Liguria

Liguria (olasz kiejtés: [liˈɡuːrja]) Észak-Olaszország közigazgatási egysége, régiója (regione). Olaszul: Regione di Liguria. Határai délről a Ligur-tenger, nyugatról Franciaország, északnyugaton Piemont, északkeleten Emilia-Romagna, keleten Toszkána. Négy megyéje van, közigazgatási székhelye: Genova. A régió neve egy antik népcsoportnak, a liguroknak köszönhető, akik az i. e. I. évezredben éltek itt. Liguria területe 5421 km², ezzel Olaszország legkisebb kiterjedésű régiói közé tartozik, csupán Valle d’Aosta és Molise kisebb. Népsűrűsége: 294 fő/km², ami másfélszerese az országos átlagnak (198 fő/km²).

Földrajz

Fekvése 

Természetes határai meglehetősen zárttá teszik, délről a Ligur-tenger, északról a Tengeri-Alpok és az Appenninek hegyei magsodnak felette.

Tájegységei 
A terület a Ligur-tenger partjának irányába tekint, hosszan elnyúló vidéket képez a Genovai-öböl (Golfo di Genova) felé. Közigazgatási–politikai határait nyugatról Franciaország, míg keletről Toszkána képezi. Síkságai szinte nincsenek: csupán két kisebb folyó menti sík vidéke létezik, a Centa és Entella mellett. Genovától nyugatra a Riviera di Ponente vagy ismertebb nevén a Riviera dei Fiori partja nyúlik el szűk, homokos strandokkal, míg tőle keletre a Riviera di Levante nevű partszakasz helyezkedik el. A kettő együtt alkotja az ún. Liguri Riviérát (Riviera ligure), ahol kis öblök és sziklák sora váltja egymást. 

Liguria területének kétharmad része hegyvidék, míg egyharmad része dombos táj. Az alpesi vonulatok a régió északi tájain magasodnak. Az olasz-francia határon az Alpok belső kristályos övezetei haladnak végig. A Tengeri-Alpok (Alpi Marittime) vonulatai 2.200 m magasságig nyúlnak a Saccarello hegyével (monte Saccarello). Savona felett a Cadibona-hágó (Colle di Cadibona) 435 m-es legmagasabb pontjával választóvonalat jelent az Alpok és a Liguri-Appenninek (Appennino ligure) között. Az  1799 m–es  Maggiorasca hegye (monte Maggiorasca) az Appenninekben Emilia-Romagna határa. Számos magasan fekvő völgyét a téli hónapokban is hó takarja. A Giovi-hágó különös fontosságú hely, mivel természetes átjárót biztosít a Genova és Milánó között húzódó útvonal számára, illetve összeköti Genovát a Pó-alföld jelentősebb településeivel. 

Liguria legmagasabb csúcsai: 
 Monte Saccarello (2201 m),
 Monte Pietravecchia (2038 m),
 Monte Grai (2014 m),
 Monte Toraggio (1973 m),
 Monte Maggiorasca (1804 m),
 Monte Aiona (1692 m),
 Monte Nero (1671 m),
 Monte Ceppo (1627 m).

Vízrajza 

Folyói: 

A terület észak-déli szűkös kiterjedése miatt (mivel egyetlen pontja sincs 30 km-nél távolabb a tengertől), saját folyókat nem tud felmutatni. Liguria esetében csupán kisebb patakokról lehet beszélni, melyek csak a tavaszi és őszi időszakban szállítanak vizet, nyáron pedig kiszáradt medreket láthatunk helyükön. Ilyenek például a Polcevera patak és az Entella patak stb. Liguriában a Pó folyó több fontos mellékfolyójának és azok mellékfolyóinak forrása található, ilyenek a Bormida, a Trebbia (115 km) és a Scrivia (90 km). A Roia (59 km) folyó szintén itt ered, majd Franciaország felé indul útjára. 

Tavai: 
 Brunetói-tó (Lago del Brugneto), a legnagyobb tó - Torriglia
 Giacopianei-tó (Lago di Giacopiane) - Borzonasca
 Agoraie tavai (Laghi delle Agoraie) - Val d'Aveto
 Val Noci-i tó (Lago di Val Noci) - Genova megye
 Gorzentei-tó (Lago del Gorzente) - Genova megye
 Badana-tó (Lago Badana) - Piemont határán
 Tenardai-tó (Lago di Tenarda) - Imperia megye, Pigna
 Osigliai-tó (Lago di Osiglia)

Tájegységeinek rendszere (Összefoglaló táblázat)

Környezetvédelem

Nemzeti parkok és természeti parkok

Történelem 

A régiót az i. e. 6. században a ligurok népesítették be, akiket később északabbra űztek a föníciaiak, a görögök illetve a karthágóiak. Az i. e. 2. században Róma leigázta Liguriát. A középkorban Piemont és Lombardia területéhez tartozott, partvidéke területei pedig a Genovai Köztársaság része volt. 1797-ben Napóleon létrehozta a Ligur Köztársaságot, amelyet 1805-ben az Itáliai Királysághoz csatolt. 1815-ben, mint a Genovai Hercegség, a Szárd Királyság részévé vált, majd 1861-ben az Olasz Királyságba olvasztották. Mai határait a második világháború után jelölték ki.

