alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Theodóra bizánci császárnő

Nem összetévesztendő a következővel: Theodóra bizánci császárné.

Theodóra (, Konstantinápoly, 984 – Konstantinápoly, 1056 szeptembere) a Bizánci Birodalom császára (uralkodott 1042. április 20-ától haláláig), VIII. Kónsztantinosz lánya, Zóé császárnő testvére, a Makedón-dinasztia utolsó tagja volt.

Élete 
Nővére 1028-as trónöröklését követően annak kérésére apácának vonult, ám amikor 1042-ben V. Mikhaél megpróbálta letenni Zóét, a népharag megbuktatta, és ezúttal az egyházi támogatást élvező Theodórát is trónra tették. Theodóra a rövidesen IX. Kónsztantinoszt férjévé és társuralkodójává emelő testvéréhez hasonlóan nem játszott aktív szerepet a birodalom irányításában Kónsztantinosz 1055. január 11-én bekövetkezett haláláig. Ekkor az idős Theodóra egyeduralkodóvá lépett elő.

Theodóra váratlan módon ekkor sem házasodott össze vagy adoptált valakit, hanem egymaga vette kezébe a birodalom irányítását. Kónsztantinosz számos megbízhatatlan emberét leváltotta, és több potenciális trónkövetelőt és magas rangú tábornokot száműzött. Főminiszteréül a tehetséges León Paraszpondüloszt nevezte ki. A császárnő még a hatalmas konstantinápolyi pátriárkával, Mikhaél Kérullariosszal is szembehelyezkedett a házasság kérdésében, egyenesen utóbbi leváltását tervezgette, amikor másfél éves országlást követően megbetegedett. Halála előtt örökbe fogadta kiszemelt utódját, az idős Mikhaél Bringasz katonai logothetészt. A gyermektelen Theodóra halálával 1056 szeptemberében kihalt a 866 óta uralkodó Makedón-dinasztia.

Lásd még 
Monomakhosz-korona

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Georg Ostrogorsky: A bizánci állam története. Budapest, Osiris, 2003. 
 Magyar István Lénárd: Bizánc a makedón dinasztia idején. In: Európa ezer éve: a középkor. (I. kötet) Szerk.: Klaniczay Gábor. Budapest, Osiris, 2005. pp. 282–288

Makedón-ház
Bizánci császárnők
984-ben született személyek
1056-ban elhunyt személyek
Középkori bizánci császárok
Pelágia

A Pelágia a Pelágiusz férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 9. 
 augusztus 28. 
 október 8.

Híres Pelágiák
 Antiochiai Szent Pelágia ókeresztény remetenő
 Pellagia Papamichail görög válogatott kosárlabdázó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (P)
Női keresztnevek (P)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Tim Berners-Lee

Sir Timothy John „Tim” Berners-Lee (beceneve TimBL vagy TBL) (London, 1955. június 8. –) a Világháló (World Wide Web) pontosabban a HTML nyelv, a HTTP protokoll és más technológiák kifejlesztője (Robert Cailliau-val) és a World Wide Web Consortium elnöke, azé a szervezeté, mely a Web további fejlődésében talán a legnagyobb szerepet vállalta magára. Jelenleg az Inrupt cég technikai igazgatója, a Solid nevű keretrendszer (webes ökoszisztéma) megálmodójaként annak első számú fejlesztője. Az Order of Merit (OM), és a Brit Birodalom Rendje lovagi fokozatának (KBE) birtokosa.

Az első weblap 

Az első weblap, amelyet Berners-Lee a CERN munkatársaként készített (és általában is az első) a http://info.cern.ch/, amelyet archiváltak itt. Ez az oldal először 1991. augusztus 6-án került ki, és arról szólt, hogy mi az a Világháló, hogyan használhatóak a böngészők, hogyan lehet webszervert létrehozni, és így tovább.

Útban a web-standardok felé 

1994-ben Berners-Lee megalapította a World Wide Web Consortiumot (W3C) a Massachusetts Institute of Technology-n. Ennek különböző vállalatok is tagjai lettek, melyek az internet minőségét akarták javítani sztenderdek és ajánlások elkészítésével.

A World Wide Web Consortium eredményeinek nagy részét láthatjuk az internet weboldalain. 1996-ban Håkon Wium Lievel együttműködve, a W3C újabb sztenderdet jelentett be, melynek a neve Cascading Style Sheets (CSS) volt. 2000 körül kezdték a közismert böngészők támogatni, ez is mutatja Berners-Lee fő célját, a Web szabadságát.

2004 decemberében professzori állást fogadott el a számítástudomány területén az Egyesült Királyság Southamptoni Egyetemén. Szorosan együtt fog működni az egyetemmel a szemantikus weben, az új projektjén.

Kitüntetései 
 Japán Díj (2002)  
 Gorbacsov-díj peresztrojka / átalakítás kategóriában (2011)

Jegyzetek

Források 
 Tim Berners-Lee életrajza 

Számítástechnikusok
1955-ben született személyek
Angol feltalálók
Élő személyek
A Yale Egyetem díszdoktorai
Brit informatikusok
A Brit Birodalom Rendjével kitüntetett személyek
Brit egyetemi, főiskolai oktatók
7 (U2)

A U2 7 című EP-je 2002-ben jelent meg az Amerikai Egyesült Államokban, kizárólag a Target Corporation üzleteiben volt kapható. Az All That You Can't Leave Behindot megelőző kislemezek B-oldalairól válogatott (az USA-ban addig kiadatlan) számokat tartalmaz. A cím a dalok számára és a 6 dollár 99 centes árra is utal. Első kiadott lemezük címe is egy szám volt (Three EP).

Dalok
Summer Rain (4:06)
Always (3:46)
Big Girls Are Best (3:37)
Beautiful Day (Quincey and Sonance Mix) (7:55)
Elevation (Influx Mix) (4:02)
Walk On (single version) (4:11)
Stuck in a Moment You Can't Get Out Of (acoustic) (3:42)

A dalok producerei Daniel Lanois és Brian Eno, kivéve: Walk On – Nigel Godrich (kettejükkel együtt), Big Girls Are Best – Howie B és Flood, ill. Stuck in a Moment You Can't Get Out Of – Steve Lillywhite).

Az Always a Beautiful Day egy korábbi verziója. A Big Girls Are Best a Pop felvételei idején született, de a lemezre nem került rá. Az Elevation Influx Mix-e nyitotta meg az Elevation Tour koncertjeit. A Walk On kislemez-verzióját Hallelujah Mix-nek is nevezik.

Előadók
Bono – ének
The Edge – gitár, billentyűsök, ének
Adam Clayton – basszusgitár
Larry Mullen, Jr. – dob

További információk
U2 Wanderer diszkográfia

Island Records-albumok
U2-albumok
2002 nagylemezei
How to Dismantle an Atomic Bomb

A How to Dismantle an Atomic Bomb a U2 2004-ben megjelent nagylemeze. Bono szerint „az első rock and roll lemezünk”. 32 országban kezdett a slágerlista első helyén, köztük az Egyesült Királyságban, a Billboard 200-as listáján. Több mint 9 millió példányt adtak el belőle világszerte.

Az akkor még cím nélküli lemez anyagát 2004 júliusában a franciaországi Nizzában ellopták az együttestől,  és hamarosan elérhetővé vált a különféle fájlcserélő hálózatokon. Megjelenését emiatt előbbre akarták hozni, de végül maradtak az eredeti időpont mellett.

Dalok 
 Vertigo (3:13)
 Miracle Drug (3:54)
 Sometimes You Can't Make It on Your Own (5:05)
 Love and Peace or Else (4:48)
 City of Blinding Lights (5:46)
 All Because of You (3:34)
 A Man and a Woman (4:27)
 Crumbs from Your Table (4:59)
 One Step Closer (3:47)
 Original of the Species (4:34)
 Yahweh (4:22)

Japánban és az Egyesült Királyságban a CD-kiadásokon, valamint a bakelitlemezeken és a deluxe kiadásokon világszerte a Fast Cars (3:44) szerepelt ráadásként.

Előadók 
 Bono – ének, zongora (City of Blinding Lights)
 The Edge – gitár, billentyűsök, ének
 Adam Clayton – basszusgitár
 Larry Mullen, Jr. – dob, vokál (Miracle Drug)
 Jacknife Lee – billentyűsök, szintetizátor
 Daniel Lanois – gitár, pedal steel gitár, mandolin, shaker
 Brian Eno – szintetizátor

Külső hivatkozások 
 U2 Wanderer diszkográfia
 U2-Vertigo-Tour.com – a Vertigo turnén játszott számok

2004 nagylemezei
U2-albumok
Island Records-albumok
Rockalbumok
Grammy-díjas albumok
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Pintz János

Pintz János (Budapest, 1950. december 20. –) Cole- és Széchenyi-díjas magyar matematikus, az Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Szűkebb szakterülete az analitikus számelmélet.

Életpályája
A Fazekas Mihály Fővárosi Gyakorló Gimnáziumban tanult.
1974 és 1977 között az ELTE Algebra és Számelmélet tanszék oktatója volt, 1977 óta a Magyar Tudományos Akadémia Matematikai Kutatóintézete (MTA Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet) kutatója. A matematikai tudományok kandidátusa (1975), doktora (1984), a Magyar Tudományos Akadémia levelező (2004), majd rendes (2010) tagja.

Kutatásai és főbb eredményei
Számelmélettel, elsősorban prímszámelmélettel foglalkozik.

 Komlós Jánossal és Szemerédi Endrével közösen megcáfolta a Heilbronn-sejtést.
 Henryk Iwanieccel igazolta, hogy elég nagy n-re van prímszám n és n+n23/42 között.
 Effektív felső korlátot adott az első számra, amire nem teljesül a Mertens-sejtés.
 Azon x-nél kisebb páros számok számára, amelyek nem állnak elő két prímszám összegeként, az O(x2/3) korlátot adta.
 Megjavítva Linnyik eredményét Ruzsa Imrével bebizonyította, hogy minden elég nagy páros szám két prímszám és legfeljebb nyolc 2-hatvány összege.
 Daniel Goldstonnal és Cem Yıldırımmel igazolta, hogy az n-edik és n+1-edik prímszám különbsége végtelen sokszor  nagyságú.
 Daniel Goldstonnal, S. W. Grahammal és C. Y. Yıldırım-mel igazolta, hogy a pontosan két prímszám szorzataként írható számok közötti különbség végtelen sokszor legfeljebb 26.

Művei 
 A Goldbach-sejtésről. Székfoglaló előadások a Magyar Tudományos Akadémián (2014)

Kitüntetései

Rényi Kató-díj (1973)
Grünwald Géza-emlékdíj (1974)
Rényi-díj (1985)
Erdős Pál-díj (1986)
Akadémiai Díj (1995)
Széchenyi-díj (2013)
Cole-díj (2014)
Prima díj (2017)

Források
Honlapja
A Magyar Tudományos Akadémia hivatalos honlapján
D. A. Goldston, Y. Motohashi, J. Pintz, C. Y. Yıldırım: Small gaps between primes exist
Magyar Tudomány (171. évfolyam, 2010. 6. szám)

Hivatkozások 

Magyar matematikusok
Számelmélészek
MTA-tagok
Erdős Pál-díjasok
Rényi-díjasok
Akadémiai díjasok
Prima díjasok
Széchenyi-díjasok
A budapesti Fazekas diákjai
1950-ben született személyek
Élő személyek
Androméda-galaxis

Az Androméda-galaxis vagy Androméda-köd (M31, NGC 224) egy spirálgalaxis az Andromeda csillagképben.

Sb típusú spirálgalaxis. Távolsága a Naptól 2,5 millió fényév. A hozzánk legközelebbi extragalaxisok egyike, a Lokális Csoport legnagyobb tömegű galaxisa, csak a Tejútrendszer körül keringő törpegalaxisok vannak közelebb nála. Átmérője 220 ezer fényév. Tizennégy törpegalaxis kering körülötte. Tömege 800-1500 milliárd naptömeg.  sebességgel közeledik a Tejútrendszerhez.

Ha a kozmológiai állandó () nulla, akkor 2-3 milliárd év múlva összeütközik a mi galaxisunkkal. Ha a kozmológiai állandó nem nulla, akkor a közeledés idővel távolodásba fog átmenni a Világegyetem gyorsuló tágulása miatt.

Többen Simon Marius német csillagászt tartják a felfedezőjének (1612), pedig ő csak az újra felfedezője volt.  Abd al-Rahman al-Sufi perzsa csillagász 964-ben megjelent munkájában már leírta mint „kis köd”-öt.
Mivel Marius megfigyelése sem vált ismertté a későbbi megfigyelők számára, ezért Hodierna (1654)
és Bullialdus (1661) is független felfedezőnek számít.

Megfigyelése 
Magyarországról az Androméda-galaxis ősszel figyelhető meg legjobban, amikor az esti órákban csaknem a zenitig emelkedik. Tiszta időben elmosódott ellipszisként szabad szemmel is látható. Látszólagos összfényessége 3,4m. Látszólagos mérete 160'x40', azaz a telihold átmérőjénél mintegy ötször hosszabbnak látszik. A legnagyobb földi távcsövekkel készült felvételeken az egyes csillagok is megkülönböztethetők.

Körülötte keringő törpegalaxisok 

Az Androméda-galaxis körül keringő négy legnagyobb törpegalaxis adatai a következők:

Jegyzetek

További információk 

 Ütközés nyoma az Androméda-galaxisban
 Az M31 a Google Sky-on
 
 John H. Mallas - Evered Kreimer: A Messier-album, Gondolat, Budapest, 1985. 

Messier 031
Spirálgalaxisok
Lokális Galaxiscsoport
NGC-objektumok
Panoptikum

A panoptikum olyan kiállítás, ahol híres történelmi és kortárs emberek viaszfigurái tekinthetőek meg. (Maga a panoptikum szó a görög pan – „minden” és optikum – „látvány” – szavakból tevődik össze.) A világon a leghíresebb panoptikum Madame Tussaud panoptikuma a londoni Baker Streeten (vannak állandó kiállításai Amszterdamban, Berlinben, Koppenhágában, New Yorkban, Las Vegasban, Sanghajban és Hongkongban is.)

A panoptikum Philippe Curtius svájci orvos találmánya volt az 1770-es években. Az ő tanítványa volt Marie Tussaud, aki 1835-ben megalapította a híres Madame Tussaud panoptikumot.

Magyarországon először a Budai Várnegyedben nyílt panoptikum a nyolcvanas évek végén, ezt azonban 1996-ban be kellett zárni, mert a helyiség páratartalma nem volt megfelelő a figuráknak.

A viaszfigurák elkészítése 
A viaszfigurákat aprólékos munkával készítik el, először alapos méréseket végeznek a portréalanyról, és ezek, valamint fényképek segítségével a szobrász agyagból megformálja a fejet. Erről gipszlenyomatot készítenek, ebben öntik ki természetes és petróleumalapú viasz keverékével a fejet.

Ezután a szobrász elkészíti a végtagokat is, illetve mindazokat a testrészeket, amelyek kilátszanak majd a ruhából. Mikor a fej megszilárdult, apró finomításokat végeznek rajta. Ezt követően egy különleges tű segítségével szálanként viszik fel a fejre a hajat, szempillákat és egyéb szőrzetet. A szemeket orvosi üvegszemekből készítik el, a fogakat porcelánból. Végül áttetsző festékkel színezik a viaszfigura bőrét a portréalanyéhoz hasonló árnyalatúra. Az előállítás költsége eddig a pontig kétmillió és ötmillió forintnak megfelelő összeg között lehet.

Ezt követően kerül sor a figura felöltöztetésére. Rendszerint egy varrónő készíti el a ruhát, de több esetben is előfordul, hogy a megmintázott híresség egy ruháját adományozza erre a célra. Eközben mesteremberek megtervezik és elkészítik a figurához legjobban illő díszletet, olyan részletekre is kiterjedően, mint a megvilágítás.

Az összerakott és felöltöztetett figurán ezután elvégzik a végső simításokat, beállítják a kiállítás helyszínén a kívánt pózba, és elvégzik a végső apró módosításokat.

Magyarországi panoptikumok 

 Budai Vár-barlang panoptikuma
 Történelmi Panoptikum, Keszthely
 A diósgyőri vár panoptikuma
 Az egri vár panoptikuma
 Középkori Börtönmúzeum Panoptikum, Szilvásvárad
 Magyar Történelmi Panoptikum, Tihany
 Magyar Történelmi Panoptikum, Szentendre
 Az Ópusztaszeri Történelmi Emlékpark történelmi panoptikuma
 Magyar királyok viasz mellszobrai találhatóak Esztergomban a Bazilika mellett.
Báthori Várkastély és Panoptikum, Nyírbátor

Híresebb külföldi panoptikumok 

 Madame Tussaud panoptikuma
 Hollywood Wax Museum

Képek

Jegyzetek

További információk 
 Így készülnek a viaszfigurák 
 Madame Tussaud's  
 Történelmi Panoptikum, Keszthely
 Az egri vár panoptikuma
 Magyar Királyok Történelmi Panoptikuma, Tihany

Képzőművészet
A diósgyőri vár panoptikuma

A diósgyőri vár panoptikuma Közép-Európa legtöbb alakos panoptikuma. Miskolcon található, a diósgyőri vár kazamatájában.

A viaszfigurák többsége a torony rondellájában kialakított kiállítóteremben látható, ahol hat életképet alakítottak ki.

 Mindennapi élet a középkori Diósgyőrben: Tíz viaszfigura, akik a középkori emberek mindennapjaiból vett jelenetet mutatnak be.
 Lovagi torna: A jelenetben tíz viaszfigura látható.
 Középkori vásár: Tizennégy viaszfigura elevenít meg egy középkori vásárnapot.
 Magyar György pokoljárása: A középkorban ismert legendának állít emléket. Magyar György Nagy Lajos király egyik lovagja volt, aki a király itáliai hadjárata során több száz ártatlan embert mészárolt le. Vezeklésül az írországi Szent Patrik-barlangba küldték, mely a közhiedelem szerint a pokol bejárata volt. A valóságban kénes gázok törtek fel a barlangban, ezért kevesen jutottak ki élve, de Magyar Györgynek sikerült, bár a gázoktól látomásai támadtak. Miután kijutott a barlangból, szentként tisztelték. A tizennégy viaszfigura közt láthatjuk Magyar Györgyöt, az általa lemészárolt emberek holttestét, a penitenciát kirovó papokat és a lovag látomásainak szörnyalakjait.
 Kassa címerének adományozása: Kassa városa 1369-ben címert kapott Nagy Lajostól. Ez volt az első alkalom a történelemben, hogy városnak címert adományoztak. Tíz viaszfigura örökíti meg az eseményt, köztük a király, a királyné és a kassai követ.
 Nagy Lajos, a lovagkirály: A trónon ülő Nagy Lajost az udvar tagjai veszik körül, összesen hét viaszfigurából áll az élőkép.

A rondellában megtekinthető nagy panoptikum hat élőképén kívül az északkeleti torony egy felsőbb szintjén megtekinthető egy kisebb jelenet is, ez az 1381-ben megkötött turini békekötést ábrázolja. A béketárgyalások Turinban folytak, de ide a király súlyos betegsége miatt nem tudott elutazni, ezért Diósgyőrben írta alá, ahol utolsó éveit töltötte. A béke értelmében az itáliai Velence városa, amely ellen Nagy Lajos és szövetségesei - Genova, Pádua, Ausztria, Aquilea - győztes háborút viseltek, évi 7000 aranyat volt köteles fizetni a magyar kincstárnak, és . Sajnos a béke egy évvel később a király halálával érvényét veszítette. Az eseményt nyolc viaszfigura örökíti meg, közte a trónján ülő Nagy Lajos király, tanácsadói körében és az előtte térdelő velencei követ.

A torony egy alsóbb szintén a diósgyőri pálos kolostorról megemlékező kiállítás tárgyai közé tartozik egy középkori pálos szerzetes életnagyságú viaszfigurája is.

Források
A diósgyőri vár honlapja

Miskolc múzeumai
Diósgyőr
901



Események 
 A kalandozó magyarok Karintiára támadnak, és vereséget szenvednek a Bajor Hercegségtől.

Születések

Halálozások 

10. század
900



Események 
900 a 9. század utolsó éve.

 Árpád és Kurszán 900 nyarán követeket küldött az új frank uralkodóhoz, Gyermek Lajos királyhoz békeajánlattal.
 IV. Benedek pápa megválasztása
 A Szaffárida Amr bin al-Lajsz horászáni emír a Számánidák ellen vonul, de a balhi csatában katasztrofális vereséget szenved, és fogságba esik. A Számánidák Bagdadba küldik, ahol kivégzik; utóda az unokája, I. Táhir lesz, mint a győztes transzoxániai dinasztia hűbérese Szisztánban.

 A magyarok meghódítják a Dunántúlt.

Születések

Halálozások 
 II. Donald skót király
 január – IX. János pápa
 Amr bin al-Lajsz Szaffárida emír (kivégzik Bagdadban)

9. század
899



Események 
 Az első ismert honfoglalás utáni kalandozó hadjáratok kezdete; a magyarok Arnulf keleti frank király szövetségeseként I. Berengár itáliai király ellen vonulnak.
 szeptember 24. – Berengár vereséget szenved a kalandozóktól a brenta menti csatában.

