alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ip (egyértelműsítő lap)

IP, az internetprotokoll rövidítése
 IP-védettség, műszaki berendezések tokozásának környezeti behatások elleni védettségét jelzik vele
 IP, a szándékorientált programozás angol rövidítése (a szócikk elkészültéig lásd a Charles Simonyi cikket)
 IP, a MÁV InterPici vonatainak jelzése
 Ip, az Ipp nevű település román megnevezése
Isla (egyértelműsítő lap)

Isla több különböző országban jelöl helyeket:
 Isla (Senglea) máltai város
 Iszló erdélyi község román neve
 Isla község Mexikó Veracruz államának Papaloapan régiójában
 Isla város a mexikói Veracruz állam Isla községében, a község központja
Valea (egyértelműsítő lap)

Romániai települések:

 Fundáta, Beszterce-Naszód megyében
 Valea, Dâmbovița megyében
 Valea, Gorj megyében
 Valea, Hunyad megyében
 Jobbágyfalva, Maros megyében
Ciklikus konjugált

Legyen K véges test, és R ≤ K ennek egy részteste (tehát K|R, azaz K az R egy bővítése). Tehát az  elem ciklikus konjugáltjai  . Természetesen mivel d-1 általában nagyobb (egészen pontosan, ha c a ciklikus rend, c|d teljesül, ld. itt), mint a ciklikus rend, ezért a ciklikus konjugáltak nem mind különböző elemek.

Ha a ciklikus asszociáltak olyan véges sorozatát vesszük, mely – kivételesen a 0-t is a szóba jövő indexek közé számítva – az első  db.  indexű asszociáltat tartalmazza, akkor az R résztestre vonatkozó ciklikus konjugáltakról (röviden konjugáltakról) beszélünk.

Konjugált és karakterisztikus polinom 
Az a∈K elem R≤K résztestére vonatkozó (ciklikus) konjugált polinomjának nevezzük az  alakú elsőfokú polinomokat (tehát azokat az elsőfokú, 1 főegyütthatójú vagyis főpolinomokat, melyek konstans tagja az elem egy R-re vonatkozó konjugáltja).

Az elem R résztestre vonatkozó karakterisztikus polinomjának a konjugált polinomok szorzatát nevezzük (pontosabban ezek sorozatának szorzatát, hiszen mivel a konjugált elemek nem különbözőek, ezért a konjugált polinomok sem, valójában mindegyik dg(K|R)/cR(a)-szor szerepel a szorzatban):
 . 

Tehát (alternatív definíció) ez az a K[x]-beli polinom, melynek K-beli gyökei pontosan az a elem ciklikus konjugáltjai.

A karakterisztikus polinom az elem minimálpolinomjának hatványa, ha e polinom , akkor  (figyelembe véve, hogy m[x] irreducibilis R-ben, ezért foka K-beli gyökének, a-nak ciklikus rendje) .

Belátható (például az előbbi megállapításra alapozva), hogy e polinom minden együtthatója R-beli, vagyis ez egy R test feletti (R[x]-beli) polinom. Speciális esetként az a elem konjugáltjai összege és szorzata is együtthatója e polinomnak, tehát egy elem R-re vonatkozó konjugáltjainak összege és szorzata R-beli.

Elem nyoma 
Az  elem R≤K résztestére vonatkozó nyoma ciklikus konjugáltjainak összege:
  .

(A Tr rövidítés az angol trace = nyom szóból keletkezett. Használatos még az SR(a) jelölés is, ez a német Spur = nyom szó kezdőbetűje).

Ha R a K test prímteste, akkor abszolút nyomról, röviden csak nyomról beszélünk.

A nyom fontosabb tulajdonságai, ha a,b∈K és α∈R:

  ;
  ;
  ;
  ;
 A TrR(x) : K→R függvény a K test R-re való lineáris leképezése.
 Ha K|R|S, és , akkor  (Láncszabály).

Források 
 Gonda János: Véges testek. Budapest, 2011

Testelmélet
Albertina



Az Albertina női név az Albert férfinév továbbképzett női változata, jelentése nemes és fényes, híres.

Rokon nevek
Albertin, Alberta, Berta, Bertina

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Albertina sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
augusztus 24., november 15.

Híres Albertinák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Wilhelm Grimm

Wilhelm Carl Grimm (Hanau, 1786. február 24. – Berlin, 1859. december 16.) német író, irodalom- és nyelvtudós, monda- és mesegyűjtő. Jacob Grimm öccse, felesége Dorothea.

Élete

Élete nagyobb részét bátyja mellett töltötte. 1814-ben könyvtári titkár lett Kasselben, ahol 1825-ben megnősült. 1829-ben bátyjával Göttingenbe ment és 1837-ben ő is osztozott annak sorsában, azután együtt éltek Kasselben. 1841-ben a berlini akadémia tagjává választotta. Grimm búvárlatainak tárgyát különösen a középkori német költészet képezte. Főműve a Die deutsche Heldensage melynek alapját már az Altdeutsche Wälder című munkáiban vetette meg. Kisebb dolgozatait Gustav Hinrichs adta ki (Berlin, 1881-86, 4 kötet, az első kötetben rövid önéletírás van).

Művei
 Altdänische heldenlieder, Balladen u. Märchen, fordítás (Heidelberg, 1811)
 Über deutsche Runen (Göttingen, 1821)
 Grave Rudolf (uo. 1828, 2. kiad. 1844)
 Hildebrandslied (uo. 1830)
 Freidank (uo. 1834, 2. kiad. 1860)
 Rosengarten (uo. 1836)
 Rolandslied (uo. 1838)
 Werner vom Niederehein (uo. 1839)
 Goldene Schmiede (Berlin, 1840)
 Athis und Prophilias (uo. 1846)
 Silvester Konrad von Würzburgtól (Göttingen, 1841)
 Exhortatio ad plebem christianam. Glossae Cassellanae (Berlin, 1848)
 Altdeutsche Gespräche (uo. 1851)
 Die deutsche Heldensage (Göttingen, 1829, 2. kiad. Berlin, 1867; 3. kiad. Gütersloh, 1890)
 Zur Geschichte des Reims (Berlin, 1852)
 Über deutsche Runen (Göttingen, 1821)
 Über Freidank (Berlin, 1840)

Fontosabb magyar szövegkiadások 
 Gyermek- és családi mesék; ford., utószó Adamik Lajos és Márton László; Magvető, Budapest, 1989 
 Jacob és Wilhelm Grimm összes meséi; ford., utószó Adamik Lajos és Márton László; Merényi, Budapest, 1998
 Német mondák; ford. Adamik Lajos, Márton László; Kalligram, Pozsony, 2009
 Az oroszlán és a béka. Ismeretlen Grimm-mesék; ford. Adamik Lajos, Márton László; Kalligram, Budapest, 2016

Galéria

Jegyzetek

Források 
 

Német írók
1786-ban született személyek
1859-ben elhunyt személyek
Hanauiak
Lexikográfusok
Német nyelvészek
Német egyetemi, főiskolai oktatók
Lorentz-invariancia

A Lorentz-invariancia vagy relativisztikus invariancia a speciális relativitáselméletnek megfelelő egyenletek követelménye.

A speciális relativitás elve kimondja, hogy a fizika minden törvénye minden inerciarendszerben azonos. Tehát, ha egy fizikai törvény igaz valamely inerciarendszerben, akkor annak igaznak kell lennie ugyanolyan alakban bármely olyan koordináta-rendszerben, amely az inerciarendszerhez képest egyenes vonalú egyenletes mozgást végez.
A Lorentz-transzformáció lehetővé teszi a koordináta-rendszerek közti relativisztikus transzformációt.
Ebből következik, hogy egy fizikai elmélet helyességének elengedhetetlen feltétele, hogy Lorentz-transzformáció után azonos maradjon, vagyis a Lorentz-transzformációval szemben invariáns legyen. Ez a Lorentz-invariancia vagy relativisztikus invariancia.

Irodalom 
 Albert Einstein: Speciális és általános relativitáselmélet
 Javorszkij B.M. Fizikai zsebkönyv

Relativitáselmélet
Kelementelke

Kelementelke (románul Călimănești) falu Romániában Maros megyében, Marosvásárhelytől 23 km-re délkeletre, Segesvártól 36 km-re, a Kis-Küküllő jobb partján, Szövérd és Gyulakuta szomszédságában.

A hagyomány szerint egy Botos Kelemen nevű gazda alapította, aki a dombon levő telkét kerítéssel vette körül.

Története 
1498-ban már a mai nevén említik. 1605-ben az itt tartott székely gyűlésen mondták ki a Bocskaihoz való csatlakozást. 1910-ben 740 lakosából 733 magyar és 5 román volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1944 szeptemberében között hadszíntér volt a falu területe, 87 román katona sírja van a Szőllőskertben. 1992-ben 925 lakosából 903 magyar, 19 cigány és 3 román volt.

Látnivalók 
 Református temploma 1792-ben épült neobarokk stílusban.
 Római katolikus kápolnáját a báró Szentkereszty család építtette a 18. században.
 A Simén család udvarházában Petőfi és Jókai is vendégeskedett. Petőfi itt reggelizett 1849. július 30-án Székelykeresztúr felé utaztában.
 A Henter-kúriát 1919-ben bontották le.
 Borospince

Híres emberek 
 Itt született 1852-ben Gönczy Lajos botanikus, a székelyudvarhelyi református kollégium volt igazgatója.
 Itt született 1847-ben Ugron Gábor politikus, országgyűlési képviselő.
 A temetőben nyugszik Lázár Kálmán (1827–1874) ornitológus.

Hivatkozások 

Maros megye települései
Marosszék települései
Kelnek

Kelnek (románul Câlnic, németül Kelling, szászul Kellenk) falu Romániában, Fehér megyében.

Fekvése 
Gyulafehérvártól 30 km-re, Szászsebestől 14 km-re délkeletre fekszik.

Története 

1269-ben Kelnuk néven említik először. Egykor székelyek lakták, Sepsikálnok székelyei innen települtek át a 12. században. Román stílusú templomát még ők építették a 12. században, majd a Kelneki család lakótornyot épített mellé. A szászok kettős védőfallal vették körül, lakótornyát megmagasították. Az erősség ellenállt Mihály vajda 1599. évi és a tatárok 1658. évi ostromának is.

A 18. század óta pusztul. 1910-ben a településnek 1702, többségében román lakosa volt, jelentős német kisebbséggel. Trianonig Szeben vármegye Szászsebesi járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 3115 lakosából 2747 román, 312 cigány, 49 német és 6 magyar volt.

Nevezetességek
 Kelneki vár és erődtemplom

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Képek

Erdély erődtemplomos falvai
Fehér megye települései
Szeben vármegye települései
Keménynagyszőlős

Keménynagyszőlős, 1912-ig Nagyszőllős (románul Seleuș, vagy Seleușul Mare, németül Großalisch, szászul Grusoëleš) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése 
Segesvártól 8 km-re nyugatra, a Nagy-Küküllő jobb oldali mellékvizének partján fekszik.

Nevének eredete 
Magyar nevében a nagy Kisszőllőssel állítja relációba, míg Kemény- előtagját Kemény János fejedelem emlékezetére kapta, aki az itt vívott csatában halt meg. A német Alisch név valószínűleg szóhatár-eltolódással alakult ki a magyarból. 1319-ben Zewles, 1348-ban Scewlws, 1393-ban Ewlüsch, 1432-ben Ewlesch, 1587-ben Nagy Zeoleos alakban írták.

Története 
Segesvárszéki szász falu volt, bár egy 1348-as irat, amelyben a kolozsmonostori apátság birtokigényét említik, azt jelzi, hogy kezdetben földesúri fennhatóság alatt állhatott. 1488-ban hetven szász családfőt, egy malmot, egy üres házat és három pásztort számoltak össze. Iskolát először 1500-ban említettek a faluban. 1593-ban már 152 adóköteles családfőt jeleznek, amivel közepes méretű falunak számított a székben. A 17. századi háborús idők azonban annyira megviselték, hogy csak 29 családfője maradt életben. 1662 január 23-án az itt vívott, I. Apafi Mihály elleni csatában taposták halálra a lovak Kemény János fejedelmet. Első szomszédsági törvényei 1669-ből maradtak fenn. 1711-ben a szászok mellett kilenc román család is lakta, de templomukat csak 1800-ban építették. 1751-ben kezdődött lakóinak pere a Küküllő vármegyei nemesek ellen, szabadparaszti jogállásuk megtartásáért. 1754-ben katonaságot szállásoltak a faluba, amelynek számára kaszárnyát építettek. 1876-ban Nagy-Küküllő vármegyéhez csatolták. Szász lakói a 20. század utolsó harmadában, főként 1977 és 1992 között elköltöztek.

1850-ben 1128 lakosából 867 volt szász, 133 cigány és 128 román nemzetiségű; 867 evangélikus, 161 ortodox és 100 görögkatolikus vallású.

2002-ben 1781 lakosából 1259 volt román, 451 cigány, 54 német és 13 magyar nemzetiségű; 1561 ortodox, 121 pünkösdi és 59 evangélikus vallású.

Látnivalók
 Evangélikus erődtemploma gótikus stílusban épült a 15. században. 1503 körül erődítették. Magát a templomot 1820-ban átépítették. Nagyobbik harangja a 14. század végéről való.
 Az eredetileg 1754-ben épült kaszárnyaépületet 1902-ben, neogótikus–eklektikus stílusban, közösségi célokra újították fel. Később iskola működött benne.
 A Szásznádas felé vezető szekérút mellett, az 1661-ben vívott csata helyszínén áll a csata sátortetős, sokszög alapú emlékműve.

Hivatkozások

Források 
 A szász faluközösség honlapja 

Maros megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Kendő (Románia)

Kendő () falu Romániában, Maros megyében, Bekecsalja tájegységben. Közigazgatásilag Székelybere községhez tartozik.

Fekvése 

Marosvásárhelytől 26 km-re északkeletre a Bekecs-hegy nyugati előterében fekszik.

Története 
1509-ben Kendew néven említik. A hagyomány szerint nevét az odatelepült Kendei Jánosról nyerte. Lakói a Bere és Berekeresztúr közti Kendő mezejéről költöztek fel a Kendőfőhöz. 1910-ben 268-an lakták, 9 kivételével mind magyarok. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 157 lakosából 145 magyar és 12 cigány volt.

Látnivalók
 Református temploma 1787-ben épült.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Kerc

Kerc (románul Cârța, németül Kertz, szászul Kierz) falu Romániában, Szeben megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése
Nagyszebentől 48 km-re keletre az Olt bal partján fekszik.

Története
Egy 1207-es oklevél szerint Benedek erdélyi vajda beiktatta a néhány évvel korábban alapított kerci ciszterci monostort a románoktól elvett föld birtokába.  1223-ban Kerch alakban fordul elő. 1252-ben a románokat Kercről nevezték, ami azt valószínűsíti, hogy Kerc volt az első román központ a Kárpát-medencében.

A trianoni békeszerződés előtt Fogaras vármegyéhez tartozott.

Híres műemléke
A település legnevezetesebb műemléke cisztercita temploma és kolostora, mely a 13. század közepén épült, de alapítását a korabeli források 1202-re teszik. Szerzetesei a franciaországi pontignyi apátságból kerültek ide. A 16. században indult pusztulásnak. Kolostorának egy része emeletnyi magasan áll, templomának szentélyét szász evangélikus templommá alakították át. 1648-ban említenek itt egy udvarházat, melyet ekkor állítanak helyre a megrongálódott templommal együtt.

Kerc ma
1910-ben 954, többségben német lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Fogaras vármegye Alsóárpási járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 1116 lakosából 817 román, 198 német, 90 cigány és 11 magyar volt.

A kis létszámú magyar lakosság ellenére, a kolostor melletti iskola falán mai napig is csupán német és magyar nyelven szerepel az „elemi iskola” felirat.

Híres emberek
 1826-ban itt született Viktor Kästner, erdélyi szász tájszólásban alkotó költő.

Jegyzetek

További irodalom
 Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC. (Hungarian Architectural Heritage ABC.) Budapest
 Gerevich T. (1938): Magyarország román kori emlékei. (Die romanische Denkmäler Ungarns.) Egyetemi nyomda. Budapest
 Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése, (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary). Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
 Dercsényi D. (1972): Román kori építészet Magyarországon. Corvina, Budapest

Külső hivatkozások
 Antos Árpád: Kerc - Hetedhéthatár
 Képek
 Képgaléria Kercről a www.erdely-szep.hu honlapon

Szeben megye települései
Fogaras vármegye települései
Kercsed

Kercsed (románul Stejeriș, korábban Carcedea, németül Kertschedt) falu Romániában Kolozs megyében.

Fekvése
A falu Tordától 15 km-re délre Keresztesmező nyugati szélén a Farkas-patak mellett települt.

Története
1291-ben Kerchyeth néven említik először. 1332-ben épített plébániatemploma van, melyet kör alapra emeltek. A templomot 1703-ban a labancok felégették, tornya 1726-ban épült, 1783-ban a templomot is megújították, majd 1861-ben előcsarnokkal bővítették. A falu lakói a reformációkor unitáriusok lettek. 1910-ben 922 lakosából 735 magyar és 184 román volt. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott. 1992-ben 237-en lakták.

Hivatkozások

Kolozs megye települései
Aranyosszék települései
Kerelő

Kerelő (románul Chirileu, németül Laußen) falu Romániában, Maros megyében. Közigazgatásilag Kerelőszentpál községhez tartozik.

Fekvése
Marosvásárhelytől 16 km-re délnyugatra a Maros bal partján fekszik.

Története
A falunak már 1263-ban volt temploma, hívei a 16. században reformátusok lettek. 1661-től fokozatosan románok telepedtek a faluba. A református egyház a 18. század közepén megszűnt, a templom nyomtalanul elpusztult. 1910-ben 628, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Radnóti járásához tartozott. 1992-ben 582 lakosából 485 román, 97 cigány volt.

Hivatkozások

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Kerelőszentpál

Kerelőszentpál (románul Sânpaul, cigányul Sînpala) falu Romániában, Maros megyében, Kerelőszentpál község központja.

Fekvése 
Marosvásárhelytől 19 km-re délnyugatra a Maros bal partján a Kolozsvár-Marosvásárhely országút mellett fekszik. A község a Marosvásárhely Metropoliszövezethez tartozik.

Története 
Árpád-kori település. Nevét 1332-ben Sanctus Paulus néven említik először.

A 16. században Alárdi Ferenc építtette várkastélyát. Itt volt 1575. július 19-én a kerelőszentpáli csata Báthory István fejedelem és Bekes Gáspár serege között. Báthory István megverte a Habsburgok által támogatott Bekes Gáspár hadait. A menekülők egy  része Báthory csapatai elől a várkastélyba menekült, de a fejedelem azt is elfoglalta, majd leromboltatta.

Báthory Istvánnak ez a győztes csata biztosította Erdély függetlenségét, és nyitotta meg az utat Báthory számára a lengyel királyi trón felé.

Ebben a csatában harcolt Balassi Bálint magyar költő is, Bekes Gáspár zsoldjában, de Báthory fogságába esett, és így jutott ki Lengyelországba.

1610-ben Haller István a régi lerombolt várkastély helyén új várkastélyt építtetett.

1704-ben a kurucok foglalták el. A harcok során elpusztult. 1760-ban a régi helyén újabb barokk kastélyt emeltek.

1910-ben 944, többségben magyar lakosa volt, jelentős cigány és román kisebbséggel.

A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Radnóti járásához tartozott.

1992-ben 1514 lakosából 656 cigány, 473 magyar, 385 román volt, közülük 869 római katolikus, 409 ortodox, 196 református, 35 görögkatolikus.

Látnivalók 

 Barokk Haller-kastélya jelenleg elhanyagolt állapotban áll. Közelében egy kápolnában van a Haller család temetkezőhelye. Képek a kerelőszentpáli Haller-kastélyról
 A faluban 14. századi római katolikus templom áll.
 A katolikus templom szomszédságában helyezkedik el a magtár.

Híres emberek 

Itt született 1918-ban Szabó László művelődési szakember, újságíró, író.
itt született 1953. VII. 25-én Kádár István, a Gyulafehérvári Egyházmegye kolozsmonostori plébánosa, a Ceausescu-terror elleni magatartás példaadó szereplője.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Keresd

Keresd (románul Criș, németül Kreisch): falu Romániában Maros megyében. Közigazgatásilag Dános községhez tartozik.

Fekvése 
Segesvártól 12 km-re délnyugatra a Keresdi- (vagy Dános-) patak partján
fekszik.

Története 
Keresd nevét az oklevelek 1305-ben említették először Keresd néven, mint a Becsegergely nemzetség tagjainak birtokát.

Keresd birtokán 1305-ben az e nemzetségből származó Apa fiai és Miklós fia Gergely osztozott meg. Az osztozáskor Keresd Apa-fi Gergelynek jutott.

Itt székelt az erdélyi püspökség alá tartozó hét szász dékánátus (káptalan) egyike is. A keresdi dékán alá tartozott többek között Almakerék és Bese papja is, kiket 1309-ben Gentilis bíboros kiközösített.

1367-ben I. Lajos király oklevele Keresdet már Bethlen-birtokként említette.
  
Várkastélyának alapjait a 15. század közepén Miklós fia Márk rakta le. 1559-ben bővítették és régi részeit is átalakították. 1675-ben Bethlen Elek emelte erődítéseit. Bethlen Elek (1643–1696.XI.3) itt írta meg Bethlen Farkas Erdélyi történetét is. Bethlen Elek nyomdát állíttatott fel Keresden, hogy kinyomtassa Bethlen Farkas történeti művét. A mű kinyomtatását 1684-ben elkezdték ugyan, de csak részben készült el, Thököly Imre 1690-es beütésekor példányai megsemmisültek.

Keresd végig a Bethlen család birtoka volt, a század elején még lakták, majd a két világháború között elhagyták, azóta fokozatosan pusztul, de helyreállítása megkezdődött.

A falunak 1910-ben 1343, német, román, cigány és magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Segesvári járásához tartozott. 1992-ben 684 lakosából 388 román, 157 szász, 110 cigány, 32 magyar.

2014-ben az erdélyi Bethlen család örökösei a keresdi várkastélyt a Dévai Szent Ferenc Alapítvány használatába adták ötven évre. A kastélyban a tervek szerint az alapítvány képzési és nevelési központja jön majd létre.

Látnivalók 
 Bethlen-kastély
A Dános-patak partján a dombok közt elrejtve áll négyszög alaprajzú várkastélya elhanyagolt állapotban. A négy bástya közül már csak kettő áll. A kastély a Bethlen család rezidenciája volt, amely reneszánsz stílusban épült 1400 előtt. 1949 márciusában államosították és a bukaresti kulturális minisztérium hatáskörébe rendelték.

Források
 
 Györffy György: Fehér vármegye (2. 198)
 Magyar Életrajzi Kexikon

Hivatkozások

További információk 
 A kastély honlapja (hu, en, de, ro)
 Képek a keresdi Bethlen-kastélyról

Maros megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Kereszténysziget

Kereszténysziget (románul Cristian, németül Grossau, vagy Gross-Aue) falu Romániában Szeben megyében, Nagyszebentől 9 km-re nyugatra, az azonos nevű község központja.

Népessége 
A 2011-es népszámlálás adatai alapján a község népessége 3665 fő volt, melynek 94,22%-a román, 1,2%-a német. Vallási hovatartozás szempontjából a lakosság 87,83%-a ortodox, 2,05%-a pünkösdista, 1,88%-a hetednapi adventista, 1,64%-a baptista.

Története 
Szász erődített evangélikus temploma a 12.-14. században épült. 1599-ben Vitéz Mihály havasalföldi fejedelem katonái a templom szentélyében felakasztották Mathias Heintz evangélikus lelkészt. 1658-ban a török ostrommal foglalta el és egész lakosságát lemészárolta. Később szász telepesekkel népesítették újra.1690 szeptemberében itt az országgyűlésen választatta magát fejedelemmé Thököly Imre. 1910-ben 2991 lakosából 2041 német és 919 román volt. A trianoni békeszerződésig Szeben vármegye Nagyszebeni járásához tartozott. 1992-ben 3097 lakosából 2830 román, 242 német, 15 cigány és 10 magyar volt.  1989-ben a belgiumi Leuven 'fogadta örökbe' a települést, amelynek rendszeres segélyakciók keretében anyagi és egyéb támogatást nyújtanak. A település utcái a római számsorral vannak megnevezve: I. utca,… XIV. utca stb.

Nevezetességei 
A község területéről az alábbi épületek szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében:
 Angyali üdvözlet templom (LMI-kódja SB-II-m-B-12370)
 Drothlef-ház (SB-II-m-B-20916)
 Evangélikus erődtemplom (SB-II-a-A-12369)
 Falumúzeum (SB-II-m-B-12368)

A falutól északra eső Steinberg hegyen középkori vár romjai láthatók.

Jegyzetek

További információk
 Szász András: Kereszténysziget

Szeben megye települései
Szeben vármegye települései
Kézdialbis

Kézdialbis (románul Albiș) falu Romániában, Erdélyben, Kovászna megyében. Közigazgatásilag Csernátonhoz tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 14 km-re délnyugatra, a Bodoki-hegység lábánál, az Albis-patak völgyében fekszik.

Története
1539-ben Albis néven említik, de a falu sokkal korábbi.

Református erődtemplomának építése a 13. századra tehető román stílusban, 15. században késő gótikussá építették át. A templombelső legfontosabb régészeti lelete a román kori keresztelőmedence volt, amelyet a reformáció után a templom padlózata alá temettek. 

A templomnak 18. századi falfestéstöredékei vannak. Falai kissé romos állapotban állnak, kaputornya 1637-ben épült.

Népesség 
A falunak 1910-ben 709 magyar lakosa volt. 1992-ben 434 lakosából 432 magyar és 2 román volt.

Nevezetességek 
 Református templom

Híres emberek
 Itt született 1759-ben Albisi Pánczél Dániel a magyar újságírás egyik úttörője.
 Itt született Vass Gábor (1700?–1765), református lelkész, egyházi író, költő.
 Itt született Csomós János (1730–1768), református lelkész, egyházi író.
 Itt született 1914-ben Csíky Kálmán ideggyógyász, orvosi szakíró.
 Itt született 1939-ben Hollanda Dénes gépészmérnök, egyetemi tanár, dékán.
 Itt gyermekeskedett Bathó János (1859–1945), zeneszerző.

Képek

Jegyzetek

Kezdialbis
Háromszék települései
Albis (egyértelműsítő lap)

Albis két romániai település lehet:

 Albis, Bihar megye
 Kézdialbis, Kovászna megye
Călimăneşti (egyértelműsítő lap)

Călimăneşti több romániai település lehet:

 Kelementelke, Maros megye
 Călimăneşti, Vâlcea megye
 Călimăneşti, Vaslui megye
 Călimăneşti, Vrancea megye
Câlnic (egyértelműsítő lap)

Romániai települések
 Kelnek Fehér megyében
 Câlnic Gorj megyében
 Kölnök Krassó-Szörény megyében
Seleuş (egyértelműsítő lap)

Seleuş három romániai falu román neve:
 Csigérszőllős (korábban Szőllőscsigerél)
 Keménynagyszőlős (korábban Nagyszőllős)
 Szászszőllős (korábban Kisszőllős)
Máriusz

A Máriusz latin eredetű férfinév, a Marius nemzetségnévből ered, jelentése valószínűleg férfias. 


Rokon nevek
 Márió: a Máriusz olasz megfelelője.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Máriusz szórványos, a Márió igen ritka név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Máriusz
 január 19. 
 december 31.
Márió:
január 19.

Híres névviselők

Kitalált személyek 
 Super Mario – a videojátékok figurája

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek

fr:Marius (prénom)
ja:マリオ
nl:Mario (voornaam)
sr:Марио
Ervina

Az Ervina női név az Ervin férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Ervínia: az Ervina továbbképzése.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Ervina, Ervínia szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Ervina, Ervínia
 április 25. 
 április 26.

Híres Ervinák, Ervíniák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Gyöngyi

A Gyöngyi női név a magyar eredetű Gyöngy női név -i képzős alakja, egyben a Gyöngyvér becézett alakja. 


Rokon nevek
 Gyöngy: Régi magyar női név. 
 : eredetileg nem a Gyöngyi beceneve, hanem a Gyöngyvér ill. a Gyöngy nevekből képzett név. 
Gyöngyvér

Gyakorisága
Az 1990-es években a  Gyöngyi gyakori név, a Gyöngy és a Gyöngyike szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 Gyöngyi, Gyöngyike: május 12., május 14., október 23. 
 Gyöngy: január 18., május 12., május 14.

Híres Gyöngyik, Gyöngyikék, Gyöngyök
 Csák Gyöngyi író, költő
 Gaál Gyöngyi nemzetközi női labdarúgó-játékvezető
 Lovász Gyöngyi válogatott labdarúgó
 Lukács Gyöngyi operaénekes
 Spitzer Gyöngyi (Soma Mamagésa), énekes, műsorvezető
 Szathmáry Gyöngyi szobrászművész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Gy)
Női keresztnevek (Gy)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Marót (keresztnév)

A Marót szláv eredetű régi magyar személynév, jelentése morva (ember). Vörösmarty Mihály újította fel.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 27. 
 szeptember 22.

Híres Marótok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Kézdikővár

Kézdikővár (1905-ig Peselnek, románul Petriceni) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Kézdiszentlélek községhez tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 9 km-re északnyugatra, a Peselnek-patak mellett fekszik.

Nevének eredete
1905-ig neve Peselnek (szláv: bcselnik = méhes) volt, de mivel ez gúny tárgya volt, ezért 1905-ben várszerű 
kerítéseiről a mai nevét állapították még számára.

Története
Területe ősidők óta lakott. A Kászon-patak jobb parti magas teraszán a Polyvárnak nevezett helye őskori újkőkorszaki telep maradványait tárták fel. A falu eredetileg nem a mai helyén, hanem délebbre a Céklás-patak mellett feküdt, ahol még mindig látszanak a 12. századi templom maradványai. Először 1332-ben említik Pusulvik néven. Mai római katolikus templomerődjét 1825-ben építették Szent Lőrinc tiszteletére. A Pótsa-udvarház a 18. században épült. 1910-ben 1217 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 952 lakosából 951 magyar volt.

Hivatkozások

További információk 

 Felvételek Kézdikővárról

Kezdiko~var
Háromszék települései
Kézdimárkosfalva

Kézdimárkosfalva (románul Mărcușa, németül Markesdorf) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Szentkatolnához tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 11 km-re délnyugatra, a Csernátoni-patak partja közelében fekszik. 1889-ben Mátisfalvát csatolták hozzá.

Nevének eredete
Szent Márkról, templomának védőszentjéről kapta a nevét.

Története
1332-ben Marci néven említik először. Református temploma 1875-ben épült a régi helyébe Szent Márk tiszteletére. 1910-ben 827 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig vármegye járásához tartozott. 1992-ben 624 lakosából 604 magyar, 19 cigány és 1 román volt.
1333-ban a neve Marci-villa alakban fordult elő. 1744-ben Háromszék itt tartotta közgyűlését.
A kézdimárkosfalvi Sipos család története 1590-től
Bodola család (zágoni)
Lakosságának nagyobb része református, kisebb része római katolikus vallású.

Híres személyek
 Itt született 1810-ben Barabás Miklós festőművész, márványszobra a falu közepén fekvő parkban áll,
 Itt született 1825-ben Bodola Lajos 48-as tüzér, vasúti mérnök, diplomata, gazdasági szakíró, valamint az ő fia, Bodola Lajos, az MTA tagja, a geodézia egyetemi tanára apja.
 Itt született 1860-ban Sipos László (1860-1886) tanító, tiszthelyettes, Herczeg Ferenccel párbajozott Versecen. A párbajban halálos sebet kapott, a helyszínen elvérzett.
 Itt született 1872-ben Sipos Gyula magyar királyi ezredes, később altábornagy, a Magyar Királyi 17. honvéd gyalogezred parancsnoka.

Tamás Sándor facebook. Der Tapferkeit, azaz Vitézségért.  Emléktáblát avattak kézdimárkosfalvi Sipos Gyula ezredesnek Kézdimárkosfalván. A Magyar Királyi székesfehérvári 17. honvéd gyalogezred egykori parancsnoka innen, Háromszékről indult és tüntette ki magát az első világháború csataterein. Altábornagyként vonult nyugállományba, Székesfehérvár díszpolgáraként. Emlékezzünk katonahőseinkre!

Hivatkozások

Kezdimarkosfalva
Háromszék települései
Kézdimartonfalva

Kézdimartonfalva () falu Romániában, Kovászna megyében.

Földrajz 
Kézdivásárhelytől 9 km-re délnyugatra, az Ika-patakának a Feketeügybe torkollásánál fekszik.

Nevének eredete

Története
1407-ben Martonfalva néven említik először. Neve a síkvidékből kiemelkedő dombot jelölő régi magyar mart főnévvel lehet kapcsolatban. Régebben Mártonfalvának nevezték. A falunak már a 13. században volt temploma, mely a reformáció idején a falu népével együtt református lett. 1834-ben a falut tűz pusztította. 1849. január 15-én itt mondták fel az Árapatakon megkötött fegyverszüneti szerződést az osztrákokkal.

1910-ben 506 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.

1974-ben épült katolikus imaház; 2016-ban felújították.

Népesség 
1992-ben 644 lakosából 642 magyar és 2 román volt.

Látnivalók
 Református temploma 15. századi eredetű, 1754-ben barokk stílusban átépítették, 1824-ben bővítették. Tornya 1778-ban épült.
 A Bogdán udvarház 1820-ban épült, a 18. századi székelykapu a sepsiszentgyörgyi Székely Múzeum udvarán áll.

Jegyzetek 

Kezdimartonfalva
Háromszék települései
Kézdimartonos

Kézdimartonos (románul Mărtănuș) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 12 km-re keletre, a Nagyhegy alatti völgykatlanban fekszik.

Története
A falu alsó végén a ma Kápolnaszernek nevezett helyen egy 1644-ben Mártonffy István által alapított kolostor állt. Nyoma nem maradt. Római katolikus temploma 1892 és 1895 között épült Szent Anna tiszteletére. Ortodox temploma 1796-ban épült. A falu kénes ásványvizeiről híres.
1910-ben 1097 lakosából 739 magyar és 387 román volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 848 lakosából 471 magyar, 205 román, 172 cigány volt.

Hivatkozások

Kovászna megye települései
Háromszék települései
Kézdioroszfalu

Kézdioroszfalu (románul Ruseni) egykor önálló község, 1956 óta Kézdivásárhely településrésze.

Fekvése
Kézdivásárhely keleti szomszédságában, a Kászon-pataka két partján fekszik.

Története
1567-ben Orozfalu néven említik. 1910-ben 428 lakosából 422 magyar, 2 román, 1 német volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1956 óta Kézdivásárhely településrésze.

Nevezetességei
 „Fortyogó” nevű szénsavas-vasas gyógyfürdő.

Jegyzetek 

Kézdivásárhely
Településrészek
Románia fürdőhelyei
Háromszék települései
Románia megszűnt települései
Kézdisárfalva

Kézdisárfalva (románul Tinoasa) falu Romániában Kovászna megyében, Kézdivásárhely tartozéktelepülése. 

 

1567-ben Salfalva néven említették, ekkor 14 kapuval írták össze.Régi római katolikus temploma 1648-ban épült, de 1802-ben egy földrengés annyira megrongálta, hogy be kellett zárni. A mai templom 1826-ban épült.

1910-ben 479 magyar lakosa volt.

Hivatkozások 

Településrészek
Kovászna megye
Kézdivásárhely
Románia megszűnt települései
Háromszék települései
Kézdiszárazpatak

Kézdiszárazpatak (románul Valea Seacă) falu Romániában Kovászna megyében. Közigazgatásilag Kézdiszentlélek községhez tartozik.

Fekvése
Kézdivásárhelytől 10 km-re északra, a Kászon-patakának jobb oldali mellékvölgyében fekszik.

Története
1311-ben Zarazpatak néven említik először. 1324-ben besenyők lakták, akik az Aporok jobbágyai lettek. Középkori temploma 1735-ben romokban hevert, helyére 1798-ban épült
fel mai Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma. Határában sok édesvízi és kénes forrás tör fel. Vízimalma 19. századi. 1910-ben 882 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott. 1992-ben 687 lakosából 686 magyar és 1 román volt.

Testvértelepülése
  Piliscsaba, Magyarország

Hivatkozások

Kezdiszarazpatak
Háromszék települései
Kézdiszászfalu

Kézdiszászfalu (románul Săsăuși, németül Sachsendorf) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése
Kézdivásárhelyhez tartozó Nyújtóddal összeépült település az Esztelnek pataka és a Feketeügy partján.

Nevének eredete

A Transindex szerint Szászfalu német neve Sachsenhausen, amely tévedés azon alapul, hogy a Kürpöd községhez tartozó, Szeben megyei Sachsenhausen (magyarul Szászház) neve románul szintén Săsăuș.

Története
A falut a Barcaságból idetelepített szászok alapították 1427-ben. 1479-ben Zazfalw néven említik. Később a szászok elköltöztek és helyükön székelyek maradtak. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.

2007. május 10-én a falu határából leszerelték a helységnévtáblát, a kézdivásárhelyi polgármester magyarázata szerint azért, hogy a Székelyföldért Egyesület bejegyzése és a székely jelképek elfogadása után, azaz egytől száz évig tartó időszakon belül új, reprezentatív táblát szereljenek fel. Ezzel egyidőben a falu határába a Szászfalu felirat helyett egy Nyújtód táblát szereltek fel. A 2008-as helyhatósági választások után az új polgármester magyar, román és német nyelven is kitetette a falutáblát.

Népessége
1910-ben 257 lakosa volt.

Neves személyek
Itt született 1832-ben Bardócz Lajos tudománytörténész, író.

Források
 Orbán Balázs: Székelyföld

Településrészek
Kovászna megye
Háromszék települései
Vörös óriás

A Hertzsprung–Russell-diagram alapján a vörös óriások nagy, nem fősorozatbeli csillagok, színképosztályuk K vagy M; elnevezésüket a hidegebb „óriások” vöröses színéről kapták. Vörös óriás például az Aldebaran vagy az Arcturus.

A Napnál kissé nagyobb tömegű csillagok, amelyek magjukban már kimerítették hidrogénkészletüket és elkezdték a magot körülvevő rétegben lévő hidrogén égetését. Mivel az energiaforrás így közelebb kerül a felszínhez, a csillag tágulni kezd. A csillag ezáltal ugyan fényesebb lesz, viszont sugara (ebből következően a felszíne is) erősebben növekszik, mint a fényessége. Ennek eredményeképpen a csillag nagyobb lesz, de hidegebb és vörösebb színű, s ebből adódik a név: vörös óriás.

Ha a csillag kisebb, mint 2,5 naptömeg, a külső rétegben képződő hélium beáramlása a magba héliumfelvillanást okoz – egy gyors héliumégető ciklust a magban, amelyet követően a csillag a vörös óriások egy másik csoportjába megy át. A 2,5 naptömegnél nagyobb csillagok a héliumégető ciklusba sokkal lágyabban lépnek be. A fémszegény csillagok életének magban történő héliumégető fázisát horizontális csoportnak hívjuk, mert ezek a csillagok a Hertzsprung–Russell-diagramon egy csaknem vízszintes vonalon helyezkednek el. Fémekben gazdag héliumégető csillagok nem a horizontális csoporthoz tartoznak, hanem külön csoportot foglalnak el a Hertzsprung-Russell diagramon.

A csillagok többször is átmehetnek a vörös óriás stádiumon, ha képesek a héliumnál nagyobb tömegű elemeket is elégetni a magban. Ez esetben a csillag az aszimptotikus óriások csoportjába tartozik.

A mi Napunk 
Mivel a Nap éppen egy naptömegű, a feltételezések szerint kb. 4 milliárd év múlva vörös óriássá fog átalakulni. Felfúvódása közben elnyeli a Naprendszer belső bolygóit, beleértve a Földet is.

Források 

 https://www.storyboardthat.com/hu/space-words/vörös-óriás
 https://www.csillagaszat.hu/hirek/asztrofizika-hirek/af-csillagok-fejlodese/tuleli-e-a-fold-amikor-a-nap-voros-oriassa-valik/

További információk
 ELTE interaktív csillagászati portál
 Interaktív Flash szimuláció a Hertzsprung–Russell-diagramról magyar szövegkörnyezetben. Forrás: University of Nebraska-Lincoln
 https://www.rieth.hu/Vilagom/17a_VorosOriasok.htm

Csillagok
Valér

A Valér latin eredetű férfinév, a Valerius nemzetségnévből. Jelentése:  erős, egészséges. Női párja: Valéria.


Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
 január 29.
 március 10.
 június 14.
 december 15.

Idegen nyelvi változatai 
 Valéry (francia)
 Valerij (orosz)

Híres Valérok 
 Bády Valér Ferences rendi szerzetes
 Ferenczy Valér festő, grafikus
 Mende Valér építész, grafikus
 Valeri Bozsinov bolgár válogatott labdarúgó
 Valéry Giscard d’Estaing francia politikus, miniszter, köztársasági elnök
 Valerij Nyikolajevics Kubaszov szovjet űrhajós
 Valerij Pavlovics Pusztovojtenko ukrán politikus
 Valerij Vlagyimirovics Butyenko orosz labdarúgó

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (V)
Férfikeresztnevek (V)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek

de:Waleri
Valter

A Valter germán eredetű férfinév, jelentése uralkodó, tevékeny + nép (vagy) sereg.


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 8.
 július 16.

Híres Valterek
 Endrei Walter magyar technikatörténész
 Torjay Valter magyar festőművész, művészettörténész
 Valter Germanovics Krivickij szovjet hírszerző
 Walter Benjamin német filozófus
 Walter Cunningham amerikai űrhajós
 Walter Eschweiler német labdarúgó-játékvezető
 Walter Gropius német építész
 Walter Matthau, amerikai filmszínész
 Walter Moers német karikaturista, képregényíró és rajzoló
 Walter Nudo olasz színész
 Walter Raleigh angol író, költő
 Walter Röhrl német autóversenyző
 Walter Ruttmann német filmrendező
 Walter Samuel argentin labdarúgó
 Walter Scott skót költő, regényíró
 Walter Short amerikai katona
 Walter Sickert angol festő
 Walter Schellenberg katonai hírszerző
 Walter Schirra amerikai űrhajós
 Walther von der Vogelweide német költő
 Walter Ulbricht német politikus

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (V)
Férfikeresztnevek (V)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Rafael (keresztnév)

A Rafael  férfinév a héber Refaél névből ered. Jelentése: Isten meggyógyított. Női párja: Rafaella.


Rokon nevek
Ráfis: a Rafael régi magyar beceneve.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Rafael igen ritka, a Ráfis szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Rafael, Ráfis
 június 20. 
 szeptember 29. 
 október 24.

Híres Rafaelek, Ráfisok
 A négy arkangyal egyike a Bibliában
 Ábrahám Rafael, magyar festő
 Rafael Kubelík cseh-magyar származtású zongorista, karmester
 Rafael Nadal, spanyol teniszező
 Raffaello (Raphael Sanctius), itáliai festőművész
 Tóth Ágoston Rafael honvéd ezredes, a modern magyar katonai térképészet úttörője
 Raphael Poiree, többszörös világkupa-győztes biatlonversenyző
 Hajdú Ráfis János fafaragó, múzeumépítő.
 Petróczi Rafael Dávid újságíró

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Férfikeresztnevek (R)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Rafaella

A Rafaella a Rafael férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Rafaéla: a Rafaella alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Rafaella és a Rafaéla szórványos nevek, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Rafaella, Rafaéla
 január 6. 
 június 20.

Híres Rafaellák, Rafaélák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Női keresztnevek (R)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Semjén (egyértelműsítő lap)

Települések

 Semjén, település Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében
 Semjénháza, település Zala vármegyében
 Kállósemjén, település Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye Nagykállói járásában
 Kérsemjén, település Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye Fehérgyarmati járásában
 Érsemjén (Şimian), település a romániai Bihar megyében, közel a magyar államhatárhoz
Keresztnév
 Semjén, keresztnév

Vezetéknév
 Semjén, Semjén Zsolt, politikus, Magyarország miniszterelnök-helyettese
Sarolta

A Sarolta a Sarolt név alakváltozata. Később a  Károly férfinév francia nyelvű női párjának, a Charlotte-nak a magyarítására kezdték használni. A Sára névvel csak önkényesen kapcsolták össze. 