Közigazgatás 

Liguriát közigazgatásilag négy megye (provincia) alkotja:  

 Savona megye (Provincia di Savona), közigazgatási székhelye Savona
 Imperia megye (Provincia di Imperia), közigazgatási székhelye Imperia
 Genova megye (Provincia di Genova), közigazgatási székhelye Genova
 La Spezia megye (Provincia di La Spezia), közigazgatási székhelye La Spezia

Gazdaság

Kereskedelem

Idegenforgalom

Üdülőturizmus 

Miután a franciák a 19. század második felében ismertté tették a Francia Riviérát, az olaszok pár évtizedet késlekedve ennek folytatásaként próbálkoztak meg a Genovától nyugatra eső partszakasz megismertetésével. A Genovától keletre elhelyezkedő festői partvidék azonban még sokáig ismeretlen szűzföldet jelentett a turisták számára, hiszen ezt a környéket az Appenninek meredeken a tengerbe zuhanó nyúlványai tették szinte megközelíthetetlenné.  
 
Liguria tengerparti üdülőhelyei homokos partokkal és impozáns természeti illetve kulturális látnivalók sorával vonzzák ma már a vendégek sokaságát. Nyugatról keleti irányba haladva a parton a következő népszerű települések húzódnak:

 Sanremo: az olasz Riviéra eleganciájáról és fesztiváljairól nevezetessé vált, legfelkapottabb és egyik legdrágább üdülőhelye.
 Albenga: a nyugati part ősi kisvárosa kempingjeivel vívta ki a népszerűséget a látogatók között.
 Finale Ligure: ugyancsak kempingek sorával várja a vendégeket, különösen a kisgyermekes családok kedvelt üdülőhelye.
 Camogli: egykori halászfalucskából vált szállodákkal és villákkal teli nyaralóhellyé, ám kis öblével megőrizte jellegzetes halászkarakterét.
 Portofino: a keleti Riviéra legszebbnek tartott települése dús növényzettel, macchiabozótossal, színpompás halászházikókkal, régi várakkal.
 Santa Margherita Ligure: jellegzetes nemzetközi üdülőváros a Tigullio-öbölben sziklás parttal és dús vegetációval, előkelő vendéglők sokaságával, nyüzsgő turistaforgataggal.
 Rapallo: szintén a Tigullio-öböl nyüzsgő turistaparadicsoma, de érdemes felkeresni ősi várkastélyát és a környéken fekvő zarándokhelyet is.
 Chiavari: gyönyörű stranddal és régi palotákkal kedveskedik az itt pihenő vendégseregnek.
 Sestri Levante: meredek hegyfalú település vadregényes parttal, kempingekkel.
 La Spezia: csodálatos virágdíszes pálmasétánnyal és kertes villák övezetével a dombok irányába kapaszkodva hívogatja a pihenni vágyó utast.
 Porto Venere: sokszínű település hagyományos halászkikötővel. Érdemes felkeresni  a közelben fekvő La Palmaria-sziget (Isola di Palmaria) híres Kék barlangját (Grotta Azzurra).
 Lerici: pálmasétányos tengerpart, eldugott öböl, festői kis sziklaszirtek fogadják a vendégeket a Riviéra legdélebbi pontján.

A partvidék településeinek felosztása : 

 A keleti part, vagy Riviera di Levante, települései: Genova, Bogliasco, Sori, Recco, Camogli, Portofino, Santa Margherita Ligure, Rapallo, Zoagli, Chiavari, Lavagna, Sestri Levante, Moneglia, Deiva Marina, Bonassola, Levanto, Monterosso, Vernazza, Riomaggiore, Porto Venere, La Spezia, Lerici, Sarzana.
 Külön kiemelt vidékei, figyelemreméltó tájegységei:
 a Golfo di Paradiso: Nervi, Bogliasco, Sori, Recco, Camogli.
 a Cinque Terre (La Spezia megye): Riomaggiore, Corniglia, Vernazza, Monterosso, Manarola.
 a Golfo di Tigullio: Cavi di Lavagna, Chiavari, Lavagna, Moneglia, Portofino, Rapallo, Riva Trigoso, Santa Margherita Ligure, San Stefano D‘Aveto, Sestri Levante, Zoagli.
 A nyugati part, vagy Riviera di Ponente, illetve Virágok riviérája (Riviera dei Fiori) települései: Dolceacqua, Apricale, Triora, Cervo, Finale Ligure, Alassio, Andora, Sanremo.

Kulturális turizmus 
Népszerű turistaútvonalak: 
 Sanremo – Taggia – Triora – Colle di Langan – Pigna – Ventimiglia – Sanremo
 Imperia – Colle di Nava – Garessio – Erli – Toriano – Albenga – Imperia
 Finale Ligure – Colle del Melongo – Altare – Pontinvrea – Albisola – Savona – Noli – Finale Ligure
 Genova – Voltri – Campo Ligure – Rossiglione – Urbe – Sassello – Varazze – Genova
 Genova Nervi – Camogli – Monte di Portofino – Portofino – Santa Margherita Ligure – Rapallo – Zoagli
 Monegli – Sestri Levante – Lavagna – Chiavari – Cogorno – Borzonasca – Rezzoaglio – Santo Stefano d’Aveto
 Lévanto – Cinque Terre – Porto Venere
 Lerici – Bocca di Magra – Ameglia – Luni – Sarzana – Lerici

Gasztronómia 
 Genovai eredetű, közkedvelt mártás a pesztó (pesto alla genovese)

Galéria

Jegyzetek

Források 
Fajth Tibor: Itália (Panoráma útikönyvek, Athenaeum Nyomda, Bp. 1980)  (Idegenforgalom)
Olasz Wikipédia (Környezetvédelem, Tájak táblázata, Közigazgatás, Települések)

További információk 

 Liguria hivatalos honlapja
 Webcam Liguria
 Webcams Liguria
 Liguria hírei
 Hajózási tájékoztatók
 Fontos turisztikai és hajózási információk fóruma
 Liguria ünnepei
 Az "Öt Föld" (Cinque Terre)