Születések

Halálozások 
 október 26. – Alfréd wessexi király (* 849)
 december 8. – Arnulf keleti frank király (* 850 k.)
 Sztülianosz Zautzész, VI. (Bölcs) León bizánci császár apósa és törvényhozásában kulcsszerepet játszó főminisztere

9. század
898



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – III. (Együgyű) Károly foglalja el Nyugati Frank Királyság trónját.

Határozatlan dátumú események 
 január – IX. János pápa megválasztása. (Egy rivális jelölt, Szergiusz ellenében szentelték fel.)

Születések

Halálozások 
 január 1. – Párizsi Odó nyugati frank király (* 856 k.)
 október 15. – Lambert itáliai király (* 880 k.)

Jegyzetek 

9. század
897



Események 
 augusztus – Románusz pápa megválasztása
 november – Románusz pápa leváltása
 december – II. Theodórosz pápa megválasztása
 Párizsi Odo nyugati frank király békét köt III. (Együgyű) Károllyal és őt nevezi ki örökösének.

Születések

Halálozások 
 augusztus – VII. István pápa
 december – II. Theodórosz pápa

9. század
896



Események 
 január 18. – Egyiptomban a 14 éves Dzsajs ibn Humáravajh lép trónra
 február 22. – Arnulf keleti frank királyt római királlyá koronázza Formózusz pápa
 április 4. – VI. Bonifác pápa megválasztása
 május 22. – VII. István pápa megválasztása
 július 26. – az egyiptomi jogtudósok alkalmatlanná nyilvánítják a részeges Dzsajsot és bebörtönzik. Fivére, Hárún követi a trónon.
 november 27. – Karintiai Arnulfot (Árpád vezér szövetségesét) Rómában német-római császárrá koronázzák. Szövetségüket újabb három évvel meghosszabbítják (899-ig).

Születések 
 Zolta magyar fejedelem

Halálozások

 január 18. – Humáravajh ibn Ahmad ibn Túlún egyiptomi fejedelem (*864)
 április 4. – Formózusz pápa
 április 19. – VI. Bonifác pápa
 november – Dzsajs ibn Humáravajh volt egyiptomi fejedelem (*881 k.)

9. század
895



Események 
 A honfoglalás kezdete, Árpád fejedelemmé választása, Álmos meggyilkolása, a magyarok átkelnek a Vereckei-hágón.

Születések 
Bizonytalan dátum
 I. Erik Haraldsson, Norvégia második királya († 954)
 Gao Zu, avagy Liu Zhi Yuan, a kései Han dinasztia császára öt dinasztia és a tíz királyság korában († 948)
 Liu Min, avagy Shen Wu Di, a északi Han királyság uralkodója öt dinasztia és a tíz királyság korában († 954)
 Al-Muqtadir, abbászida kalifa († 932)
 Sigurd Håkonsson, norvég nemes Lade grófja († 962)

Halálozások 

 Álmos kende.

9. század
894



Események

Születések

Halálozások 
 december 12. – Vid itáliai király (* 850 k.)

9. század
893



Események 

 Január 28. – III. (Együgyű) Károlyt nyugati frank királlyá koronázzák Reimsben Párizsi Odó ellenében.
 magyar hadjárat Bizánc szövetségében a bolgárok ellen.

 Arab támadás a besenyők ellen.

Születések

Halálozások 

9. század
892



Események 
A magyarok Arnulf keleti frank király szövetségében Szvatopluk ellen harcolnak.

Születések

Halálozások 

9. század
891



Események

Határozott dátumú események 
 október 6. – Formózusz pápa megválasztása.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Hatto reichenaui és ellwangeni apát kerül a mainzi érseki székbe.

Születések

Halálozások 
 szeptember 14. – V. (VI.) István pápa

Jegyzetek 

9. század
888



Események 
 Arnulf vásártartási, pénzverési és vámszedési jogot adományozott Bréma városának.

Születések

Halálozások 
 január 13. – III. Károly római császár (* 839)

9. század
887



Események 
II. Lajos unokája, Arnulf a Keleti Frank Királyság uralkodója.

Születések

Halálozások 

9. század
886



Események 
 A vikingek Párizst ostromolják

Születések 
Bizonytalan dátum
 Ibn Muqlah, perzsa kalligráfus († 940)
 886 körül – Ónakatomi no Joritomo, japán vaka költő a középső Heian-korban († 958)

Halálozások 
 augusztus 29. – I. Baszileiosz bizánci császár (* 812)

9. század
885



Események 
 szeptember – V. (VI.) István pápa megválasztása
 Valószínűleg ekkor költöznek be a magyarok Etelközbe. A vérszerződés éve.

Születések

Halálozások 
 április 6. – Szent Metód püspök, bibliafordító
 szeptember – III. Adorján pápa

9. század
884



Események 

 május 10. – Egyiptomban Humáravajh ibn Ahmad ibn Túlún fia lesz az emír.
 május 17. – III. Adorján pápa megválasztása
 II. Károly keleti frank király megszerzi a Nyugati Frank Királyság trónját.

Születések

Halálozások 

 május 10. – Ahmad ibn Túlún egyiptomi fejedelem (* 835)
 május 15. – II. Márton pápa
 december 6. – Karlmann nyugati frank király (* 866/868)

9. század
882



Események

Határozott dátumú események 
 december 16. – II. Márton pápa megválasztása

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Oleg novgorodi fejedelem elfoglalja Kijevet, melyet fővárosává tesz. (Oleg uralkodásával jön létre a Kijevi Rusznak nevezett államalakulat.)

Születések 
 február 5. – Muhammad ibn Tugdzs al-Ihsíd egyiptomi fejedelem († 946)
 Hugó itáliai király († 948)
 Szaadja gaon rabbi, zsidó filozófus, exilarkha († 942)

Halálozások 
 január 20. – III. Lajos keleti frank király
 augusztus 5. – III. Lajos nyugati frank király
 december 16. – VIII. János pápa
 december 21. – Hinkmar reimsi érsek
 IV. Erik svéd király (* 849)

Jegyzetek 

9. század
881



Események 
 VIII. János pápa császárrá koronázza III. (Kövér) Károly frank királyt.

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

9. század
879



Események 
 A kalifa hivatalosan is elismeri Amr ibn al-Lajsz Szaffárida hadvezért horászáni emírnek.
 VIII. János pápa elismeri Phótiosz konstantinápolyi pátriárkát, ezzel elsimította a keletiekkel folytatott hitvitát.

Születések 
 szeptember 17. – III. (Együgyű) Károly nyugati frank király († 929)

Halálozások 
 III. Anasztáz ellenpápa
 II. Lajos nyugati frank király (* 846)
 Kónsztantinosz, I. Baszileiosz bizánci császár elsőszülött fia, trónörököse, 869-től társcsászára, VI. (Bölcs) León és III. Alexandrosz bizánci császárok, illetve Sztephanosz konstantinápolyi pátriárka féltestvére
 I. Balduin flamand gróf

Jegyzetek 

9. század
878



Események 
 Ahmad ibn Túlún egyiptomi emír meghódítja Szíria nagy részét.

Születések

Halálozások 
 Áed skót király (valószínűleg megölték)

9. század
877



Események

Határozott dátumú események 
 december 8. – Hinkmar reimsi érsek megkoronázza II. (Hebegő) Lajost.

