Semmelweis Egyetem

A Semmelweis Egyetem (rövidítve: SE) () magyar budapesti orvos-egészségügyi felsőoktatási intézmény. Egészségtudományi szakegyetemként egyedülálló az országban; névadója Semmelweis Ignác. Három fő tevékenysége az oktatás, a kutatás-innováció és a gyógyítás. Az Eötvös Loránd Tudományegyetem orvosi karának, illetve az abból alakult Budapesti Orvostudományi Egyetemnek (rövidítve: BOTE), a későbbi Semmelweis Orvostudományi Egyetemnek (rövidítve: SOTE) a jogutódja.

A Times Higher Education (THE) 2023-es összesített világrangsorában a Semmelweis Egyetem a világ legjobb 250 egyeteme között szerepel, a hazai felsőoktatási intézmények közül a legmagasabban jegyzett intézményként. 
2021 óta a SOTE fenntartói jogainak gyakorlója a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány.

Története 

A Semmelweis Egyetem Magyarország legrégebbi, alapítása óta folyamatosan működő orvosképző intézménye. Az egyetem története 1769-ben kezdődött, amikor Mária Terézia orvosi karral egészítette ki a Nagyszombati Egyetemet. Az oktatás 1770-ben indult meg öt tanszékkel. Nem sokkal később az intézmény Budára, majd Pestre költözött, ahol elindult a tanszékek és a klinikai ágyak számának növekedése. A legelső magyar nyelvű egyetemi tankönyvet Rácz Sámuel, az egyetem rektori tisztségét is betöltő orvosprofesszora adta ki 1789-ben. Munkáját elsősorban a sebészmesteri tanfolyam hallgatóinak szánta, akik nem tudtak latinul.

1838-ra olyan nagy lett a zsúfoltság az egyetem tanszékein, hogy az országgyűlés is foglalkozott az orvoskar helyzetével.

A kar tanárai a szűkös körülmények között is igyekeztek lépést tartani az ekkoriban nekilendülő és szakosodó nemzetközi orvostudománnyal, de a szabadságharc leverése után többen börtönbe, emigrációba kényszerültek. Az 1870-es években meginduló építkezések után az akkor még külterületnek számító Üllői út lett az Orvoskar tengelye, ahol két telepen helyezték el a klinikákat, a füvészkertet, és az igazgatóságot.

Bár már az 1800-as évek végén is felvehettek volna nőket is a karra, igazi változást az első világháború hozott, amikor a hallgatók és a tanárok nagy része bevonult. Alig kezdett normalizálódni a helyzet a háború után, amikor a gazdasági világválság miatt az egészségügyre fordított összegek drasztikusan csökkentek. Ennek ellenére ebben az időszakban az orvoskart már nemzetközileg is elismerték, kialakultak a ma használatos minősítések, és a tanulmányi idő hat évre emelkedett.

Budapest ostroma alatt a felszerelések jelentős része elpusztult, az épületkárok hatalmasak voltak. Az önálló Budapesti Orvostudományi Egyetem 1951. február 1-jén alakult meg az ekkor már Eötvös Loránd nevét viselő egyetem Orvostudományi Karából. Az ötvenes évek elején több kórházat is az egyetemhez csatoltak, klinikákká alakítva át őket. Az évtized közepén jött létre az Általános Orvostudományi Kar mellett a Fogorvosi és a Gyógyszerészi Kar. Az egyetem az egykori Orvoskar alapításának 200. évfordulóján vette fel korábbi tanárának, Semmelweis Ignácnak a nevét.

Az 1970-es évektől a megélénkülő külkapcsolatok elősegítették a tudományos lépéstartást a nemzetközi szakmával, megindult a német és az angol nyelvű oktatás, és olyan fejlesztésekre is sor került, mint a Nagyvárad téri elméleti épület megépítése. A klinikákon az 1990-es évek végén több mint 3100 ágyon folyt gyógyító-oktató munka.

A Semmelweis Orvostudományi Egyetem ezen a néven 1969 és 2000 között működött, mely 2000-ben az egyetemi integráció során a Haynal Imre Egészségtudományi Egyetem két karával: az Orvostovábbképző Intézet (OTKI) (időközben Egészségtudományi) Karával és az Egészségügyi Főiskolai Karával, továbbá a Magyar Testnevelési Egyetemmel integrálódott Semmelweis Egyetem (latinul: Universitas Budapestinensis de Semmelweis Nominata) néven. 2010 márciusában indult az Egészségügyi Közszolgálati Kar, amely a természettudományok és társadalomtudományok határterületén lévő képzésekre fókuszál.

2014. szeptember elsejével a Testnevelési és Sporttudományi Kar kivált az egyetemből és önálló intézményként, Testnevelési Egyetem néven működik tovább. 

2017. augusztus 1-től Pető András Kar (PAK) néven a Semmelweis Egyetem karaként működik a Pető András Főiskola, valamint az annak részét képező Konduktív Pedagógiai Központ, így ez lett – az Általános Orvostudományi, a Fogorvostudományi, a Gyógyszerésztudományi, az Egészségtudományi és az Egészségügyi Közszolgálati mellett – az egyetem hatodik kara.

A Semmelweis Egyetem 2019-ben ünnepelte alapításának 250. évfordulóját.

Az egyetem fenntartója 
2021. augusztus 1-jétől a Semmelweis Egyetem alapítói, tulajdonosi és fenntartói jogait a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány gyakorolja. 
A Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány kuratóriuma: 
A Kuratórium elnöke: 
Orbán Gábor, a Richter Gedeon Nyrt. vezérigazgatója, a Semmelweis Egyetem konzisztóriumának tagja, a Nemzetgazdasági Minisztérium volt államtitkára
A Kuratórium tagjai: 
Prof. Dr. Merkely Béla Péter, a Semmelweis Egyetem rektora, egyetemi tanár, a Városmajori Szív- és Érgyógyászati Klinika igazgatója
Dr. Szócska Miklós, a Semmelweis Egyetem intézetigazgatója, korábbi egészségügyért felelős államtitkár
Prof. dr. Gloviczky Péter, a Mayo Klinika Érsebészeti Osztályának volt vezető professzora (USA), egyetemi tanár
Dr. Bedros J. Róbert, a Szent Imre Kórház főigazgatója, miniszterelnöki főtanácsadó, címzetes egyetemi tanár

Az egyetem 
A Semmelweis Egyetem Magyarország és a közép-európai régió vezető orvos-egészségügyi felsőoktatási intézménye, mely egészségtudományi szakegyetemként egyedülálló az országban. Három fő tevékenysége az oktatás, a kutatás-innováció és gyógyítás; e hármas egység teszi nemzetközileg is elismert tudásközponttá a több mint 250 éves egyetemet.

Oktatás 
Magyarországon az orvosi és egészségtudományi képzésre jelentkező hallgatók közül legtöbben a Semmelweis Egyetemet választják. A felvételi ponthatár hosszú évek óta jelentősen meghaladja a szakterület többi hazai képzőhelyének pontszámát.

Hat karán és doktori iskolájában magyar, angol és német nyelven lehet tanulmányokat folytatni alapképzéstől a PhD szintig. A több mint 12 ezer hallgató mintegy egyharmada külföldi, öt kontinens közel 100 országából érkeznek ide tanulni. 

A Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara és Fogorvostudományi Kara Magyarország legnagyobb orvosképző és fogorvosképző fakultása. A két karon együttesen közel öt és félezer hallgató tanul.

A Semmelweis Egyetemen végzett a Magyarországon dolgozó orvosok 42, a fogorvosok 70, a gyógyszerészek 50, valamint a szakdolgozók 27 százaléka. Kiválóságai, tudományos és szakmai eredményei világszerte elismertek.

A több mint 9000 munkatársat foglalkoztató egyetem jelentős szerepet vállal a szakképzésben, a szakirányú továbbképzésben, a tudományos utánpótlás nevelésében és a tehetséggondozásban is.

Betegellátás 
A Semmelweis Egyetem az ország legnagyobb egészségügyi intézménye, mintegy 6,4%-át gyógyítja a hazai járó és fekvő betegeknek. A Közép-magyarországi régió eseteinek 17%-át látja el. 2021-ben 87 ezer fekvőbeteg több mint 162 ezer esetét és 471 ezer járóbeteg 2,7 millió esetét látta el az Egyetem. Jelenleg 1934 aktív és 360 krónikus fekvőbetegágy van.

