Kaposvár

Kaposvár (németül: Ruppertsburg, horvátul: Kapošvar) megyei jogú város a Dél-Dunántúlon, Somogy vármegye és a Kaposvári járás székhelye, egyetemi város, valamint a Kaposvári Egyházmegye székvárosa. A Dunántúl egyik legfontosabb gazdasági, kulturális, oktatási és sportközpontja. A Kapos folyó mentén, a Somogyi-dombság területén fekszik. Körülbelül 60 000 fős lakosságával az ország 15. és a Dél-Dunántúl második legnépesebb települése. Vára és kolostora középkori eredetű, de a vármegyeszékhelyen a török és osztrák támadások következtében nem sok 19. századinál idősebb épület maradt fenn.

A várost először 1009-ben említik, a legenda szerint Rómához hasonlóan hét dombra alapították. 1061-től egyházi központ szerepét töltötte be, majd a 13. században felépült a vára is, amely a török időkben egyre fontosabb szerephez jutott. 1555-ben az oszmánok ötnapos ostromban elfoglalták az erődöt és a bencés kolostort, majd a város 1686-ban szabadult fel a török megszállás alól. 1690-től az Esterházy család birtokaihoz tartozott, akik a somogyi birtokaik központjává tették, így a település gazdasági és közigazgatási szerepe egyre növekedett. 

1703-ban vásárjogot kapott, 1749-ben pedig Somogy vármegye székhelyét is itt rendezték be. A megyeszékhelyre költözők jó része iparosokból és kereskedőkből állt, akik elindították Kaposvárt a polgári fejlődés útján. A kiegyezés után indult meg a város életének intenzív fejlődése, melynek eredményeképpen 1873-ban rendezett tanácsú várossá nyilvánították. A lakosság folyamatosan nőtt, felépültek a fontosabb közintézmények, megteremtődtek a vasúti és közúti közlekedés feltételei, majd elindult az ipar és a gazdaság fejlődése is.

Az első világháborúig császári és királyi helyőrségi város volt. A szomszédos települést, Kaposszentjakabot 1950-ben csatolták a megyeszékhelyhez, majd 1973-ban Toponárt, Kaposfüredet és Töröcskét is. Kaposvár 1990-ben egyike lett a megyei jogú városoknak, 1993 óta püspökségi székhely. 2000-ben az itt működő felsőoktatási intézmények összevonásával megalapították az azóta kibővített Kaposvári Egyetemet. A város mára a Dunántúl egyik legjelentősebb városává vált.

Nevének eredete
A város neve a „kapu” és a „vár” szóösszetételből származik, a mocsaras Kapos-völgyben a 13. században felépített várra emlékeztet. A település neve először 1009-ben, Szent Istvánnak a pécsi püspökség határait kijelölő alapítólevelében jelent meg.

A történelem során a város számos nyelven külön nevet kapott. Németül Kopisch, Ruppertsberg, Ruppertsburg; horvátul hivatalosan Kapošvar; szlovénül Rupertgrad; törökül Kapoşvar; szerbül pedig Капошвар, Kapošvar. Régen a lakócsai délszlávok Kapuš-nak, a hercegszántóiak Kapušar-nak, a szigetváriak Kapušvar-nak hívták.

Fekvése 

Kaposvár a Kapos folyó két partján, a Somogyi-dombság területén fekszik, csodálatos környezetben, a Zselic lankái között. Déli részén húzódik a Zselici Tájvédelmi Körzet.

A város, az ókori Rómához hasonlóan, hét dombra épült, név szerint: Kecel, Körtönye, Lonka, Iszák, Kapos, Róma és Ivánfa (de vannak, akik nem pont ugyanezt a hét dombot (a helyiek mindet hegynek nevezik) sorolják fel). Ezek ma Kaposvár déli városrészeit alkotják. A város legmagasabb pontja kb. 260 m-rel fekszik a tengerszint felett, Töröcskétől körülbelül 1 km-rel délre az úgynevezett Postakocsi-út mentén, mely egykor a legfontosabb útvonal volt Kaposvár és Szigetvár között.

A Zselicség Kaposvár felé eső részén öt vízfolyás torkollik a Kapos folyóba. A Ropolyi-erdőben eredő Berki-patak a Kecel-hegy lábánál, a Töröcskei-patak a Cser és a Donner városrészek találkozásánál ömlik a Kaposba. A Pölöskei-erdőben eredő Zselic-, vagy ahogy a helyiek hívták sokáig: Hódos-patak, míg a város keleti részén az Ivánfai- és a Nádasdi-patak is növeli a folyó vízhozamát. A város területén észak felől további négy – az előbbieknél kisebb vízhozamú – patak viszi vizét a folyóba, név szerint a Csörge-, a Füredi-, a Kisgáti-, valamint a Deseda-patak.

Kaposvár északi részén helyezkedik el a 8 kilométer hosszú Deseda-tó, a 30 hektáros arborétummal.

A Balaton 50 kilométerre, Pécs (a Dél-Dunántúl központja) 60 kilométerre, Nagykanizsa 70 kilométerre, Szekszárd 90 kilométerre, Budapest 185 kilométerre van a várostól.

Éghajlata 
A város éghajlata kontinentális, az évi középhőmérséklete 11 °C, a csapadék éves mennyisége 651 mm.

Története

Időszámításunk előtt 
Kaposvárt és környékét tízmillió évvel ezelőtt a Pannon-tenger borította. A jégkorszakot követően alakult ki a térség mai domborzata. A város területe már az i. e. 5. évezred környékén lakott volt. I. e. 400 körül kelta népek telepedtek le a vidéken. A mocsaras környéket elkerülték a fontosabb ókori útvonalak, így a rómaiak és az avarok jelenléte nem volt jelentős.

A honfoglalás után 
Az I. István király által 1009-ben kiadott pécsi püspökségi alapítólevélben már szerepel a Kapos (latinul: Copus) név. 1061-ben Ottó (Atha), somogyi ispán a mai város közigazgatási határain belül, Kaposszentjakabon bencés monostort alapított, melynek felszentelésén Salamon király és Géza herceg is részt vett. Az egyházi központot később gyakran keresték fel más királyok is, a látogatások siettették a település fejlődését.

A török időkben 
A 13. században építették fel Kaposvár várát a Kapos folyó mentén. A négyzetes alaprajzú építményt a 15. században építették át földvárból kővárrá, négy bástyája a 16. században épült. A törökök terjeszkedése miatt később felértékelődött a kis erődítmény szerepe. Nehéz volt a területet megközelíteni, így a menekülők számára a vár menedéket jelentett, a törökök azonban 1555-ben ötnapi ostrom után elfoglalták. 1558-ban Kaposvár mezővárosi jogot kapott. A város 131 év után, 1686-ban szabadult fel a török uralom alól. A háborúskodások következtében a vár állapota erősen megromlott, 1702-ben rombolták le I. Lipót magyar király parancsára, megmaradt romjait 1931-ben bontották el. Ma két bástya maradványa látszik, illetve a délkeleti körbástya és a délnyugati négyszögletes saroktorony is a felszínen van.

A város újjászületése 
A várost a 18. században újjáépítették a vártól északra fekvő, magasabb területen. 1690-től az Esterházy család birtokaihoz tartozott, akik a somogyi birtokaik központjává tették, így a település gazdasági és közigazgatási szerepe egyre növekedett. 1749-ben Somogy vármegye székhelyét is itt rendezték be. A megyeszékhelyre költözők jó része iparosokból és kereskedőkből állt, akik elindították Kaposvárt a polgári fejlődés útján. A lakosság folyamatosan nőtt, felépültek a fontosabb közintézmények. Lakossága 1800-ban még alig haladta meg a 3000 lelket, addig 1900-ban már 18 218 főt vettek számba a felmérések. Az 1910-es népszámlálás már 24 124 lakosról szólt, míg az 1920-ban megtartott népszámlálás során Kaposvár lakóinak száma 29 470 fő volt. A kiegyezés után indult meg a város életének intenzív fejlődése, melynek eredményeképpen 1873-ban rendezett tanácsú várossá nyilvánították. A következő években sorra épültek fel az ország más részeivel való kapcsolattartást elősegítő vasútvonalak. A Budapest-Gyékényes-Zágráb-Fiume vasúti fővonal Kaposvár érintésével épült meg, ezzel párhuzamosan 1872-ben létrejött a Dombóvár-Zákány vasúti összeköttetés is Kaposváron keresztül haladt át. Ekkoriban kiépülő helyi vasúti vonalak, mint a fonyódi, a siófoki, barcsi, a szigetvári számára Kaposvár jelentette a végállomást, amely közlekedési szempontból jelentőssé tette a várost. Kaposvár jelentős ipari várossá fejlődött (cukorgyártás, gépgyártás, vágóhíd). 1891-ben 1443 ház állt a városban.

20. század 
A 20. század elején Kaposvár egyike volt azon kevés magyarországi városnak, amely már rendelkezett vízvezetékkel. Aszfalt és makadám burkolatú utcáiban villannyal világítottak. 1904-ben adták át az új városháza épületét. 1911-ben nyílt meg a híres Csiky Gergely Színház, amelynek társulata az 1970-es évek elejétől a magyar színházi élet meghatározó társulata lett.

Somogy vármegyéhez még a 20. század elején is csak egyetlen város tartozott, Kaposvár, melynek rangja 1930 előtt rendezett tanácsú város volt, azután az elnevezés megváltozása miatt megyei város. 1942-ben törvényhatósági jogú városi rangot kapott, de ezt csak 1945-ben hajtották végre ténylegesen, így 1950-ig Kaposvár nem tartozott Somogy vármegyéhez. Az 1950-es megyerendezés idején a törvényhatósági jogú városi jogállás 1950. június 15-én megszűnt, Kaposvár attól kezdve Somogy megyéhez tartozott, és jogállása 1954-ig közvetlenül a megyei tanács alá rendelt város, 1954-től járási jogú város, majd 1971-től egyszerűen város lett. A megyeszékhely 1990-ben újra megyei jogú városi rangot kapott.

A két háború közti időszak elején már jelentős változások következtek be a város életében. Az első világháború után a magyar városok számára kiírt stabilizációs hitelből, az úgynevezett Speyer-kölcsönből Kaposvár városa 22 milliárd koronát igényelt, de csak 13 milliárdot folyósítottak végül, amely összegből a szennyvíztelep szűrőmedencéjét állították helyre, valamint megépülhetett a polgári fiúiskola és az akkori Eszterházy utca egyik legszebb részén a leánygimnázium. Felépült a kereskedelmi-egyesületi székház, az új és akkor korszerűnek számító városi mozi épület, és jórészt közadakozásából az új katolikus templom. A kevés számú helyi hívővel rendelkező református egyház fölépítette gyülekezeti házát, az akkoriban túlnyomórészt katolikus hitvallású lakosság rokonszenvétől támogatva. A tűzoltóság épületét kibővítették, felszereltségét pedig európai szintre emelték. A helyi köztisztasági üzemet öntözőautókkal látták el, állandó helyre költözött az Anya- és Csecsemőotthon. Az első világháború után nem sokkal épült ki a távvezetékes villamos-hálózat transzformátorépülete és elsőként kilenc transzformáló-tornya. Városi sportpálya, valamint a Kapos folyó közelében kiépített strand is létesült. Az utcákat új burkolattal látták el, számos közpark létesült, és a „Virágos Kaposvár” mozgalom kibontakozásaként nemcsak a magánházak előtt, de az utak mentén is virágos szegélyeket hoztak létre. A belügyminiszter a „Virágos Kaposvár” megteremtéséért elismerő-oklevelet adományozott a városnak (1929), amely kitüntetést dr. Vétek György polgármester vett át. A „Virágos Kaposvár” volt az egyetlen helyi hagyomány, amelyet változatlan formában vett át szocialista időszak várost irányító vezetése. A város művészeti életét az államosításokig a Berzsenyi Dániel Irodalmi és Művészeti Társulat fogta össze. A helyi vagy Somogy vármegyei művészek alkotásaiból éves rendszerességgel szerveztek kiállítást.

A polgári élet idején igen népszerű és hasznos elfoglaltságot jelentettek az ének- és dalkörök, amely szép számmal működtek a városban. Volt városi, postás, iparos, vasutas, munkás, katolikus és református egyházi énekkar. Működött városi szimfonikus zenekar, vasutas zenekar, katonai zenekar és ifjúsági zenekar.

A város területe és lakosságszáma a 20. században is folyamatosan nőtt. 1950-ben hozzácsatolták Kaposszentjakabot, 1973-ban Kaposfüredet, Toponárt és Töröcskét. Lakóinak száma megháromszorozódott, a 70-es évek végén elérte a 75 000 főt. Kaposvár 1990-ben megyei jogú város, 1993-ban római katolikus püspöki székhely lett.

A megyeszékhely a Magyar Honvédség aktív helyőrsége, ahol a MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred található. Korábban 1957-től a MN 9. Gépesített Lövészhadosztály parancsnoksága volt megtalálható 1987-ig, amikor létrehozták a 2. Gépesített Hadtestet. Később a hadtest a 2. Katonai Kerület Parancsnokság nevet kapta, mint béke alakulat. Az alakulat 2001-es felszámolásakor, mint magasabbegység a 2. Gépesített Hadosztály néven működött. Korábban a helyőrségben megtalálható volt az MN 54. Felderítő Zászlóalj 1976-ig. A 45. Híradó Zászlóalj, illetve a 99. Zselic Rendészeti Kommendáns Zászlóalj és ezek jogutódja a MH 45. Noszlopy Gáspár Vezetésbiztosító Zászlóalj. Utóbbi 1995-ben szűnt meg.

Az új évezredben 
Kaposvár a Dunántúl egyik legjelentősebb városa, a Dél-Dunántúl társközpontja lett. 2000. január 1-jén a korábban is itt működő Pannon Agrártudományi Egyetem és Csokonai Vitéz Mihály Tanítóképző Főiskola összevonásával megalapították a Kaposvári Egyetemet. 2003-ban dísztérré alakították át a Kossuth teret, ami a város egyik fő látványossága és 2017-ben Európa legszebb főtere lett. 2008-ban a Magyar Televízió közönségszavazásán a város elnyerte Az Év Települése díjat. 2011. június 4-én felavatták Kaposvár rovásos helynévtábláját.

Az utóbbi évtizedekben a somogyi megyeszékhely az ország egyik legdinamikusabban fejlődő településévé vált. Az elmúlt években is számos fejlesztés, beruházás történt: újjászületett a belváros, átépült a megyei kórház, középületek, közterületek, iparterületek épültek és újultak meg, új helyi járatú buszok róják a város útjait. 2017-ben átadták a felújított vasútállomás műemléképületét. Ugyancsak 2017-ben Szita Károly polgármester elindította a Németh István Programot, melynek keretében 185 milliárd forintot költ el a város fejlesztésekre.

Címere 

Kaposvár címere álló, csücskös talpú katonai pajzs, kék mezejének zöld hármashalmán kváderkövekből épült várkapu áll, felette három, lőrésekkel ellátott mellvédfallal. A kapu emelt félkör, melyben a zárkő, továbbá jobbról és balról a béllet három-három szimmetrikusan elhelyezkedő köve nagyobb. A kapuban felhúzott csapórács van. A bástyán három, azonos magasságú torony emelkedik egy-egy lőréssel és védőpártázatában három-három oromzattal. A pajzs felső élén természetes színű, enyhén jobbra forduló, vörös bélésű, aranyos szegélyű és pántozatú tornasisak helyezkedik el, nyakában aranyszalagon, aranymedállal. Az arany sisakkorona ötágú, rubinokkal, smaragdokkal és gyönggyel ékesített. A sisakdísz ismétli a címerpajzs kapubástyáját. A foszlányok jobbról kék és arany, balról vörös és ezüstszínűek.

Népesség 

Kaposvár lakónépessége 2011. január 1-jén 66 245 fő volt, ami Somogy megye össznépességének 21%-át tette ki. A város Somogy vármegye legsűrűbben lakott települése, abban az évben az egy km²-en lakók száma átlagosan 583,2 fő volt. A népesség korösszetétele kedvezőtlen. A 2011-es év elején a 19 évesnél fiatalabbak népességen belüli súlya 21%, a 60 éven felülieké 25% volt. A nemek aránya kedvezőtlen, ugyanis 1000 férfira 1194 nő jut. 2017-ben a férfiaknál 71,7, a nőknél 78,7 év volt a születéskor várható átlagos élettartam.
A népszámlálás adatai alapján a város lakónépességének 5%-a, mintegy 3406 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. Közülük cigány, német és horvát nemzetiséginek vallották magukat a legtöbben. A magukat vallási közösséghez tartozónak valló kaposváriak túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház még a városban a református és az evangélikus.

A 20. század második felétől Kaposvár lakossága viharos gyorsasággal növekedett. A legtöbben 1980-ban éltek a megyeszékhelyen, 72 377-en, azóta egészen napjainkig csökken a város népessége, ma már kevesebben élnek Kaposváron, mint 1980-ban.

Etnikai összetétel 

A 2001-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 68 697 fő volt, ebből a válaszadók száma 67 188 fő volt, 65 032 fő magyarnak, míg 1178 fő cigánynak vallotta magát, azonban meg kell jegyezni, hogy a magyarországi cigányok (romák) aránya a népszámlálásokban szereplőnél lényegesen magasabb. 515 fő német, 170 fő horvát és 48 fő lengyel etnikumnak vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatok szerint a város lakossága 66 245 fő volt, ebből a válaszadók száma 60 082 fő volt, 56 676 fő magyarnak vallotta magát. Az adatokból az derül ki, hogy a magukat magyarnak vallók száma jelentősen csökkent tíz év alatt, ennek fő oka, hogy többen nem válaszoltak. Az elmúlt tíz év alatt a nemzetiségiek közül legjelentősebben a cigányok (1434 fő), a németek (755 fő) és az oroszok (71 fő) száma nőtt Kaposváron. A román (83 fő) nemzetiségűek száma megkétszereződött. A magukat horvátoknak vallók száma (141 fő) kismértékben csökkent az elmúlt tíz év alatt. A vármegyén belül Kaposváron él a legtöbb magát németnek, orosznak, románnak és lengyelnek valló nemzetiségi.

Vallási összetétel 

A 2001-es népszámlálási adatok alapján Kaposváron a lakosság közel háromnegyede (74,7%) kötődött valamelyik vallási felekezethez. A legnagyobb vallás a városban a kereszténység, melynek legelterjedtebb formája a katolicizmus (64,3%). A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 43 946, míg a görögkatolikusoké 205 fő volt. A városban népes protestáns közösségek is éltek, főleg reformátusok (5010 fő) és evangélikusok (1441 fő). Az ortodox kereszténység inkább az országban élő egyes nemzeti kisebbségek (oroszok, románok, szerbek, bolgárok, görögök) felekezetének számít, számuk elenyésző volt az egész városi lakosságához képest (23 fő). Szerte a városban számos egyéb kisebb keresztény egyházi közösség működött. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 49 fő volt. Jelentősnek mérték azoknak a számát, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (9,7%). Felekezeten kívülinek a város lakosságának 15%-a vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás adatai alapján a lakosságnak már csak alig több mint fele (53,4%) kötődött valamelyik vallási felekezethez. A két népszámlálás között eltelt tíz év alatt a felekezethez való tartozás jelentősen csökkent, ennek egyik oka, hogy sokan nem válaszoltak. A legnagyobb vallás továbbra is a kereszténység, azon belül a katolicizmus (44,9%) volt, de a tíz év alatt a katolikus valláshoz tartozók száma majd negyedével esett vissza. A katolikus egyházon belül a római katolikusok száma 29 590, míg a görögkatolikusoké 115 fő volt. A protestáns közösségek létszáma is visszaesett: reformátusnak már csak 3603, evangélikusnak mindössze 1006 fő vallotta magát. Az ortodox keresztények száma viszont 31 főre emelkedett. A kisebb keresztény egyházi közösségek továbbra is működtek. A zsidó vallási közösséghez tartózók száma 47 főre csökkent. Összességében elmondható, hogy az eltelt tíz év során az ortodox valláson kívül minden más egyházi felekezetekhez tartozók száma jelentősen csökkent. Azok aránya viszont, akik vallási hovatartozásukat illetően nem kívántak válaszolni (28,5%), tíz év alatt megháromszorozódott. Felekezeten kívülinek a város lakosságának már 18,1%-a vallotta magát.

Közigazgatás

Országgyűlési képviselők 
A régi választójogi törvény, az 1989. évi XXXIV. törvény hatálya alatt a város két választókerülethez tartozott. Jelenleg a 2011. évi CCIII. törvény értelmében az új Somogy megyei 1. sz. országgyűlési egyéni választókerület székhelye.

Önkormányzat 
 Polgármester: Szita Károly (Fidesz-KDNP)
 Alpolgármesterek: Borhi Zsombor (Fidesz-KDNP), Dér Tamás (Fidesz-KDNP), Dr. Pintér Rómeó (Fidesz-KDNP)
 Jegyző: Dr. Csillag Gábor

Polgármesterei a rendszerváltás óta 

Megjegyzés: Szita Károlyt az egyes választási években esetenként más közéleti szervezetek is támogatták a Fidesz mellett.

Városrészek 

Korábban a várost kerületekre osztották, de ez a felosztás megszűnt – azonban a régebbi utcanévtáblák a mai napig emlékeztetnek rá. A városrészek nagy vonalakban követik a régi felosztást, kivéve az újabb területeket. Több városrészben részönkormányzat is segíti a városi közigazgatás és adminisztráció működését.

A vármegyeszékhely kereskedelmi, idegenforgalmi, oktatási és államigazgatási központja a Belváros, amelynek vonzáskörzete a városon és a vármegyén túlnyúlik. A szocializmus évtizedeiben a városközponttól északnyugatra eső területeken jelentős lakótelepek épültek (itt található például a Dunántúl legnagyobb lakóépülete, a 330 lakásos Sávház), ezen a részen él a város lakosságának harmada. A városközpontban és a lakótelepeken rengeteg zöldterület található (fasorok, parkok, virágágyások). Kaposvár – akárcsak az ókori Róma – hét dombra épült, ezek ma a megyeszékhely déli városrészeit alkotják, ahol elegáns villanegyedek, családi házas és kertvárosias övezetek alakultak ki. A város déli részein a Zselic lankái húzódnak.

Kaposvár területe az elmúlt évszázadok alatt folyamatosan nőtt, így elérte a környező települések határát. 1950-ben hozzácsatolták Kaposszentjakabot (keletről), 1970-ben Kaposfüredet és Toponárt (északról), valamint 1973-ban Töröcskét (délről). Ezek ma is családi házas övezetek. Toponár és Kaposfüred között, a város északi részén húzódik a kaposváriak kedvelt pihenőhelye, a 8 km hosszú Deseda tó.

A városrészek elhelyezkedése

Közlekedés

Közúthálózat 
Kaposvár Somogy vármegye központjaként az országos és megyei jelentőségű utak gyűjtőpontja. Budapestről közúton két irányból érhető el: az M7-esen és Balatonszemestől a 67-es főúton; illetve az M6-oson és Dunaföldvártól a 61-es főúton. Pécs a 66-os főúton, Nagykanizsa és Dombóvár a 61-es főúton, a Balaton és Szigetvár pedig a 67-es főúton közelíthető meg. A városnak közvetlen közúti összeköttetése van Barccsal, Fonyóddal (6701-es út) és Szántóddal (6505-ös út) is. A 61-es főút északról elkerüli a várost, valamint Kaposújlakot és Kaposmérőt is, így mindhárom települést keletről és nyugatról a 610-es főúton lehet elérni. Kaposvárról a somogyi és a dunántúli településekre, az ország megyeszékhelyeire és a fővárosba menetrend szerinti autóbuszjáratokkal is eljuthatunk.

2017-ben megkezdődött a 67-es főút Kaposvár és a Balaton közti szakaszának négysávos gyorsforgalmi úttá való alakítása, a tervek szerint pedig később a Szombathelyt Szegeddel összekötő M9-es autóút is érinteni fogja a várost. Kaposfüred városrészt már most is elkerüli a 67-es főút, a régi nyomvonal ma a 65 146-os számozást viseli.

A város közigazgatási területét néhány további alsóbbrendű, de országos közútként számozódó útvonal is érinti. Ilyen például a Kaposfüred-Juta közti 6709-es út.

Vasúthálózat 

Kaposvár a fővárosból a Budapest–Dombóvár–Pécs-vasútvonalon, majd Dombóvártól a Dombóvár–Gyékényes-vasútvonalon érhető el. A két város között közvetlen InterCity járatok is közlekednek (Rippl-Rónai, Somogy, Kresz Géza). Gyékényes és Nagykanizsa irányába, illetve Dombóvárra gyakori a vonatközlekedés, innen lehet eljutni vasúton Pécsre is, pénteken és hétvégente pedig napi egy pár InterRégió vonattal is közvetlenül el lehet érni Pécset. A Balaton a Kaposvár–Siófok-vasútvonalon és a Kaposvár–Fonyód-vasútvonalon közelíthető meg. Kaposvárról a 20. század elején hat irányba indultak vonatok, azonban a Kaposvár–Barcs-vasútvonal és a Kaposvár–Szigetvár-vasútvonal 1970-es évek végén történt megszüntetésével mára négy irány maradt.

A városhoz hat vasútállomás és vasúti megállóhely tartozik. Kaposvár főpályaudvara a belvárosi vasútállomás, amely a helyi autóbusz-állomáshoz és a távolsági autóbusz-pályaudvarhoz közel helyezkedik el. A város különböző részein kisebb megállók találhatók: Kaposszentjakabon (régen Kaposvár-Közvágóhíd), Tüskeváron (Kapostüskevár, korábbi nevén Kaposvári Textilművek), Répáspusztán, Toponáron és Kaposfüreden.

A jelentős vasúti teherforgalom kiszolgálására külön teherpályaudvar épült a Keleti városrészben, az ipari parkok mellett.

Helyi tömegközlekedés 

Kaposvár tömegközlekedését a Kaposvári Közlekedési Zrt. bonyolítja le 29 autóbuszvonalon, naponta átlagban 42 000 fő utazását biztosítva. A városban az 1920-as években indult meg az autóbusz-közlekedés. A település autóbusz-hálózata könnyen áttekinthető, sugaras rendszerű. A megyeszékhely központjából (Petőfi tér) gyakorlatilag átszállás nélkül bármelyik városrész jól megközelíthető autóbusszal, viszont a szélső városrészek közötti közlekedés a város központján keresztül, átszállással történik. 2015 egyik nagy eseménye volt, hogy az országban elsőként a város összes buszát újra cserélték. Az új, gázzal üzemelő, alacsony padlós járművek bordó színéről szavazással döntöttek a város lakói.

Közbringarendszer 

2015 októberében indult el a városban a Kaposvári Tekergő nevű kerékpármegosztó rendszer, kezdetben 4 állomáson (három a város belsejében, egy a Deseda mellett) 26 kerékpár és 6 roller volt bérelhető. A rendszer bevezetésekor Magyarországon egyedülálló volt, ugyanis itt alkalmaztak először elektromos rásegítésű kerékpárokat.

Légiközlekedés 

Kaposvártól öt kilométerre található a Kaposújlaki repülőtér, amelynek egy 620 m-es betonozott és egy 1200 m-es füves leszállópályája van, amiket manapság leginkább sport célokra használnak. A repülőtérről városnéző repülőket is indítanak.

Gazdaság 

Kaposvár ipara és gazdasága a 19. században indult fejlődésnek, majd a két világháború közti időszakban kibővült, és egyfajta átalakuláson esett át az országhatár megváltozása miatti piaci zsugorodás következtében. Az ipar és kereskedelem változása, növekedése nagymértékben kihatott a város fejlődésére. A lakosság nagyarányú számbeli gyarapodása a város területi bővülése mind az ipar és kereskedelem első világháborút követő változásaival állt összefüggésben.

A hagyományos, már korábban meglévő iparágak mellett a nehézipart olyan cégek képviselték, mint az 1905-ben létesített Első Kaposvári Vasöntöde, Gép- és Pénzszekrénygyár és Kútfúró Vállalat, amely elsősorban mezőgazdasági gépek, valamint malomipari berendezésekre és eszközökre specializálódott. Alkalmazottainak száma 100-150 fő volt, amely létszám az első világháború után kezdetben visszaesést mutatott. A gyár közvetlen a Kapos-csatorna mellett működött 4800 négyszögöl területen.
Épületek vasmunkáit, kovácsoltvas szerkezeteket állított elő, az 1903-ban alapított Rózsa Ignác Lakatosárugyára, amely olyan helyi nagy munkákban vett részt, mint a Somogy-megyei és Gazdasági Pénzintézetek megépülő palotája, vagy a Korona, majd a Turul Szálloda, vagy a felépülő polgári iskolák vasmunkái.

Kaposvár iparának másik meghatározó ága az élelmiszeripar. A város egyik legnagyobb üzeme a Mezőgazdasági Ipari Részvénytársaság (MIR) cukorgyára volt. A gyár 1894-től üzemelt, elsősorban Észak-Olaszország porcukor, cukor ellátására alapozva a gyártást. A cukorgyár megtelepedése elindítójává vált a Pécsi utcai városrész fejlődésének. Az első világháború alatt és után átállította kereskedelmét, és elsősorban a Balkán országaiba, valamint Angliába exportálta termékeit. A gyár 1929-es rekonstrukciójával az ország akkor 13 cukorgyára közül a nagyságát tekintve a negyedik helyen állt. Termelési adatait tekintve a Dunántúl legjelentősebb mezőgazdasági üzeme volt, amely a környék cukorrépa feldolgozására rendezkedett be, ezáltal nemcsak a város, hanem a megye egyik legtöbb termelőt és dolgozót foglalkoztató üzemévé fejlődött. A MIR cukorgyár a termelésének kapacitásait 1935-ben a Helios elnevezésű konzervüzemmel bővítette, amely elsősorban paradicsomkonzerv előállítására szakosodott. 1936-ban még csak napi 3-4 vagon paradicsom feldolgozására rendezkedett be, de termelését 1943-ban már napi 100 mázsára tudta fokozni.

A Dél-Dunántúl egyik ismert sörgyára az Első Kaposvári Sörgyár Rt. volt, amely még 1908-ban alakult magánvállalkozásként. A számos fejlődési lépcsőfokot elérő, termelésében folyamatosan fejlődő vállalkozás 1920-ban alakult át részvénytársasággá, amelynek elnöki tisztségét a nagybirtokos gróf Széchényi Ferenc látta el. A sörgyár egyik legnépszerűbb terméke az Őserő nevet viselő világos-sörkülönlegesség és a Nótás nevet viselő barna sör volt, de kedvelt volt a Somogyi Virtus barna-sör és a Kupa Vezér elnevezésű világos sör is. 1921-ben az évi termelése 12 000 hektoliter volt. A sörgyártás mellett naponta 60 mázsa jeget is előállítottak, a város jégszükségletét teljesen ellátva. A sörgyár termelése 1927-től visszaesett, 1930-ban a sörgyár tönkrement, üzemeit felszámolták.

Tervek születtek már jóval korábban, de csak az első világháború alatt épült fel a Kaposvári Hazai Malomipari Rt. gyárépülete 1916-ban. A termelést 1917-ben kezdték meg, és prémium minőségű malomipari termékeivel csakhamar ismertté lett országszerte, különösen amikor a balatonfüredi élelmiszeripari kiállításon dicsérő oklevelet kapott a kitűnő termékeire a röviden csak Hazai Malomként emlegetett cég. Termelésének felfutása a két háború közötti időszakban következett be.
A mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó nevezetes vegyipari cége volt Kaposvárnak az országos hírnevet is szerző Haidekker Pál gőz-szappangyára, amelyet 1851-ben alapított a tulajdonos, és amely a helyi sertésfeldolgozásra nagy hatással bírt, később is, amikor 1909-ben új épületbe költözve gőz- és elektromos gépekkel felszerelve megsokszorozta a termelését. A cég 1922-ben alakult részvénytársasággá. Leghíresebb, országosan is ismert terméke volt akkoriban a Holló szappan, amelyet külföldre is exportáltak főképp az első világháború előtt.

1904-ben megalakult a Kaposvári Kereskedők Egyesülete, amely egyesület taglétszáma a város fejlődésével párhuzamosan folyamatosan gyarapodott, és 1927-re már több mint 660 főre nőtt a tagsága. A hagyományos élelmiszer, malomipari árusító boltok mellett szőrmeáruház, virágüzletek, régiségkereskedők, könyv, papírkereskedések, műszaki és elektronikai üzlet, több bútoráruház, gépkocsi-szalon... stb. működött.

A második világháború után, a szocializmus időszakában további gyárak települtek a városba. A rendszerváltás után az üzemek egy része leépült, bezárt vagy tulajdonost váltott, azonban Kaposvár ipari központi jellege megmaradt, mert az elmúlt évtizedekben újabb gyárak, üzemek épültek a megyeszékhely területén. Jelenleg a városban működő országos, illetve nemzetközi jelentőségű gyárak: Kaposvári cukorgyár (az ország egyetlen cukorgyára Kaposvárott működik!), Kométa, Videoton, Kaposvári Villamossági Gyár, Metyx, Fino Tejüzem, Purina, Cabero, stb. Az ipari területek többsége a Keleti városrészben és Tüskeváron található.

Oktatás

Közoktatás 
Kaposvár iskolaváros. A vármegyeszékhelyen 5 bölcsőde, 25 óvoda, 20 általános iskola és ugyanennyi középfokú oktatási intézmény működik, ezekben 20 000 diák tanul. Az állami és önkormányzati oktatási intézmények mellett megtalálhatók a magán, alapítványi és egyházi fenntartásúak is, akárcsak a művészeti, sport- és nyelviskolák.

A város legnagyobb általános iskolája a Kodály Zoltán Központi Általános Iskola, legnagyobb középiskolái a Táncsics Mihály Gimnázium, a Munkácsy Mihály Gimnázium, az Eötvös Loránd Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium, valamint a Széchenyi István Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakképző Iskola. A középiskolások lakhelyigényének kielégítésére épült Magyarország egyik legmodernebb kollégiuma Kaposvárott, a Klebelsberg Középiskolai Kollégium.

Felsőoktatás 

Kaposvár egyetemi város. A 20. század közepe óta működnek felsőoktatási intézmények a megyeszékhelyen. 2000. január 1-jén az itt működő Pannon Agrártudományi Egyetem és Csokonai Vitéz Mihály Tanítóképző Főiskola összevonásával megalapították az azóta kibővített Kaposvári Egyetemet, amely az ország egyik legmodernebb felsőoktatási intézménye. Ezenkívül a Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Kara is üzemeltet képzési központot a városban.

Kulturális élet 

Kaposvárott élénk kulturális élet zajlik. Itt működik az ország egyik legnevesebb színháza, a Csiky Gergely Színház, amelyben évtizedek óta nemzetközileg elismert alkotómunka folyik. A város művészeti és néptáncegyüttesei országhatáron túl is ismertek. Kaposvár minden évben rangos kulturális rendezvényeknek ad otthont: Csokonai Vitéz Mihály Dorottya című vígeposzának eseményeit dolgozza fel a februári farsangi felvonulás. A márciusi Kaposvári Tavaszi Fesztivál magas művészi színvonalú zenei, színházi előadásokkal és képzőművészeti kiállításokkal várja az érdeklődőket. Minden májusban megrendezik a Rippl-Rónai Fesztivált (korábban: Festők Városa Hangulatfesztivál) – Kaposvár a festők városa: Rippl-Rónai József, Vaszary János és Galimberti Sándor szülővárosa, ezenkívül a városhoz köthető Kunffy Lajos, Zichy Mihály, Bernáth Aurél és Szász Endre is. A kaposszentjakabi bencés apátság romjainál minden nyáron megrendezésre kerül a Szentjakabi Nyári Esték elnevezésű rendezvénysorozat. A Nemzetközi Ifjúsági Sportfesztivál során az egész világról érkeznek focicsapatok a megyeszékhelyre. A Kaposfest zenei és művészeti fesztivál (korábbi nevén Kaposvári Nemzetközi Kamarazenei Fesztivál) pár év alatt európai hírűvé vált. A kínálatot színesítik a regionális, országos és nemzetközi tudományos konferenciák, találkozók, vásárok, bajnokságok és a lovas világversenyek is. Nagy múltú rendezvény volt az elmúlt évtizedekben a külföldi és magyar kiállítók százait, üzletemberek és látogatók ezreit vonzó Kaposvári Nemzetközi Tavaszi Vásár, az Alpoktól az Adriáig Nemzetközi Kiállítás és Vásár, valamint a Kapos Expo is.

Kulturális intézmények, egyesületek 
 Csiky Gergely Színház
 Roxínház Kaposvár
 Takáts Gyula Vármegyei Hatókörű Városi Könyvtár
Petőfi Sándor Emlékkönyvtár
 BábSzínTér (bábszínház)
 Déryné Vándorszíntársulat
 Somogy Táncegyüttes (a Somogy Megyei Népi Együttes jogutódja)
 Kaposvári Szimfonikus Zenekar
 Liszt Ferenc Zeneiskola
 Kaposvári Egyetem Rippl-Rónai Művészeti Kar
 Kaposvári Egyetem Kulturális Központ (Németh Antal Kulturális Központ)
 Füred Rock Szín Kör (FRSZK)
 Szivárvány Kultúrpalota (Szivárvány Kulturális Központ)
 Együd Árpád Kulturális Központ
 Kaposváron alakult meg 1989-ben az országossá vált Kós Károly Egyesülés

Múzeumok, kiállítások 

 Rippl-Rónai Múzeum
 Vaszary Képtár (a Somogyi Képtár utódja, 1996-ban alapították, főként kortárs művészek időszaki kiállításainak ad otthont)
 Vaszary Emlékház (Vaszary János festőművész állandó kiállítása)
 Krokodil Zoo Terrárium
 Kaposszentjakabi Bencés Apátság
 Rippl-Rónai Emlékmúzeum
 Somogyi Sportmúzeum
 Ásványkiállítás
 Somogy Vármegyei Levéltár
 Steiner-gyűjtemény (öntöttvas kályhák, falikutak, keresztek, háztartási tárgyak)
 Bádogos ipartörténeti kiállítás
 Babavilág (porcelánbabák gyűjteménye)
 Somogy Kereskedelme Anno (régmúlt idők kereskedelmi relikviái)
 Bors-Honty Emlékszoba
 Kaposfüredi Galéria és Szoborpark
 Vasúti Emlékmúzeum – Kapostüskevár (Verebélÿ László Vasúttörténeti Egyesület Közhasznú Szervezet)

Főbb programok, állandó rendezvények 
 Kaposvári Tavaszi Fesztivál
 Rippl-Rónai Fesztivál (2014 előtti neve: Festők Városa Hangulatfesztivál)
 Kaposfest – Nemzetközi Zenei és Művészeti Fesztivál (korábban: Kaposvári Nemzetközi Kamarazenei Fesztivál)
 Kaposvári Farsang – Dorottya Napok, Kaposvár Dombjai Farsangi Félmaraton futóverseny
 Szentjakabi Nyári Esték
 Nemzetközi Lovasíjász Verseny a Kassai-völgyben
 Káposztás Ételek Gasztronómiai Fesztiválja (Kaposfüred városrészben)
 Kaposvári Mézfesztivál (2007 óta minden szeptemberben)
 Országos Nóta- és Népdaléneklési Verseny
 Nemzetközi Ifjúsági Sportfesztivál (2013-ban kézilabdával és kosárlabdával, később röplabdával is bővült)
 A Csiky Gergely Színház előadásai
 A Roxínház Kaposvár előadásai
 A Déryné Vándorszíntársulat műsorai
 Bábszínházi előadások
 A Somogy Táncegyüttes műsorai
 Kaposvári Állattenyésztési Napok (KÁN)
 Kaposvári Advent
 Miénk a város!
 Kaposvári Egyetemi Napok (KEN)
 Az Együd Árpád Kulturális Központ rendezvényei

Városarculati stratégia 

2016-ban Kaposvár a magyar városok közül elsőként egységes városmárkázási, városarculati stratégiát dolgozott ki, amelynek lényege, hogy a település megpróbálja magát minél több helyen ugyanazokat a színeket és jelképeket használva megjeleníteni. Ezen új stratégia szerint Kaposvár logója a Kossuth tér négy legfontosabb épületének stilizált alakjából kialakított K betű, a város fő színei pedig az élénk sárga és a sötétkék: ezekben a színekben készülnek reklámplakátok, üdvözlő és útba igazító táblák, ezeket a színeket használja az önkormányzat hivatalos dokumentumain, és ilyen például az új Kaposvár Kártya is.

Nevezetességek

Lakóházak, paloták 
 Anker-ház (1913)
 Bereczk-ház, más néven Csipkerózsikás ház (1887)
 Erzsébet-ház
 Kemény-palota (1904)
 Vidor-palota

Középületek 
 A kórház első épülete (1846) – jelenleg informatikai központ
 Csiky Gergely Színház (1911)
 Dorottya-ház (18. század)
 Hotel Dorottya (1911) – szecessziós szállodaépület
 Arany Oroszlán Gyógyszertár (1774) – eleinte barokk stílusú, később romantikus stílusúra átalakítva
 Igazságügyi palota (1907)
 Postapalota (1926)
 Városháza (1904)
 Vármegyeháza (1832)
 Zárda (1873)
 Az egykori polgári fiúiskola épülete (1832)
 Festetics-kastély (Toponár) (18. század) – jelenleg általános iskola

Szobrok, emlékművek 

 Takáts Gyula mellszobra (2020), Takáts Gyula tér
 Áldozati oltár (Kling József alkotása, 2011, anyaga gránit), Csokonai utca (Agóra előtt)
 Rippl-Rónai József mellszobra (Horváth Balázs alkotása, 2011, anyaga bronz), Rippl-Rónai-villa
 Üvegkocka (Sörös Rita alkotása, 2010-2011, anyaga üveg), Dr. Kaposváry György utca
 Floretin (Weeber Klára alkotása, 2010, anyaga bronz), Szivárvány Kultúrpalota előtt
 Játszó gyerekek (Szabó Éva és Sörös Rita alkotása, 2010, anyaga bronz), Ady Endre utca 10. előtt
 Lamping emlékoszlop (Horváth Balázs alkotása, 2010, anyaga bronz), Szivárvány Kultúrpalota előtt
 Rippl-Rónai József és Ady Endre találkozása (Gera Katalin alkotása, 2010, anyaga bronz), Ady Endre utca 2.
 Medve gyermekkel (Putnoki Sándor alkotása, 2010, anyaga gipsz, cizellált üvegkerámia), Toponár, Mikes Kelemen utca
 Díszkönyv (Szabó Éva és Sörös Rita alkotása, 2010, anyaga bronz), Táncsics Mihály Gimnázium
 Trianon (Párkányi-Raab Péter alkotása, 2010, anyaga kő), Berzsenyi park (délkeleti sarok)
 Rippl-Rónai József (Trischler Ferenc alkotása, 2009, anyaga bronz), Fő utca 15.
 Tótágas (Weeber Klára alkotása, 2008, anyaga bronz), Európa park
 Bene Ferenc (Sörös Rita alkotása, 2007, anyaga bronz), Cseri utca 14.
 Szabadság Angyala – 56-os emlékmű (Gera Katalin alkotása, 2006, anyaga kő, bronz), Berzsenyi park (délnyugati sarok)
 II. világháborús emlékmű (Horváth-Béres János alkotása, 2006, anyaga fa), Szentjakabi park
 Kereszt (Farkas Ibolya alkotása, 2006, anyaga kő és vas), Nádasdi utca
 Életfa (Gera Katalin alkotása, 2006, anyaga bronz), Városliget
 Flórián szobor (Schrammel Imre alkotása, 2004, anyaga kő), Teleki utca – Városház utca saroképület teteje
 Somogyi sportolók emlékműve (Kling József alkotása, 2003, anyaga mészkő), Városliget
 Napkerék (Bors István alkotása, 2000, anyaga bronz), Európa park
 Kakasmandikó (Horváth-Béres János alkotása, 2000, anyaga fa), Csokonai utca 3. (Kormányhivatal előtt)
 Erdei ciklámen (Horváth-Béres János alkotása, 2000, anyaga fa), Uránia Csillagvizsgáló (Egyenesi út)
 Fejedelem (Kling József alkotása, 1998 (avatás éve 2009), anyaga márvány, mészkő és gránit), Csokonai utca
 Nagy Imre szobra (Paulikovics Iván alkotása, 1996, anyaga bronz), Nagy Imre park, Csokonai utca
 Anya gyermekével (Kling József alkotása, 1996, anyaga kő), Festetics Karolina Óvoda, Toponári út 49.
 Emlékszobor az iskola 75 éves jubileumára (Csikós Nagy Márton alkotása, 1994, anyaga fa), Munkácsy Mihály Gimnázium
 Vasúti felüljáró emlékműve (Borbás Gábor alkotása, 1994), Gilice utca
 Kopjafa a doni hősi halottak és áldozatok emlékére (Csikós Nagy Márton alkotása, 1993, anyaga fa és kő), Nagy Imre park (Csokonai utca)
 Kopjafa az 1956-os somogyi mártírok emlékére (Fábián Lajos alkotása, 1993, anyaga fa), Nagy Imre park
 II. világháborús emlékmű (Fusz György alkotása, 1993, anyaga kerámia), 2015-ben a Jókai ligetből a Hősök temploma mellé helyezték át
 Égtájak szoborkompozíció (Bors István alkotása, 1993, anyaga bronz), Kaposvári Egyetem
 Kaposi Mór emlékmű (Kampf József alkotása, 1992, anyaga kő, bronz), Kaposi Mór Vármegyei Kórház udvara
 Kopjafa az 1956-os somogyi mártírok emlékére (Gerbera István alkotása, 1990, anyaga fa), Nagy Imre park
 Széchenyi István szobra (Borbás Tibor alkotása, 1990, anyaga bronz), Széchenyi tér
 Turulmadár (Torm János alkotása, 1990), Táncsics Mihály Gimnázium
 Bárczi Gusztáv domborműve (Trischler Ferenc alkotása, 1989, anyaga bronz), Bárczi Gusztáv utcai Speciális Iskola, Bárczi utca 1.
 Térplasztika (Kecskeméti Sándor alkotása, 1988, anyaga kő), Füredi út 49-51 mellett
 Négy évszak (Bors István alkotása, 1985 (avatás éve 2010), anyaga bronz), Noszlopy utca (szökőkutak)
 Játszó gyerekek szoborcsoport (Szabolcs Péter alkotása, 1984, anyaga bronz), Kinizsi-lakótelep
 Táncsics emlékére (Bors István alkotása, 1983), Táncsics Mihály Gimnázium
 Kopjafa a gimnázium elhunyt diákjai és tanárai emlékére (Csikós Nagy Márton alkotása, 1983, anyaga fa), Táncsics Mihály Gimnázium
 Diákok szobor (Trischler Ferenc alkotása, 1983, anyaga bronz), Munkácsy Mihály Gimnázium
 Sellő szobor (Ispánky József alkotása, 1978, anyaga kő), Virágfürdő
 Alakoskodó (Bors István alkotása, 1977 (avatás éve 2008), anyaga kő és bronz), Kossuth tér (Noszlopy utca felől)
 Csokonai Vitéz Mihály mellszobra (Fritz János alkotása, 1977, anyaga bronz), Fő utca 1.
 Centenáriumi emlékmű (Varga Imre alkotása, 1975, anyaga beton és fém), Cseri park
 Zrínyi Ilona mellszobor (Mikus Sándor alkotása, 1975, anyaga kő), Zrínyi iskola, Pázmány Péter utca 32/b
 Noszlopy Gáspár mellszobra (Jenzer Frigyes alkotása, 1975, anyaga bronz), Noszlopy Gáspár Közgazdasági Szakközépiskola, Szent Imre utca 2.
 Fekvő nő (Hajdú Sándor alkotása, 1974, anyaga kő), Gróf Apponyi Albert köz
 Tavasz (Bors István alkotása, 1974, anyaga bronz), Városháza lépcsőháza, Kossuth tér 1.
 Emlékoszlop és centenáriumi emléktábla (1973, anyaga beton), Cseri park
 Emlékmű az I. és II. világháború hősi halottainak tiszteletére (Kling József alkotása, 1973, anyaga fa), Noszlopy Gáspár Közgazdasági Szakközépiskola, Szent Imre utca 2.
 Anya gyermekével (Matzon Ferenc alkotása, 1973, anyaga kő), Füredi utca 76. óvoda
 Fodor József szobra (Ispánki József alkotása, 1971, anyaga bronz), Fodor József tér
 Vaszary János mellszobra (Weeber Klára alkotása, 1971, anyaga bronz), Zárda utca – Bajcsy-Zsilinszly utca sarok
 Rákóczi Ferenc mellszobra (Németh Kálmán alkotása, 1969, anyaga kő), Rákóczi iskola, Kanizsai utca 67.
 Kévekötő (Kucs Béla alkotása, 1968, anyaga kő), Tompa M. utca (Cseri úti ABC előtt)
 Anyaság szobor (Kiss Nagy András alkotása, 1966), Virágfürdő
 Ülő nő (József Bálint alkotása, 1965, anyaga kő), Csokonai utca 4. (megyei könyvtár előtt)
 Nő hárfával – Múzsa (Marton László alkotása, 1963, anyaga kő), Rákóczi tér
 Pihenő munkások szoborcsoport (Kiss István alkotása, 1963, anyaga kő), Kossuth Lajos utca 1-9
 Petőfi Sándor szobra (Stadler József alkotása, 1963, anyaga kő), Toponári Általános Iskola, Toponári út 62.
 Lány virággal (Kárpáti Anna alkotása, 1962), Rákóczi iskola, Kanizsai utca 67.
 Fésülködő nőalak (Varga Miklós alkotása, 1962, anyaga kő), Kaposi Mór Vármegyei Kórház
 Gárdonyi Géza mellszobra (Varga Miklós alkotása, 1961, anyaga bronz), Madár utcai iskola, Madár utca 16.
 Petőfi Sándor mellszobor (Balogh Jenő alkotása, 1955, anyaga kő), Petőfi Sándor Óvoda, Petőfi utca 20.
 Csiky Gergely mellszobra (Ispánky József alkotása, 1955, anyaga kő), Csiky Gergely Színház
 Petőfi Sándor szobra (Ispánky József alkotása, 1954, anyaga bronz), Petőfi Sándor tér
 Loyolai Szent Ignác szobra (1947, anyaga kő), Szent Imre-templom bejárata, Szent Imre utca
 Németh István, a városépítő polgármester szobra (Ispánky József alkotása, 1939, anyaga bronz), Berzsenyi park (északkeleti sarok)
 Berzsenyi Dániel mellszobra (Fetter Károly alkotása, 1936, anyaga bronz), Berzsenyi park
 Csik Ferenc mellszobra (Lányi Emő alkotása, 1936), Virágfürdő
 Herkules szobor – a 44-es gyalogezred emlékműve (Jálics Ernő alkotása, 1932, anyaga bronz), Rákóczi tér
 Medgyessy Ferenc szobrai (Medgyessy Ferenc alkotása, 1913, anyaga kő), Rippl-Rónai-villa kertje
 Időjelző házikó (Horváth Andor alkotása, 1913), Kossuth tér
 Kossuth Lajos szobra (Kopits János alkotása, 1911, anyaga bronz), Kossuth tér
 Katonai hősi emlékmű 1866-69 (Lang Lajos és Decker Krisztián alkotása, 1872, anyaga kő), Berzsenyi park
 Fa harangláb és kőkereszt (XIX. sz., anyaga fa és kő), Ózaranypuszta
 Nepomuki Szent János (1781, anyaga kő), Toponár, Kemping utca
 Rokokó Mária oszlop (1770, anyaga kő), Kossuth tér
 Szent Rókus (1766, anyaga kő), Arany János tér
 Nepomuki Szent János (1742, anyaga kő), Kossuth tér
 Gugyuló Jézus (1721, anyaga fa), Városháza lépcsőháza, Kossuth tér 1.
 Szent Vendel (XVIII. század, anyaga kő), Toponár (templom előtt)
 Szent Flórián (XVIII. sz. második fele, anyaga kő), Toponár, Orci úti elágazás
 Hősi halottak emlékműve, a Hősök temploma előtt, Mindszenty tér
 Csikós Nagy Márton szobrai (anyaga fa és kő), Pipacs utca
 Tabernákulum oszlop a Gugyuló Jézus szobor másolatával, Béla Király utca – Csalogány utca kereszteződése

Szökőkutak, ivókutak, díszkutak 

 Söröskorsó (Szabó Éva és Sörös Rita alkotása, 2009, anyaga bronz és üveg), Zrínyi-Bartók utca kereszteződése
 Noszlopy utcai körforgalom (L. Balogh Krisztina alkotása, 2009), Áchim András és Noszlopy utcák kereszteződése
 Kréta és Majoranna – mászóka (Szabó Éva és Sörös Rita alkotása, 2008, anyaga bronz és krómacél), Béke-Füredi lakótelep
 Raktár utcai körforgalom (2008), Füredi és Raktár utcák kereszteződése
 Plaza (2008, anyaga fém), Berzsenyi utca 1/3
 Szarvas üzletház (2007, anyaga kerámia), Petőfi tér 1-3.
 56-os kaposfüredi emlékmű (Kling József alkotása, 2006, anyaga kő), Kaposfüred
 Vízgömb – szökőkút (2006), Béke-Füredi lakótelep
 Arany János téri szökőkút (2005), Arany János tér
 Kossuth téri szökőkutak (Ripszám János alkotása, 2003, anyaga marokkói mészkő), Kossuth tér
 Kossuth téri ivókút (Ambrus Éva, 2003, anyaga kerámia), Kossuth tér
 Bethlen téri szökőkút (2002, anyaga kő), Bethlen tér
 Zsolnay díszkút (2001, anyaga kerámia), Berzsenyi park
 Úszó díszkút (2001), Városliget
 Európa parki szökőkút (2000, anyaga marokkói mészkő), Európa park
 Kerámia szökőkút (Matola Magda és Adamis Gusztáv alkotása, 1997), Berzsenyi utca 11.
 Bajcsy-Zsilinszky utcai szökőkút (1993), Bajcsy-Zsilinszky utca 28.
 Anna utcai ivó díszkút (Gera Katalin alkotása, 1990, anyaga bronz és kő), Anna utca 6.
 Zsolnay ivókút (Fürtös György alkotása, 1988, anyaga kerámia), Fő utca 21.
 Panka díszkút (Weeber Klára alkotása, 1986, anyaga bronz és kő), Nemzetőr sor
 Tündérrózsa díszkút (Gera Katalin alkotása, 1983, anyaga kő), Színház park
 Honvéd utcai díszkút (Z. Soós István alkotása, 1974, anyaga fém és kerámia), Honvéd utca 57.
 Fiú hallal (Farsang György alkotása, 1962), Kaposi Mór Vármegyei Kórház
 Rippl-Rónai kút (Medgyessy Ferenc alkotása, 1950, anyaga kő), Rippl-Rónai tér
 Szent István kútja (Bory Jenő alkotása, 1938), a Nagyboldogasszony-székesegyház Kossuth tér felőli oldalán
 Vízesés (1933), Színházpark
 Díszkút táncospárokkal (Akt Gyula alkotása, 1913, anyaga majolika és pirogránit), Csiky Gergely Színház előtt
 PTE-EK-KKK I. (Weeber Klára alkotása, anyaga kő), Szent Imre utca 14/b
 PTE-EK-KKK II. (Weeber Klára alkotása), Szent Imre utca 14/b
 Szentjakabi apátság (Kling József alkotása), Várdomb 1.

Templomok, imaházak, plébániák 

 Római katolikus
 Nagyboldogasszony-székesegyház (1885–1886)
 Szent Imre-templom (1912)
 Jézus Szíve plébánia (Hősök temploma) (1927)
 Szent Margit-Szent József plébánia (két templom tartozik hozzá az Északnyugati városrészben és a Béke-Füredi lakótelepen: a Szent Margit- és a Szent József-templom)
 Kálvária-kápolna (Donner) (1893)
 Szent Kereszt plébánia (Donner)
 Kaposfüredi templom
 Kaposhegyi barokk kápolna (18. század második fele)
 Szentháromság-templom (Toponár, barokk műemlék)
 Ivánfahegyi Szent Donát-kápolna (barokk, 18. század első fele)
 Rómahegyi kápolna (1906)
 Lonkahegyi kápolna (1897)
 Kecelhegyi kápolna (1904)
 Szűz Mária utolsó földi lakhelyének, az efezusi háznak a másolata Kaposfüreden
 Evangélikus templom (1929)
 Református templom (1907)
 Kaposvári Zsidó Hitközség
 Adventista Egyház Kaposvári Gyülekezete
 Baptista Gyülekezet – Békevár imaház (1997)
 Jehova tanúi
 Hit Gyülekezete
 Keresztény Advent Közösség – Bibliaház
 Metodista Egyház Kaposvári Gyülekezete
 Őskeresztyén Apostoli Egyház
 Az utolsó napok szentjeinek Jézus Krisztus egyháza

Források 
 Négytestvér-forrás és Kőér-forrás a Gyertyános-völgyben
 Cserkész-forrás (korábban Vándor-forrás) és Spanyol-forrás (korábban Eszperantó-forrás) a Töröcskei-parkerdőben
 Balla-kút a Kapos-hegy alatt
 Latinca-forrás a Nádasdi-erdőben
 Desedai-forrás az arborétum hídjánál

Egyéb nevezetességek 
 Pannon Lovasakadémia – lovas világversenyek helyszíne
 Virágfürdő – élményfürdő, uszoda és gyógyfürdő
 Fa harangláb és kőkereszt a 19. századból – műemlék Zaranypusztán

Sport 

Kaposvár sportélete sokrétű, a megyeszékhely a Nemzet Sportvárosa és a Lovassportok települése címekkel is büszkélkedhet. A várost körbefogják a lovasbázisok, ahol lovassportokat oktatnak, Európa-szintű versenyeket rendeznek évente több alkalommal. Az ország legnagyobb alapterületű fedett lovardája működik a Kaposvári Egyetemhez tartozó Pannon Lovasakadémián. A város legnagyobb sportlétesítménye a Rákóczi Stadion, amely a helyi elsőosztályú futballcsapatnak is otthont ad; valamint a Kaposvár Aréna, a Kaposvári Városi Sportcsarnok és Létesítményei (ahol a Kaposvári Sportközpont és Sportiskola, illetve a Kaposvári Jégcsarnok is működik) és a Csik Ferenc Versenyuszoda. A városban kiemelkedő az uszonyosúszók sporttevékenysége is, az Adorján SE egyesület két világbajnokot nevelt ki.

2022-ben Kaposvárról indult a Giro d’Italia világhírű kerékpárverseny harmadik szakasza.

Sportcsapatok
Az alábbi táblázat Kaposvár jelentős sportcsapatait tartalmazza:

Média

Televíziók 
 Kapos Televízió
 Somogy Televízió

Rádiók 
 Retro Rádió – 89,0 MHz
 Rádió Most – 91,2 MHz
 Mária Rádió – 93,1 MHz
 Kossuth Rádió – 96,7 MHz
 Karc FM – 97,5 MHz
 Rádió 1 – 99,9 MHz
 Magyar Katolikus Rádió – 102,6 MHz

Újságok 
 Kapos Est
 Kapos Extra
 Lokál Extra
 Made in Kaposvár
 Somogyi Hírlap
 Szuperinfó

Hírportálok 
 74nullanulla
 KaposPont
 Kaposvár Híradó
 Kaposvár Most
 Kaposvár Online
 SONLINE

Híres emberek

Kaposváron születtek 
 1800. február 2-án Abday Sándor színész
 1805. május 23-án Záborszky Alajos ügyvéd, országgyűlési képviselő
 1837. október 23-án Kaposi Mór bőrgyógyász, egyetemi tanár, a Kaposi-szarkóma első leírója
 1842. október 9-én Kónyi Manó gyorsíró, publicista, az országgyűlés állandó gyorsíróhivatalának megszervezője 1865-ben Fenyvessy Adolffal
 1861. május 23-án Rippl-Rónai József festőművész, grafikus
 1864. szeptember 10-én Szalay Fruzina költő
 1865. május 13-án Rippl-Rónai Ödön műgyűjtő, 1257 db-os hagyatéka 1990-től állandó kiállításon látható
 1867. november 30-án Vaszary János festőművész, grafikus
1872. július 10-én Sebestyén Károly, született Schosberger, színikritikus, irodalomtörténész, filozófiai író, műfordító; a Színművészeti Akadémia igazgatója (1928–1930), a Kisfaludy Társaság tagja (1929).
 1874. április 4-én Marton Manó újságíró, szerkesztő, költő
 1883. május 31-én Galimberti Sándor festőművész
 1884. augusztus 7-én Réthi Aurél orvos, fül-orr-gégész, az orvostudományok doktora 
1894. május 23-én Somogyi Pál (1949-ig Steiner) költő, író.
 1896. június 7-én Nagy Imre miniszterelnök, az 1956-os forradalom mártírja
 1899. június 10-én Martyn Ferenc szobrász, festő, grafikus, illusztrátor és keramikus
 1912. április 14-én Király Béla vezérezredes, Kaposvár első országgyűlési képviselője az 1-es választókörzetben, az MTA külső tagja
 1912. október 21-én Juan Gyenes (Gyenes János), magyar származású fotóművész
 1913. december 12-én Csik Ferenc olimpiai bajnok úszó
 1915. január 17-én vitéz Merész László, Magyar Vitézségi Éremmel kitüntetett második világháborús hős
 1915. szeptember 4-én Lengyel Árpád olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok úszó, jogász
 1924. október 29. Haraszti János magyar állatorvos, egyetemi tanár, kutató, az MTA tagja
 1929. augusztus 23-án Czibor Zoltán az Aranycsapat és a Barcelona labdarúgója
 1932. május 6-án Bolvári Antal olimpiai bajnok vízilabdázó
 1938. február 19-én Bors István Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész
 1943. március 11-én Lukáts Andor Kossuth- és Jászai Mari-díjas színész, rendező
 1943. május 12-én Czipri Éva költő
 1944. augusztus 1-jén Kemsei István költő
 1944. szeptember 10-én Pogány Judit Kossuth-díjas színművész
 1945. augusztus 31-én Pfeffer Anna olimpiai ezüstérmes, világbajnok kajakozó
 1948. április 1-jén Gyenesei István, magyar politikus, országgyűlési képviselő, önkormányzati miniszter
 1953. március 26-án Frankl Péter matematikus, az MTA külső tagja
 1955. május 26-án Kollár László vegyészmérnök, az MTA levelező tagja, egyetemi tanár
 1956. június 25-én Németh György magyar ókortörténész, klasszika-filológus, az MTA doktora
 1956. október 27-én Szita Károly magyar politikus (Fidesz–KDNP), a város polgármestere (1994–)
 1960. október 3-án Ivancsics Ilona színművész
 1961. május 22-én Faragó Béla zeneszerző
 1965. április 18-án Rozsos Gábor költő
 1967. szeptember 10-én Őszi Zoltán grafikus, illusztrátor
 1969. január 20-án Molnár Csilla szépségkirálynő
 1969. augusztus 5-én Ujláb Tamás színész
 1970. május 27-én Varga Klári színésznő
 1970. május 27-én Varga Zsuzsa színésznő
 1971. február 28-án Homonnay Zsolt színész
 1975. február 1-jén D. Tóth Kriszta, műsorvezető, újságíró, a közszolgálati televízió munkatársa
 1976. március 10-én Szvath Tamás színész
 1977. szeptember 20-án Waltner Róbert válogatott labdarúgó
 1980. június 29-én Kiss Norbert világbajnok válogatott tekéző
1983. március 9-én ifj. Németh Kornél motokrosszversenyző
 1984. október 9-én Szabó Kimmel Tamás színész, műsorvezető
 1984. augusztus 1-én Király Róbert Belián siketlimpiai bajnok vízilabdázó
 1984. december 8-án Jovánczai Zoltán magyar labdarúgó, csatár
 1986. április 22-én Gyenesei Leila olimpikon
 1991. február 24-én Kovács Zsófia világbajnok uszonyosúszó
 1993. március 4-én Koltai-Nagy Balázs színész

Kaposváron éltek vagy élnek 

 Ascher Tamás rendező
 Avar István válogatott labdarúgó
 Babarczy László rendező, színházigazgató, egyetemi tanár
 Básti Juli színművész
 Bene Ferenc olimpiai bajnok labdarúgó, a Kaposvári Rákóczi FC labdarúgó akadémiájának névadója
 Bernáth Aurél festőművész, grafikus, művészpedagógus, művészeti író
 Bezerédi Zoltán színművész, filmrendező
 Cey-Bert Róbert író, pszichoszociológus, ételtörténész, egyetemi tanár
 Csákányi Eszter színművész
 Csapó Virág színművész
 Csernák Árpád író, színész
 Csonka Ibolya színésznő
 Csorba József (Nagyszőlős, 1789. január 11. – Pest, 1858. november 23.) – orvos, Somogy vármegye főorvosa, ő létesítette Kaposváron a megyei kórházat, mely 1844-ben nyílt meg.
 Csurka László színművész, rendező
 Druzsin Ferenc irodalomtörténész
 Eörsi István író, költő, műfordító, publicista
 Eperjes Károly színművész
 Erős Antónia pedagógus, újságíró, műsorvezető
 Fekete István író
 Fésűs Éva meseíró
 Frankl József bőrgyógyász professzor, kandidátus, kutatóorvos, meseíró
 Gothár Péter filmrendező, forgatókönyvíró, egyetemi tanár
 Gönczi Ferenc tanító, néprajzkutató, a Rippl-Rónai Múzeum vezetője
 Gubás Gabi színművész
 Helyey László színművész
 Honty Márta iparművész, Bors István szobrászművész felesége
 Jordán Tamás színművész, rendező, színigazgató
 Kárász Róbert műsorvezető
 Kelemen József színész, rendező, egyetemi tanár
 Kisfaludy Atala költőnő, a Petőfi Társaság tagja
 Kokas Katalin hegedű- és brácsaművész
 Kolber István egykori miniszter, országgyűlési képviselő
 Koltai Róbert színművész
 Komáromi Gabriella irodalomtörténész
 Komor István rendező, színházigazgató
 Kristóf Katalin énekesnő
 Kulka János színművész
 Kunffy Lajos festőművész
 Lamperth Mónika egykori belügyminiszter, országgyűlési képviselő
 Lamping József építész
 Latinka Sándor kommunista politikus
 Lázár Kati színművész
 Litvai Nelli dramaturg, író, műfordító
 Lukáts Andor színművész, rendező, egyetemi tanár
 Majsai-Nyilas Tünde színművész
 Máté Gábor színművész, színházigazgató
 Mátrai Márta az Országgyűlés háznagya, országgyűlési képviselő
 Mihályi Győző színművész
 Mohácsi János rendező
 Molnár Piroska színművész
 Mucsi Sándor színész, magánénekes
 Olsavszky Éva színművész
 Parti Nagy Lajos költő, drámaíró, szerkesztő
 Pauer Gyula szobrász, látványtervező, képzőművész
 Pálfy Alice színművész
 Rátóti Zoltán színművész, színházigazgató
 Schwajda György színházigazgató
 Selmeczi György zeneszerző
 Šwierkiewicz Róbert Munkácsy Mihály-díjas grafikus, festő, szobrász
 Szabó Mónika karmester
 Szász Endre képzőművész
 Szentmártoni Béla amatőr csillagász, az ALBIREO Amatőrcsillagász Klub megalapítója, róla nevezték el a 3427 Szentmártoni kisbolygót
 Szécsi Zoltán háromszoros olimpiai bajnok vízilabdázó
 Szokolay Ottó színművész
 Szvoboda Bence motokrosszversenyző
 Tordy Géza színművész, rendező
 Ungvári Károly festőművész
 Zsámbéki Gábor rendező, a Budapesti Katona József Színház alapító tagja

Kaposvárhoz kötődő zenei együttesek 

 A.D. Studio
 Boys on the Docks
 Catfood
 Club Gangsters
 Éhező Apácák
 Első Emelet
 Gerebje
 Hellions
 Peron
 Punk-tum
 Republic
 Sick Room
 Stream
 Sustain
 The Puzzle
 Vészkijárat
 Žagar

Testvér- és partnervárosai 
  Bath, Egyesült Királyság
  Cần Thơ, Vietnám
  Csíkszereda, Románia 
  Darhan, Mongólia
  Glinde, Németország
  Kapronca, Horvátország
  Mostar, Bosznia-Hercegovina
  Rauma, Finnország
  Saint-Sébastien-sur-Loire, Franciaország
  Schio, Olaszország
  Tver, Oroszország
  Üsküdar, Törökország
  Villach, Ausztria

Képek

Jegyzetek

További információk 

 Kaposvár város honlapja
 Turisztikai információs portál
 Miért éppen Kaposvár?
 Kaposvári Nemzetközi Kamarazenei Fesztivál
 Rippl-Rónai Fesztivál
 Nemzetközi Ifjúsági Labdarúgófesztivál
 Képeslapok a régi Kaposvárról
 Irányítható webkamera a Kossuth téren
 Kaposvár városom.hu-n
 Kaposvár a funiq.hu-n
 Kaposvár.lap.hu – linkgyűjtemény
 Kaposvár utcaszintű térképe

Kapcsolódó szócikkek 
 Emléktáblák Kaposvárott
 Kaposvár díszpolgárainak listája

Magyarország fürdőhelyei
Magyarország megyei jogú városai

 
Somogy vármegye települései