18. század

Évtizedek: 1700-as évek 1710-es évek 1720-as évek 1730-as évek 1740-es évek 1750-es évek 1760-as évek 1770-es évek 1780-as évek 1790-es évek

A 18. század az 1701–1800 közötti éveket foglalja magába.

Események

Magyarság 

 1703–11: A Rákóczi-szabadságharc
 1705: Szécsényi országgyűlés – a kuruc rendek első magyarországi gyűlése
 1707: Ónodi országgyűlés
 1708: Trencséni csata – szabadságharc egyik legjelentősebb, a kurucok katasztrofális vereségével végződő csatája
 1708: Sárospataki országgyűlés – a szabadságharc utolsó országgyűlése
 1710: Romhányi csata – a szabadságharc egyik utolsó fő csatája
 1711: A szatmári béke megkötésével az abszolutizmus megszilárdul Magyarországon és Erdélyben.
 1711: III. Károly uralkodásának kezdete (vége 1740)
 1717: Az utolsó tatárjárás Magyarországon – Erdélybe és Máramarosba betört krími és dobrudzsai tatárok dúlása 
 1718: A Habsburg–török és velencei-török háborút lezáró pozsareváci béke aláírásának következtében a történelmi Magyar Királyság területén megszűnt a török uralom
 1723: Pragmatica sanctio – elfogadják a nőági örökösödést a trónon
 1723: A Magyar Királyi Helytartótanács felállítása
 1731: Carolina resolutio – határozat a protestáns egyházi viszonyok és vallásgyakorlás szabályozására
 1735: II. Rákóczi Ferenc halála Rodostóban 
 1735: Szegedinác Péró vezette felkelés
 1740: Mária Terézia uralkodásának kezdete (vége: 1780)
 1741: A rendek felajánlják „életüket és vérüket” (Vitam et sanguinem) Mária Teréziáért
 1751: A bánsági határőrvidék megszervezése
 1754: Mária Terézia bevezeti a birodalomban a kettős vámrendszert
 1764: A mádéfalvi veszedelem – a székely felkelés leverése
 Nagyarányú székely kivándorlás Moldvába
 1764–65: Pozsonyi országgyűlés
 1765: Mária Terézia felfüggeszti a rendi országgyűlés működését. Erdélyt nagyfejedelemség rangjára emeli.
 1767: Úrbéri rendelet, melynek célja a jobbágyok jobb állami adóképességének biztosítása
 1769: Kempelen Farkas: a Török nevű legendás sakkozógépe
 1777: Ratio Educationis – tanügyi rendelet, amely szabályozza a magyar közoktatást
 1777: A Nagyszombati Egyetem Budára költözik, majd 1783-ban Pestre
 1780: Pozsonyban megjelenik az első magyar nyelvű hírlap, a Magyar Hírmondó.
 1780–1790: II. József császár uralkodása ("a kalapos király")
 Kísérlete a felvilágosult abszolutizmus központosított intézményrendszerének bevezetésére a Habsburg Birodalomban. A próbálkozás a konzervatív magyar rendek ellenállásán megbukik.
 1781: Türelmi rendelet – szabad vallásgyakorlást és hivatalviselést biztosít egyes felekezeteknek
 1783: Rendelet a zsidók szabad költözködési jogáról
 1785: Jobbágyrendelet – lehetővé teszi a jobbágyok szabad költözését
 1784: Erdélyi parasztfelkelés
 1784–1787: Az első teljes körű népszámlálás Magyarországon
 1788: A Habsburg-birodalom belép az oroszok mellett a törökellenes háborúba. 
 1790: Megalakul az első magyar színtársulat Budán
 1790: II. József a halála előtt – három kivételével – visszavonja rendeleteit 
 1790–1792: II. Lipót uralkodása
 1792: Ferenc király uralkodásának kezdete (vége 1835)
 1794: Martinovics Ignác vezetésével a jakobinus mozgalom 
 1795: A budai Vérmezőn kivégzik Martinovics Ignácot és a magyar jakobinus mozgalom vezetőit

Európa 

 1701: III. Frigyes brandenburgi választófejedelem porosz királlyá koronáztatja magát (→ I. Frigyes). Nagyszabású építkezései megrendítik az államháztartást. 
 1702–1704: A camisard-ok  (hugenotta parasztok) felkelése Franciaországban. Leveréséhez jelentős haderőt kell bevetni.
 1701–14: A spanyol örökösödési háború
 A spanyol Habsburg-uralom vége (utrechti béke, 1713. és rastatti béke, 1714)
 1700–21: Nagy északi háború. Svédország kihull az európai nagyhatalmak sorából és új vezető hatalomként Oroszország kezd megjelenni.
 1703: Szentpétervár alapítása
 1709: Poltavai csata: döntő fordulat az északi háborúban
 1721: Aláírják a nystadi békét, amelynek értelmében Svédország jelentős területi engedményeket tesz Oroszországnak. Az Orosz Birodalom alapítása.
 1707: Életbe lép az Acts of Union, Anglia és Skócia egyesülése. Megszületik Az Egyesült Királyság (Nagy-Britannia). 
 1711: Moldva és Havasalföld, amelyek az orosz–török háborúban a cár támogatását kérték, megtorlásul elveszítik függetlenségüket
 1713–1740: I. Frigyes Vilmos porosz király. Fő programja a hadsereg fejlesztése; létrehozza Európa legjobban felszerelt és kiképzett hadseregét.
 1714: Nagy-Britanniában Anna királynő halála után I. György hannoveri választófejedelem lép trónra. Hannover 1837-ig perszonálunióban marad Angliával, ami befolyásolja az uralkodóház kontinentális politikáját. 
 1715: Franciaország: XIV. Lajos király halála. Háborúkban kimerült országot, óriási államadósságot hagy örökségül dédunokájára, XV. Lajosra. (XV. Lajos uralkodásának vége: 1774)
 1718–1720: A négyes szövetség háborúja Spanyolország ellen.
 1733–1738: Lengyel örökösödési háború, amely Lengyelországon kívül Észak-Itáliára és a Rajna-vidékre is kiterjed
 1735–1739: Orosz–osztrák–török háború 
 1740–1748: Osztrák örökösödési háború
 1740–1786: II.(Nagy) Frigyes porosz király. Az apja által teremtett hadsereg birtokában hódító politikát folytat. Meghódítja Sziléziát (1742), a hétéves háborúban sikeresen száll szembe a nagyhatalmak koalíciójával, végül kieszközöli Lengyelország első felosztását (1772), ami által sikerül területileg egyesítenie állama két fő részét, Brandenburgot és Poroszországot.
 1755: Lisszaboni földrengés
 1756: A francia flotta elfoglalja Menorca szigetét az angoloktól. Kirobban az angol-francia háború, amely a hétéves háborúval párhuzamosan folyik, és amelyben Franciaország elveszti csaknem valamennyi tengerentúli birtokát. 
 1756–1763: A hétéves háború, a század legnagyobb katonai konfliktusa
 1763: A hubertusburgi béke lezárja a háborút
 1763: Párizsi béke, amely biztosítja Nagy-Britannia számára Észak-Amerika és India gyarmatosításában a vezető szerepet
 1762: II. (Nagy) Katalin lép az orosz trónra (1796-ig uralkodik). Uralkodása alatt megerősödik Oroszország 
 1766: I. Szaniszló lengyel király halálával Lotaringia a bécsi béke értelmében Franciaországhoz kerül
 1768: A Genovai Köztársaság eladja az uralma ellen lázongó Korzikát Franciaországnak 
 1768–74: Orosz-török háború
 1769: Nagy-Britanniában megkezdődik az ipari forradalom - a modern gőzgép megalkotásától számítjuk az ipari forradalom kezdetét.
 1772: Lengyelország első felosztása
 1773–74: Nagyarányú kozák- és jobbágyfelkelés a Volga-vidéken Pugacsov vezetésével. A cári csapatok leverik.
 1774: A kücsük-kajnardzsi békében Oroszország megkapja a hőn áhított fekete-tengeri kijáratot és a Kercs-félszigetet, a török szultán elismeri az addig a fennhatósága alatt álló Krími Tatár Kánság függetlenségét. 
 1783: Oroszország annektálja a Krími Tatár Kánságot. 
 Patyomkin, Katalin cárnő kegyence irányításával megindul a csaknem lakatlan dél-orosz területek betelepítése. Szevasztopolt flottabázissá építik ki.
 1780-as évek: A nyakék-per, a francia udvar nevezetes botránya erősíti a közvélemény monarchiaellenes hangulatát.
 1788: Franciaországban a rossz termés mezőgazdasági válságot okoz, ami szintén hozzájárul a forradalmi helyzet érlelődéséhez. A kormány rendeleti úton megfosztja a parlamentet kiváltságos helyzetétől, aminek nyomán országszerte tömegmozgalmak lángolnak fel, röpiratok ezrei követelik az önkényuralom megszüntetését.
 1789–1799: Francia forradalom – megindul a harc a polgári és az abszolutista érdekcsoportok között
 1789: a Bastille ostroma
 1789: Az Emberi és polgári jogok nyilatkozatának kiadása
 1789: Az Alkotmányozó Nemzetgyűlés eltörli a feudális előjogokat.
 1792: a jakobinus terror
 A francia direktórium felállítása
 1799: Bonaparte Napóleon tábornok államcsínnyel átveszi a hatalmat Franciaországban
 1792–1797: Első koalíciós háború a Francia Köztársaság és más államok között a francia polgári forradalom elfojtására
 Lengyelország: 
 1788–1792 a nagy szejm ülésezése, korszakos jelentőségű országgyűlése
 1791: Május 3-i Alkotmány – Európa első modern, kartális alkotmánya 
 1794: Kościuszko-féle felkelés az Orosz Birodalom ellen 
 1795: az ország három részre osztása Oroszország, Poroszország és Ausztria között
 1797: A Genovai és Velencei Köztársaság vége
 1798: Francia csapatok szállják meg a pápai államot és Svájcot
 1799: A napóleoni háborúk kezdete
 1800: A marengói csatában Napóleon csapatai vereséget mérnek az osztrákokra.