Az egyetemi klinikák a gyakorlati oktatás helyszínei, de emellett a legmagasabb progresszivitási szintnek megfelelően végzik tevékenységüket. Ez azt jelenti, hogy a legtöbb szakmai területen országos ellátási kötelezettséggel rendelkeznek, így a legsúlyosabb állapotú, komplex kezelést igénylő betegek gyógyításában vezető szerepet játszanak. 

A Semmelweis Egyetem számos területen úgynevezett csúcsellátó, vagyis ide kerülnek a legsúlyosabb állapotú betegek. A megfelelő diagnózis felállítását számos világszínvonalú műszer segíti, több szakterületen (például egyes szervtranszplantációk esetében) bizonyos beavatkozások csak itt érhetőek el.

A közel negyven, az ellátás jóformán teljes spektrumát lefedő egység négy fő klinikai tömbben helyezkedik el. Az egyetem klinikái többségében az Üllői úton vannak, a Semmelweis Klinikák és a Nagyvárad tér metróállomások közelében.

Kutatás 
A Semmelweis Egyetemen kiemelkedő szerepet kap a kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenység is, az itt folyó kutatások fókuszában a korai diagnosztika és terápia, a betegségek megelőzése, az egészség megtartása, valamint az egészséges és aktív öregedés áll. Mintegy 300 egyetemi kutatócsoport működik, kutatásaikat 46 nemzetközi és 263 hazai pályázat támogatja. Az orvosi és orvosbiológiai szakterületen a hazai egyetemek közül a Semmelweisen van a legtöbb akadémikus. A Magyar Tudományos Akadémiával több területen is szoros az együttműködés. Különböző nemzetközi konzorciális együttműködésekben (pl. HCEMM, EIT Health) és nemzeti programokban (pl. Nemzeti Szívprogram, Nemzeti Bionika Program) is meghatározó az egyetem részvétele.

Negyedmillió könyvvel a Semmelweis Egyetemnek van az egyik legnagyobb és legkiválóbb orvos-biológiai gyűjteménye Magyarországon. A legkiemelkedőbb presztízsű folyóiratokban megjelent közlemények számát tekintve a Magyar Tudományos Akadémiát követve Magyarországon a Semmelweis Egyetem a második helyen áll.

Az intézmény rendszeresen szervez nemzetközi kongresszusokat és számos nemzetközi tudományos testületben képviselteti magát.

A Semmelweis Egyetem nemzetközi rangsorokban 

A Times Higher Education (THE) 2022-es összesített világrangsorában a Semmelweis a világ legjobb 300 egyeteme között szerepel, a hazai felsőoktatási intézmények közül a legmagasabban jegyzett intézményként. Az egyetem tavalyi helyezéséhez képest 149 helyet lépett előre, így a második legtöbbet előrelépő európai felsőoktatási intézmény a TOP 500-ban szereplők között. A THE szakterületi rangsorában még jobb az intézmény helyezése: az orvos- és egészségtudományok kategóriában a 186., míg élettudományok terén a 257. helyen áll az egyetem.

A Quacquarelli Symonds (QS) 2020-as szakterületi rangsorában az élet- és orvostudományok területen a Semmelweis Egyetem a 272. helyen végzett, szintén a legjobb eredményt elérve hazai szinten. A gyógyszerészeti és az orvostudományi képzés terén a 201–250. helyre sorolták az intézményt. A ShanghaiRankings 2021-es szakterületi listája szerint fogorvostudomány terén a világ 200 legjobb felsőoktatási intézménye közé tartozik az egyetem, míg klinikai orvostudomány és orvostechnológia területén a top 300-ban szerepel.

Az egyetemi karok 
Az egyetemnek 6 kara van:

A diplomát adó képzéseken kívül a Semmelweis Egyetem Doktori Iskolájában PhD-hallgatók képzése is folyik.

Az egyetem épületei 
Az egyetem épületei Budapesten találhatók, legismertebb közülük a VIII. kerületi Nagyvárad téri Elméleti Tömb, melyben orvosi kutatóintézetek találhatók. 2003 óta új felvonók teszik lehetővé a magasban elhelyezkedő emeletek megközelítését. A toronyépület lábainál elterülő két emelet magas épület az aulát, a dísztermet, két nagy előadótermet (a „zöld” és a „barna” előadóterem), valamint kis szemináriumi termeket és irodákat tartalmaz. Az irodák egyike a Hallgatói Önkormányzat székhelye.

