Méra (Magyarország)

Méra község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Encsi járásában.

Fekvése 
A Hernád völgyében fekszik, a folyó jobb parti oldalán, a megyeszékhely Miskolctól közúton 45 kilométerre északkeletre. Közvetlen szomszédai észak felől Novajidrány (kb. 6 km), dél felől Encs (4 km), északnyugat felől pedig Szalaszend (kb. 5 km). Az előzőeken túl határos még, a folyó túlpartján fekvő települések közül északkelet felől Vizsollyal, kelet felől Hernádcécével, délkelet felől pedig Abaújkérrel, de ezek egyikével sincs közvetlen közúti kapcsolata.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 3-as főút, mely a belterületének nyugati széle mellett halad el, ezen érhető el a legegyszerűbben a vármegye és az ország távolabbi részei felől. A távolabbról érkezők számára kedvező megközelítési útvonal még az M30-as autópálya is, amely szintén elhalad a község mellett, bár annak a határai között nincs csomópontja, így a község a sztrádáról csak encsi vagy garadnai letéréssel érhető el. Főutcája a 3706-os út, Szalaszenddel pedig a 2626-os út köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, melynek egy megállási pontja van a területén: Méra megállóhely a belterület északnyugati részén helyezkedik el, közvetlenül a 3706-os út vasúti keresztezésének déli oldalánál.

Története 
Méra és környéke már a honfoglalás előtt is lakott hely lehetett, amit a határában található ősi földvár is bizonyít. Nevét az Anjou Okmánytár 1256-ból származó oklevele említette először, Mera néven.

A település már az Árpád-korban is népes hely lehetett, mivel a 13. századra itt a település kettéosztódásából két egymás közelében fekvő Méra nevű település alakult ki: Felméra és Alméra néven.

1273-ban Wlmera nevét, 1332-ben pedig már Almira és Holmere (Felméra) nevét is külön-külön említik a korabeli oklevelekben.

A mai Méra község 1950-ben jött létre, amikor az addig különálló Alsóméra és Felsőméra egyesültek és ideiglenesen az utóbbi nevét használták. Mai nevét 1951-ben kapta.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Sasvári Lászlóné (független)
 1994–1998: Sasvári Lászlóné (független)
 1998–2002: Sasvári Lászlóné (független)
 2002–2004: Sasvári Lászlóné (független)
 2004–2006: Horváth László (független)
 2006–2010: Horváth László (független)
 2010–2014: Timár Herbert (független)
 2014–2019: Timár Herbert (független)
 2019-től: Timár Herbert (független)

A településen 2004. november 21-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89%-a magyarnak, 15,7% cigánynak, 0,2% örménynek, 0,2% románnak, 0,2% ukránnak mondta magát (10,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,8%, református 21,3%, görögkatolikus 8,7%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 3,1% (22,6% nem válaszolt).

Nevezetességek 

 Purgly-kúria (klasszicista; 1891–1892-ben itt lakott Dayka Gábor)
 Református templom (15. századi, gótikus, 1795-ben átépítették)

További információk 
 A Vendégváró cikke és képe a kúriáról
 A Vendégváró cikke a templomról
 Méra az utazom.com honlapján

Híres emberek
 Veréb György, a DVTK aranycsapatának kapusa, a DVTK kapusedzője, Méra díszpolgára (2007)

Források 

 Borovszky Samu: Abauj-Torna Vármegye.

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései