alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kolozsmonostor

Kolozsmonostor (románul: Cluj-Mănăștur, németül: Abtsdorf) hajdan önálló falu Kolozsvár mellett, jelenleg Monostori negyed néven Kolozsvár legnagyobb tömbháznegyede. A város délnyugati felén található, északon a Kis-Szamos / Nyárfasori lakótelep / Donátnegyed, keleten a Monostori kertek, délkeleten a Hajnalnegyed  és Európanegyed, délen a bükki erdő, nyugaton pedig Szászfenes határolja. A lakótelepen mintegy  ember él.

Története 
Nevét először 1214-ben ecclésia de Clus néven tüntették fel a Váradi regestrumban, majd 1222-ben monasterii beatae Mariae de Clus néven említi az oklevél. A középkorban Erdély egyik legjelentősebb egyházi központja a 11. században alapított kolozsmonostori apátság. Az 1460-as években falakkal erősítették meg, később omladozni kezdett, csak a szentélye maradt épen. A kolozsmonostori apátságon kívül a középkortól délnyugati irányban egy Kolozsmonostor nevű falu volt. Az 1763–1787 között készült katonai térképen a falu négy utcával szerepelt. A 19. században a fatelepi munkások, később a városban dolgozó kőművesek, szobafestők, utóbb cigány zenészek költöztek ide. 

Az 1890-es években még különálló, településként szerepelt, lakóinak száma 3099 (50,6% magyar, 48% román, 0,5% német) volt. A falu dinamikusan fejlődtt, ami Kolozsvár közelségének tudható be. A falu lakóinak száma 1850–1890 között 1800 fővel emelkedett. A falut 1895-ben csatolták Kolozsvárhoz. A városrészben a 20. század első felében kertes házak voltak, illetve a Kalános utcában laktak a kanálfaragással foglalkozó cigányok. A tömbházakat 1970 decemberében kezdték építeni, az első lakások 1971-re készültek el.

A negyedben működik a kolozsvári polgármesteri hivatal kihelyezett irodája. A negyedben épült a Liviu Rebreanu Iskola (1977), Iuliu Hatieganu Általános Iskola (1973), valamint a Spectrum Nemzetközi Gimnázium (2010).

Látnivalók 
 Kolozsmonostori apátság, más néven Kálvária-templom
 Görögkatolikus templom (1721)

 Református templom (1992–2000 között épült)
 Ortodox templom (?)

Jegyzetek

Források 
 Váradi Regestrum 313. 184.l.
 Györffy György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza III.

További információk 
 Képgaléria Kolozsmonostorról a www.erdely-szep.hu honlapon

Kapcsolódó szócikkek 
 Kolozsmonostori papírmalom
 Monostori temető (Kolozsvár)

Kolozsvár városrészei
Lakótelepek
Komolló

Komolló (románul Comolău) Réty község településrésze Romániában Kovászna megyében. A történelem során volt már önálló község is, de az 1968-as romániai megyésítés alkalmával elveszítette önállóságát. Korábban a szomszédos Szentivánlaborfalvával is alkotott már egy közigazgatási egységet.

Fekvése 
Háromszéken egészen pontosan Alsóháromszéken Sepsiszék és Orbaiszék határán a Feketeügy partján található falut 1964-ben egyesítették Réttyel, ma az egyesített település nyugati részét képezi. Sepsiszentgyörgytől 12 km távolságra délkeletre fekszik az ideális helyen lévő falu. Innen közel van van Brassó is és a havasok is.

Története 
Vidékét már a rómaiak is ismerték, a település nyugati szélén 2.- 3. századi római castrum maradványai láthatók. Ez védte az Ojtoz felé tartó római kereskedelmi utat. 249 körül a kárpok betörésekor tűzvész pusztította el. Református temploma a 15. században épült, később többször átépítették, aminek következtében eredeti alakját elvesztette. Tornya 1824-ben épült. 1906-ban renoválták.

1910-ben 486 lakosából 479 magyar, 6 német és 2 román volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye járásához tartozott. Mai lakói is elsősorban református vallású székely emberek. A 2002. évi népszámlálás 2234 rétyi polgárt - beleértve a komollóiakat is - regisztrált ebből magyar 2209, román 23, ukrán 1, német 1 volt.

Híres emberek 
 Itt született 1902-ben Dávid Gyula egyházi szakíró.
 Itt született 1922-ben Dimény Imre miniszter, egyetemi rektor.

Jegyzetek 

Kovászna megye
Háromszék települései
Településrészek
Kóródszentmárton

Kóródszentmárton (románul Coroisânmartin, németül Martinsdorf) falu Romániában Maros megyében, Kóródszentmárton község központja.

Fekvése
Marosvásárhelytől 15 km-re délre, a Kis-Küküllő jobb partján.

Története

1324-ben Sanctus Martinis néven említették először. 
1325-ben p. Zentmarten, 1332-ben Sancto Martino, 1369-ben Sanctus Martinus, Zenthmarthun-11, 1412-ben Korogzenthmarthon, 1444-ben Chorodzenthmarthon, 1507-ben Koroghzenthmarton, 1808-ban Szentmárton (Kórod-), Martinsdorf'' néven írták.

1507-ben több család; így a Kórógyszentmártoni, Vajai, Szentbenedeki, Kórógyi Silei, Simonfi, Teke, Karácsonfalvi Mihályfi, Kórógyszentmártoni Bicsak családok birtoka volt.

1638-ban fából épült régi udvarház állott itt, egykori nemesi udvarházai mára mind elpusztultak. 

Református templomának tornya erősen megdőlt az út felé. 

A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Erzsébetvárosi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 820, többségben magyar lakosa volt, jelentős román és cigány kisebbséggel. 

1992-ben  441 lakosából 222 magyar, 177 román, 40 cigány volt.

Híres emberek
 Itt született Kolosváry Sándor (1840–1922) jogász, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja
 Itt született Orbán Rozália, Bolyai János felesége

Források

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Koronka

Koronka (románul Corunca): falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Jeddhez tartozott 2004-ig. 2004-töl Székelybós faluval egyetemben új községet alkot.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 4,5 km-re délkeletre, a Sós-, a Bósi- és a Vácmán-patakok mellett fekszik. A község a Marosvásárhely Metropoliszövezethez tartozik. A falut átszeli az E60-as európai út.

Története
Területe ősidők óta lakott. A falu határában őskori és római leleteket találtak. Közelében feküd a középkori Sárvári nevű falu, amely a 16. században pusztult el, míg Kisernyét a török pusztította el 1661-ben. A települést 1332-ben Korunka néven említik először. A falunak Koronka + Székelybós. 1850-ben 927-en lakták, ebből 544 magyar, 209 román, 95 cigány volt. 1910-ben 911 lakosa volt, melyből 740 magyar és 79 román. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi felső járásához tartozott. 1992-ben 1501-en lakták, ebből 1339 magyar, 86 román, 74 cigány volt. 2002-ben 1743-an lakták, ebből 1563 magyar, 142 román, 34 cigány volt. 2011-ben 2785-en lakták, ebből 1809 magyar, 814 román, 88 cigány.

Látnivalók
 Református temploma 1769 és 1778 között épült, tornya 1793-ből való. A korábbi templomot magas védőfalak övezték, melyeket 1769-ben bontottak le.
 A Toldalagi-kastélyt 1830 körül Toldalagi Ferenc építtette a régebbi 17. századi kastély helyére, amely 1630-ban már állott. Egykor gazdag 10 000 kötetes könyvtára volt, melyből 1944-ben 2343 régi kötetet sikerült megmenteni.
 A Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem épülete, amelyet 2005-ben adták át.

Híres emberek 
 1670–1678 között itt szolgált református papként Fogarasi Mátyás, a marosvásárhelyi református iskola korábbi igazgatója, Apáczai Csere János tanítványa.

Jegyzetek

További információk
 Koronka, Toldalagi-kastély
 Szász András: Koronka
 Toldalagi Róza grófnő emlékirata, 1900

Kapcsolódó szócikkek
 Toldalagi-palota (Marosvásárhely)
 Toldalagi család

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Xavér

A Xavér spanyol eredetű férfinév. Xavéri Szent Ferenc melléknevéből ered: annak a várnak a neve, ahol született, így a név jelentése xavéri.

A név [ksz]-szel történő ejtése – akárcsak a Mexikó, Texas nevek esetében – a hagyományos (régies) helyesírású spanyol Xavier, ma Javier [havier] (IPA: ) téves, betű szerinti olvasatából ered. A középkori spanyolban még [savier]-nek (IPA: ) ejtett Xavier ugyanakkor a baszk etxe berri [ecse berri] ’új ház’ kifejezésre megy vissza (vagyis a név jelentése tkp. ’Újházi’).


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnap
 december 3.

Híres Xavérok
 Amon Ferenc Xavér jezsuita pap
 Balásy Ferenc Xavér jezsuita szerzetes
 Baumann Ferenc Xavér szerzetes
 Begry Ferenc Xavér iskolaigazgató
 Benza Ferenc Xavér orvos
 Éder Xavér Ferenc jezsuita hittérítő, Dél-Amerika utazó
 Varnus Xavér magyar orgonaművész
 Javier Illana spanyol műugró
 Javier Pérez de Cuéllar perui politikus, volt ENSZ-főtitkár 
 Javier de Solana spanyol politikus
 Xavier Hernández világbajnok spanyol labdarúgó
 Xabi Alonso spanyol labdarúgó
 Javier Bardem spanyol színművész
 Xaver Schlager osztrák labdarúgó

Rokonnév 
 Xavéria

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (X)
Férfikeresztnevek (X)
Baszk eredetű magyar férfikeresztnevek
Xénia

A Xénia női név görög eredetű. Jelentése: vendég, idegen, átvitt értelemben vendégszerető. Az ókorban xenia volt a vendégnek nyújtott ajándék neve. 


Rokon nevek
Oxána: a Xénia orosz alakváltozata.
Szénia: a Xénia alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Xénia igen ritka, az Oxána és a Szénia szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Xénia, Szénia
 január 24.
 július 30.
Oxána
 január 24.
 április 12.

Híres Xéniák, Széniák, Oxánák
 Kszenyija Alekszandrovna Romanova orosz nagyhercegnő
 Kszenyija Georgijevna Romanova orosz hercegnő
 Siska Xénia válogatott gátfutó
 Krizsán Xénia válogatott hétpróbázó

Hasonló nevek 
 pumpáló xénia (Xenia), a nyolcosztatú virágállatok (Octocorallia) egyik neme
 625 Xenia a Naprendszer egyik kisbolygója

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (X)
Női keresztnevek (X)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Zília

A Zília olasz eredetű név, ott c-vel ejtik. Az olasz Zilio férfinév női párja, ez pedig a görög Egidio (magyarul Egyed) férfinév beceneve.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 3.
 szeptember 16.

Híres Zíliák
 Zilia Duca, nemes olasz hölgy (Heltai Jenő: A néma levente című drámájából) Zilia két monológja

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Női keresztnevek (Z)
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Viviána

A Viviána női név egy ismeretlen eredetű latin nemzetségnévből származik, a jelentése a Vivianus (vagy Bibianus) nemzetségből származó nő. A latin vivus (élő, eleven) szóból való származtatása vitatott. 


Rokon nevek
Bibiána, Vivianna, Vivien

Gyakorisága
Az 1990-es években a Vivien igen gyakori, a Viviána, Vivianna és a Bibiána szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között, kivéve a Vivient, ami a 3-15. legnépszerűbb női név.

Névnapok
Viviána, Vivianna, Vivien, Bibiána
 december 2.

Híres Viviánák, Bibiánák, Viviannák és Vivienek
 Bánhídi Vivien színésznő
 Vivian Cheruiyot futó
 Czene Vivien modell
 Keszthelyi Vivien autóversenyző
 Vivien Leigh színésznő
 Mádai Vivien műsorvezető
 Vivian Maier fényképész
 Rujder Vivien színésznő
 Sasvári Vivien (Vivien Holloway) írónő
 Víg Vivien kézilabdázó
 Vivienne Westwood divattervező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Vera

A Vera a magyar nyelvben a Veronika önállósult beceneve, de a szláv nyelvekben önálló név, a jelentése hit, remény.



Rokon nevek
Veronika és származékai

Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 január 13.
 január 24.
 július 9.

Híres Verák
 Csapody Vera botanikus, matematika-fizika tanár, növényrajzoló
 Dénes Vera gordonkaművész
 Jákó Vera magyar nótaénekesnő
 Mérei Vera logópédus, gyermekpedegógus, főiskolai tanár
 Pap Vera színésznő
 Rózsa Vera énekművész és -tanár
 Sennyei Vera színésznő
 Schmidt Vera énekesnő
 Székács Vera műfordító
 T. Sós Vera matematikus
 Venczel Vera színésznő
 Věra Chytilová cseh filmszínésznő
 Vera Farmiga amerikai színésznő
 Vera Ignatyevna Muhina orosz-szovjet szobrász
 Vera Konsztantyinovna Romanova orosz nagyhercegnő 
 Vera Linhartová cseh írónő 
 Vera Zvonarjova orosz teniszező
 Vera Wang amerikai divattervező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Szláv eredetű magyar női keresztnevek

fr:Vera
Veréna

A Veréna valószínűleg latin eredetű női név, a jelentése tartózkodó, félénk.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 július 22.
 szeptember 1.

Híres Verénák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Női keresztnevek (V)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Eugénia

Az Eugénia az Eugén női párja, melynek jelentése előkelő, nemes származású. Az eredeti férfi változat a görög Eugenész, illetve latin Eugenius név német rövidüléséből ered. 

Képzett és rokon nevek 
 Génia: az Eugénia beceneve. 
 Zseni: az Eugénia francia alakjának beceneve.

Gyakorisága 
Az 1990-es években az Eugénia, Génia és a Zseni szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnap 
Eugénia, Génia, Zseni
 szeptember 16. 
 december 25.

Híres Eugéniák, Géniák, Zsenik 
 Eugénia svéd királyi hercegnő
 Eugénia francia császárné,  III. Napóleon császár felesége
 Jung Zseni fotóművész
 Várnai Zseni költőnő
 Eugénia yorki hercegnő, András yorki herceg leánya
 Izabella Klára Eugénia spanyol infánsnő, a Spanyol-Németalföld főkormányzója
Gyulányi Eugénia színésznő
Odescalchi Eugénie magyar hercegnő

Egyéb Eugéniák, Géniák, Zsenik 
 Zseni: géniusz, valamely területen kiemelkedő teljesítményt nyújtó személyre mondják

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Eugén

Az Eugén férfinév a görög Eugenész illetve latin Eugenius név német rövidüléséből ered. Jelentése: előkelő, nemes származású. Magyar alakváltozata az Ödön. A Jenő névvel mesterségesen azonosították a 19. században. Női párja: Eugénia.


Rokon nevek
Ödön

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 2.
 július 8.
 július 13.
 november 13.
 december 20.

Híres Eugének
 Eugène Delacroix francia festő
 Eugène de Beauharnais francia hadvezér, Jozefina francia császárné (I. Napóleon francia császár első felesége) első házasságából származó fia
 Eugène de Savoie (Savoyai Jenő) francia gróf, törökverő császári hadvezér
 Eugen von Österreich–Teschen osztrák főherceg, tábornagy (Habsburg–Tescheni Jenő főherceg)
 Eugène Ionesco román származású francia író, az abszurd dráma mestere
 Eugene O’Neill amerikai drámaíró, Nobel-díjas

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Ödön

Az Ödön férfinév az Eugén magyar megfelelője, eredeti alakja Ögyén. A 19. században az Ödön  nevet mesterségesen az Edmund illetve Edmond nevekkel azonosították, míg az Eugén nevet a Jenővel.


Gyakorisága 
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
 november 16.
 november 20.

Híres Ödönök 
 Ary Ödön jogász
 Barsi Ödön színész, író rendező
 Beöthy Ödön főispán
 Bodor Ödön atléta, újságíró
 Doslern Miklós Ödön Benedek-rendi pap
 Dölle Ödön pedagógus, iskolaigazgató
 Dudás Ödön közíró, községi hivatalnok
 Földessy Ödön atléta
 Gáti Ödön sütőmunkás, szakszervezeti vezető
 Gräfl Ödön úszó, vízilabdázó, sportvezető
 Gróf Ödön úszó
Gyügyi Ödön grafikus
 Ödön von Horváth osztrák író
 Horváth Ödön Gyula profi makettező, Cowboy Action Shooting magyarországi alapítója
 Jakabos Ödön író, utazó
 Lechner Ödön építész
 Massányi Ödön festőművész
 Palasovszky Ödön költő
 Sebő Ödön honvédtiszt, emlékiratíró
 Széchenyi Ödön török altábornagy, Széchenyi István fia
 Tersztyánszky Ödön honvéd ezredes, vívó, olimpiai bajnok
 Téry Ödön orvos, hegymászó, természetjáró
 Tömösváry Ödön entomológus (rovartani kutató)
 Zichy Ödön gróf, nagybirtokos
 Zombori Ödön birkózó

Irodalomban 
 Baradlay Ödön, Jókai Mór A kőszívű ember fiai című regényében (az Eugen/Edmund problematika is szerepet kap).
 Bőrönd Ödön, Tamkó Sirató Károly verse

Zene 
 Kaláka Bőrönd Ödön (1996) című lemeze és dala

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (Ö, Ő)
Férfikeresztnevek (Ö, Ő)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Jenő (keresztnév)

A Jenő férfinév az egyik magyar honfoglaló törzs nevéből származik, török eredetű, a jelentése az utónévkönyv szerint tanácsadó, bizalmas, miniszter. A török nyelvekben azonban a yeni szó általánosan „új”-at, átvitt értelemben „ifjút” jelent (prototörök *jeŋi, orkhoni ótörök jaŋɨ, török jeni, vö. young), illetve „győz” (középtörök jeŋ-, prototörök *jẹŋ-), így a mai magyar „Győző” keresztnévvel azonos.

A 19. században a Jenő nevet (tévesen) a német Eugén névvel azonosították, ez az azonosítás mind a mai napig megmaradt. 


Gyakorisága
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 2. 
 július 2. 
 július 8. 
 július 13. 
 november 13. 
 november 18.

Idegen nyelvi változatai

 Ευγένιος (görög: Eugéniosz)
 Eugenius (latin)
 Eugen (német, szlovák)
 Eugene (angol)
 Eugène (francia)
 Eugenio (spanyol, olasz)
 Eugeniusz (lengyel)
 Евгений (oroszul: Jevgenyij)
 Євген (ukránul: Jevhen)

Híres Jenők

Egyéb Jenők

Az irodalomban
 Baradlay Jenő Jókai Mór: A kőszívű ember fiai című regényében

Földrajzi névben
 Jenő
 Diósjenő
 Pilisborosjenő
 Tiszajenő
 Budajenő
 Jászkarajenő
 Somlójenő
 Kisjenő
 Baranyajenő
 Borosjenő
 Jászkarajenő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Polgár (egyértelműsítő lap)

Polgár, a polgárság társadalmi osztályának tagja, a tömegessé váló urbanizáció előtt (az ókortól a 20. század elejéig-közepéig)
 Polgár, magyar családnév
 Polgár, város Hajdú-Bihar vármegyében
Betta

A Betta női név több név (Babett, Berta, Erzsébet) több nyelvben is meglévő becenevéből önállósult.


Rokon nevek

Alberta, Albertin, Albertina, Babett, Babetta, Berta, Bertina, Béta, Erzsébet, Betti, Bettina, Csöre, Eliz, Eliza, Elizabet, Ella, Elza, Ilze, Iza, Izabel, Izabell, Izabella, Lili, Liza, Lizavéta, Lizett, Lizetta, Lizi, Örzse, Szavéta, Véta, Zsóka

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Betta sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
július 4.

Híres Betták

Lipcsei Betta műsorvezető, modell

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Babett

A Babett név a  Barbara, Berta, és Elisabeth (magyarul Erzsébet) francia becenevéből önállósult.


Rokon nevek
Babetta, Betta, Betti

Gyakorisága

Az újszülöttek körében az 1990-es években ritka név volt. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Babett sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 július 4.

Híres Babettek
Köllő Babett, színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Asztrid

Az Asztrid női név északi germán (skandináv) eredetű. Jelentése: istenség + erő. A név második elemének esetleg más jelentése is lehet: szép, ill. lovasnő.


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Asztrid sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 november 12.

Híres Asztridok
 Astrid Claes német költőnő
 Astrid Lindgren svéd gyermekkönyvíró
 Asztrid belga királyné

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Behynce (egyértelműsítő lap)

Behynce, magyarul Beje, településrész a szlovákiai Tornalja városban, Nagyrőcei járás;
Behynce, magyarul Bőfalu, szlovákiai község, Nagytapolcsányi járás.
Cserencsény

Cserencsény (szlovákul Čerenčany) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerület Rimaszombati járásában.

Fekvése 
Rimaszombattól 5 km-re északnyugatra, a Rima bal partján található.

Története 

1334-ben "Cherenchen" néven említik először, amikor az esztergomi érsekség birtoka volt, de korábban keletkezett. A 15. században Ajnácskő várának uradalmához tartozott. 1828-ban 34 házában 295 lakosa élt, akik mezőgazdasággal, fazekassággal, bognármesterséggel foglalkoztak.

Vályi András szerint "CSERECSENY. Cserentsa. Tót falu Kis Hont Vármegyében, földes Ura Lusinszky Uraság, lakosai evangelikusok, fekszik Rima Szombattól nem meszsze, fazekakat, és abrontsokat készítenek lakosai, ’s egész Ketskemétig, Czéglédig lehordgyák eladásra, tűzre való fája elegendő, de épűletre ’s alkalmatos, nagyobb gerendáknak valók nintsen, határbéli földgye termékeny, és síkos, ’s könnyen miveltetik, piatzozása Rima Szombatban, nevezetes tulajdonságaira nézve, az első Osztályba tétetett."

Fényes Elek szerint "Cserencsény, tót falu, Gömör- és Kis-Honth egyesült vgyékben, Rimaszombathoz északra egy órányira, a Rima mellett: 56 kath., 239 evang. lak. Evang. anyaszentegyház. Határa nagyobb részt róna és termékeny, erdeje van. F. u. többen."

Gömör-Kishont vármegye monográfiája szerint "Cserencsény, Rimaszombat közelében fekvő tót kisközség, 57 házzal és 307 ág. ev. h. vallású lakossal. 1334-ben a kalocsai érseké; majd a Tamás főispáné, 1438-ban Ajnácskő vár tartozéka és ekkor Cherenchen és Cherenzen alakban van említve. A mult század elején a Hámos család volt az ura, most pedig Fáy Lászlónak van itt nagyobb és csinos úrilaka, melyet a mult század hatvanas éveiben Hámos József építtetett. A község hajdan fazekasairól és bognárairól is híres volt, kik árúikat az Alföldre is elvitték. Ág. h. ev. temploma 1600 körül épült. A község postája, távírója és vasúti állomása Rimaszombat. Ide tartozik Világos puszta."

A trianoni békeszerződésig Gömör-Kishont vármegye Rimaszombati járásához tartozott. Lakói a háború után a környező nagybirtokokon dolgoztak.

Népessége 
1910-ben 301, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

2001-ben 488 lakosából 461 szlovák volt.

2011-ben 550 lakosából 459 szlovák és 20 magyar.

Nevezetességei 
 Evangélikus temploma 1831-ben épült klasszicista stílusban, a korábbi templom alapjain. Tornya 1861-ben épült.
 Klasszicista kúriája 1860-ban épült, később historizáló stílusban építették át.

Neves személyek 
 Itt született Bahil György szlovák evangélikus lelkész, költő (1689–1759)
 Itt volt evangélikus lelkész Bahil Mátyás egyházi író, műfordító.
 Itt hunyt el 1830. augusztus 8-án Samo Kollár (Kollár Sámuel) történész, pedagógus, aki megírta Kishont vármegye történetét. A községről is jelent meg munkája. Itt volt evangélikus lelkész.

További információk 
 Községinfó
 Cserencsény Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jegyzetek 

A Rimaszombati járás települései
Gömör és Kis-Hont vármegye települései
Kalligráfia

A kalligráfia (a görög καλλος kallos „szépség” + γραφος grafosz „írás” szavakból) a díszes, szép (folyó) kézírás, annak művészi fokú gyakorlása. Kalligrafikus írásnak szokás nevezni a rendezett, szabályos folyó vagy folyamatos zsinórírást, amelynek többféle változata van, jelenleg mindegyik kiveszőben.

Előzményei, változatai 

Az európai kalligráfia gyökerei a görög és római írnokok korába nyúlnak vissza, a Bibliát másoló és képekkel, iniciálékkal gazdagító középkori szerzetesekkel virágkorát élte egészen a könyvnyomtatás feltalálásáig (Johann Gutenberg, 15. század.) A 19. század végén William Morris a híres Arts and Crafts movement  újra felfedezte és népszerűsítette. A mindennapi életben a kézírás visszaszorulásával a kalligráfiát, a díszesen megírt szövegek elkészítését speciális alkalmakkor gyakorolják, meghívók, diplomák és hasonlók kerülnek ki a kalligráfia mai mesterei keze alól.

A kínai és a kelet-ázsiai kalligráfia eszköze az ecset, amelynek segítségével az írnok szintén folyamatosan tudja a jeleket főleg rizspapírra vagy selyemre írni. A kínai írásjegyek neve hanzi, a japánoké kandzsi, a koreaiaké handzsa, de a hangult is lehet kalligrafikusan írni. A kalligráfiát ezeken a távol-keleti helyeken igen fontos művészetnek tartják, és része a legkifinomultabb ázsiai festőművészetnek is.

A kalligráfiát vagy folyamatos mozdulatokra épülő szép kézírást például a japán gyerekek iskolában tanulják sok éven át, része az általános oktatásnak, ugyanis a japánok írásjelei fogalmakat takarnak, képileg is reprezentálnak, és a hangalak mellett a gyerekek rögzítik a jel előállításához szükséges finom manuális mozgás részleteit nemcsak a fejükben, hanem az izmaikban is.

A Közel-Keleten a muzulmánok is kedvelik a kalligráfiát, művészi teljesítménynek és az inspiráció szolgálójának tartják. A kézírás része az iszlám filozófiának, amely nem engedte a hasonmás képi ábrázolást, így szinte olvashatatlanul túldíszített, réztárgyakba vésett vagy falakat díszítő írásban bontakoztatták ki magukat a díszítő kedvű írástudók. Ilyen kalligráfia például a tuğra, a szultánok pecsétje is.

Rokonértelmű kifejezések 

A kőbe vagy fémbe vésett írásjegyek tanulmányozásával az epigráfia foglalkozik.
Az írás külalakjával és értelmezésével a grafológia foglalkozik.
A szépirodalom (a szépíró és a szépírás) a kitalált történetek, regények és hasonlók gyűjtőneve.

Jegyzetek 

 Művészeti lexikon. Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 2. köt. Budapest : Akadémiai Kiadó, 1966. Kalligrafikus iskola, kalligráfia lásd 545. p.

Külső hivatkozások 

 Kalligráfia Baráti Kör - kalligráfiával foglalkozó magyar nyelvű oldal
 Apollinaire: Kalligrammák
 A kínai, japán, és koreai kalligráfiáról 
 Shodo. Japán kalligráfia
 Japán kalligráfiáról magyarul
 Szaku Magazin japán kalligráfiáról magyarul - Rovat

Képzőművészet
Iparművészet
Írásrendszerek
Paleográfia
Vály (egyértelműsítő lap)

A Vály településnév két községet takar:

Alsóvály a Besztercebányai kerület Rimaszombati járásában.
Felsővály a Besztercebányai kerület Rimaszombati járásában.
Dražkovce (egyértelműsítő lap)

A Dražkovce településnév jelentései:

 Deresk szlovákiai község szlovák neve (Držkovce) a Nagyrőcei járásban
 Draskócvölgye (Draskóc-Dolina) szlovákiai község szlovák neve a Turócszentmártoni járásban
Hačava (egyértelműsítő lap)

Hacsó (szlovákul Hačava) Nyustya városrésze, egykor önálló község Szlovákiában a Besztercebányai kerület Rimaszombati járásában
 Ájfalucska (szlovákul Hačava) község Szlovákiában a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.
Jesenské (egyértelműsítő lap)

A Jesenské településnév jelentései:

Feled szlovákiai község szlovák neve a Rimaszombati járásban
Setétkút szlovákiai község szlovák neve a Lévai járásban
Homoróddaróc

Homoróddaróc (németül Draas, románul Drăușeni) a Királyföld keleti határán fekvő település Romániában, Brassó megyében.

Fekvése 
A Homoród alsó folyása mentén fekszik. Megközelíthető az E-60-as útról Brassó felé haladva, Székelyudvarhely irányába letérve.

Története 
Az Andreanumban 1224-ben „terra Daraus”-ként jelentkezik először, 1494-ben pedig nagyszebeni számadáskönyvekben találkozunk nevével: 11 forint jut „pro structura ecclesiae Draws” (Entz). A reformációig katolikus falu a 18. században lutheránus anyaegyházként szerepelt, s 1944-ig mint szász települést tartották számon. A második bécsi döntés következtében Magyarországhoz került és határközség lett. A háború után az egész lakosság  elmenekült. A homokkőből épült, a jáki templomhoz hasonlóan indás díszítésű templomot a betelepedő református székelyek vették át.

Híres emberek 
 Török Sándor (1904–1985) író

Képgaléria 
 Képek Homoróddarócról a www.erdely-szep.hu honlapon

Jegyzetek

Külső hivatkozás 
 A történelmi Magyarország várai. Lásd: Homoróddaróc címszó
 Leírás
 Homoróddaróc temploma
 Szász András: Homoróddaróc

Brassó megye települései
Udvarhely vármegye települései
Farkaslyuk

Farkaslyuk község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Az Upponyi-hegységtől nyugatra, az Ózdi-patak völgyfőjében, medencedombsági területen épült fel. Miskolctól közúton 50 kilométerre nyugatra, Ózdtól 6 kilométerre délkeletre. Környékén jelentős az erdők aránya.

Környező települések 
A legközelebbi település egyben a legközelebbi város is: a községtől északra fekvő Ózd legutolsó házai mindössze néhány száz méterre állnak Farkaslyuk északi részének utcáitól. Légvonalban mindössze néhány kilométerre nyugatra található Arló, délnyugatra pedig Járdánháza, ezekkel azonban közvetlen közúti összeköttetése nincs. Déli szomszédja a légvonalban és közúton egyaránt mintegy 7 km-re fekvő Csernely, míg a délkeletre (kb. 12 km-re) elterülő Csokvaománnyal és a keleti irányban hasonló távolságra eső Sátával szintén nincs közvetlen közúti összeköttetésben.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, az Ózdról Szilvásváradra vezető 2508-as úton.

Nevének eredete 
A hagyomány szerint egy farkasok utáni hajtóvadászat után kapta a hely a Farkaslyuk nevet.

Története 
A terület a múltban Ózd községhez, majd a városhoz tartozott. A völgyet mocsár, a domboldalakat erdő borította. A mai meddőhányó helyén a 19. század elején még Farkaslyuk tanya állt. Itt volt az egykori földesúr vadőreinek és erdőkerülőinek a lakóhelyük. A Rima-Murány-Salgótarján Vasmű Rt 1913-ban kezdett hozzá a bányanyitási munkálatoknak. Az 1914-ben a közelben megnyitott szénbánya sokáig nyújtott munkát a lakóknak. A település a bánya bezárása után válságba került, és lakói úgy döntöttek, különálló településként több esélyük van a fennmaradásra. 1996. október 13-án Farkaslyuk lakói népszavazáson döntöttek a település önállóságáról. Az önállósodásra 1999. május 1-jén került sor.

Közélete

Polgármesterei
 1999–2002: Gábor Dezső (független)
 2002–2006: Gábor Dezső (MSZP)
 2006–2010: Gábor Dezső (MSZP)
 2010–2014: Gábor Dezső (MSZP)
 2014–2019: Gábor Dezső (MSZP)
 2019-től: Pintér Zsolt (Fidesz-KDNP)

Az 1999 nyarától önállóvá vált község első, időközi önkormányzati választása 1999. július 18-án zajlott, a polgármester-választás tekintetében egy pártjelölt és egy független induló részvételével; a választás ez utóbbi (nagy arányú) győzelmét hozta.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámláláskor a település lakosságának 78%-a magyar, 22%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,4%-a magyarnak, 41,9% cigánynak, 0,2% németnek mondta magát (10,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 50%, református 4,5%, görögkatolikus 2,9%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 18,5% (19,2% nem válaszolt).

Irodalom 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Nagy Károly: Ózd város és környéke (Ózd, 1999 )
 Farkaslyuk 1914-2014 - A farkaslyuki szénbányászat 100 évéről (Fürjes Judit főszerkesztő, szerkesztőbizottsági tagok: Mikó Attila, Grédics Szilárd, Gábor Dezső, Szőke András); Farkaslyuk, 2014

Galéria

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Felsőberecki

Felsőberecki község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sátoraljaújhelyi járásban.

Fekvése 
A Bodrogközben, közvetlenül a Bodrog bal partján fekszik, Miskolctól közúton mintegy 90 kilométerre keletre.

A szomszédos települések: délkelet felől Karos (légvonalban 6, közúton mintegy 10 kilométerre), dél felől Alsóberecki (2 kilométerre), nyugat felől pedig Sátoraljaújhely (10 kilométerre). Északkeleti irányból szlovákiai, Bodrogszöghöz (Klin nad Bodrogom) és Bodrogszerdahelyhez (Streda nad Bodrogom) tartozó területek határolják.

Megközelítése 
Közúton csak Alsóbereckin keresztül érhető el, a Sátoraljaújhely-Cigánd-Kisvárda közti 381-es főútból kiágazó 38 107-es számú mellékúton.

Története 
A települést a honfoglalás előtt szláv népek lakták.

A község neve személynévi eredetű lehet (Brictius, Bereck).

A 19. század végéig mocsaras, nádas, lápos vidék vette körül a települést. A faluban élő emberek tették termővé, legelővé, hogy megélhetést biztosítson számukra. Első temploma egy fából készült római katolikus templom volt, amit árvíz pusztított el. Kőtemplomát 1787-ben építették. Református temploma 1790-ben épült. 1925-re tehető a görögkatolikus lakosság megjelenése.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dancs János (KDNP)
 1994–1998: Dancs János (független)
 1998–2002: Fejjel István (független)
 2002–2006: Fejjel István (független)
 2006–2010: Fejjel István (független)
 2010–2014: Horváth Tibor (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Horváth Tibor (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Horváth Tibor (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,9%-a magyarnak, 3% cigánynak, 1,5% szlováknak mondta magát (9,1% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 33%, református 33,3%, görögkatolikus 19,7%, felekezeten kívüli 3,8% (9,8% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Mailáth József szivattyútelep
 Bodrog ártere

Felsőberecki legnagyobb kincse a Bodrog árterének természeti értékei mellett a Felsőberecki-főcsatorna torkolatánál található Mailáth József szivattyútelep. Az ipari műemlék 110 éves. A faluban több lakóház őrzi az itteni népi építkezés hagyományait. A község látványossága még, hogy a 300 lelket sem számláló faluban 3 felekezet templomát is megtaláljuk  görögkatolikus és az 1943-ban épített református, és római katolikus templomot is. Napjainkban a pihenni vágyók, a vízi és a kerékpáros turizmus szerelmesei szívesen keresik fel a szinte érintetlen természeti környezetben lévő falut.

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Felsőkelecsény

Felsőkelecsény község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
Kazincbarcikától 15 kilométerre északra fekszik, a megyeszékhely Miskolctól közúton 30 kilométerre északnyugatra.

A környező települések: északkelet felől Rudabánya (4 km), dél felől Felsőnyárád (4 km), délnyugat felől Jákfalva, nyugat felől Dövény, északnyugat felől pedig Zubogy (3 km). A legközelebbi város Rudabánya.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Felsőnyárád vagy Zubogy érintésével a 2603-as, Rudabánya felől pedig a 2608-as úton.

Története 
Felsőkelecsény a 20. század elején Borsod vármegye Edelényi járásához tartozott.

1910-ben 391 lakosából 384 magyar, 7 német volt. Ebből 115 római katolikus, 12 görögkatolikus, 247 református, 12 evangélikus volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Andó Béláné (független)
 1994–1998: Andó Béláné (független)
 1998–2002: Andó Béláné (független)
 2002–2006: Andó Béláné (független)
 2006–2010: Andó Béláné (független)
 2010–2014: Nagy Albert (független)
 2014–2019: Nagy Albert (független)
 2019-től: Bálint László (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,8%-a magyarnak, 10,6% cigánynak, 0,8% németnek mondta magát (5,2% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 31,3%, református 44,4%, görögkatolikus 5,7%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 6,3% (11,4% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Református templom - 1750-ben épült, barokk stílusban. Többször is átépítették.

Jegyzetek

További információk 
 Felsőkelecsény honlapja 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Felsőnyárád

Felsőnyárád község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Putnoki járásban.

Fekvése 
Kazincbarcikától 12 kilométere, a megyeszékhely Miskolctól közúton 30 kilométerre északnyugatra fekszik, a Szuha- és a Csörgő-patak találkozásánál. A környező települések közül Kurityán 2, Jákfalva 3, Felsőkelecsény pedig 4 kilométerre található; a legközelebbi város a 8 kilométerre fekvő Rudabánya.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Sajókaza vagy Felsőkelecsény érintésével a 2603-as, Kurityán vagy Jákfalva felől pedig a 2605-ös úton.

Története 
Felsőnyárád Árpád-kori település. Nevét 1299-ben említették először Nyaragh néven. A név személynévből ered.

A 14. században a csorbakői uradalomhoz tartozott; birtokosai pálos kolostort építtettek itt. A 16. században a község reformátussá vált, majd török hódoltság alá került, és elnéptelenedett. 1687 után újra benépesült. 
A járások megszervezése után a falu 1873-tól Borsod vármegye szendrői járásához tartozott, majd 1909-től az Edelényihez, utána a putnokihoz (1950–1961), utána újra az edelényihez. Lakói többnyire mezőgazdaságból éltek vagy kisiparosok voltak.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Visnyai Gyula (független)
 1994–1998: Visnyai Gyula (független)
 1998–2002: Visnyai Gyula (független)
 2002–2006: Visnyai Gyula (független)
 2006–2010: Kirila Ferenc (független)
 2010–2014: Kirila Ferenc (független)
 2014–2019: Kukoróné Bihari Aranka
 2019-től: Bihari Aranka (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 100%-a magyar volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,9%-a magyarnak, 3,3% cigánynak mondta magát (15,1% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 26,9%, református 34%, görögkatolikus 3,9%, evangélikus 0,8%, felekezeten kívüli 5,1% (28,8% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Római katolikus templom. Urunk mennybemenetele tiszteletére felszentelt templom.
 Református templom

Nevezetes emberek
 Itt született Kun Bertalan, a Tiszáninneni Református Egyházkerület püspöke. Itt született Csik Lajos genetikus, egyetemi tanár, az MTA levelező tagja.

Jegyzetek

További információk 
 Felsőnyárád honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Felsőregmec

Felsőregmec község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában.

Fekvése 
A vármegyeszékhely Miskolctól közúton mintegy 100 kilométerre északkeletre, Sátoraljaújhelytől 15 kilométerre északra helyezkedik el. Közvetlenül a szlovák határ mellett fekszik, a határ magyar oldalán csak három települési szomszédja van: dél felől Alsóregmec, délnyugat felől Mikóháza, nyugat felől pedig Vilyvitány. A határ túloldalán a legközelebbi települések: északnyugat felől Kázmér (Kazimír), észak felől Alsómihályi (Michaľany). kelet felől pedig Legenye (Luhyňa).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, a Sátoraljaújhely-Pálháza-Kéked közt húzódó 3719-es útról letérve, Alsóregmecen keresztül, a 37 129-es számú mellékúton.

Története 
Regmec (Red(e)mec) már az 1200-as években létezett, temploma is ekkor épült.

Nevét 1277-ben Redemech néven említették az oklevelek.

1324-ben az Abaúj vármegyéhez tartozó Felsőregmec Ormous család, Ormows Lőrinc birtoka volt.

1332–1345 között a pápai tizedjegyzék szerint papja 4 garas pápai tizedet fizetett.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Jurkó Béla (független)
 1994–1998: Jurkó Béla (független)
 1998–2002: Espán Miklós (független)
 2002–2006: Petercsák Pál (független szlovák kisebbségi)
 2006–2007: Ifj. Mundér Gusztáv (Roma Polgárjogi Mozgalom)
 2007–2010: Espán Miklós (független)
 2010–2014: Espán Miklós Vince (független)
 2014–2019: Horváth Ernő (független)
 2019-től: Horváth Ernő (független)

A településen 2007. július 15-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson az addigi polgármester is elindult, de alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 65%-a magyar, 35%-a cigány nemzetiségűnek vallja magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 77,8% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 65,4%, református 8,3%, görögkatolikus 23,5%, felekezeten kívüli 1,2% (0,9% nem válaszolt).

Környező települések 
Alsóregmec (3 km, Felsőregmec közúton csak rajta keresztül közelíthető meg), a legközelebbi város: Sátoraljaújhely (kb. 11 km).

Nevezetességei 
 Református temploma - román kori építészeti emlékünk. A hagyományok szerint a 12. században, talán a pálosok építették. A homlokzaton levő kétemeletes, román ikerablakkal díszített tornyát gúlasisak fedi.  Déli falát félköríves és csúcsíves ablakok is díszítik. Déli kapuja román kori bélletes kapu.
 Ősrög-tanösvény

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

Irodalom 
 Szőnyi O. (É.n.): Régi magyar templomok. Alte Ungarische Kirchen. Anciennes églises Hongroises. Hungarian Churches of Yore. A Műemlékek Országos Bizottsága. Mirályi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest.

Jegyzetek

További információk 
 Felsőregmec a wiki.utikonyvem.hu oldalán
 Református templom

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Filkeháza

Filkeháza () község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sátoraljaújhelyi járásban.

Fekvése 

A Zempléni-hegység középső részén helyezkedik el, nem messze a szlovák határtól. A megyeszékhely Miskolctól közúton 89 kilométerre északkeletre, a legközelebbi nagyobb várostól, Sátoraljaújhelytől 18 kilométerre északnyugatra található.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Füzérkajata, kelet felől Füzérradvány, dél felől Pálháza, délnyugat felől Bózsva, nyugat felől Nyíri, északnyugat felől pedig Füzérkomlós és Füzér. Pálházától (mely egyben a legközelebbi város is) alig 2 kilométer választja el; Füzérkajata 3, Füzérkomlós 4 kilométerre fekszik tőle.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Kéked-Füzérkomlós vagy Sátoraljaújhely-Pálháza felől, mindkét irányból a 3719-es úton. A zsáktelepülésnek tekinthető Füzérkajatával a 37 123-as számú mellékút kapcsolja össze.

