világháború között fejlődött, az 1930-as évektől azonban a népesség kezdett elvándorolni, főként az iskola hiánya miatt. 1988-ra már csak egy lakosa maradt a falunak. A szép természeti környezetnek és néhány új lakónak köszönhetően azonban üdülőhelyként új népszerűségre tett szert.

Idegenforgalom 

A falu 19 házból és 2 templomból áll.

A Cserehát dombjai között megbúvó pici falu egyedi, mind a 19 háza nyaraló, vendégház. Családi és baráti társaságok, hobbi- és érdeklődési körök, klubok, közösségek szervezett kirándulásainak  nyújt utánozhatatlan helyszínt. Az ifjúsági és gyermektábor régi falusi környezetben a falu végén található. A zsákfaluban nincs forgalom, nincs zaj, fedett teraszok, filagóriák, árnyas ligetek, várják az idelátogató vendégeket.

Egyéb adatok 
 Irányítószám: 3815
 Hívószám: 46

Források

Külső hivatkozások 
 Szanticska az utazom.com honlapján
 A Kastélyutak.hu cikke
 Képgaléria
 Szanticska, a falu, ahol hárman laknak

Településrészek
Bogárfalva

Bogárfalva (románul Bulgăreni) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Farkaslakához tartozik.

Fekvése
A falu Székelyudvarhelytől 11 km-re északnyugatra a Bogár-patak völgyében Szentlélekkel összenőve fekszik.

Nevének eredete
Neve valószínűleg az alapító Bogár nevű székely családtól származik.

Története
1566-ban Bogartfalwa néven említik először. A hagyomány szerint Bogár András és Bogár Simó alapította. 1910-ben 439 magyar lakta, 1992-ben 270 lakosából 269 magyar és 1 román volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Híres emberek
 Itt született 1864-ben Gáspár István, az udvarhelyi római katolikus gimnázium paptanára.

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Boksánbánya

Boksánbánya (1899-ig Román-Bogsán, románul Bocșa, más néven Bocșa Montana, németül Bokschan, Deutsche-Bogschan-Németbogsán), város Romániában, Krassó-Szörény megyében, Resicabányától 15 km-re északnyugatra, a Berzava bal partján. Nevét a határában tömegesen épített szénégető boksákról kapta. Névutótagja az ősidők óta termelő bányáira utal.

Története 

A település határában már a rómaiak is bányásztak aranyat. A várostól délre a Berzava felső folyása felett emelkedő hegycsúcson találhatók Bokcsavár csekély romjai. 1331-ben említik először. 1552-ben elfoglalta a török. 1595. július 8-án Borbély György lugosi ispán ostrommal foglalta vissza. 1604-ben ismét elfoglalta a török. 1659-ben Barcsay Ákos lugosi és karánsebesi bán katonái felrobbantották, de újra felépült. 1695-ben Arnót pasa ostrommal vette be és leromboltatta. Ezután már nem épült fel.

Ma határában vasércet bányásznak és vaskohói vannak. 1910-ben 3369 lakosából 1971 román (58,50%), 783 német (23,24%) és 485 magyar (14,39%) volt. A trianoni békeszerződésig Krassó-Szörény vármegye Boksánbányai járásához tartozott. 1992-ben 19 152 lakosából 16 253 román (84,86%), 1011 német (5,27%), 800 cigány (4,17%) és 791 magyar (4,13%) volt.

Itt született
 1860-ban báró Szurmay Sándor vezérezredes, honvédelmi miniszter.
 1877-ben Augustin Béla gyógyszerész, gyógynövénykutató, botanikus.
 1878-ban Kiss Árpád színész.
 1900-ban Zeno Vancea zeneszerző, zenetudós
 1909-ben Szörényi József pedagógus, főiskolai tanár, a pedagógusnevelés kiemelkedő egyénisége.
 1987-ben Laura Rus labdarúgó.

Jegyzetek

További információk 
 
 Boksánbányáról és a Boksánbányai várromról dióhéjban

Krassó-Szörény megye települései
Krassó-Szörény vármegye települései
Bonchida

Bonchida (románul Bonțida, németül Bonisbruck) település Romániában, Erdélyben, Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 
Kolozsvártól 30 km-re északkeletre, a Kis-Szamos jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
Nevének értelme: egy Bonc nevű személy birtokán átvezető híd. Valószínűleg a terület egy Bonc nevű személy birtoka volt és a Kis-Szamoson itt vezetett át híd.

Története 
1263-ban Bonchhyda néven említik először. Várkastélyát a 15. század végén a Bánffyak építették, majd a 17. század közepén Bánffy Dénes megerősítette. Örököse, Bánffy György, Erdély gubernátora az 1690-es években folytatta az építkezést. A kuruc szabadságharc idején mindkét fél pusztította a támaszpontként használt kastélyt. Ezután elhanyagolt állapotban volt, majd 1748 és 1753 között Bánffy Dénes kolozsi főispán barokk kastéllyá építette át, Erdély egyik legszebb palotája volt. A díszudvart Johannes Nachtigall kolozsvári szobrász görög mitológiai tárgyú szobrai díszítették. 1944-ben a németek felgyújtották és kirabolták. A kastély helyreállítására nemzetközi program indult.

1703. november 10-én itt arattak nagy győzelmet Orosz Pál és Bóné András ezereskapitányok a császáriak felett, a csata után a székelyek is Rákóczi mellé álltak. 1910-ben 2357, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Kolozsvári járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 4722 lakosából 3073 fő román, 902 magyar, 744 cigány és 1 német volt.

Látnivalók 
 A 15. századi eredetű Bánffy-kastély.
 Református temploma a 13. század közepén épült.

Híres emberek 
 Itt született 1841. november 14-én Farkas Lajos jogász, egyetemi tanár, az MTA levelező tagja.

Jegyzetek

További információk 
 Erdélyi várak: Bonchida
 Erdélyi turizmus
 Kárpátok.info
 Képek 2

Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései
Beclean (egyértelműsítő lap)

Beclean több romániai település román neve:

 Bethlen, Beszterce-Naszód megye
 Betlen, Brassó megye
 Székelybetlenfalva, Hargita megye
Biharia (egyértelműsítő lap)

Romániai települések:
 Bihar, Bihar megyében
 Biharia, Fehér megyében
Bocșa (egyértelműsítő lap)

Bocşa több romániai település neve:

 Boksánbánya, Krassó-Szörény megye
 Oláhbaksa, Szilágy megye
 Bocşa, Vâlcea megye
Alacska

Alacska község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Kazincbarcikai járásban.

Fekvése 
A község zsákfalu a Bükk hegységtől északra, Sajószentpéter városától 4 km-re nyugatra. Közúton a 26-os főútból Sajószentpéteren délnyugatnak kiágazó 25 129-es számú mellékúton érhető el. Vasútvonal nem érinti.

Története 
A nevét tartalmazó legrégibb fennmaradt oklevelet 1280 körül készítették Alacskay Zadur leánya Haripáni Izóth özvegye perével kapcsolatban. Ötven évvel később, 1330-ban a pápai tizedjegyzékben szerepelt a falu neve.

Alacska a török időkben is lakott maradt, lakói ekkor Fülekre fizették az adót.

A 19. századtól a 20. század elejéig a falu legnagyobb birtokosa a Miklósvári Miklós család volt.

A 20. század elején Borsod vármegye Sajószentpéteri járásához tartozott.

Az 1910-es összeíráskor 820 lakosából 817 magyar volt, közülük 97 római katolikus, 670 pedig református.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Bencs Miklósné (független)
 1994-1998: Dr. Simon László (független)
 1998-2000: Dr. Simon László (független)
 2000-2002: Czinke Csaba (független)
 2002-2006: Ujlaki Béla (független)
 2006-2010: Ujlaki Béla (független)
 2010-2014: Ujlaki Béla (független)
 2014-2019: Ujlaki Béla (független)
 2019-től: Ujlaki Béla (független)

A településen 2000. augusztus 27-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,9%-a magyarnak mondta magát (7,1% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 8%, református 69,1%, görögkatolikus 1,4%, felekezet nélküli 10,3%, (9,7% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 Református templomának alapjai Árpád-koriak. Szép festett kazettás famennyezete van. A református gyülekezet 2001-ben millenniumi zászlót adományozott a felvidéki Nemesradnót gyülekezetének.
 Miklósvári Miklós-kastély
 Helytörténeti gyűjtemény

Híres alacskaiak 
 Gelei József író, tanár, az első magyar Robinson Crusoe-fordító (Alacska, 1754. december 6. - Miskolc, 1838. március 1.)
 A gyertyános-völgyi függőaknás bánya egykor Kandó Kálmán tulajdonában volt.
 Miklósvári Miklós Ödön (1856–1923) földművelésügyi államtitkár, főrend.
 Pappné Ábrahám Judit posztumusz hadnagy (1978–2010), az afganisztáni Magyar Honvédség Tartományi Újjáépítési Csoportban szolgáló katona, aki Afganisztán Baglán tartományának a székhelyén, Pol-e Homriban egy 2010. augusztus 23-i támadás során életét vesztette.

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései