alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1847



Események 
 március 15. – Megalakul az Ellenzéki Párt, melynek első elnökévé Batthyány Lajost választják
 július 26. – Libéria megalapítása
 november 12. - István főherceg, az elhunyt József főherceg fia az új nádor Magyarországon a pozsonyi országgyűlés választása alapján

Az év témái

1847 az irodalomban

1847 a tudományban

1847 a vasúti közlekedésben 
 szeptember 1. – Megnyílik a Pest – Szolnok vasútvonal.

Születések 
 január 16. – Mikszáth Kálmán író († 1910)
 február 11. – Thomas Alva Edison amerikai feltaláló († 1931)
 március 3. – Alexander Graham Bell amerikai feltaláló (telefon) († 1922)
 március 28. – Farkas Gyula matematikus, fizikus, az MTA tagja († 1930)
 április 10. – Pulitzer József magyar származású amerikai sajtómágnás († 1911)
 április 19. – Calistrat Hogaș román író († 1917)
 április 27. – Lukács Béla politikus († 1901)
 június 9. – Hauszmann Alajos építész († 1926)
 július 24. – Margarete Steiff, az 55PB Teddy-mackó feltalálója († 1909)
 augusztus 3. – Schneller István pedagógiai író, egyetemi tanár († 1939)
 szeptember 5. – Jesse James, a vadnyugat egyik leghírhedtebb banditája († 1882)
 szeptember 30. – Hugonnai Vilma grófnő, az első magyar orvosnő († 1922)
 október 2. – Paul von Hindenburg katonatiszt, politikus († 1934)
 november 8. – Bram Stoker, a Drakula c. horrorregény írója († 1912)
 november 9. – Boczonádi Szabó Imre magyar színész, dal- és zeneszerző, méhész († 1933)
 november 30. – Hőgyes Endre orvos, egyetemi tanár, akadémikus († 1906)
 december 9. – Lipthay Sándor vasútépítő mérnök, az MTA tagja († 1905)
 december 16. – Ferdinand Walsin-Esterhazy francia katonatiszt, áruló, kém († 1923)

Halálozások 
 január 13. – József nádor (Erzherzog Joseph Anton Johann Baptist von Österreich), német-római császári herceg, osztrák főherceg, magyar királyi herceg, császári-királyi tábornagy, 1796-tól haláláig Magyarország nádora, a Habsburg-ház ún. magyar vagy nádori ágának megalapítója (* 1776)
 március 30. – Lülik István magyarországi szlovén író (* ?)
 április 1. – Festetics Imre magyar főúr, genetikus (* 1764)
 április 8. – Lőwy Izsák tímármester, Újpest község első bírója  (* 1793)
 április 15. – Stefan Witwicki lengyel költő, újságíró (* 1801)
 május 15. - Daniel O'Connell ír politikus (* 1775)
 szeptember 23. – Sztrokay Elek katonatiszt, hadtudományi író (* 1818)
 október 31. – Nemeskéri Kis Pál pedagógus, római katolikus pap, az MTA tagja (* 1793)
 november 4. – Felix Mendelssohn-Bartholdy német zeneszerző (* 1809)
 november 12. – Schedius Lajos, az esztétika professzora, lapszerkesztő, térképszerkesztő, dramaturg, pedagógiai szakíró (* 1768)
Ravao, Mohéli királynéja (szultánája) és régense, valamint Madagaszkár egykori királynéja

 
19. század
1843



Események

Határozott dátumú események 
 január 23. – Jakob Christof Rad privilégiumot jegyeztetett be a gépi előállítású kockacukorra.
 március 19. – Széchenyi István rendezi az első magyarországi evezősversenyt a tulajdonában lévő hajókkal. (A résztvevők a Lánchíd építésén dolgozó angol és magyar munkások, valamint olasz utászkatonák voltak. A győztes a 'Béla' nevű hajóban evező négy magyar munkás lett, kormányosuk a Lánchíd tervezője, Clark Ádám volt.)
 március 25. – Átadják a közönségnek Londonban a Temze-alagutat, mely tizennyolc éven át épült Sir Marc Isambard Brunel tervezésében és irányításával fia, Isambard Kingdom Brunel közreműködésével.
 május 10. – Egressy Béni pályaművének, a Szózat megzenésítésének bemutatója.
 július 23. – Ramón María Narváez tábornok államcsínye elűzi a spanyol régenst, Baldomero Esparterót.
 november 8. – A cortes nagykorúvá nyilvánítja II. Izabella spanyol királynőt.

Határozatlan dátumú események 
 Ludwig von Welden báró Tirol-Vorarlbergben folytat hadjáratot.

Az év témái

1843 az irodalomban

1843 a tudományban

1843 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 7. – Koch Antal geológus, petrográfus, mineralógus, paleontológus, az MTA tagja († 1927)
 április 4. – Richter János (Hans Richter) karmester († 1916)
 április 21. – Schulek Vilmos orvos, szemész, az MTA tagja († 1905)
 május 21. – Louis Renault francia jogász († 1918)
 június 8. – Széll Kálmán politikus, miniszterelnök († 1915)
 június 9. – Bertha von Suttner bárónő, osztrák író, újságíró és békeaktivista († 1914)
 július 16. – Fodor József, higiénikus orvos, akadémikus († 1901)
 augusztus 15. – Charles Immanuel Forsyth Major, svájci zoológus és paleontológus († 1923)
 október 28. – báró Bánffy Dezső politikus, miniszterelnök († 1911)
 november 19. – Ortvay Tivadar történész, régész, földrajztudós, az MTA tagja († 1916)
 november 30. – Kiss József költő, „A Hét” folyóirat főszerkesztője († 1921)
 december 20. – Dömötör János királyi tanfelügyelő, a Kisfaludy Társaság tagja, költő († 1878)

Halálozások 
 január 23. – Friedrich de la Motte Fouqué, német romantikus író (* 1777)
 március 13. – Cservenicz Antal, premontrei rendi kanonok, költő (* 1792)
 április 14. – Josef Lanner osztrák zeneszerző, hegedűművész, karmester (* 1801)
 május 2. – Dessewffy József, országgyűlési követ, több megye táblabírája, a Magyar Tudományos Akadémia igazgatósági és tiszteleti tagja (* 1771)
 május 12. – Szilágyi József, nemes származású magyar színész (* 1813)
 szeptember 25. – Bartosságh József, nyugalmazott jószágigazgató (* 1782)
 december 12. – I. Vilmos holland király (* 1772)

Jegyzetek 

 
19. század
1841



Események 
 január 2. – Landerer Lajos és Heckenast Gusztáv nyomdájában kinyomtatják a Kossuth Lajos szerkesztette Pesti Hírlap első számát.
 március 4. – Beiktatják hivatalába az Egyesült Államok 9. elnökét, William Henry Harrisont, aki a beiktatási ceremóniáján tüdőgyulladást kapott, és egy hónappal később elhunyt. (Ö volt az első elnök, aki hivatali ideje alatt halt meg.)
 március 16. – a Yucatáni Köztársaság kikiáltása, amely 1848-ig áll fenn Mexikótól különváltan
 április 4. – Beiktatják hivatalába az Egyesült Államok 10. elnökét, John Tylert.
 április 8. – Széchenyi István az angol evezősklubok mintájára megalapítja az első Hajós Egyletet.
 május 3. – Új-Zélandot angol gyarmattá nyilvánítják.
 július 13. – Dardanella-egyezmény aláírása, minden ország hadihajói elől elzárja a Fekete-tengerhez vezető szorost.
 november 2. – Kabulban népfelkelés tör ki, az angol-afgán háború kezdete.

Az év témái

1841 az irodalomban

1841 a tudományban

1841 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 28. – Újházi Ede magyar színész, jellemkomikus, a realista színjátszás egyik úttörője († 1915)
 január 28. – Sir Henry Morton Stanley, walesi születésű amerikai újságíró és Afrika-kutató († 1904)
 március 10. – Engeszer Károly pénzügyi fogalmazó († 1871)
 március 25. – Allaga Géza cselló- és cimbalomművész, zeneszerző († 1913)
 május 11. – Pauler Gyula történész, levéltáros († 1903)
 július 31. – Kuncz Ignác jogtudós, az MTA tagja († 1903)
 szeptember 2. – Julius von Payer osztrák–magyar monarchiabeli katonatiszt, sarkkutató, hegymászó, térképész és tájképfestő († 1915)
 szeptember 12. – Savanyú Jóska, híres bakonyi betyár († 1907)
 szeptember 28. – Georges Clemenceau, francia politikus († 1929)
 november 16. – Kossuth Ferenc, dualizmus-kori magyar mérnök, politikus, miniszter, Kossuth Lajos fia († 1914)
 november 19. – Schulek Frigyes, építész († 1919)

Halálozások 
 február 5. – Csepcsányi Gábor, akadémiai tanár, több megye táblabírója, költő (* 1775)
 február 11. – Bethlen Elek, császári és királyi kamarás (* 1777)
 március 31. – Eduard Gurk osztrák festő (* 1801)
 június 1. – Nicolas Appert, francia feltaláló (* 1749)
 július 14. – Budai Ézsaiás hittudós, filozófus, író, történész, református püspök (* 1766)
 július 27. – Mihail Jurjevics Lermontov, orosz költő (* 1814)
 augusztus 14. – Johann Friedrich Herbart, német filozófus, pedagógus (* 1776)
 december 8. – Johann Heinrich Dannecker, német klasszicista szobrász (* 1758)

Jegyzetek 

 
19. század
1838

Évszázadok: 18. század – 19. század – 20. század

Események 

 Március 13. – március 18. – Árvíz Pesten

Az év témái

1838 az irodalomban

1838 a vasúti közlekedésben

1838 a tudományban  
 január 6. – Samuel Morse nyilvánosan bemutatja találmányát, a távírót

A művészetben 

 Louis Daguerre elkészítette az első emberalakot ábrázoló fotográfiát: Boulevard du Temple

Születések 
 február 6. – Fászl István bencés szerzetes-tanár, ornitológus († 1900)
 április 8. – Benka Gyula tanár, pedagógiai író, újságíró († 1923)
 április 16. – Wagner Sándor festő († 1919)
 július 8. – Ferdinand von Zeppelin német katona és léghajóépítő († 1917)
 július 19. – Joel Asaph Allen amerikai zoológus, ornitológus († 1921)
 július 30. – Jan Matejko lengyel festő († 1893)
 október 25. – Georges Bizet francia zeneszerző († 1875)
 november 14. – August Šenoa horvát író († 1881)
 december 2. – Beniczky Emil költő († 1864)

Halálozások 
 április 14. – Karacs Ferenc, térképkészítő rézmetsző (* 1770)
 május 10. – Heinrich Marx, poroszországi ügyvéd, 1831-től igazságügyi tanácsos, Karl Marx édesapja (* 1777)
 május 13. – Frédéric Cuvier, francia zoológus és paleontológus, Georges Cuvier öccse (* 1773)
 május 17. – Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, francia államférfi (* 1754)
 augusztus 17. – Lorenzo Da Ponte, olasz librettista (* 1749)
 augusztus 24. – Kölcsey Ferenc, magyar költő (* 1790)
 augusztus 27. – Nyiry István, természettudós, matematikus, az MTA tagja (* 1776)
 november 16. – Boskovich János, magyar kanonok (* ismeretlen)

19. század
1836



Események 
 Mexikóban felfüggesztik az alkotmányt
 Kossuth Lajos elkezdi írni a Törvényhatósági Tudósításokat
 március 2. – Kikiáltják a Texasi Köztársaságot és megszervezik Texas eredeti 23 megyéjét.
 november 12. – Megalakul a Kisfaludy Társaság
 Vörösmarty Mihály– A Szózat elnyerte végső formáját

