1976



Események

Január 
 január 1.
 Az aktív keresők száma 5,1 millió hazánkban. A munkások és alkalmazottak átlagbére 3100 Ft. 2,3 millió tévé- és 2,5 millió rádió-előfizetőt tartanak nyilván.
 Magyarországon életbe lép az új KRESZ.
 január 5. –  A magyar kormány átlagosan 33%-os központi árszínvonal-emelése nyomán a cukor átlagosan 50%-kal, a mész és a bükk-fűrészáru 40, a tégla 26, a cement 24,4, a motorolaj 11%-kal drágul.
 január 6. – Ünnepélyesen átadják rendeltetésének a rajkai közös magyar-csehszlovák határállomást.
 január 10. – Fokozódó hevességgel, aknavetők és rakéták bevetésével folytatódnak a polgárháborús harcok a libanoni fővárosban.
 január 10. – Ecuador-ban több napos sztrájk és tüntetéssorozat után Lara elnök háromtagú tábornoki csoportnak adja át a hatalmat.
 január 20. – Moszkvába érkezik Kissinger amerikai külügyminiszter. Előbb Gromikóval, majd 21-én Brezsnyevvel is tárgyal világpolitikai kérdésekről és a SALT-ról.
 január 21. – A British Airways és az Air France beindítja az első szuperszonikus utasszállító repülőgép, a Concorde menetrend szerinti járatait.
 január 21–22. – Az Atomtervező Csoport hamburgi ülésén a NATO-tagországok védelmi miniszterei megvitatják a szovjet hadászati nukleáris képesség folyamatos növekedését, és áttekintik a SALT-megállapodás útján való stabilizáció kilátásait.
 január 28. – A Kozmosz-sorozat keretében egyetlen hordozórakétával nyolc szovjet mesterséges holdat juttatnak Föld körüli pályára.
 január 30. 
 A Szocialista Magyarországért Érdemrend nevű kitüntetés bevezetése.
 A Mecseki Szénbányák Vállalat szászvári bányaüzemében egy gázkitörés négy halálos áldozatot követel.

Február 
 február 2. – Megalakul a Független Európai Programcsoport (IEPG).
 február 7. – Hua Kuo-feng lesz a Kínai Népköztársaság miniszterelnöke.
 február 12. – VI. Pál pápa Lékai Lászlót esztergomi érsekké nevezi ki.
 február 13.
 Átadják a Testvériség gázvezeték első és második szakaszát Leninvárosban.
 Nigériában katonai puccsot hiúsítanak meg, melynek során Mohammed elnök életét veszti; az új államfő Obasanjo tábornok lesz.
 február 20. – A Délkelet-ázsiai Szerződés Szervezet tagállamainak utolsó közös hadgyakorlata. (A szervezet egy évvel később hivatalosan feloszlatta magát.)
 február 23. – Fegyveresek hatolnak be Kanada bejrúti nagykövetségére, és az ott tartózkodó 30 embert túszul ejtve elfoglalják az épületet.
 február 24. – Moszkvában megkezdődik az SZKP XXV. kongresszusa.
 február 27. – Kikiáltják a Szaharai Arab Köztársaságot a Polisario Front által elfoglalt nyugat-szaharai területen.

Március 
 március 3. – Súlyos összecsapásokba torkollnak a hetek óta tartó sztrájkok és tüntetések Spanyolországban.
 március 7. – Katonai lázadás robban ki Libanonban, a magukat Libanoni Arab Hadseregnek nevező felkelők sorra foglalják el a katonai objektumokat.
 március 9. – Súlyos szerencsétlenség Dél-Tirolban: a cavalesei téli üdülőhelyen a sífelvonó drótkötele elszakad, és a kabin a mélybe a zuhan, 42 ember veszti életét. 
 március 15. – Egyiptom felmondja a szovjet-egyiptomi barátsági és együttműködési szerződést.
 március 16. – Harold Wilson brit miniszterelnök váratlanul bejelenti lemondási szándékát, de elutasítja új választások kiírását.
 március 18. – Az új honvédelmi törvény a sorkatonai szolgálatot 24 hónapban állapítja meg, és 50-ről 55 évre emelik a hadkötelezettség korhatárát.
 március 20. – A vörös khmerek hatalomra jutása Kambodzsában.
 március 24. – Vértelen államcsínnyel megdöntik Isabel Perón argentin elnök hatalmát. A háromtagú junta vezetőjét, Jorge Rafael Videla tábornokot 29-én államfővé nyilvánítják.
 március 30. – Heves palesztin tüntetések a Jordán folyó nyugati partvidékének városaiban és a Gázai övezetben az arab földek kisajátítása és az izraeli megszállás ellen.
 március 31. – Felavatják a Dabasi Nyomdát, amely azzal a céllal létesült, hogy a tankönyvek, jegyzetek, szakkönyvek előállításának helyzetén javítson.

Április 
 április 3.
 A Skála Budapest Szövetkezeti Nagyáruház megnyitása (2007. január 31-én, közel 31 év működés után végleg bezárták).
 A portugál alkotmányozó nemzetgyűlés jóváhagyja az ország új alkotmányát.
 április 5. – Harold Wilson lemondása után a londoni parlament alsóházában a munkáspárti frakció James Callaghant választja miniszterelnökké.
 április 7. – Teng Hsziao-ping kínai politikust megfosztják minden pártbeli, állami és katonai tisztségétől.
 április 11. – Forgalomba kerül az Apple cég első gépe, az Apple I.
 április 12–16. – Prágában Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) XV. kongresszusa több gazdasági eredményről adhat számot, miközben a társadalmat a fogyasztói szemlélet eluralkodása jellemzi.
 április 13. – Üzemzavar következtében 80 percre megszűnik az áramszolgáltatás csaknem egész Bajorországban és Ausztriában.
 április 27. – VI. Pál pápa bíborossá nevezi ki Lékai László esztergomi érseket.
 április 28. – Budapesten kezd tárgyalást Hans-Dietrich Genscher, az NSZK külügyminisztere.
 április 29. – Napfogyatkozás Északnyugat-Afrikától a Földközi-tengeren és Dél-Törökországon át a Himalája térségéig. Magyarországon részleges a fogyatkozás.

Május 
 május 4. – Schiedami vasúti baleset
 május 6. - Erős földrengés rázza meg Olaszország északkeleti részét, Udine és Tarvisio térségét.
 május 6. – Jogerősen kimondott halálos ítélete alapján kivégzik Horváth Géza őrmestert, az 1975. február 22-i gyékényesi lövöldözés elkövetőjét.
 május 9. - Ulrike Meinhof, a nyugatnémet Baader-Meinhof-terroristacsoport és a belőle alakult Vörös Hadsereg Frakció egyik alapítója, a Stuttgart-Stammheimi börtönben öngyilkosságot követ el. 
 május 11. - Befejeződik a KISZ IX. kongresszusa; ismét Maróthy Lászlót választják a KISZ KB első titkárává.
 május 20–21. – Az Észak-atlanti Tanács oslói ülésén a külügyminiszterek áttekintik a kelet–nyugati kapcsolatokat, az EBEÉ záróokmánya végrehajtásában történt előrelépést, továbbá megvitatják a kölcsönös és kiegyensúlyozott haderőcsökkentés (MBFR) kilátásait.
 május 22. - „Állítsátok meg a fegyverkezést!” – jelszóval az NSZK történetének legnagyobb háborúellenes tüntetésére kerül sor Bonnban.
 május 25. - A posta – miután másfél éve a fővárosi lágymányosi telefonközpontban elsőként bevezette – újabb öt városban (Miskolc, Nyíregyháza, Szolnok, Hódmezővásárhely, Cegléd) indítja el az időmérést, minden megkezdett 3 perc után 1 Ft-ot számláznak.
 május 28. - Törőcsik Mari – megosztva – a legjobb női alakítás díját kapja a cannes-i filmfesztiválon a Déryné hol van? c. filmben nyújtott játékáért.

Június 
 június 13. – Hivatalos látogatásra Franciaországba érkezik Lázár György miniszterelnök.
 június 16.
 Véres zavargások robbannak ki Johannesburg feketék lakta elővárosában, Sowetóban.
 Libanonban meggyilkolják Francis Meloy amerikai nagykövetet.
 június 21. – Az arabközi békefenntartó erők (szíriai, líbiai zöldsisakosok) első kontingense megérkezik Libanonba; feladatuk a bejrúti repülőtér működésének biztosítása.
 június 26. – Átadják a kanadai Torontóban az 553,3 m magas CN Towert
 június 26–27. – A világ hét legfejlettebb ipari országának vezetői kétnapos csúcstalálkozót tartanak San Juanban.
 június 27. – Terroristák kerítik hatalmukba az Air France Tel Avivból Párizsba tartó Airbus-át 258 emberrel a fedélzetén. 28-án az ugandai Entebbe repülőterére érkeznek; túszaikért cserébe 53 különböző európai országban fogva tartott palesztin szabadon bocsátását követelik.

Július 
 július – Az óbudai Flórián Üzletközpont megnyitása.
 július 2. – Észak- és Dél-Vietnám egyesítésével és Hanoi fővárossal megalakul a Vietnámi Szocialista Köztársaság.
 július 4. – Izraeli kommandósok kiszabadítanak palesztin terroristák és ugandai katonák által fogvatartott izraelieket az afrikai Entebbében.
 július 10. – Az észak-olaszországi Seveso környékén súlyos környezeti katasztrófa történik, amikor mérges gáz kerül a levegőbe egy vegyi gyárból. 
 július 15. – A Demokrata Párt New Yorkban ülésező elnök- és alelnökjelölő konvencióján közfelkiáltással Jimmy Cartert választják elnökjelöltnek.
 július 17. – Montrealban II. Erzsébet királynő megnyitja a XXI. nyári olimpiai játékokat.
 július 20. – Pasadenában bejelentik, hogy leszállt a Mars felszínére a Viking-1 űrszonda, amely kitűnő képeket küldött a Földre. (21-én a Népszabadság is a címoldalon közöl egy fotót.)
 július 22. – Dr. Orbán László kulturális miniszter nyugállományba vonulása után tisztségét addigi helyettese, Pozsgay Imre veszi át.
 július 28.
 Pozsony közelében lezuhan a csehszlovák légitársaság Prágából érkező repülőgépe; a 79 utasból hárman élik túl a szerencsétlenséget.  
 7,5-es erősségű földrengés Kínában, Hopej tartomány keleti részén, Pekingben és Tiencsinben is észlelik.
 július 30. – János Károly spanyol király részleges amnesztiát hirdet a politikai okokból bebörtönzött személyeknek.

Augusztus 
 augusztus. – Megkezdődik a BMW 6-os sorozatának (E24) gyártása.
 augusztus 2–12. – Nicolae Ceaușescu román államfő – delegáció élén – a Szovjetunióba látogat.
 augusztus 10. – Összeütközik egy 4-es és egy 6-os villamos a Lenin körúton, 10 utas súlyos, 25-en könnyű sérüléseket szenved.
 augusztus 11. – Négy ember életét veszti, amikor terroristák támadják meg az EL-Al izraeli légitársaság utasait az isztambuli nemzetközi repülőtéren.
 augusztus 15. – A Magyar Televízió először közvetít Formula-1-es versenyt.
 augusztus 16–22. – Az el nem kötelezett országok colombói értekezlete.
 augusztus 18. – Oskar Brüsewitz német lelkész az NDK egyházi politikája miatt tiltakozásul nyilvánosan felgyújtja magát. (Sérüléseibe augusztus 22-én belehal)
 augusztus 26. – Leonyid Brezsnyev és Kádár János találkozója a Krím félszigeten.
 augusztus 29. – Mohácson történelmi emlékhelyet avatnak a mohácsi csata 450. évfordulóján.
 augusztus 30. – Elfogadták Molise zászlaját.

Szeptember 
 szeptember 1.
 Tovább szigorítják a szeszes italok árusítását szabályozó 1972-es rendeletet. (A munkahelyeken munkaidő előtt és alatt tilos alkoholt árusítani Magyarországon.)
 Jugoszláviában új vámtörvény lép életbe a külkereskedelem ösztönzésére.
 szeptember 9. – Meghal Mao Ce-tung a Kínai Kommunista Párt elnöke.
 szeptember 10. – Horvátország légterében összeütközik egy jugoszláv chartergép a British Airways repülőgépével, összesen 176 ember veszti életét, közülük 107 NSZK állampolgár.
 szeptember 17. – A Halászbástya alatti Schulek Frigyes-lépcső közelében holtan találnak egy 8 éves kislányt, aki gyilkosság áldozata lett. (A tettest hamarosan elfogják és 1977-ben halálra ítélik.)
 szeptember 21. – New Yorkban megnyílik az ENSZ-közgyűlés 31. ülésszaka. (Megvitatják a dél-afrikai és a közel-keleti helyzetet, a leszerelés és a terrorizmus kérdéseit.)
 szeptember 23.
 Négynapos leszerelési világkonferencia kezdődik Helsinkiben; 90 országból több mint 500-an vesznek részt.
 Beiktatják hivatalába Szárkisz libanoni köztársasági elnököt.

Október 
 október 6.
 Kínában a Mao elnök utódlásáért folyó harcban államcsínykísérlet vádjával letartóztatják a „négyek bandáját”, amelynek egyik tagja Mao özvegye.
 A Karib-tenger felett felrobbantják a kubai légitársaság DC-8-as utasszállítóját, 78 halálos áldozat.
 október 6. – 1968 óta a legnagyobb munkásmegmozdulások zajlanak Franciaországban, az országos sztrájkban 6 millió munkavállaló vesz részt.
 október 13. – Az ekkor már az Amerikai Egyesült Államokban ismert és népszerű Aerosmith megkezdi első európai turnéját Liverpoolban.
 október 22–23. – Választások Csehszlovákia képviselő-testületeibe.
 október 25. – A libanoni helyzet megvitatására Kairóban összeül az arab államok vezetőinek konferenciája, melyen Arafat is részt vesz. Felhívnak a tűzszünet megtartására és megerősítik, hogy 30 ezer főnyi arabközi békefenntartót vezényelnek Libanonba.

November 
 november 2.
 Súlyos gázrobbanás Szolnokon: a Tóth Ferenc utcai háromemeletes lakóházban 24 lakás romba dől, 13 ember veszti életét.
 Jimmy Cartert választják az USA 39. elnökévé.
 november 4. – Egy 20 éves lengyel férfi Bécsbe téríti a LOT lengyel légitársaság Koppenhágából Varsóba tartó TU-134-esét.
 november 10. – Az arabközi „zöldsisakos” biztonsági erők ellenállás nélkül elfoglalják állásaikat Libanonban; bevonulnak Bejrútba, helyreáll a közlekedés a Bejrút-Damaszkusz útvonalon.
 november 11. – Csehszlovákiában hivatalba lép az ismét Lubomír Štrougal vezette új szövetségi kormány.
 november 18. – A spanyol parlament jóváhagyja a demokráciába való átmenetről, a demokrácia megteremtéséről szóló törvényjavaslatot.
 november 18. – Aláírják az első magyar-török hosszú lejáratú gazdasági, műszaki és tudományos együttműködési megállapodást Budapesten.
 november 18. – Magyarországon adókedvezményt kapnak a kisiparosok.
 november 25. – Jugoszláviában törvényt fogadnak el a „Társult Munkáról”.
 november 26. – A Microsoft név bejegyzett védjeggyé válik.

December 
 december 1. – Az MSZMP Központi Bizottságának ülése beismeri, hogy a gazdaság nem teljesítette az 1976. évi célkitűzéseket.
 december 4. – A Közép-afrikai Császárság kikiáltása.
 december 6–8. – Kádár János látogatása Ausztriában.
 december 10. – A norvég parlament Nobel-díj bizottsága 1976-ban nem adja ki a Nobel-békedíjat. Stockholmban az irodalmi díjat az amerikai Saul Bellow-nak ítélik oda.
 december 19. – 70. születésnapja alkalmából Lenin-renddel és a Szovjetunió Hőse Arany Csillagával tüntetik ki Brezsnyevet.
 december 19–22. – Lázár György miniszterelnök Romániába látogat.
 december 29. – Brezsnyev interjút ad Joseph Kingsbury-Smith amerikai politikai újságírónak. Hangsúlyozza, hogy 1977 legyen a béke további erősödésének éve; jelzi, hogy kész találkozni az Egyesült Államok elnökével.
 december 30.
 Spanyolországban szabadon bocsátják Santiago Carillót, a spanyol kommunista párt főtitkárát.
 Robbanás az ostravai Starzik szénbányában, 43 halálos áldozat.    
 december 31.
 Megnyílik a Hilton Szálloda a Budai Várban.
 Budapesten átadják a forgalomnak az észak-déli metró első, Deák Ferenc tér és Nagyvárad tér közötti szakaszát.
 A Rádió Kabarészínházának BUÉK ’77 c. adása az utóbbi évek egyik legjobb szilveszteri kabaréja; itt hangzik el Kern András Halló, Belváros! c. száma.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1976-ban

1976 a filmművészetben

1976 az irodalomban
 Megjelenik Lukács György A társadalmi lét ontológiájáról című filozófiai könyve
 Megjelenik Illyés Gyula Itt élned, halnod kell címmel kétkötetes antológiája
 Megjelenik Füst Milán Naplója
 Megjelenik Gáll István, a Ménesgazda című regénye
 Megjelenik Bohumil Hrabal Postřižiny (Sörgyári capriccio) című kisregénye.
 Somlyó György – Épp ez (versek)

1976 a zenében

Események 

Feloszlik a Deep Purple. Nem sokkal utána meghal a gitárosuk, Tommy Bolin.
 Kovács Kati az Év énekesnője lett Németországban

Fontosabb külföldi nagylemezek 

 ABBA: Arrival
 AC/DC: High Voltage európai kiadás
 AC/DC: Dirty Deeds Done Dirt Cheap ausztrál kiadás
 AC/DC: Dirty Deeds Done Dirt Cheap európai kiadás
 Aerosmith: Rocks
 Black Sabbath: Technical Ecstasy
 Blondie: Blondie
 Bob Dylan: Desire
 Eagles: Hotel California
 Eric Clapton: No Reason to Cry
 Kiss: Destroyer
 Kovács Kati: Kati
 Led Zeppelin: Presence és The Song Remains the Same
 Osibisa: Ojah Awake
 The Carpenters: A Kind of Hush
 Queen: A Day at the Races
 Rainbow: Rising
 Ramones: Ramones
 Stevie Wonder: Songs in the Key of Life
 The Rolling Stones: Black and Blue
 George Harrison :   Thirty Three & 1/3  Extra Texture (Read All About It)

Fontosabb magyar nagylemezek 

 Bergendy-együttes: Fagypont fölött miénk a világ
 Fonográf: FG-4
 A kenguru (filmzene)
 Koncz Zsuzsa: ...Elmondom hát mindenkinek
 Kovács Kati: Közel a Naphoz
 Kovács Kati: Rock and roller
 Locomotiv GT: Locomotiv GT V.
 Neoton és a Kócbabák: Menedékház

1976 a tudományban 
 július 20. – Az amerikai Viking-1 űrszonda leszáll a Marson.
 július 28. – A Lockheed SR–71 amerikai, katonai felderítő repülőgép felállítja kategóriájában mind a mai napig érvényes sebességi (3529,56 km/h) és magassági (25.929 m) világcsúcsot

1976 a légi közlekedésben

1976 a vasúti közlekedésben

1976 a sportban 
 február 4. – február 15. Innsbruckban megrendezik a XII. téli olimpiai játékokat, 37 ország részvételével.
 március 26. – Felavatják a Komjádi Béla versenyuszodát Budapesten.
 június 20. – A Jugoszláviában megrendezett V. labdarúgó Európa-bajnokságot Csehszlovákia nyeri, a döntőben tizenegyesekkel győzik le az NSZK-t.
 július 17. – augusztus 1. Montréalban a XXI. nyári olimpiai játékokon 92 ország sportolói vesznek részt. A magyar sportolók 4 arany-, 5 ezüst-, 13 bronzérmet nyernek. 
 James Hunt (McLaren) nyeri a Formula–1-es világbajnokságot.
 A Ferencváros nyeri az NB1-et. Ez a klub 22. bajnoki címe.

1976 a jogalkotásban

Művészet, kultúra és divat 1976-ban
 április 30. – Zalaegerszegen felavatják a Ho Si Minh szobrot
 június 4. – A pécsi Vasarely Múzeum megnyitása 
 június 26. – A keszthelyi Festetics-kastély Helikon Kastélymúzeumának és műemlék-könyvtárának megnyitása
 szeptember 24. – A Kisfaludi Strobl Zsigmond állandó kiállítás megnyitása Zalaegerszegen
 október 11. – A Rabszolgasors című telenovella bemutatása Brazíliában

Születések 

 január 1. – Mile Smodlaka, horvát vízilabdázó
 január 5. – Vadkerti Imre, felvidéki magyar színész, énekes
 január 6. – Ladányi Balázs, magyar jégkorongozó
 január 7. – Tyron Leitso kanadai színész
 január 16. – Martina Moravcova, szlovák úszónő
 február 1. – Csernyánszki Norbert magyar labdarúgó
 február 12. – Christopher Pettiet amerikai színész († 2000)
 február 18. – Sira István magyar labdarúgó, jelenleg az SV Mattersburg játékosa
 február 20. – Johanna Beisteiner osztrák klasszikus gitárművésznő.
 február 21. – Fodor Rajmund vízilabdázó
 február 25. – Matatek Judit a Vakvagányok című film főszereplője († 2009)
 február 26. – Vári Attila vízilabdázó
 február 29. – Kovács Katalin olimpiai bajnok kajakozó
 március 1. – Luke Mably, angol színész
 március 2. – Jevgenyij Lusnyikov orosz kézilabdázó, az MKB Veszprém KC játékosa
 március 8. – Freddie Prinze Jr. amerikai színész
 március 16. – Polyák Lilla színésznő, énekesnő 
 március 19. – Alessandro Nesta olasz labdarúgó
 március 20. – Chester Bennington amerikai énekes († 2017)
 március 22. – Reese Witherspoon amerikai színésznő
 március 22. – Ádok Zoltán magyar énekes, színész
 március 25. – Vlagyimir Klicsko ukrán ökölvívó
 március 29. – Jennifer Capriati amerikai teniszezőnő
 március 29. – Szécsi Noémi magyar író
 március 30. – Alekszandr Haritonov orosz jégkorongozó
 április 5. – Biros Péter vízilabdázó
 április 5. – Kim Collins Saint Kitts-i sprinter
 április 8. – Nagy Judit televíziós újságíró, műsorvezető
 április 8. – Horváth András magyar jégkorongozó
 április 13. – Jonathan Brandis amerikai színész († 2003)
 április 17.
 Fekete Pákó zenész
 Maïwenn francia színész, forgatókönyvíró, filmrendező
 április 18. – Melissa Joan Hart amerikai színésznő
 május 2. – Bereczki Zoltán magyar énekes, színész
 május 7. – Béres Alexandra magyar fitnesz szakértő
 május 17. – Szávai Viktória színésznő
 május 18. – Grecsó Krisztián költő, író
 május 20. – Lilu magyar műsorvezető
 május 25. – Stefan Holm, svéd atléta (magasugró)
 május 28. – Alekszej Nyemov orosz tornász
 május 29. – Edvin Marton zeneszerző, hegedűművész
 május 31. – Colin Farrell kétszeres Golden Globe-díjas ír színész
 június 1. – Marlon Devonish angol atléta
 június 6. – Nagy Tamás magyar labdarúgó, aki jelenleg az feröeri B36 Tórshavn játékosa
 június 18. – Margl Tamás atléta
 június 20. – Juliano Belletti brazil labdarúgó; Hamvai P.G. magyar lemezlovas
 június 23. – Patrick Vieira francia labdarúgó
 június 26. – Paweł Małaszyński lengyel színész
 július 1. – Patrick Kluivert holland labdarúgó
 július 1. – Aleah Stanbridge dél-afrikai énekesnő, a Trees of Eternity alapítója († 2016)
 július 1. – Ruud van Nistelrooy holland labdarúgó
 július 2. – Lisztes Krisztián magyar labdarúgó
 július 3. – Azurák Csaba riporter-műsorvezető
 július 4. – Kató Daidzsiró japán motorversenyző († 2003)
 július 5. – Nuno Gomes portugál labdarúgó
 július 5. – Jamie Elman amerikai színész
 július 7. – Pintácsi Alexandra énekesnő
 július 9. – Fred Savage, amerikai színész
 július 10. – Ludovic Giuly francia labdarúgó
 július 13. – Sandra Kazikova, cseh úszónő
 július 17. – Eric Winter amerikai színész
 július 20. – Kásás Tamás vízilabdázó
 július 21. – Dávid Roland énekes
 július 22. – Ignácz Zoltán főhadnagy, pilóta († 2008)
 július 23. – Polgár Judit sakkozó
 július 27. – Seamus Dever amerikai színész
 augusztus 2. – Reyes Estevez, spanyol sprinter
 augusztus 6. – Zoila Barros, kubai röplabdázó
 augusztus 11. – Tóth Norbert magyar labdarúgó, jelenleg a Szombathelyi Haladás játékosa
 augusztus 12. – Kótai Mihály ökölvívó
 augusztus 15. – Boudewijn Zenden holland labdarúgó
 augusztus 18. – Gál Gyula magyar kézilabdázó
 augusztus 20. – Gergely István vízilabdázó
 augusztus 26. – Jon Dahl Tomasson, dán labdarúgó
 augusztus 27. – Carlos Moyà spanyol teniszező
 augusztus 27. – Mark Webber ausztrál Formula–1-es versenyző
 szeptember 6. – Bagi Iván humorista
 szeptember 12. - Bérczesi Róbert dalszerző, énekes
 szeptember 13. – Puma Swede svédországi finn születésű amerikai pornószínésznő
 szeptember 17. – Kristian Kiehling német színész
 szeptember 19. – Karafiáth Orsolya költő
 szeptember 21. – Sári Attila zenész, zeneszerző, előadóművész
 szeptember 22. – Ronaldo brazil labdarúgó
 szeptember 24. – Carlos Almeida, angolai kosárlabdázó
 szeptember 25. – Nagy Ervin magyar színész
 szeptember 26. – Michael Ballack német labdarúgó
 szeptember 27. – Francesco Totti  olasz világbajnok labdarúgó
 szeptember 29. – Andrij Sevcsenko ukrán labdarúgó
 szeptember 30. – Kövesdi Miklós Gábor magyar író-humorista, műfordító
 október 2. – Kulcsár Anita kézilabdázó († 2005)
 október 3. – Seann William Scott amerikai színész
 október 4. – Alicia Silverstone amerikai színésznő
 október 4. – Danilo Ikodinović szerb vízilabdázó
 október 7. – Gilberto Silva brazil labdarúgó
 október 8. – Bonny Bon, magyar pornószínésznő
 október 16. – Fazekas Nándor magyar kézilabdázó
 október 17. – Glen Chadwick, új-zélandi kerékpározó
 október 19. – Litkai Gergely humorista, forgatókönyvíró
 október 23. – Ryan Reynolds kanadai színész
 november 12. – Olena Leonyigyivna Lukas, ukrán jogász, politikus, parlamenti képviselő
 november 18. – Dominic Armato amerikai szinkronszínész
 november 22. – Ville Valo finn zeneszerző, zenész és énekes
 november 28. – Bárándy Gergely ügyvéd, politikus
 november 28. – Ryan Kwanten ausztrál színész
 november 30. – Gombos Edina műsorvezető
 december 7. – Csabai Edvin kenus
 december 8. – Dominic Monaghan angol színész
 december 11. – Bodrogi László országúti kerékpárversenyző
 december 16. – Roman Serov izraeli műkorcsolyázó
 december 17. – Szinetár Dóra magyar énekesnő, színésznő
 december 25. – Tuomas Holopainen finn zenész
 december 25. – Armin van Buuren, holland producer és DJ

Halálozások 
 január 5. – Takács Károly, kétszeres olimpiai bajnok sportlövő (* 1910)
 január 8. – Csou En-laj, kínai miniszterelnök (* 1898)
 január 9. – Hámos György, író, újságíró, kritikus (* 1910)
 január 12. – Agatha Christie, brit írónő, bűnügyi regények szerzője (* 1890)
 január 22. – Dajbukát Ilona, színésznő (* 1892)
 január 24. – Kilián József magyar építőmérnök, egyetemi oktató (* 1925)
 január 29. – Nagy István, színész (* 1909)
 január 30. – Czóbel Béla, festőművész (* 1883)
 február 1. – Werner Heisenberg, német fizikus (* 1901)
 február 2. – George Whipple, Nobel-díjas amerikai orvos (* 1878)
 február 22. – Polányi Mihály, kémikus, orvos, filozófus (* 1891)
 február 27. – Kalocsay Kálmán, orvos, eszperantó író és nyelvész (* 1891)
 február 29. – György Pál orvos (* 1893)
 március 17. – Luchino Visconti olasz filmrendező (* 1906)
 március 24. – Bernard Montgomery brit marsall (* 1887)
 március 25. – Farkas Imre költő, operettíró, zeneszerző (* 1879)
 március 26.
 Lin Jü-tang (Lin Yutang) kínai író (* 1895)
 Meixner Emil magyar földbirtokos, gazdálkodó, országgyűlési képviselő (* 1892)
 március 29. – Dálnoki Veress Lajos honvéd vezérezredes (* 1889)
 április 1. – Max Ernst német-francia szürrealista festő és grafikus (* 1891)
 április 5. – Howard Hughes amerikai pilóta, filmrendező, a Hughes Co. tulajdonosa (* 1905)
 április 5. – Sebestyén Géza könyvtáros, bibliográfus, az Országos Széchényi Könyvtár főigazgató-helyettese 1958 és 1976 között (* 1912)
 április 24. – Henrik Dam, Nobel-díjas dán biokémikus (* 1895)
 április 26. – Andrej Antonovics Grecsko, szovjet marsall, a Szovjetunió kétszeres Hőse (* 1903)
 április 26. – Sid James, dél-afrikai színész (* 1913)
 április 30. – Nádasdi Péter író, újságíró, Veres Péter író, politikus fia (* 1920)
 május 9. – Ulrike Meinhof, német újságírónő, a Baader-Meinhof szélső baloldali terrorista szervezet egyik alapítója (* 1934)
 május 11. – Alvar Aalto, finn építész (* 1898)
 május 24. – Attila Onaran, szobrászművész (* 1932)
 május 26. – Martin Heidegger, német filozófus (* 1889)
 május 30. – Fucsida Micuo kapitány a Japán Birodalmi Haditengerészeti Légierőnél, és pilóta a II. világháborúban (* 1902)
 május 31. – Jacques Monod, Nobel-díjas francia biokémikus (* 1910)
 június 4. – Latinovits Zoltán, színész (* 1931)
 június 10. – Adolf Zukor, magyar származású amerikai filmgyáros, producer, a Paramount Pictures filmvállalat alapítója, a hollywoodi filmgyártás egyik létrehozója (* 1873)
 június 11. – Anda Géza, magyar származású svájci zongoraművész (* 1921)
 június 21. – Nagybaczoni Nagy Vilmos vezérezredes, honvédelmi miniszter, katonai szakíró (* 1884)
 június 22. – Csík Tibor, olimpiai bajnok  ökölvívó (* 1927)
 július 13. – Babolcsay György válogatott labdarúgó (* 1921)
 július 13. – Joachim Peiper  német katona, Waffen-SS volt ezredese (* 1915)
 augusztus 2. – Kalmár László, matematikus, az MTA tagja (* 1905)
 augusztus 2. – Muttnyánszky Ádám, gépészmérnök, a Budapesti Műszaki Egyetem tanára, díszdoktora (* 1889)
 augusztus 2. – Almási Gyula Béla, festőművész, grafikus, művészettörténész (* 1908)
 augusztus 2. – Fritz Lang osztrák származású német filmrendező, forgatókönyvíró és producer (* 1890)
 augusztus 14. – Holló László, festőművész (* 1887)
 augusztus 16. – Erdey-Grúz Tibor, kémikus, 1970-től haláláig az MTA elnöke (* 1902)
 augusztus 21. – Kner Albert, nyomdász, grafikus (* 1899)
 augusztus 22. – Nagy Imre festőművész (* 1893)
 szeptember 1. – Mozsonyi Sándor, gyógyszerész, orvos, egyetemi tanár (* 1889)
 szeptember 7. – Kéthly Anna, szociáldemokrata politikus (* 1889)
 szeptember 8. – Caesar Rudolf Boettger német malakológus (* 1888)
 szeptember 9. – Mao Ce-tung, tanító, költő, forradalmár, politikus (* 1893)
 szeptember 11. – Barta István, festőművész
 szeptember 14. – Karagyorgyevics Pál, herceg, volt jugoszláv kormányzó (* 1893)
 szeptember 26. – Turán Pál matematikus (* 1910)
 szeptember 27. – Somogyvári Rudolf, színész (* 1916)
 október 3. – Kovács Endre, tanár, irodalomtörténész (* 1918)
 október 5. – Lars Onsager, Nobel-díjas norvég származású amerikai kémikus, egyetemi tanár (* 1903)
 október 11. – Majláth Júlia, zeneszerző (* 1921)
 október 14. – Borbás Gáspár, labdarúgó (* 1884)
 október 19. – Herczegh Miklós, ortopédsebész (* 1919)
 október 24. – Frank Frigyes, festőművész (* 1890)
 október 26. – Kocsis András, szobrászművész (* 1905)
 október 28. – Zsoldos Andor, író, rendező, producer (* 1893)
 november 1. – ifj. Beregi Oszkár, színész
 november 2. – Szilágyi Domokos, erdélyi költő, író, irodalomtörténész és műfordító (* 1938)
 november 12. – Wanié András, olimpiai bronzérmes, Európa-bajnok úszó, vízilabdázó, sportvezető (* 1911)
 november 13. – Rotschild Klára, divattervező (* 1903)
 november 15. – Jean Gabin, francia filmszínész (* 1904)
 november 18. – Man Ray (Emmanuel Radnitzky), modernista amerikai művész (* 1890)
 november 22. – Rupert Davies, angol színész, 1960-as években forgatott BBC-sorozat "Maigret felügyelője" (* 1916)
 november 23. – Ács Ilona, úszó (* 1920)
 november 23. – André Malraux, francia regényíró, művészeti író és politikus (* 1901)
 november 26. – Komár Júlia, színésznő (* 1912)
 december 4. – Benjamin Britten, brit zeneszerző (* 1913)
 december 8. – Baskay Tóth Bertalan magyar botanikus, mezőgazdasági mérnök, egyetemi tanár (* 1903)

 december 12. – Jack Cassidy Tony-díjas amerikai színész, énekes (* 1927)
 december 14. – Németh Gyula Kossuth-díjas magyar nyelvész, turkológus, akadémikus (* 1890)
 december 18. – Bartalis János, erdélyi magyar költő (* 1893)
 december 28. – B. Szabó István, kisgazdapárti politikus, miniszter (* 1893)
 december 31. – Bortnyik Sándor, magyar festőművész, grafikus (* 1893)

Források 
  
 Horváth Jenő: Évszámok könyve. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001.
 Horváth Jenő (szerk.): Világpolitikai lexikon (1945-2005). Osiris Kiadó, Budapest, 2005.
 A XX. század krónikája. Officina Nova, Budapest, 1994.
 Népszabadság XXXIV. évf. (1976)

Jegyzetek