Kraszna (település)

Kraszna (; ) település  Romániában, Szilágy megyében, Kraszna község központja. Az egykori, 1876-ban megszűnt Kraszna vármegye névadója és székhelye. Ma községközpont, Máron, Ráton és Krasznahosszúaszó tartozik hozzá.

Fekvése 
Szilágysomlyótól 11 km-re délkeletre, Zilahtól 19 km-re nyugat-délnyugatra fekszik a Partiumban. A helységet kettészeli a Kraszna folyó.

Nevének eredete 
Neve a szláv krasna (kb. ’szép’) melléknévből eredeztethető, ám az is elképzelhető, hogy a települést átszelő Kraszna folyó áradáskor vörösesbarnára váltó színére utal.

Története 

Első említése 1213-ból Karasna alakban ismert, de szerepel a Váradi regestrum 1217 és 1235 közötti felsorolásában is. 1341-ben Valkóvárhoz tartozott, s birtokosaként egy bizonyos Dancs mestert iktattak be. 

1454-ben a Bánfi családnak, Chahol Jánosnak és a Kusalyi Jakcs családnak voltak birtokai a településen. 1479 és 1498 között a losonczi Bánfiaké volt, akik 1491-ben osztoztak meg rajta. 1522-ben Bánfi Miklós Báthory István vajdának adta 15 bánfihunyadi jobbágytelekért. 1534-ben a Báthory István vajda elhunyt, 1537-ben fiait, Andrást, Kristófot és Istvánt iktatták be Kraszna birtokába. Nem sokkal később, 1548-ban húguk, Báthory Anna, Drágffy Gáspár, majd Drugeth Antal özvegye is elzálogosította itteni birtokait a három Báthory-fivérnek. 1550-ben a Losoncziaknak a Báthoryakkal folytatott birtokpere kapcsán Ferdinánd király arra intette a Báthoryakat, hogy hagyjanak fel a Losoncziakkal folytatott birtokperekkel, s adják vissza azok erdélyi és magyarországi birtokait. 1562-ben II. János magyar király utasítására a nagyváradi káptalan elküldte embereit Pethenyeffalwa-ra és felszólította a peres feleket az ügyintézésre. 1576-ban Kraszna város tizedét Báthory István a Bánffyaknak adományozta.

1648-ban II. Rákóczi György és neje, Báthory Zsófia birtoka volt.

Egykori várát a 17. században még lakták. A trianoni békeszerződésig Szilágy vármegye Krasznai járásához tartozott.

Népessége (társközségeivel együtt) 
 1910-ben 3884 lakosából 3790 magyar volt.
 1992-ben 6534 lakosából 4169 magyar, 2049 román és 305 cigány volt.
 2002-ben 6373 lakosából 4066 magyar, 1786 román, 514 cigány és 7 egyéb volt.
 2012-ben 6485 lakosából 4103 magyar, 1602 román, 561 cigány volt.

Nemzetiségek (2002)

Vallások (2002)

Látnivalók 
 Református temploma a 14. század végén épült, amelyhez a 18. század elején négy fiatornyos tornyot építettek. Festett kazettás mennyezete a 17. században készült.

Híres emberek 
 Gyöngyössi János (1741. november 4. – Újtorda, 1818. március 15.) református pap, költő
 Kádár István György (1920. április 5. – Jugoszlávia, 1981. október 9.) költő, drámaíró
 Juhász Erzsébet Éva (1961. szeptember 9.) szerkesztő, riporter
 Lengyel Zoltán (1873 – Budapest, 1940. február 6.) ügyvéd, újságíró, országgyűlési képviselő
 Méhes Gyula (1897. március 28. – Budapest, 1970. október 10.) gyógyszerész, biológus, egyetemi tanár
 Nagy Dezső, kaáli (1868. május 17. – Siófok, 1940. március 22.) mérnök, a Balaton-part egyik vezető építésze.
 Mitruly Miklós (1931. március 7. –) magyar folklorista, egyetemi oktató.
 Darie Novăceanu (1937. április 8.) román költő, műfordító, esszéista.

Kraszna környéke 1769–1773 között

Testvérvárosai 
  Csenger (Magyarország, Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye)
  Imrehegy (Magyarország, Bács-Kiskun vármegye)
  Akasztó (Magyarország, Bács-Kiskun vármegye)
  Kiskunlacháza (Magyarország, Pest vármegye)

Jegyzetek

Források 
 Kraszna honlapja 
 Népszámlálási adatok 2002
 Statisztika 1850–1992 nemzetiség vallás
 Szilágy megye térképe
 Szász András: Kraszna

Szilágy megye települései
Szilágy vármegye települései