Az év témái

1836 az irodalomban

1836 a tudományban

1836 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 4. – Chyzer Kornél magyar orvos, balneológus, zoológus, a magyar közegészségügy egyik úttörője († 1909)
 február 11. – Dalmady Győző magyar jogász, költő, a 19. század utolsó évtizedeinek népszerű lírikusa († 1916)
 március 12. – Paulay Ede színész, rendező, műfordító († 1894)
 március 31. – Ágai Adolf humorista és lapszerkesztő, tanult orvos, a Kisfaludy Társaság tagja († 1916)
 május 6. – Szkalnitzky Antal építész († 1878)
 május 17. – Wilhelm Steinitz osztrák-amerikai sakkozó, az első hivatalos sakkvilágbajnok († 1900)
 június 13. – Budenz József, német származású magyar nyelvtudós, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja († 1892)
 november 9. – Szentirmai Elemér magyar író, zeneszerző († 1908)

Halálozások 
 január 21. – Novák Ferenc, magyarországi szlovén pap, író, népdalgyűjtő (* 1791)
 február 24. – Berzsenyi Dániel, költő (* 1776)
 március 6. – James Bowie, amerikai úttörő, katona, csempész, rabszolga-kereskedő, és a földspekuláns (* 1796)
 március 6. – Davy Crockett, egy 19. századi ünnepelt amerikai nemzeti hős, hazafi, katona és politikus volt (* 1786)
 április 15. – Dukai Takách Judit, költő (* 1795)
 április 17. – Gyulay Albert, magyar gróf, császári-királyi altábornagy, a napóleoni háborúkban csapatparancsnok (* 1766)
 május 12. – Bernáth Gusztáv, költő (* 1813)
 június 10. – André-Marie Ampère, francia fizikus, akit az elektromágnesesség egyik fő felfedezőjének tekintenek (* 1775)
 június 23. – James Mill, skót történész, közgazdász, filozófus és pszichológus (* 1773)
 június 28. – James Madison, az Amerikai Egyesült Államok 4. elnöke (* 1751)
 július 11. – Faklits Imre, piarista rendi pap, tanár (* 1781)
 szeptember 17. – Antoine-Laurent de Jussieu, francia botanikus (* 1748)
 október 5. – Oreszt Adamovics Kiprenszkij, a 19. század első évtizedeinek kiemelkedő orosz portréfestője (* 1782)
 november 3. – Dugnicsán János, pécs-egyházmegyei katolikus pap, költő (* 1780)
 november 5. – Karel Hynek Mácha, cseh költő (* 1810)
 november 24. – Balogh Mihály, magyar református tanár (*?)
 november 27. – Ürményi Miksa, magyar királyi tanácsos és kamarás (* 1775)

19. század
1835



Események 
 január 9. – Trónra lép Ang Mei kambodzsai királynő.
 február 28. – Megjelenik az Elias Lönnrot által összeállított Kalevala.
 április 11. – A mexikói kormányerők megdöntik a Zacatecasi Köztársaságot.
 április 21. – Gesche Gottfried kivégzése.
 július 28. – Giuseppe Fieschi pokolgépes merényletet kísérel meg I. Lajos Fülöp francia király és családja ellen, akik azonban sebesülés nélkül vészelték át a robbanást.
 szeptember 26. – az első nemzeti színház, a Pesti Magyar Színház épületének alapkőletétele
 az év folyamán – Megalakul az OMGE (Országos Magyar Gazdasági Egyesület).

Az év témái

1835 az irodalomban

1835 a vasúti közlekedésben 
 május 5. – Megnyitják Brüsszel és Mechelen között az európai kontinens első közforgalmú vasútvonalát.

1835 a tudományban

Születések 
 március 13. – Haggenmacher Károly, malomgépész, feltaláló († 1921)
 március 16. – Valentin Magnan francia pszichiáter († 1916)
 április 9. – II. Lipót belga király († 1909)
 május 8. – Székely Bertalan festőművész († 1910)
 június 2. – X. Piusz pápa (Giuseppe Melechior Sarto) († 1914)
 június 26. – Herman Ottó, természettudós († 1914)
 október 9. – Camille Saint-Saëns, francia zeneszerző († 1921)
 november 11. – Matthías Jochumsson, izlandi költő, író, műfordító, az izlandi himnusz szövegírója († 1920)
 november 16. – Eugenio Beltrami, olasz matematikus († 1900)
 november 30. – Mark Twain, amerikai író († 1910)
 december 17. – Felice Casorati, olasz matematikus († 1890)
 december 26. – Joseph Frederick Whiteaves, angol paleontológus († 1909)

Halálozások 
 január 1. – Amade Antal, író, először Zala majd Zágráb vármegye főispánja (* 1760)
 január 1. – Godina Mátyás, szlovén evangélikus lelkész, tanító, irodalmár (* 1768)
 március 2. – I. Ferenc magyar király és osztrák császár (* 1768)
 április 2. – Ballér István, Somogy vármegyei evangélikus esperes, szlovén író (* 1760)
 április 8. – Wilhelm von Humboldt, porosz államférfi, nyelvész, esztéta (* 1767)
 május 11. – Fekete Ferenc, császári és királyi kamarás (* 1767)
 július 13. – Czinke Ferenc, egyetemi tanár, költő (* 1761)
 július 15. – Izabela Czartoryska hercegnő, a krakkói Czartoryski Múzeum megalapítója (* 1746)
 augusztus 28. – Heinrich Julius Klaproth, német nyelvész, orientalista, az MTA tagja (* 1783)
 szeptember 23. – Vincenzo Bellini olasz zeneszerző (* 1801)

Jegyzetek 

19. század
1834



Események 
 az év folyamán –
 Német vámszövetség – Zollverein létrejötte.
 A Big Ben leégése.
 A Szent Vlagyimir Egyetem megalapítása Kijevben, amelyet a cári kormányzat az orosz kultúra bástyájaként kívánt létrehozni.
 február 12. – Amerikából kitelepített volt rabszolgák telepet alapítanak Nyugat-Afrikában, Harper közelében, a későbbi Marylandi Köztársaság elődjét.

Az év témái

1834 az irodalomban

1834 a tudományban

1834 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 7. – Johann Philipp Reis, fizikus és feltaláló († 1874)
 március 29. – Kriesch János biológus, zoológus, mezőgazdász, az MTA tagja († 1888)
 április 1. – Marastoni József, festőművész, litográfus († 1895)
 április 22. – Gaston Planté, fizikus († 1889)
 június 3. – Dessewffy Sándor, csanádi püspök († 1907)
 július 7. – Angster József, orgonakészítő mester († 1918)
 július 19. – Edgar Degas, francia festőművész († 1917)
 augusztus 22. – Paul Kummer német hittanár, mikológus († 1912)
 szeptember 4. – Doby Jenő rézmetsző, rézkarcoló, festőművész († 1907)
 október 10. – Aleksis Kivi, svéd származású, finn író, a finn nyelvű irodalom egyik megteremtője († 1872)
 október 20. – Barina Vendel katolikus pap, költő († 1875)
 november 21. – Hetty Green, amerikai üzletasszony, a Wall Street-i boszorkány († 1916)
 november 30. – Jósa András, magyar orvos, a nyíregyházi kórház névadója († 1918)
 december 6. – Mechwart András, gépészmérnök, feltaláló († 1907)
 december 13. – Kelety Gusztáv, festő és műkritikus, az MTA levelező tagja († 1902)
 december 16. – Léon Walras, közgazdász († 1910)
 december 20. – Than Károly, kémikus, a budapesti tudományegyetem egykori kémiatanára, a magyar vegyészet és tudomány meghatározó alakja († 1908)
 december 28. – Stark Adolf, kereskedő, szőlész-borász († 1910)