Határozatlan dátumú események 
 III. Dzsajavarmant I. Indravarman követi az Angkor császárság trónján.
 A dánok elfoglalják Exetert.
 Egy viharban 120 dán hajó süllyed el az angliai Swanage partjainál.
 I. Konstantin halálával öccse, Áed mac Cináeda foglalja el a pikt trónt.
 VIII. János pápa II. (Kopasz) Károly segítségét kéri a szaracénok elleni harcban.
 Capet Odót, Párizs grófját francia előkelők királlyá választják.

Születések 
 január 31. – Wang Geon, a koreai Goryeo uralkodói dinasztia alapítója († 943)
Bizonytalan dátum
 Ahmad Fadlān ibn al-Abbās ibn Rāšid ibn Hammād, arab utazó, akit úti beszámolói tettek ismertté († 960)
877 körül
 Isze úrhölgy, japán udvarhölgy és vaka-költő a Heian-korban († 938)
 I. Igor, kijevi fejedelem († 945)

Halálozások 
 I. Konstantin skót király
 október 6. – II. Károly nyugati frank király (* 823. június 13.)

9. század
876



Események

Határozott dátumú események 
 április 6. – Az iraki Dajr al-Akúlnál sikerül megállítani a Szaffáridák előretörését. A csatában maga Jakúb bin al-Lajsz asz-Szaffár is megsérül, seregét szétszórják.
 június 28. – Német Lajos halála után fiai felosztják a Keleti Frank Királyságot. (Karlmann király kapta Bajorországot és a délkeleti grófságokat, III. Lajos a Majna-vidéket, Türingiát és Szászországot, illetve Kövér Károly Alemanniát.)

Határozatlan dátumú események 
 VIII. János pápa leteszi és kiközösíti Formózusz portói bíboros-püspököt.

Születések

Halálozások 
 augusztus 18. – II. Lajos keleti frank király (* 804)

Jegyzetek 

9. század
875



Események 
 az év folyamán – Az addig Fergána és Szamarkand területét uraló emírt, I. Naszrot a kalifa egész Transzoxánia élére nevezi ki.
 év végén – VIII. János pápa kinevezi és császárrá koronázza Kopasz Károlyt.

Születések

Halálozások 
 augusztus 12. – II. Lajos római császár (* 822)

Jegyzetek 

9. század
874



Események 
Forchheim-i béke (néhány helyen Forcheim – elírás): A frankok békét kötnek Morvaországgal.

Születések

Halálozások 

9. század
873



Események 
 Jakúb bin al-Lajsz asz-Szaffár elfoglalja Nisápurt, a Táhiridák központját, és fogságba ejti az utolsó emírt, Muhammad bin Táhirt.
 A kölni dóm, hivatalosan: Szent Péter- és Szűz Mária-dóm a Kölni főegyházmegye főszékesegyháza felszentelése.

Születések

Halálozások 

Csonttalan Ivar halála Dublinban.

9. század
872



Események 
 december 14. – Jánost, a római egyház diakónusát – II. Adorján pápa utódaként – pápává választják.

Születések 
 november 23. – III. Alexandrosz bizánci császár († 913)

Halálozások 
 december 14. – II. Adorján pápa (* 792)

Jegyzetek 

9. század
871



Események

Születések 
 az év folyamán – I. Eduárd wessexi király († 924)
 az év folyamán – I. Rómanosz bizánci császár († 948)

Halálozások 
 április 23. – I. Æthelred wessexi király (* 837)

9. század
870



Események 
 Az Aglabidák vezette arabok elfoglalják Melita szigeteit a Bizánci Birodalomtól

Születések

Halálozások 
 Al-Kindi arab filozófus

9. század
OPML

Az OPML (Outline Processor Markup Language, kivonat feldolgozó leíró nyelv) kivonatok létrehozására szolgáló XML formátum. Eredetileg a Radio UserLand fejlesztette ki egy kivonatkészítő alkalmazás natív formátumaként, de ma már más célokra is alkalmazzák. Az egyik legelterjedtebb alkalmazási területe az RSS feed listák RSS olvasók közötti cseréje.

Az OPML specifikáció a kivonatot elemek hierarchikus, sorrendi listájaként definiálja. A specifikáció elég nyitott, így sok adatlista-típus esetén alkalmazható.

XML formátum 
Az OPML dokumentum XML elemei:

 <opml version="1.0">
 Ez a gyökér elem. Rendelkeznie kell egy verzió attribútummal, valamint tartalmaznia kell egy head és egy body elemet is.

 <head>
 Metaadatot tartalmaz. A következő opcionális elemeket tartalmazhatja:
title (cím), dateCreated (létrehozás dátuma), dateModified (módosítás dátuma), ownerName (tulajdonos neve), ownerEmail (tulajdonos e-mail-címe), expansionState (kibontás állapot), vertScrollState (függőleges helyzet állapot), windowTop (ablak teteje), windowLeft (ablak bal széle), windowBottom (ablak alja), windowRight (ablak jobb széle).
 Minden elem egyszerű szövegből áll. A dateCreated és a dateModified elemek megfelelnek az RFC 822 dátum-idő formátum specifikációnak. Az expansionState azon sorok sorszámának vesszővel elválasztott listája, melyeket a megjelenítés során ki kellene bontani. A windowXXX a megjelenítő ablak helyzetét és méretét állítja be. Egy OPML feldolgozó figyelmen kívül hagyhatja az összes head alelemet.

 <body>
 A kivonatot tartalmazza. Egy vagy több outline elemet kell tartalmaznia.

 <outline>
 A kivonat egy sorát reprezentálja. Korlátlan számú egyéb elemet is tartalmazhat. Tipikus elemek a text és a type. Korlátlan számú outline alelemet is tartalmazhat.

OPML példák 
Komédium Színház

Hirlapom.hu RSS listája

Alternatív specifikációk 
Az OPML egy széles körben elterjedt szabvány, mivel szorosan kötődik az RSS-hez. Sok PIM program is használja.

Alternatív specifikációkat is ajánlottak. Egy ilyen specifikáció az OML. Bár nagyon hasonló az OPML-hez, az OML kikényszeríti az adatreprezentáció és a tartalom szétválasztását, valamint a szöveges tartalmat XML elemként kezeli. Az OPML ezzel szemben a szöveges tartalmat attribútumként kezeli, ami korlátozza a kiterjeszthetőségét és eleve kizárja a beágyazott XML elemeket a szöveges tartalomban. Ez viszont egyszerűbbé teszi az OPML kódolását egy egyszerű szövegszerkesztőben.

Jegyzetek 

XML-szabványok
869



Események

Születések

Halálozások 
 február 14. – Szent Cirill (* 827)

9. század
868



Események 
 Kínában megjelenik az első nyomtatott könyv.
 Vímara Peres kiszorítja a mai Portugália északi részéből a mórokat és megalapítja az Első Portugál Grófságot, Portugália ősét
 Ahmad bin Túlún elszakítja Egyiptomot az Abbászida Kalifátustól.

