12. század

A 12. század az 1101–1200 közötti éveket foglalja magába.

Események

Magyar Királyság 
 1105: Könyves Kálmán király dalmáciai hadjárata. Dalmácia a Magyar Királyság része lesz (területi autonómia, külön koronázás).
 1116: Könyves Kálmán halála. II. István lesz a király. 
 1127: II. István magyar király – miután a császár nem szolgáltatta ki számára Álmos herceget – betör a Bizánci Birodalomba. (A magyar sereg beveszi Nándorfehérvárt, Nist, Szófiát. Feldúlja Trákiát és Macedóniát.) 
 A bizánci sereg ellentámadása során a Dunán átkelve Haram váránál súlyos vereséget mér a magyarokra és elfoglalja a Szerémséget.
 1131: II. Béla lesz a király (1141-ig)
 1141: II. Géza lesz a király (1162-ig)
 1162 - 1163: II. Géza halálával trónviszály. Három különböző királyt választanak meg.
 1172: III. Béla lesz a király (1196-ig uralkodik)
 1192 - 1197: A Pray-kódex összeállítása. Benne található a Halotti beszéd és könyörgés.

Európa és a Mediterránium 

 1108-1137: VI. Lajos az egyház támogatásával hozzáfog a francia királyi hatalom kiterjesztéséhez
 1113-1125: II. Vlagyimir Monomah az utolsó kijevi nagyfejedelem, akinek akarata még Oroszország nagy részében érvényesül. Halála után a központi vezetés eltűnik, az ország önálló fejedelemségekre bomlik szét.
 1118-1143: II. (Komnészosz) Ióannész bizánci császár. Kiterjeszti a birodalom határait Kis-Ázsiában és a Balkánon.
 1122: a wormsi konkordátum: befejeződik a pápaság és a császárság 1075 óta tartó küzdelme
 1125: V. Henrikkel kihal a Száli-dinasztia Németországban. A Staufok és Welfek háborúja az egész birodalmat két táborra szakítja.
 1138: III. Konráddal a (Hohen)Stauf-dinasztia jut a német királyi székbe. A Welf-párttal folytatott háborút egyelőre a frankfurti béke (1142) zárja le: a Welfek (Oroszlán Henrik) megkapják a szász hercegséget, de Bajorországot elvesztik.
 1127: II. Roger egyesíti a dél-itáliai normann államocskákat és megalapítja a Szicíliai Királyságot (1130)
 1139-1185: I. (Hódító) Alfonz a leóni királyság vazallusa függetleníti magát hűbérurától, felveszi a Portugália királya címet, országát 1143-ban pápai hűbérnek nyilvánítja, és 1147-ben elfoglalja Lisszabont a móroktól.
 1147: a Pireneusi-félsziget arab területei az észak-afrikai Almohád-dinasztia (1147-1269) uralma alá kerülnek
 1152: I. (Barbarossa) Frigyest német királlyá választják 
 1155-ben császár és Itália királya, 1178-ban Burgundia királya; uralkodik 1190-ig.
 1154-1189: II. Henrik angol király
 1171: Dublin alapításával megkezdődik az angol terjeszkedés Írországban
 1155: Rómában kivégzik Bresciai Arnoldot, aki a pápa világi hatalma ellen lép fel
 1158: Oroszlán Henrik megalapítja Lübeck városát, amely rövidesen a Balti-tengerre irányuló német kereskedelem bázisává válik.
 1161: az észak-német kereskedők érdekszövetségre lépnek, amelyből később a Hanza-szövetség fejlődik ki.
 1171: az egyiptomi Fatimida-kalifátus bukása
 1171: megkezdődik az angol terjeszkedés Írországban
 1176: müriokephaloni csata az Ikóniumi Szultánság szeldzsuk törökjei és a Bizánci Birodalom hadai között
 1180-1223: II. Fülöp Ágost francia király, a feudális Francia Királyság nagyságának megteremtője
 1187: hattíni csata Guidó jeruzsálemi király vezette keresztény és a Szaladin egyiptomi szultán vezette muzulmán sereg között
 1198: I. Přemysl Ottokár egyesíti Cseh- és Morvaországot, és felveszi a király címet
 A cseh királyság a 13. századtól a német-római birodalom legerősebb fejedelemsége
 Az első, második, és harmadik nyugat-európai keresztes hadjárat a Szentföldre.

Ázsia többi része 
 A Szung-dinasztia elveszíti hatalmát Észak-Kína felett (→ Csin-dinasztia).
 Japán: Taira–Minamoto-háború - két nagy japán szamurájdinasztia harca
 1192-től: muszlim invázió Indiában
 Nálanda, a nagy buddhista oktatási központ elpusztul Indiában.

Találmányok, felfedezések, fejlődés 
 1100 körül: a hagyományos földművelés átalakulása Nyugat-Európában: elterjed a háromnyomásos gazdálkodás, a kerekes eke, borona, lóvontatás, vaseszközök használata; mindezek együtteseként megnő a terméshozam és a népesség. Nagyarányú belső telepítés (szűzföldek művelés alá vétele) és külső kolonizáció (nyugati, főleg német telepesek kirajzása Kelet-Európa felé).
 Az iránytű megjelenése Európában
 Terjed a nyílpuska használata a hadviselésben
 Vízimalmok megjelenése Európában, érczúzók, fújtatók, kalló- és cserzőmalmok.
 Mezőgazdasági forradalom: kerekes eke, borona, lóvontatás és vaseszközök elterjedése.

Kultúra 
A román stílus fénykora az európai építészetben (Toulouse, Conques, Cluny, Arles, Vézelay, Durham, Pisa, Verona székesegyházai)
Az első egyetemek alapítása Nyugat-Európában: Párizs (teológia), Bologna (jogtudomány), Oxford
A lovagkor trubadúrköltészete Franciaországban
 IX. Vilmos aquitániai herceg az első olyan trubadúr, akinek egyes művei fennmaradtak. Unokája, Aquitániai Eleonóra angol királyné udvara szintén a trubadúr költészet egyik központja.
 A legkorábbi lovagi eposz, az észak-francia Roland-ének keletkezése (1100 k.)
A magyar nyelv legrégebbi egybefüggő emléke, a Halotti beszéd (1192)
A Trisztán és Izolda megszületése

Vallás 
 1120: Norbert von Xanten megalapítja a premontrei szerzetesrendet.
 Abélard, a párizsi teológiai iskola tanára, a skolasztika egyik legnagyobb alakja. Ellenfele clairvaux-i Szent Bernát, a keresztény misztika korai képviselője, a keresztes háborúk apostola.

Híres személyek

Uralkodók, hadvezérek 
 I. Manuél, bizánci császár
 Könyves Kálmán, magyar király
 I. (Oroszlánszívű) Richárd, angol király
 I. Alfonz, Portugália első királya
 Szaladin, Egyiptom és Szíria uralkodója, aki ellenállt a keresztes hadjáratoknak.

Egyéb 
 Anselm canterburyi érsek, skolasztikus filozófus
 Pierre Abélard, a legkorábbi skolasztikus filozófusok egyike
 Clairvaux-i Szent Bernát francia apát, befolyásos egyházi politikus
 Leoninus, francia zeneszerző
 Perotinus, francia zeneszerző
 Omar Hajjám, perzsa költő
 Maimonidész, vezető zsidó filozófus
 Becket Tamás, Canterbury érseke

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A 12. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

12