Rokon nevek
 Sarolt: a Sarolta név eredeti alakja, ótörök eredetű, jelentése „fehér menyét”.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Sarolta ritka, a Sarolt szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Sarolta
 január 19. 
 május 9. 
 július 5. 
 július 13. 
 július 17. 
 november 4. 
Sarolt
 július 2. 
 július 5.

Híres Sarolták, Saroltok
 Charlotte Perrelli svéd énekesnő
 Sarolt fejedelemasszony, I. István király édesanyja
 Sarolta (Carlota) mexikói császárné, (Charlotte) belga királyi hercegnő, 
 Charlotte Brontë angol írónő
 Lányi Sarolta költő, műfordító
 Jancsó Sarolta színésznő
 Monspart Sarolta tájékozódási futó, világbajnoknő
 Zalatnay Sarolta énekesnő
 Bourbon Sarolta ciprusi királyné
 I. Sarolta ciprusi királynő 
 Charlotte Buff:  Az ifjú Werther szenvedései és a Lotte Weimarban című művek hősnőjét róla mintázta Goethe és Thomas Mann
 Salote tongai királynő
 Sarolta brit királyi hercegnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (S)
Női keresztnevek (S)
Török eredetű magyar női keresztnevek
Sarolt (egyértelműsítő lap)

Sarolt fejedelemasszony, Géza magyar fejedelem felesége, I. István magyar király anyja.
 Sarolt, keresztnév.
Tivadar (keresztnév)

A Tivadar férfinév a Teodor név magyar alakja. Fejlődési alakja: Teodor, Tiodor, Tiadar, Tivadar. Női párja: Teodóra.


Rokon nevek
 Fedor: a Teodor név orosz alakja; (helyesebben: Fjodor – Фёдор, egyházi alakja: Feodor - Феодор)
 Teodor: görög eredetű férfinév, a jelentése Isten ajándéka.
 Tódor: a Teodor magyar rövidülése.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Tivadar igen ritka, a Fedor, Teodor és a Tódor szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Tivadar
 április 20.
 április 30.
 június 28.
 szeptember 19.
 november 9.
Teodor
 augusztus 16.
 szeptember 2.
 november 9.
 december 27.
 december 28.
Fedor
 július 12.
 november 9.
Tódor
 február 6.
 február 7.
 szeptember 19.
 október 11.
 december 28.

Idegen nyelvi változatai
 Θεόδωρος (Theodōros) (görög)
 Theodorus (latin)
 Theodore (angol)
 Theodoor (holland)
 Theodor (német, román)
 Teodoro (spanyol, olasz)
 Fjodor, Fedor (orosz)
 Todor (bolgár)

Híres névviselők

Híres Tivadarok, Tódorok
 Ács Tivadar történész, újságíró
 Bilicsi Tivadar színész
 Csontváry Kosztka Tivadar festő
 Duka Tivadar orvos, India-kutató, Kőrösi Csoma Sándor hagyatékának feldolgozója
 Farkasházy Tivadar újságíró, humorista
 Herzl Tivadar író, politikus, Izrael állam megálmodója
 Kanizsa Tivadar kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó
 Magyari Tivadar erdélyi egyetemi tanár, szociológus, a kolozsvári egyetem magyar részének volt rektora; író, humorista
 Török Tivadar színész
 Puskás Tivadar a telefonközpont feltalálója
 Szántó Tivadar zongoraművész, zeneszerző
 Uray Tivadar színművész
 Kármán Tódor mérnök, feltaláló
 Béza Tódor református teológus

Híres Teodorok, Fedorok
 Teodor Aaron román történész
 Theodor Adorno német filozófus és zeneszerző
 Theodor Baillet von Latour
 Theodor Billroth
 Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij orosz író
 Theodor Fontane német író
 Theodore Freeman amerikai űrhajós
 Theodor Höpingk heraldikus
 Theodore Roosevelt amerikai elnök
 Fjodor Vasziljevics Rüdiger orosz gróf és lovassági tábornok
 Fjodor Ivanovics Saljapin orosz énekes
 Teodor Shkodrani albán egyházi személy
 Theodor Stolojan román politikus, miniszterelnök
 Theodor Storm német író
 Fjodor Vasziljevics Tokarev szovjet-orosz fegyvertervező
 Fjodor Ivanovics Tyutcsev orosz költő és diplomata
 Todor Zsivkov a Bolgár Kommunista Párt volt főtitkára
 Theodor Körner osztrák politikus, szövetségi elnök
 Theodore Kaczynski amerikai anarchista terrorista
 Todor Proeski macedón énekes, zeneszerző
 Radevszki Teodor bolgár film- és tévérendező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Etelka

Az Etelka az Etele férfinév női párja. A név Dugonics András író alkotása az Etelka című művében.


Képzett és rokon nevek
 Eta: az Etelka becenevéből önállósult.
 Etel: a magyar nyelvben az Etelka beceneve, az angol nyelvben az Ethel elemet tartalmazó germán nevek rövidülése, jelentése: nemes.
 Etka: az Etelka becenevéből önállósult.
 Etus: elsősorban az Etelka de a Marietta önállósult beceneve is.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Etelka ritka, az Eta és Etel szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Etelka, Eta
 január 29.
 február 5.
 június 11.
 június 12.
 október 8.
 december 16.
Etel
 február 24.

Híres Etelkák, Etelek, Eták
 Barsiné Pataky Etelka mérnök, politikus
 Csapó Etelka, Petőfi Sándor szerelme
 Gerster Etelka opera-énekesnő
 Görgey Etelka műfordító, teológus, hebraista, református lelkész
 Hory Etelka írónő, a kalotaszegi népi hagyományok gyűjtője
 Meixner Etelka porcelántervező művész
 Olasz Etelka bábművész, színésznő, előadóművész 
 Simon Mária Etelka iskolanővér, vértanú
 Szapáry Etelka gróf Andrássy Károly felesége
 Judik Etel – színésznő, Karinthy Frigyes első felesége
 Etelka volt az Osztrák-Magyar Monarchia egyetlen tankhajójának neve az 1890-es években, amely a Fiumében épített (1883) olajfinomítóba szállította a kőolajat.
 Szikszay Etus, a Szomszédok című, magyar szappanopera egyik főszereplője

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Irodalmi névadási eredetű magyar női keresztnevek