Születések

Halálozások 

9. század
867



Események 
 december 14. – II. Adorján pápa megválasztása
 Jakúb bin al-Lajsz asz-Szaffár Szisztánból kiindulva fellázad, és elfoglalja Herátot a Számánida Ibráhím bin Iljásztól

Születések

Halálozások 
 szeptember 24. – III. Mikhaél bizánci császár (* 840)
 november 13. – I. Miklós pápa (* 820 körül)

9. század
866



Események

Születések 

 szeptember 19. – VI. León bizánci császár († 912)

Halálozások 

9. század
865



Események 
 Apjuk halála után Szamarkandban és Fergána területén a Számánida I. Naszr, Taskent környékén (Sás) pedig öccse, Jakúb örökli az emírséget (másik lehetséges dátum: 864)

Születések

Halálozások 
 ősszel – Æthelberht wessexi király (* 836)
 az év folyamán – Ahmad bin Aszad bin Számán fergánai, szamarkandi és sási emír (másik lehetséges dátum: 864)

9. század
864



Események 
 Borisz bolgár kán megkeresztelkedik.
 A zajdita síiták függetlenítik Tabarisztánt a hurászáni Táhiridáktól
 Apjuk halála után Szamarkandban és Fergana területén a Számánida I. Naszr, Taskent környékén (Sás) pedig öccse, Jakúb örökli az emírséget (másik lehetséges dátum: 865)

Születések 
Humáravajh ibn Ahmad ibn Túlún későbbi egyiptomi fejedelem (†896)

Halálozások 
 Ahmad ibn Aszad ibn Számán ferganai, szamarkandi és sási emír (másik lehetséges dátum: 865)
 szeptember 13. – Pietro Tradonico velencei dózse

9. század
863



Események 
 Cirill és Metód megkezdik a térítést a szlávok között. Cirill létrehozza a szlávok ábécéjét és lefordítja számukra a Bibliát és a liturgiát.

Születések

Halálozások 

9. század
862



Események 
 II. Táhirt fia, Muhammad követi Hurászán élén

 Először jutnak el magyarok Pannónia területére.

Születések

Halálozások 
 április 13. – I. Donald skót király
 II. Táhir hurászáni emír

9. század
860



Események 
 az év folyamán – Konstantin szerzetes magyarokkal találkozik a Krím-félszigeten

Születések

Halálozások 
 december 20. – Æthelbald wessexi király (* 834)

9. század
858



Események 
 április 24. – I. Miklós pápa megválasztása

Születések

Halálozások 
 január 13. – Æthelwulf wessexi király (* 806 k.)
 április 7. – III. Benedek pápa
 április 13. – I. Kenneth skót király

9. század
856



Események 
 Ibráhím bin Iljász örökli apjától Herát emírségét

Születések

Halálozások 

 február 4. – Hrabanus Maurus bencés apát, tudós, mainzi érsek (* 780 k.)
 Iljász bin Aszad, Herát Számánida emírje

9. század
855



Események 
 A legenda szerint megválasztották VII.János pápát, aki nő volt
 III. Anasztáz ellenpápa megválasztása és lemondatása
 október 6. – III. Benedek pápa felszentelése
 Ahmad bin Aszad bin Számán ferganai emír Jahjá nevű bátyja halával örökli egész Szamarkandot és Sást (Taskent vidékét)

Születések

Halálozások 
 július 17. – IV. Leó pápa
 szeptember 29. – I. Lothár római császár (* 795)
 Sás emírje, a Számánida Jahjá bin Aszad bin Számán

9. század
851



Események 
A vikingek kifosztják Londont.

Születések

Halálozások

9. század
850



Események

Születések
 Szent Attila spanyol püspök

Halálozások 
 Ninmjó japán császár

9. század
849



Események

Születések 
 az év folyamán – Alfréd wessexi király († 899)

Halálozások 

9. század
847



Események 
 április 10. – IV. Leó pápa beiktatása

Születések

Halálozások 
 január 27. – II. Szergiusz pápa

9. század
846



Események

Születések 
 november 1. – II. (Hebegő) Lajos nyugati frank király († 879)

Halálozások 

9. század
845



Események 
 A normannok lerombolják Hamburgot.
 Abdalláh bin Táhir horászáni emír halálát követően fia, II. Táhir lép trónra

Születések

Halálozások 
 Tell Mahre-i Dionüsziosz, a szír jakobita egyház pátriárkája
 Abdalláh bin Táhir horászáni emír

9. század
844



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – János római archidiakónust pápává választják a nemesség jelöltjével, II. Szergiusszal szemben.

Határozatlan dátumú események 
 január 25. után – II. Szergiuszt pápává szentelik a Szent Péter-bazilikában, császári jóváhagyás nélkül.
 június – I. Lothár császár jóváhagyja Szergiusz megválasztását. (János további sorsa ismeretlen.)

Születések

Halálozások 
 január 11. – I. Mikhaél bizánci császár (* 782)
 január 25. – IV. Gergely pápa

Jegyzetek 

9. század
843



Események 
 I. Kenneth lesz az egyesült Skócia első királya.
 I. (Jámbor) Lajos frank császár halála után (840) fiai a verduni szerződésben felosztják maguk között a Frank Birodalmat. II. (Kopasz) Károly kapja Franciaországot, Német Lajos Németországot (Pannóniával), I. Lothár pedig Elzászt, Lotaringiát, Németalföldet és Észak-Itáliát.
 Véget ér a képrombolás vitája Bizáncban.

Születések

Halálozások 

9. század
842



Események 

 Meghal Szamarkand emírje, a Számánida Núh. Tartományát fivérei, a ferganai Ahmad és a sási (Taskent vidéke) Jahjá osztja fel egymás között. (másik lehetséges dátum: 841)

Születések

Halálozások 
 január 20. – Theophilosz bizánci császár (* 813)
 Szamarkand emírje, a Számánida Núh bin Aszad bin Számán (másik lehetséges dátum: 841)

9. század
George Christopher Williams

George Christopher Williams (1926. május 22. – 2010. szeptember 8.) amerikai evolúcióbiológus.

A New York Állami Stony Brook University egyetemének emeritus professzora. PhD fokozatot 1955-ben szerzett biológiából a University of California at Los Angeles egyetemen.

A Williams forradalomról híres. Az 1966-ban írt Adaptáció és természetes szelekció című könyvében kifejti, hogy a biológiában a központi alapegység a gén. Richard Dawkins Az önző gén című híres könyvében ugyanezen az alapon érvel, csak még határozottabban 1976-ban.

1999-ben a biológiatudományok Crafoord-díját kapta megosztva Ernst Mayr-rel és John Maynard Smith-szel.