Története

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Petercsák László (független)
 1994–1998: Petercsák László (független)
 1998–2002: Petercsák László (független)
 2002–2006: Petercsák László (független)
 2006–2010: Petercsák László (független)
 2010–2014: Csizmár Lászlóné (független)
 2014–2019: Csizmár Lászlóné (független)
 2019-től: Szedlák Flórián (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 88%-a magyar, 12%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,2%-a magyarnak, 49,1% ruszinnak mondta magát (1,8% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 22,7%, református 3,6%, görögkatolikus 62,7%, felekezeten kívüli 1,8% (8,2% nem válaszolt).

Nevezetességei 

 Szentháromság templom

Nevezetes emberek 
 Itt született 1947-ben Petercsák Tivadar etnográfus, az MTA köztestületi tagja

Jegyzetek

További információk 
 Filkeháza adatai

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Việt Minh

A Việt Minh (a Việt Nam Ðộc Lập Ðồng Minh Hội azaz, a „Liga Vietnám Függetlenségéért” rövidített formája.) Hồ Ngọc Lân és Ho Si Minh alapította 1941-ben, hogy kivívják Vietnám függetlenségét Franciaországtól.

Vezetését később Nguyễn Tất Thành, azaz Ho Si Minh vette át.
A franciákkal szembeni harcuk mellett a Việt Minh felvette a harcot a Francia-Indokínát
a második világháború alatt megszálló japán csapatokkal is.
Ehhez a harcukhoz amerikai illetve kínai segítséget is kaptak.
Japán 1945. augusztusi kapitulációja után a Việt Minh megnyerte a választásokat és kinyilvánította az ország függetlenségét, kiutasítva a francia csapatokat.
Ezt a lépést a közel 10 éven át tartó első indokínai háború követte, melynek során a francia fegyveres erőket nagyrészt az Egyesült Államok finanszírozta.

1951-ben a Việt Minh egyesülve a Vietnámi Nemzeti Szövetség nevű párttal Vietnámi Nemzeti Front néven folytatta tevékenységét, de a franciák ellenfelük megnevezését, úgymint Việt Minh, megtartották. A franciák az 1954-es Điện Biên Phủ-i csata után tették le a fegyvert. Az ezt nem sokkal követő Genfi konferencián, 1954. július 21-én döntés született az ország ketté osztásáról Észak- és Dél-Vietnámra. Határnak a 17. szélességi kör vonala lett kijelölve. A Việt Minh 1954. október 11-én vette át az ellenőrzést az északi országrész felett. Ho Si Minh-t miniszterelnökké nevezték ki, Észak-Vietnám pedig kommunista állammá alakult. Az ország kettéosztottsága a genfi megállapodás szerint csupán 2 évre szólt volna, melyet 1956-ban országos választások és újraegyesítés kellett volna, hogy kövessen.
Tartva Ho Si Minh-ék győzelmétől, a dél-vietnámi kormány és az őket támogató Egyesült Államok megakadályozta a választások megtartását.

Ennek nyomán Dél-Vietnám területén kormányellenes gerillamozgalom alakult Dél-vietnámi Nemzeti Felszabadítási Front néven, melyet a nyugati világ „Viet Cong”-ként (eredeti alakjában: Việt Cộng) ismert meg.

További információk 
 Ötven éve osztották ketté Vietnámot múlt-kor.hu

Ázsia történelme
Vietnám történelme
Vietnámi pártok
Merkantilizmus

A merkantilizmus egy olyan gazdaságpolitika, amelynek célja az export maximalizálása és az import minimalizálása a gazdaság számára. E cél elérése érdekében támogatja az imperializmust, a gyarmatosítást, a védővámokat.

A merkantilizmus a 17. században kialakult gazdaságfilozófia és gazdaságpolitika. A makroökonómiai tudományág része, mely főként tudománytörténeti jelentőséggel bír. Franciaországban XIV. Lajos francia király egyik legtehetségesebb szakminisztere, Jean-Baptiste Colbert (ezért néha colbertizmusként is említik), Angliában Thomas Mun dolgozta ki.  Colbert előtt Erdélyben Bethlen Gábor fejedelem alkalmazott a merkantilizmushoz hasonló gazdaságpolitikát, a belső piac védelme miatt, sőt már Zsigmond 1405-ös törvényeiben találni erre mutató jellegeket. A merkantilizmus fokozatos fejlődéssel alakult ki a késő középkor felvirágzó kereskedelmétől kezdve a 17. századig.

A merkantilista gazdaságpolitika 

A merkantilisták szerint egy ország gazdagsága exporttöbbletétől függ. Arra törekedtek, hogy a nemesfémet – a pénz akkoriban még kizárólagos formáját – az országba vonzzák, kiáramlását pedig megakadályozzák. Ennek hatására – elképzelésük szerint – megnő az árszínvonal és a termelés, viszont csökken a kamatok szintje, amik végső soron az iparosok profitjának emelkedését vonják maguk után.

A gyarmatosítás korában az elv kiegészült azzal, hogy a behozatal lehetőleg gyarmatokról történjen.

A merkantilista elvek megvalósításában az állam aktív szerepet vállalt. Colbert a külföldi árukat védővámokkal tartotta távol, a hazai ipart kölcsönökkel támogatta.

Gazdasági, fejlődéstörténeti jelentősége 
A merkantilista politika a középkori városi keretből kilépve az egységes nemzetgazdaság kialakítása felé tette meg az első lépéseket. Mindez kedvezett a polgárság megerősödésének.

A 18. századra ez a folyamat befejeződött. A gazdaságon belül egyre nagyobb súllyal jelentek meg a külkereskedelemmel foglalkozó vállalkozók, akiknek természetes érdeke volt az import növelése és az ezzel járó nemesfémkivitel. Emellett a megerősödött polgári rétegek egyre kevésbé igényelték az állam segítségét, sőt azt nyűgnek kezdték érezni. A merkantilizmus kora ezzel véget ért. A század végén élt Adam Smith főművében, A nemzetek gazdagságában a merkantilista elmélet számos állítását kritizálta, és világította meg azokat egy másik nézőpontból.

Források 

Dr. Nagy András Makroökonómia

Kapcsolódó szócikkek 

A közgazdaságtan története
Makroökonómia
Antoine de Montchrestien

Gazdaságpolitika