1865



Események

Határozott dátumú események 
 február 18. – Robert E. Lee tábornok, a Konföderáció főparancsnoka levélben közli a déli kongresszussal, hogy feltétlenül szükség van a déli feketék mozgósítására, és aki hűen szolgál, azt szabadítsák fel. (A képviselők ugyan 40:37 arányban megszavazták az indítványt, a szenátus viszont egyetlen szavazattöbbséggel elvetette.)
 március 29. – Lewis farmi ütközet
 április 9. – Lee tábornok leteszi a fegyvert Ulysses Grant előtt Appomattoxnál.
 április 15. – Andrew Johnson – a Lincoln elleni halálos merénylet másnapján – átveszi az elnöki tisztséget.
 október 8. – Esztergomban megnyílik a Papnevelő Intézet, amelynek alapkövét még 1820-ban tették le.
 november 18. – A Kolozsváron megtartott országgyűlés deklarálja Erdély unióját Magyarországgal.
 december 6. – Elfogadják az Egyesült Államok alkotmányának 13. kiegészítését  a rabszolgaság megszüntetéséről.
 december 11. – Pesten felavatják a Magyar Tudományos Akadémia épületét.

Határozatlan dátumú események 
 Zsolnay Vilmos megalapítja porcelángyárát.
 Európában először Franciaországban észlelik a filoxérát, ahonnan továbbterjed a környező államokba.
 Korábban a konstantinápolyi pátriárka alá tartozó román ortodox egyház önállóvá válik.

Az év témái

1865 a tudományban 
 Nemzetközi Távíró Unió első kongresszusa Párizsban.
 Vámbéry Ármin könyve a közép-ázsiai utazásairól.
 Siemens–Martin-acélgyártási eljárás.
 Gregor Mendel kiadja örökléstani művét.

1865 a vasúti közlekedésben 
 szeptember 21. – Átadják a Sopron és Nagykanizsa közötti vasutat.

1865 az irodalomban 
 november 7. – Londonban megalapítják a London Gazette c. újságot.
 november 26. – Megjelenik az „Alice Csodaországban” című könyv. 
 Genfben megjelenik Horváth Mihály Magyarország függetlenségi harcának története című háromkötetes munkája. (Magyarországon rögtön betiltották.)

Születések 
 január 2. – Heikki Paasonen finn nyelvész, finnugrista, a MTA tiszteleti tagja († 1919)
 január 8. – Magyary-Kossa Gyula farmakológus, egyetemi tanár, MTA tagja († 1944)
 február 13. – Csók István festőművész († 1961)
 február 16. – Bánlaky József honvédtiszt, hadtörténész († 1945)
 február 17. – Ernst Troeltsch, német evangélikus teológus, vallásfilozófus és történetfilozófus († 1923)
 február 21. – Kenyeres Balázs igazságügyi orvos, hisztológus, az MTA tagja († 1940)
 február 25. – Andranik Ozanján örmény tábornok, szabadságharcos, az örmények nemzeti hőse († 1927) 
 február 28. – Baross Károly agrárpolitikus, gazdasági író, szerkesztő. († 1905)
 március 12. – Tutsek Anna ifjúsági író († 1944)
 április 1. – Zsigmondy Richárd magyar származású osztrák-német vegyész, Nobel-díjas kémikus, a kolloidkémia kiemelkedő alakja († 1929)
 április 9. – Erich Ludendorff, az I. világháború egyik vezető német tábornoka; puccsista, a náci párt képviselője a Reichstagban, vallásalapító († 1937)
 április 26. – Akseli Gallen-Kallela, finn festőművész, építész, iparművész († 1931)
 április 29. – Jankovich Béla oktatáspolitikus, közgazdász, az MTA tagja, 1913–1917 között Magyarország vallás- és közoktatásügyi minisztere († 1939)
 május 16. – Holló Barnabás, szobrászművész († 1917)
 május 25. – Pieter Zeeman, holland fizikus aki 1902-ben megosztott fizikai Nobel-díjat kapott Hendrik Lorentz-cel, amiért felfedezte a róla elnevezett Zeeman-effektust († 1943)
 május 31. – Chernel István magyar ornitológus († 1922)
 június 9. - Carl Nielsen dán zeneszerző († 1931) és Albéric Magnard francia zeneszerző († 1914)
 június 13. – William Butler Yeats Nobel-díjas ír költő, elbeszélő († 1939)
 augusztus 1. – Széchenyi Andor, utazó († 1907)
 augusztus 17. – Némethy Géza klasszika-filológus, irodalomtörténész, az MTA tagja († 1937)
 szeptember 11. – Abonyi Árpád író, újságíró († 1918)
 szeptember 25. – Henri Lebasque francia posztimpresszionista festő († 1937)
 szeptember 30. – Grósz Emil orvos, szemész, 1905–1936 között a budapesti I. számú szemklinika igazgatója († 1941)
 október 1. – Paul Dukas, francia zeneszerző († 1935)
 október 16. – Baross László, mezőgazdász, búzanemesítő († 1938)
 október 16. – Cserzy Mihály, író († 1925)
 október 31. – Feleky Sándor, orvos, költő († 1940)
 november 2. – Warren G. Harding, az Amerikai Egyesült Államok 29. elnöke, hivatalban 1921–1923-ig († 1923)
 november 11. – Szász Károly magyar politikus, író, kritikus, akadémikus († 1950)
 december 26. – Róth Miksa, üvegfestő († 1944)
 december 30. – Rudyard Kipling, Nobel-díjas angol író († 1936)

Halálozások 
 február 27. – Jósika Miklós író (* 1794)
 március 10. – Szabó Imre honvédtiszt, hadügyi államtitkár (* 1820)
 március 18. – Friedrich August Stüler német építész és építészeti író (* 1800)
 április 13. – Achille Valenciennes francia zoológus (* 1794)
 április 15. – Abraham Lincoln az Egyesült Államok 16. elnöke (* 1809)
 április 25. – Kmety György honvéd tábornok (* 1813)
 május 4. – Christian Heinrich Grosch norvég építész (* 1801)
 május 29. – Eduard Knoblauch német építész (* 1801)
 június 8. – Joseph Paxton francia kertész, építész (* 1801)
 július 6. – Zsófia badeni nagyhercegné, svéd királyi hercegnő, Vasa hercegnője, házassága révén Baden nagyhercegnéje (* 1801)
 augusztus 13. – Semmelweis Ignác orvos, az „anyák megmentője” (* 1818)
 augusztus 29. – Bulcsú Károly református lelkész, tanár (* 1823)
 november 19. – Dobos Dániel költő (* 1830)
 november 28. – Brzezina Frigyes városbíró (* 1802)
 december 31. – Fredrika Bremer svéd író és feminista aktivista (* 1801)

Jegyzetek 

 
19. század