Művei (angolul) 
 Williams, G.C. 1992. Natural Selection: Domains, Levels, and Challenges. Oxford University Press
 Williams, G.C. 1988. Huxley's Evolution and Ethics in sociobiological perspective. Zygon 23: 383-438. 
 Williams, G.C. 1985. A defense of reductionism in evolutionary biology. Oxford Surv. Evol. Biol. 2: 127. 
 Taylor, P.O. and G.C. Williams. 1984. Demographic parameters at evolutionary equilibrium. Canad. J. Zool. 62: 2264-2271. 
 Williams, G.C. 1975. Sex and Evolution. Princeton University Press
 Williams, G.C. 1966. Adaptation and Natural Selection. Princeton University Press

Magyarul 
A pónihal lámpása. Terv és cél a természetben; ford. Béresi Csilla; Kulturtrade, Bp., 1997 (Világ-egyetem)

Jegyzetek

További információk 
Hivatalos oldal
 Carl Zimmer cikke a Tudományról
 Frans Roes riportja George C. Williams-szel 

 

1926-ban született személyek
2010-ben elhunyt személyek
Crafoord-díjasok
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Amerikai genetikusok
841



Események 
 június 25. – A Franche-Comté-beli Fontenoy (Fontenay, Fontanet) mellett II. (Német) Lajos és II. (Kopasz) Károly, mindketten I. (Jámbor) Lajos császár fiai a fontenoy-i csatában legyőzik testvérbátyjukat, I. Lothár császárt.
 A kínai határvidékre menekült ujgurok vezetőjüket, Vukiát kagánná választották meg.
 Meghal Szamarkand emírje, a számánida Núh. Tartományát fivérei, a ferganai Ahmad és a sási (Taskent vidéke) Jahjá osztja fel egymás között. (másik lehetséges dátum: 842)

Születések

Halálozások 
 Szamarkand emírje, a Számánida Núh bin Aszad bin Számán (másik lehetséges dátum: 842)

9. század
840



Események

Születések 
 január 19. – III. Mikhaél bizánci császár († 867)

Halálozások 
 március 14. – Einhard frank történetíró (* 775 körül)
 június 20. – I. Lajos frank császár (* 778)

9. század
839



Események

Születések

Halálozások 
 február 4. – Egbert wessexi király (* 769/771)

9. század
837



Események

Születések 
 az év folyamán – I. Æthelred wessexi király († 871)

Halálozások 

9. század
836



Események 
 június 1. – Viking portyázók sarcolják Londont.

 magyar kalandozó hadjárat bizánci területre. (838-ig)

Születések 
 az év folyamán – Æthelberht wessexi király († 865)

Halálozások 

9. század
835



Események

Születések 

szeptember – Ahmad ibn Túlún későbbi egyiptomi emír (†884)

Halálozások 

9. század
834



Események

Születések 
 az év folyamán – Æthelbald wessexi király († 860)

Halálozások 

9. század
833



Események

Születések

Halálozások 
 Al-Mamún abbászida kalifa

9. század
830



Események 
 I. Mojmír morva fejedelem megalapítja a Nagymoráviát.

 A magyarok első írásos megemlítése, a kazárokkal vívott háborúik kapcsán.

Születések

Halálozások 

9. század
829



Események 
 november 18. – Az egyházmegyék határait Német Lajos az új Pannonia keretei közt szabályozta.

Születések

Halálozások 
 október 2. – II. Mikhaél bizánci császár (* 770 körül)

9. század
828



Események 
 Két velencei kereskedő Alexandriából elrabolja Márk evangélista földi maradványát – az ereklyék birtokában Róma után Velence lesz a második legfontosabb szent város Itáliában.
 Elkezdődik a velencei Szent Márk-székesegyház építése
 Egbert wessexi király Anglia első királya lesz
 Megépül Kelet-Közép-Európa első temploma Nyitrán
 Kopt lázadás Egyiptomban
 március – IV. Gergely pápa felszentelése
 Talhá bin Táhir horászáni emír halálát követően öccsét, Abdalláhot nevezik ki emírré

Születések 
 szeptember 8. – Ali al-Hádi, tizedik síita imám († 868)
 Al-Dínavárí, nyelvész, történész, és teológus († 889)

Halálozások 
 Talhá bin Táhir hurászáni emír

9. század
827



Események 
 augusztus 27. – Bálint pápa megválasztása
 Szicília arab megszállása

Születések 
 Szent Cirill († 869)

Halálozások 
 augusztus 27. – II. Jenő pápa
 szeptember – Bálint pápa

9. század
826



Események 
 a dán király felvette a kereszténységet

Születések 
 Szent Metód, misszionárius és bibliafordító († 885)

Halálozások 
 november 11. – Sztudita Szent Theodórosz, pap és teológus (* 759)

9. század
824



Események 
 május 8. – II. Jenő pápa megválasztása

Születések

Halálozások 
 február 11. – I. Paszkál pápa

9. század
823



Események

Születések 
 június 13. –  II. Károly nyugati frank király († 877)

Halálozások 

9. század
822



Események 
 Táhir bin Huszajn hurászáni emír függetlenedni próbál, de idő előtti halálának köszönhetően nem jár sikerrel. Al-Mamún kalifa így fiát, Talhát is megerősíti az emíri rangban.

Születések

Halálozások 
 Táhir bin Huszajn hurászáni emír

9. század
821



Események 
 al-Mamún kalifa Táhir bin Huszajnt nevezi ki Hurászán örökös kormányzójává. Létrejön 873-ig uralkodó Táhirida-dinasztia

Születések

Halálozások 

9. század
820



Események

Születések

Halálozások 
 december 25. – V. León bizánci császár (* 775 körül)

9. század
819



Események 
 Négy Számánida fivér emírséghez jut Közép-Ázsiában al-Mamún kalifa jóvoltából.
 Szamarkand élére Núh
 Fergana élére Ahmad
 Sás (Taskent vidéke) élére Jahjá
 Herát élére pedig Iljász kerül
 Andorra az urgeli grófok tulajdonába került.
 Welf Judith házasságra lép I. (Jámbor) Lajos német-római császárral.

Születések 
 az év folyamán (hagyomány szerint) – Álmos magyar fejedelem († 895 körül)

Halálozások 

9. század
818



Események 
 I. Lothár Itália királya lesz.
 I. (Jámbor) Lajos frank király menedékjogot ad a Sankt Gallen-i kolostornak és birodalmi kolostori rangra emeli.

Születések

Halálozások 

9. század
817



Események 
 január 25. – I. Paszkál pápa megválasztása

Születések

Halálozások 
 január 24. – IV. (V.) István pápa

9. század
816



Események 
 június 12. – IV. (V.) István pápa megválasztása

Születések

Halálozások 
 június 12. – III. Leó pápa

9. század
814



Események

Születések

Halálozások 
 január 28. – Nagy Károly frank császár

9. század
813



Események 
 június 22. – Krum bolgár kán a hadrianopoliszi csatában legyőzi I. Mikhaél bizánci császárt

Születések  
 az év folyamán – Theophilosz bizánci császár († 842)

Halálozások 

9. század
812



Események 
 Bizánc és a Frank Birodalom Aachenben békeszerződést kötnek.

Születések 
 I. Baszileiosz bizánci császár († 886)

Halálozások 
 január 11. – Sztaurakiosz bizánci császár (* 790 körül ?)

9. század
811



Események 
 A Bajor Hercegségen belül megalapítják a német birodalom keleti őrgrófságát, Ostmarkot.
 A Nagy Károly uralma alatti avarok védelmére Nagy Károly elküldte a frank birodalmi sereget a szláv szomszédok ellen.

Születések

Halálozások 
 július 26. – I. Niképhorosz bizánci császár (* 765 körül)

Jegyzetek 

9. század
810



Események 
 Krum bolgár kán vezetésével a bolgárok legyőzik az avarokat

Születések 
 al-Buhárí perzsa tudós
 Ninmjó japán császár († 850)

Halálozások 
 július 8. – Pipin itáliai király (* 777)

9. század
809



Események 
 Hárún ar-Rasíd felállítja a birodalmában a postaszolgálatot.

Születések

Halálozások 
 március 24. – Hárún ar-Rasíd kalifa

9. század
805



Események 
 I. Niképhorosz bizánci császár vereséget szenved a szaracénoktól a kraszoszi csatában.
 De Zong, Shun Zong, majd Xian Zong követik egymást Kínában a császári trónon.
 Nagy Károly, Canburg mellett legyőzi a szláv hadakat.
 Krum bolgár kán, elfoglalja az Avar Kaganátus keleti részét.

Születések 
március 10. – VI. Bonifác pápa († 896)

Bizonytalan dátum
 Al-Fergání, perzsa csillagász († 880)
805 körül
 Andreas Agnellus, a ravennai püspökség történetírója († 846)
 Welf Judith, I. Jámbor Lajos „német-római császár”, aquitániai, itáliai és frank király második felesége († 843)
 II. (Német) Lajos, keleti frank király, I. (Jámbor) Lajos császár és első feleségének, Hesbaye-i Ermengardenak, harmadik fia († 876)
 Lupus Servatus, Ferrières bencés apátja, teológus, II. (Kopasz) Károly udvarának tagja († 862)

Halálozások 
 február 25. – De Zong, a kínai Tang-dinasztia császára (* 742)
 május 12. – Æthelhard, Winchester püspöke Canterbury érseke (* ?)
Bizonytalan dátum
 Muhammad al-Sajbání, arab jogtudós, az iszlám nemzetközi jog atyja (* 74/50)
805 körül
 Urbicius francia remete, katolikus szent (* ?)

9. század
804



Események 
Krum bolgár hadai az avar birodalom keleti felében utoljára összeszedett sereget nagy harcban legyőzték és lemészárolták. A kagán és megmaradt előkelői frank területre menekültek.

Születések 
 II. Lajos keleti frank király († 876)

Halálozások 
 Alcuin angol szerzetes, teológus, tudós

9. század
803



Események 
 Véget ér a frank-avar háború.
 Az anatóliai hadseregek főparancsnoka, Bardanész fellázad I. Niképhorosz bizánci császár ellen, de leverik.

Születések

Halálozások 
 augusztus 9. – Eiréné bizánci császárnő (* 752)

9. század
802



Események

Határozott dátumú események 
 július 20. – Nagy Károly frank király 797-ben Hárún ar-Rasíd abbaszida kalifához menesztett követségének visszatérése. (A Karolingok és az Abbaszidák közötti követjárások sorában ebben az egy esetben maradt fenn utalás egy közvetítő, a zsidó származású Izsák személyére, aki a kalifa ritka és drága ajándékával, egy Abul Abbasz néven említett indiai fehér elefánttal tért vissza Aachenbe, az időközben császárrá koronázott Nagy Károlyhoz.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – I. Niképhorosz uralkodásának kezdete.

Születések

Halálozások 
 az év folyamán – Beorhtric wessexi király
 feltehetően az év folyamán – VI. Kónsztantinosz bizánci császár (* 771)

Jegyzetek

9. század
801



Események 
 Jámbor Lajos (Nagy Károly frank császár fia) elfoglalja Barcelonát.

Születések

Halálozások 

9. század
800



Események 
800 a 8. század utolsó éve.

december 25. – Nagy Károly frank uralkodó császárrá koronázása

Születések

Halálozások 

8. század
799



Események 
 szeptember 1. – Tersactiumban (ma Fiume) halálra kövezik az avar háború győztesét, Eric herceget.

Születések

Halálozások 

8. század
Tokody Ilona

Tokody Ilona (Szeged, 1953. április 27. –) Kossuth- és Liszt Ferenc-díjas magyar operaénekes (szoprán), érdemes és kiváló művész, a Halhatatlanok Társulatának örökös tagja.

Életpályája
Szülei: Tokody András és Nagy Ilona. 1971-ben lett a Zeneakadémia növendéke. 1972-ben megnyerte a Kodály-énekversenyt, a következő években a genfi, az oostendei, a pozsonyi énekversenyek, majd a budapesti Erkel-énekverseny győztese lett. 1976-tól az Operaház magánénekese és a bécsi Staatsoper állandó vendégművésze. 1977-ben mutatkozott be, az Operaházban Durkó Zsolt Mózes című művének ősbemutatóján az Anya szerepét alakította. Európa és Amerika számos nagyvárosában és operaházában vendégszerepelt. 

A New York-i Metropolitan-ben 1988-ban mutatkozott be. Leoncavallo Bajazzók című operájában Nedda szerepét énekelte, ezután ugyanitt Bizet Carmenjének Micaeláját. 1989-ben a világon elsőként énekelte lemezre Mascagni Iris című operájának címszerepét, Plácido Domingo partnereként, Giuseppe Patanè vezényletével. 1992-ben egyik legemlékezetesebb fellépése volt a José Carrerasszal tartott közös áriaest a budapesti Népstadionban. A katalán művészhez szoros barátság köti, először a bécsi Staatsoperben léptek fel együtt, Halévy a Zsidónő című operájának koncertszerű előadásán, majd ugyanitt a Bohéméletben is. 

1994-ben a világhírű spanyol bariton, Juan Pons társaságában a Zeneakadémián adott nagy sikerű koncertet, majd a két művész világ körüli koncertkörútra indult Verdid-uett estjükkel. 1996-tól a Magyar Állami Operaház örökös tagja. Énekesi példaképének Renata Scottót tartja.

Színházi szerepei

Tokodi Ilonaként 
A Színházi Adattárban regisztrált bemutatóinak száma: 1.
 Wolfgang Amadeus Mozart: A varázsfuvola....Első gyermek

Tokody Ilonaként 
A Színházi Adattárban regisztrált bemutatóinak száma: 40.

Könyvei 
A művész Isten szolgája. Tokody Ilonával beszélget Marton Árpád; Kairosz, Bp., 2008 (Miért hiszek?)
Lélekhangon Tokody Ilonával; riporter Réfi Zsuzsanna; Magyar Állami Operaház, Bp., 2017 (Az Operaház örökös tagjai)

Díjai 
 Oláh Gusztáv-emlékplakett (1979)
 Liszt Ferenc-díj (1980)
 Érdemes művész (1983)
 Kossuth-díj (1985)
 Erzsébet-díj (1987)
 Kiváló művész (1990)
 A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (1994)
 Örökös tag a Halhatatlanok Társulatában (1996)
 A Operaház örökös tagja (1996)
 Melis György-emlékplakett (1997)
 Székely Mihály-emlékplakett (2008)
 Bartók–Pásztory-díj (2010)
 Prima díj (2010)
 Hazám-díj (2012)
 A Magyar Állami Operaház Mesterművésze (2013)
 Gundel művészeti díj (2014)

Jegyzetek

Források

További információk
 Café Momus

 
 BMC
Tokody Ilona adatlapja a Magyar Állami Operaház honlapján

Tokody Ilona hivatalos oldala

1953-ban született személyek
Magyar operaénekesek
Magyar nők
Szopránok
A Magyar Állami Operaház örökös tagjai
Kossuth-díjasok
A Halhatatlanok Társulatának örökös tagjai
Szegediek
Liszt Ferenc-díjasok
Hazám-díjasok
Bartók–Pásztory-díjasok
Prima díjasok
Erzsébet-díjasok
A Magyar Népköztársaság Kiváló Művésze díjasok
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
Melis György-díjasok
Gundel művészeti díjasok
Élő személyek
A Magyar Állami Operaház Mesterművésze cím tulajdonosai