Egyéb események 

 1717: Londonban megalakul az első szabadkőműves páholy. A mozgalom a század folyamán egész Európában elterjed.
 1700–1750 k.: Mezőgazdasági forradalom Angliában: áttérés a nyomásos földművelésről a váltógazdaságra. A burgonya-, cukorrépa- és takarmánytermesztés elterjedése, meghonosodik az istállózó állattartás, kertművelés, tehenészet. A mezőgazdasági újítások a század folyamán fokozatosan elterjednek Európa fejlettebb, nyugati területein. A változást mindenhol a népesség számának ugrásszerű növekedése követi.
 1700–1740 k.: A barokk építészet virágkora Ausztriában
 A felvilágosodás eszmeáramlata a filozófiában és az irodalomban
 Az állami politikába való beavatkozás miatt kiűzik a jezsuitákat a dél-amerikai spanyol gyarmatokról, Spanyolországból és Portugáliából 
 A „sapkások és kalaposok harca” Svédországban
 1709: Giuseppe Torelli olasz zeneszerző hegedűconcertói, az első ránk maradt szólóversenyművek
 1710: George Berkeley angol filozófus: Tanulmány az emberi megismerés alapelveiről
 1735: Carl von Linné svéd orvos, természettudós Systema naturae c. művében megalkotja a máig használatos növényrendszertant.
 1748: Megjelenik Montesquieu A törvények szelleme c. műve, a francia felvilágosodás korának első nagy hatású alkotása. 
 1751-ben követi az Enciklopédia első kötete, 1762-ben pedig Rousseau fő műve, a Társadalmi szerződés.
 Voltaire megjelenteti a Filozófiai levelek című művét (1733), majd a Filozófiai ábécét (1764)
 Károly Tivadar választófejedelem. Mannheimi udvara a 18. sz. közepén a német zenei élet központja 1777-ig, amikor a fejedelem a bajor trónt is megörökli, és Münchenbe teszi át a székhelyét.
 1750 körül: a kis jégkorszak csúcspontja
 1776: Megjelenik Adam Smith: A nemzetek gazdagsága című, a közgazdaságtan történetének első rendezett műve
 1781: Megjelenik Immanuel Kant, a königsbergi egyetem filozófiaprofesszorának fő műve, A tiszta ész kritikája
 1781: Mozart Bécsbe költözik. 
 A három nagy klasszikus mester: Mozart, Haydn és utóbb Beethoven idején a császárváros az európai zenei élet központja.

Amerika 
 1713: Erőteljes francia terjeszkedés a Mississippi völgyében és a Saskatchewan medencéjében
 1718: A franciák a Floridából kiinduló spanyol terjeszkedés ellen megalapítják New Orleanst
 1720: A spanyolok megszállják a mai Texas területét, hogy megakadályozzák a francia terjeszkedést
 1756–1763: Hétéves háború 
 Franciaország elveszti gyarmatainak nagy részét. A britek elhódítják a franciáktól Kanadát
 1763: A párizsi béke alapján Louisiana keleti fele brit, nyugat fele spanyol kézre kerül
 1763-as királyi proklamáció – célja a brit észak-amerikai birodalom megteremtése és az őslakosokkal való viszony rendezése
 1765 körül ellenállási mozgalom bontakozik ki az észak-amerikai gyarmatokon az angol uralom ellen
 1773: Bostoni teadélután – az amerikai függetlenségi háború kitörésének közvetlen előzménye
 1775–1783: Amerikai függetlenségi háború
 1776: A tizenhárom gyarmat megalakítja az Amerikai Egyesült Államokat. Az Államok függetlenségi nyilatkozatának kiadása.
 1783: Nagy-Britannia elismeri az Egyesült Államok függetlenségét
 1780: A perui indiánok szabadságharca a spanyolok ellen
 1783: A spanyolok  teljesen felszámolják a felkeléseket.
 1785–95: Északkeleti indián háború az Amerikai Egyesült Államok és az őslakó indián törzsek között
 1789: Az Amerikai Egyesült Államok alkotmánya jogerőre emelkedik. George Washington az Amerikai Egyesült Államok első elnöke lesz.
 1800: A spanyolok átadják Louisianát a franciáknak

A világ többi része 

 1722: Iránban az afgán törzsek felkelése megdönti a Szafavidák államát.
 A belső zavarokat kihasználva I. Péter orosz cár 1723-ban elfoglalja Bakut és a Kaszpi-tenger déli partját, az oszmánok pedig Irán nyugati tartományait.
 1736: Nádir kán türkmén vezér elfoglalja a perzsa trónt, miután 1729-ben kiűzte az afgánokat, és orosz szövetségben visszahódította az oszmánoktól megszállt területeket. Anna cárnő is visszabocsátja I. Péter perzsiai hódításait.
 1747: Nádir sah meggyilkolása. Perzsia független kánságokra bomlik fel, amelyek csak a század végén egyesülnek újra.
 1748–1760: Angol–francia hatalmi harc Indiáért
 1760: A brit uralom kezdete Indiában
 Az angolok elfojtják az indiai felkeléseket Bengáliában
 Csien-lung kínai császár uralma alatt (1735–1796) eléri csúcspontját a mandzsu Csing-dinasztia
 A kínai birodalom nyugati terjeszkedése során fokozatosan megszállja Tibetet (1720–1751), majd Dzsungáriát és a Tarim-medencét (1756–57), 1790 körül pedig Nepálra is kiterjeszti fennhatóságát.
 1757: Kanton kivételével minden kínai kikötőt elzárnak a külföldi kereskedők előtt
 Franciaország elveszti gyarmatainak nagy részét
 Indonézia holland, a mai Malajzia fejedelemségei lassan angol gyarmattá válik
 1768: A mamelukok (az egyiptomi uralkodó osztály) lázadása a török uralom ellen
 1773: A mamelukok (az egyiptomi uralkodó osztály) lesznek Egyiptom tényleges urai
 1768–1779: Az angol James Cook három utazásán bejárja a Csendes-óceán alig ismert déli vizeit. Felfedezi (ill. újra felfedezi) Új-Zélandot (1769), Ausztrália délkeleti partvidékét (1770), Óceánia számos szigetét, majd a Hawaii-szigeteket (1778).
 1787: Nyugat-Afrikában Sierra Leone angol gyarmat alapítása
 1788: Az első brit település létrehozása Ausztráliában (Sydney)
 1795: Megkezdődik Afrika belső területének feltárása
 A britek megjelennek Dél-Afrikában és elhódítják Kaapstadt gyarmatot a hollandoktól.
 A britek kiszorítják a hollandokat Sri Lanka (Ceylon) szigetéről
 1798: Piramisok csatája – Napóleon legyőzi az egyiptomi–török sereget

Találmányok, felfedezések 
 Stahl hallei professzor flogisztonelmélete  előrelendíti a kémiát
 A szövőgép, a fűrészgép, a gőzgép (1769) és a gőzhajó feltalálása
 Nicolas-Joseph Cugnot gőzgéppel hajtott kocsija (az automobilok őse; 1769)
 A Montgolfier fivérek hőlégballonos repülése (1783)
 Az ejtőernyő feltalálása
 A villámhárító (1749), higanyhőmérő és fénytávíró (1792) feltalálása
 Alois Senefelder feltalálja a litográfiát (kőnyomat) a nyomdászatban
 Bartolomeo Cristofori elkészíti az első zongorát (1709)
 James Hargreaves  fonógépe (1764)
 Charles du Fay francia fizikus kimutatja a pozitív és a negatív elektromosság elkülöníthetőségét. (1733)
 Ewald Georg von Kleist  pomerániai fizikus, lelkész feltalálja a kondenzátort (leideni palack, 1745)
 Sir William Watson  felfedezi a fémek elektromos vezetőképességét. (1747)
 A francia Chappe testvérek Párizs és Lille között (230 km) egy szemaforos távíróvonalat állítanak fel (1793)
 Alessandro Volta előállítja az elektrofórt (1775), majd az első elektromos telepet (1799)
 James Cook felfedező útjai Óceániában (Csendes-óceáni szigetvilág)

Irodalom

Vallás

Híres személyek

Vezetők, uralkodók 
 Nagy Péter orosz cár, az Orosz Birodalom megalapítója 
 Nagy Frigyes porosz király
 III. György angol király
 Thomas Jefferson amerikai elnök, filozófus
 II. József német-római császár, magyar és cseh király
 Nagy Katalin, orosz cárnő
 Tadeusz Kościuszko, a lengyel szabadságharc vezetője
 XIV. Lajos francia király
 Mária Terézia magyar és cseh királynő, német-római császárné
 Maximilien de Robespierre francia forradalmár és diktátor
 II. Tupac Amaru perui indián hadvezér
 George Washington amerikai elnök

Művészek 
 Johann Sebastian Bach német zeneszerző
 Robert Burns skót költő
 Daniel Defoe angol író
 Henry Fielding angol író
 Johann Wolfgang von Goethe német költő
 Carlo Goldoni olasz drámaíró
 Joseph Haydn osztrák zeneszerző
 Georg Friedrich Händel osztrák zeneszerző
 Ludwig van Beethoven német zeneszerző
 Mihail Lomonoszov orosz természettudós
 Wolfgang Amadeus Mozart osztrák zeneszerző
 Domenico Scarlatti olasz zeneszerző
 Friedrich Schiller német költő
 Laurence Sterne angol író
 Jonathan Swift ír író
 Antonio Vivaldi olasz zeneszerző
 Mary Wollstonecraft angol író

Tudósok, filozófusok, feltalálók 
 Benjamin Franklin amerikai politikus, író, fizikus, feltaláló
 Rond d'Alembert francia matematikus, fizikus és filozófus
 George Berkeley angol filozófus
 Denis Diderot francia filozófus
 Leonhard Euler svájci matematikus
 Luigi Galvani olasz fizikus
 Immanuel Kant német filozófus
 Antoine Lavoisier francia kémikus 
 Carl von Linné svéd botanikus
 Thomas Malthus angol közgazdász, a modern családtervezés atyja
 Johann Heinrich Pestalozzi svájci pedagógus
 Jean-Jacques Rousseau francia író és filozófus
 Adam Smith skót filozófus és közgazdász
 Voltaire francia filozófus
 Montesquieu francia filozófus
 Alessandro Volta olasz fizikus
 James Watt skót mérnök, a gőzgép tökéletesítője
 Montgolfier fivérek
 Edward Jenner angol sebész, a himlőoltás feltalálója
 Charles Augustin de Coulomb francia fizikus, a Coulomb-törvény megalkotója

Vallási vezetők 
 John Wesley, a metodista vallási mozgalom alapítója

Egyéb 
 Saint-Germain gróf, misztikus
 Giacomo Casanova, kalandor

Magyarok 
 II. Rákóczi Ferenc magyar és erdélyi fejedelem
 Hell Miksa, csillagász
 Kempelen Farkas feltaláló, a gépi beszédelőállítás korai úttörője
 Benyovszky Móric, (Móric Beňovský) szlovák-magyar földrajzi felfedező
 Martinovics Ignác, a magyar jakobinus mozgalom vezére
 Festetics grófi család tagjai
 Esterházy család tagjai

Irodalom 
 Mikes Kelemen író
 Csokonai Vitéz Mihály költő
 Bessenyei György író
 Kultsár István író, színigazgató
 Dugonics András író
 Kazinczy Ferenc író, költő, a nyelvújítás vezéralakja

Évek és évtizedek 
Megjegyzés: A 18. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek

További információk 
 

18