Poliszintetikus nyelv

Poliszintetikus nyelvnek nevezik azokat a nagyon magas fokú jelentéstömörítést használó nyelveket, amelyben egyetlen, bonyolult morfémasorral fejeznek ki olyan tartalmakat, amelyeknek más nyelvekben szószerkezetek felelnek meg. A poliszintetikus nyelvek egyetlen szava tehát az analitikus és sok esetben a szintetikus nyelvekben egész mondatnak felelnek meg. A poliszintetikus nyelvek és az inkorporáló nyelvek között a gyakorlatban párhuzam vonható, mivel ilyen magas fokú jelentéstömörítésre az inkorporáló nyelvek képesek.

Példák poliszintetikus nyelvekre: több amerikai őslakos nyelv (oneida), Szibéria egyes régi nyelvei, inuit nyelvek (például szirenyiki, grönlandi), de a legtöbb formális nyelv is közel áll az inkorporáló típushoz.

A poliszintetikus nyelvek elterjedése 
 Szibéria
 csukotko-kamcsatka nyelvek
 ket (valószínűleg) 
 nivkh (feltehetően) 
 Észak-Amerika
 algokin nyelvek
 kaddoa nyelvek
 eszkimó-aleut nyelvek
 irokéz nyelvek
 nadene nyelvek
 szalis nyelvek
 sziú nyelvek („enyhén” poliszintetikus) 
 Wakashan nyelvek
 yana 
 Közép-Amerika:
 maja nyelvek 
 totonák nyelvek
 utó-azték nyelvek
 Mixe-Zoquean nyelvek
 Dél-Amerika
 Quechumaran nyelvek
 tupi-guaraní nyelvek
 sok amazóniai nyelv
 Mapudungun 
 Kaukázus
 Északnyugat („kétséges”)
 Dél-Ázsia
 Munda nyelvek
 Óceánia
 sok pápua nyelv (pl.: Awtuw, Yimas) 
 észak-ausztrál nyelvek (pl.: Bininj Gun-wok, Gunwinyguan, Ngalakgan, Rembarrnga, Tiwi)

Példák 
Az oneida indián „gnaglaslizaks” „szó” jelentése: „Keresek egy falut”.

A csukcsi poliszintetikus, inkorporáló és ragozó nyelvből:
Təmeyŋəlevtpəγtərkən.

1.1. szám 1. személy.alany-nagy-fej-fáj-.1
'Tüzesen fáj a fejem.' (Skorik 1961: 102)

Ebben a mondatban 5:1 a szintézisindex és 3 inkorporáció szerepel.

A klasszikus ainu poliszintetikus, inkorporáló és ragozó nyelvből:

Ez összesen 9 morféma, és 2 főnévbekebelezés az igébe.

A magyar nyelvben is előfordulhat majdnem teljes szerkezet, pl.: „pezsgőzhetnékem (van)” (azaz: „Szeretnék meginni egy pohár pezsgőt.”). Ez azért nem tökéletes példa, mert nincs benne állítmány, így nem teljes mondat, másrészt félrevezető, mert a szófajváltás és a grammatikalizáció sokkal sajátosabb jellemzője.

Források 
 Baker, Mark. (1988). Incorporation: A theory of grammatical function changing
 Baker, Mark. (1996). The polysynthesis parameter
 Boas, Franz. (1911). Handbook of American Indian languages (Part 1)
 Brighton, D. G. (n.d. [before 1893]). Polysynthesis and incorporation as characteristics of American languages
 Comrie, Bernard. (1989). Language universals and linguistic typology (2nd ed.). Chicago: The University of Chicago Press
 David Crystal: A nyelv enciklopédiája
 Duponceau, Peter S. (1819). Report of the corresponding secretary to the committee, of his progress in the investigation committed to him of the general character and forms of the languages of the American Indians: Read, 12th Jan. 1819. In Transactions of the Historical & Literary Committee of the American Philosophical Society, held at Philadelphia, for promoting useful knowledge (Vol. 1, pp. xvii-xlvi)
 Evans, Nicholas; & Sasse, Hans-Jürgen. (2002). Problems of polysynthesis. Berlin: Akademie Verlag. 
 Fortescue, Michael. (1983). A comparative manual of affixes for the Inuit dialects of Greenland, Canada, and Alaska. Meddelelser om Grømland, Man & society (No. 4). Copenhagen: Nyt Nordisk Forlag
 Fortescue, Michael. (1994). Morphology, polysynthetic. In R. E. Asher & J. M. Y. Simpson (Eds.), The Encyclopedia of language and linguistics
 Hewitt, John N. B. (1893). Polysynthesis in the languages of the American Indians. American Anthropologist, 6, 381-407.
 von Humboldt, Wilhelm. (1836). Über die Verschiedenheit des menschichen Sprachbaues und ihren Einfluß auf die geistige Entwicklung des Menschengeschlechts. Berlin: Königliche Akademie der Wissenschaften
 Jacobson, Steven A. (1977). A grammatical sketch of Siberian Yupik Eskimo (pp. 2–3). Fairbanks: Alaska Native Languages Center, University of Alaska
 Jelinek, Eloise. (1984). Empty categories, case, and configurationality. Natural language and linguistics theory, 2, 39-76.
 de Reuse, Willem J. Central Siberian Yupik as a polysynthetic language
 Sapir, Edward. (1911). Problem of noun incorporation in American Indian languages. American Anthropologist, 13, 250-282.
 Osborne, C.R., 1974. The Tiwi language. Canberra: AIAS
 Sapir, Edward. (1921). Language: An introduction to the study of speech (Chap. 6). New York: Harcourt, Brace & World
 Schleicher, August. (1848). Zur vergleichenden Sprachengeschichte
 Shibatani, Masayoshi. (1990). The languages of Japan. Cambridge: Cambridge University Press
 Shopen, Timothy. (1985). Language typology and syntactic description: Grammatical categories and the lexicon (Vol. 3). Cambridge: Cambridge University Press
 Skorik, P. Ja. (1961). Grammatika čukotskogo jazyka: Fonetika i morfologija imennyx častej reči (Vol. 1, p. 102). Leningrad: Nauka
 Whitney, William D. (1875). The life and growth of language

Lásd még 
 Analitikus nyelv
 Szintetikus nyelv

Nyelvtipológia