2003-ban az Egészségügyi Főiskolai Kar a korábbi szétszórtsága helyett (Óbuda, Újpest, Józsefváros) új székhelyre költözhetett, az egyetem központjához közeli Vas utcába, az igényesen felújított egykori Pajor-szanatórium, a későbbi Balassa János Kórház épületébe.

2006–2007-ben épült fel a Fogorvostudományi Kar Oktatási Centruma a Szentkirályi utcai Pátria nyomda helyén. A modern épület több fogorvostudományi intézetnek és klinikának is otthont ad.

Az Elméleti Orvostudományi Központot 2008-ban adták át a IX. kerületi Tűzoltó utcában, amely több építészeti szakmai díjat is elnyert. A ház bruttó 27 000 négyzetméterén jól elférnek a kutatást biztosító laboratóriumok és dolgozószobák (9600 m²), az oktatási területen (3000 m²) található a 25 hallgatói laboratórium, az előadótermek (egy 300 fős, két 180 fős és két 80 fős), és a hét szemináriumi terem. Az épület számos kutatóintézetnek is helyet ad. Az intézetekben színvonalas, sok nemzetközi elismerést és kollaborációt hozó, nagy összegű kutatói támogatásokkal jellemezhető kutatómunka folyik.

A Belső Klinikai Tömbben található az egyetem rektori épülete, az Üllői út 26-ban. Több kar dékáni hivatalának is helyet ad az épület a különböző központi szervezeti egységek mellett. Az épület rekonstrukciója 2008-ban indult, több ütemre tagolt projektben valósult meg és 2012-ben készült el. 2013-ban fejeződött be a Mária utcai Szemklinika és az I. Sz. Patológiai és Kísérleti Rákkutató Intézet épületének felújítása is. 

2012 nyarán indult el a Külső Klinikai Tömb nagyarányú, nagyobbrészt uniós forrásból megvalósuló fejlesztése, a Korányi-projekt, amelyet 2017 januárjában adtak át és jelenleg Központi Betegellátó Épület néven működik. Ebben az épületben kezdte meg a működését 2019 októberében az egyetem Asszisztált Reprodukciós Központja.

Az önálló orvosegyetem rektorai (1951-től) 
Gegesi Kiss Pál (1951–1961)
Törő Imre (1961–1964)
Sós József (1964–1967)
Zoltán Imre (1967–1973)
Antoni Ferenc (1973–1976)
Szécsény Andor (1976–1985)
Somogyi Endre (1985–1991)
Réthelyi Miklós (1991–1995)
Rosivall László (1995–1996)
Romics László (1996–1999)
Sótonyi Péter (2000–2003)
Tulassay Tivadar (2003–2012)
Szél Ágoston (2012–2018)
Merkely Béla (2018–)

Az orvoskarból választott tudományegyetemi rektorok (1774 – 1947)

Az egyetem kollégiumai 
 Korányi Frigyes Szakkollégium, 1074 Budapest, Hársfa utca 59/b
 Selye János Doktorandusz Szakkollégium,1085 Budapest, Üllői út 22.
 Semmelweis Ignác Szakkollégium, 1085 Budapest, Üllői út 22.
 Markusovszky-kollégium, 1089 Budapest, Szenes Iván tér 7.
 Balassa-kollégium, 1083 Budapest Tömő utca 35–37.
 id. Bókay János Kollégium, 1046 Budapest, Erkel Gyula utca 26.
 Kátai Gábor Kollégium, 1139 Budapest, Hajdú utca 48.
 Pető András Kollégium, 1118 Budapest, Villányi út 67.

Jegyzetek

Források 
 A Semmelweis Egyetem honlapja

További információk 

 60 éves a budapesti Biofizikai Intézet "A Pázmánytól a Semmelweisig" 2008 Online elérés
 Az egyetem története
 
 Semmelweis Alumni
 A Semmelweis Egyetem YouTube-csatornája
 A SOTE Nagyvárad téri toronyháza (Fővárosi Blog, 2021. május 14.)

Budapest IX. kerülete
Semmelweis Egyetem
Budapest VIII. kerületének oktatási intézményei