Halálozások 
 február 2. – Friedrich Schleiermacher, lelkész, teológus (* 1768)
 április 12. – Kovács János pedagógus, mecénás, az MTA tagja (* 1764)
 július 25. – Samuel Taylor Coleridge, angol költő, kritikus, és filozófus (* 1772)
 november 24. – Bilnitza Pál, magyar evangélikus püspök (* 1772)
 december 23. – Thomas Malthus angol közgazdász (* 1766)

Jegyzetek 

19. század
1833



Események

Határozott dátumú események 

 január 3. – Az Egyesült Királyság elfoglalja a Falkland-szigeteket.
 február 15. – A Bánk bán kassai ősbemutatója.
 június 23. – VII. Ferdinánd spanyol király – hogy lánya dinasztikus jogait megvédje – összehívja a cortest (parlamentet) és a San Jerónimo-templomban összegyűlt küldöttek esküt tesznek a kis Izabellára.
 augusztus 12. – 350 telepes a Chicago folyó partján, Chicago néven önálló települést alapít.
 szeptember 29. – Névleg trónra lép a háromesztendős II. Izabella spanyol királynő. (Helyette ténylegesen anyja, Mária Krisztina királyné, mint „kormányzó királynő” uralkodik.)
 November 12.-13. A Leonidák meteorzápor különösen erős volt, percenként több ezer látható nyommal.

Határozatlan dátumú események 
 Zürichben megalapítják az egyetemet.

Az év témái

1833 az irodalomban

1833 a tudományban

1833 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 26. – Borúth Elemér költő, a Petőfi Társaság tagja († 1886)
 január 28. – Charles George Gordon
 február 7. – Balogh Zoltán földbirtokos, költő († 1878)
 február 19. – Élie Ducommun, svájci író, szerkesztő, fordító, békeaktivista, aki 1902-ben Charles-Albert Gobat-val együtt Nobel-békedíjat kapott († 1906)
 március 2. – József Károly Lajos osztrák főherceg, magyar királyi herceg, lovassági tábornok, a Magyar Királyi Honvédség főparancsnoka († 1905)
 március 15. – Fejérváry Géza magyar táborszernagy, miniszterelnök († 1914)
 március 21. – Carl Stål svéd entomológus volt, aki a félfedelesszárnyúak (Hemiptera) tanulmányozására specializálódott († 1878)
 április 9. – Reinoudina de Goeje holland írónő
 április 28. – Hopp Ferenc optikus, műgyűjtő, múzeumalapító († 1919)
 október 15. – Bakay Nándor szakíró, kötélgyáros († 1902)
 augusztus 19. – Kápolnai Pauer István katonatiszt, hadtudós, hadtörténész, az MTA tagja († 1896)
 augusztus 22. – August Ewald König német regényíró
 október 21. – Alfred Bernhard Nobel kémikus, Nobel-díj megalapítója († 1896)
 november 11. – Czelder Márton református lelkész, költő († 1889)
 november 12. – Alekszandr Porfirjevics Borogyin orosz tudós, zeneszerző († 1887)
 november 19. – Wilhelm Dilthey német filozófus, pszichológus, pedagógus († 1911)
 december 16. – Lotz Károly festőművész († 1904)
 december 31. – Óváry Lipót történész, levéltáros, az MTA tagja († 1919)

Halálozások 
 augusztus 12. – Simai Kristóf, piarista szerzetes, író, szótáríró, az MTA levelező tagja (* 1742)
 szeptember 7. – Görög Demeter, író, az MTA tagja (* 1760)
 november 23. – Jean-Baptiste Jourdan, gróf, francia marsall (* 1762)

Jegyzetek 

 
19. század
1829



Események 
 augusztus 12. – I. Ranavalonát Antananarivóban Madagaszkár királynőjévé koronázzák.
 Andrew Jackson az USA elnöke. Megerősödik az indiánellenes politika. 
 Angliában eltörlik az 1673-ban hozott törvényt, amely megvonta a katolikusoktól az egyenjogúságot.
 Orosz–török békekötés Drinápolyban. A Porta elismeri Szerbia és Görögország függetlenségét. Oroszország majdnem az egész Duna-torkolatot megkapja. 
 A spanyolok kudarcba fulladt katonai expedíciót vezetnek Mexikóba.
 Angliában mozdonyversenyt rendeznek. A győztes George Stephenson Rocket (rakéta) nevű gőzmozdonya. Sebessége 40–48 km/h.
 Indiában a britek megtiltják az özvegyek elégetését.
 Megtartják az első Oxford–Cambridge evezősversenyt.

1829 az irodalomban 
 Balzac írni kezdi az Emberi színjáték regényciklusát.

1829 a zenében 
 Párizsban bemutatják Rossini Tell Vilmos című operáját.

1829 a filozófiában 
 Megjelenik Hegel történelemfilozófiája    
 Megjelenik Charles Fourier francia utópikus szocialista Az új ipari és szocietárius világ című könyve
 Pjotr Jakovlevics Csaadajev orosz filozófus Filozófiai levelek egy hölgyhöz címmel esszéket kezd el írni.

1829 a tudományban 
 Jedlik Ányos a laboratóriumában elektromágneses villanymotort szerkeszt.

Születések 
 január 3. – Konrad Duden német filológus († 1911)
 január 10. – Bozzai Pál költő († 1852)
 január 10. – Wein János, bányamérnök, a budapesti vízvezetékhálózat egyik tervezője és megalkotója († 1908)
 február 2. – Alfred Brehm német zoológus († 1884)
 február 13. – Ökröss Bálint jogtudós, az MTA tagja († 1889)
 február 26. – Levi Strauss amerikai ruhatervező († 1902)
 március 2. – Carl Schurz 1848-as német forradalmár, majd az amerikai polgárháború tábornoka († 1906)
 március 16. – Sully Prudhomme Nobel-díjas francia író († 1907)
 május 14. – Kamermayer Károly, Budapest első főpolgármestere († 1897)
 június 15. – Szász Károly, író, költő († 1905)
 június 16. – Geronimo apacs főnök († 1909)
 június 25. – Rényi György katonatiszt († 1891)
 július 31. – Lieder Friderika hárfás († 1864)
 augusztus 19. – Apáthy István, jogász († 1889)
 szeptember 7. – Friedrich August Kekulé német vegyész († 1896)
 szeptember 23. – II. Radama madagaszkári király († 1863)
 október 5. – Chester A. Arthur, az USA 21. elnöke († 1886)
 november 10. – Elwin Bruno Christoffel német matematikus († 1900)
 november 28. – Anton Grigorjevics Rubinstejn orosz zeneszerző és zongoraművész († 1894)

Halálozások 

 január 12. – Friedrich von Schlegel, német filozófus, író, műkritikus (* 1772)
 január 17. – Adam Heinrich Müller, német közgazdász és politikus (* 1779)
 január 29. – Pauli (Pável) István, feltételezett író (* 1760)
 április 6. – Niels Henrik Abel, norvég matematikus (* 1802)
 május 11. – Fabri Pál, evangélikus lelkész (* 1752)
 szeptember 9. – Vitkovics Mihály, költő, műfordító (* 1778)
 október 29. – Maria Anna Mozart, becenevén Nannerl, zongorista, Wolfgang Amadeus Mozart nővére (* 1751)
 november 5. – Artner Teréz, magyar költőnő (* 1772)
 december 18. – Jean-Baptiste Lamarck, francia természettudós, az evolúcióelmélet előfutára (* 1744)

19. század
1828



Események 
 február 22. – Békét köt Oroszország és Perzsia (türkméncsáji béke). Az oroszok megkapják a Jereváni és a Nahicseváni Kánságot.
 Orosz–török háború kezdődik. Az oroszok elfoglalják Várnát, majd Konstantinápoly felé nyomulnak. 
 Széchenyi István megrendezi az első lófuttatást Pesten.
 Március 6. – Gesche Gottfried letartóztatása.
 június 1. – Brunszvik Teréz megnyitja az első óvodát az egész Habsburg Monarchiában Angyalkert név alatt, édesanyja budai házában
 június 30. – XII. Leó pápa a Locum Beati Petri kezdetű bullájával a szkardonai püspökséget a szebenikói püspökséghez csatolja.
 augusztus 2. – I. Radama madagaszkári király öngyilkossága után főfeleségét, Ramavo királynét kiáltják ki Madagaszkár királynőjévé I. Ranavalona néven (uralkodik haláláig, 1861-ig).

Az év témái

1828 az irodalomban

1828 a tudományban 
 Gauss felállítja a mechanika alaptörvényét, a legkisebb kényszer elvét.

Születések 
 január 3. vagy június 30. – Nyáry Albert történész, levéltáros, heraldikus, az MTA tagja († 1886)
 január 17. – Reményi Ede zeneszerző, hegedűművész († 1898)
 február 4. – Kenessey Albert hajóstiszt, hajózási szakember, az MTA tagja († 1879)
 február 8. – Jules Verne francia író († 1905)
 március 20. – Henrik Ibsen norvég drámaíró († 1906)
 április 19. – Zsolnay Vilmos pécsi keramikusművész, nagyiparos († 1900)
 május 8. – Jean Henri Dunant svájci emberbarát, a Nemzetközi Vöröskereszt alapítója († 1910)
 június 19. – Than Mór festőművész († 1899)
 szeptember 8. – Joshua Lawrence Chamberlain főiskolai professzor, az amerikai polgárháborúban az északiak tisztje († 1914)
 szeptember 9. – Lev Nyikolajevics Tolsztoj orosz író († 1910)
 október 7. – Falk Miksa magyar író, politikus, országgyűlési képviselő, az MTA tagja († 1908)
 november 4. – Abt Antal magyar fizikus, fizikatanár († 1902)
 december 29. – Szendrey Júlia, költő, író, Petőfi Sándor felesége († 1868)

Halálozások 
 február 23. – Fazekas Mihály, költő (* 1766)
 március 20. – Barczafalvi Szabó Dávid, tanár, író, nyelvújító, műfordító, lapszerkesztő (* 1752 körül)
 március 28. – Kultsár István, író, szerkesztő, kiadó és színigazgató (* 1760)
 április 16. – Francisco José de Goya y Lucientes, spanyol festő (* 1746)
 május 18. – Beregszászi Nagy Pál, nyelvész, nyelvtörténész (* 1750 körül)
 július 27. – I. Radama madagaszkári király, (* 1788)
 november 5. – Württembergi Marija Fjodorovna, orosz cárné, I. Pál második felesége (* 1759)
 november 19. – Franz Schubert, osztrák zeneszerző (* 1797)
 december 22. – Karl Mack von Leiberich, osztrák tábornok (* 1752)

19. század
1826



Események 

 az Akadémiai Könyvtár alapítása
 a janicsárság feloszlatása
 James Dunlop felfedezi az NGC 55 nevű galaxist.
 Nicéphore Niépce elkészítette a legrégebbi fennmaradt fotográfiát: Kilátás a dolgozószobából
 július 19. – orosz–perzsa háború indul a Kaukázusban (lezárja a türkméncsáji béke 1828-ban)

Az év témái

1826 az irodalomban

1826 a tudományban

Születések 
 január 25. – Gyulai Pál író költő egyetemi tanár († 1909)
 április 3. – Adler Vincent (Adler Vince), zongoraművész, zeneszerző († 1871)
 május 5. – Eugénia francia császárné, III. Napóleon felesége († 1920)
 május 10. – Edelsheim-Gyulai Lipót császári és királyi lovassági tábornok († 1893)
 május 24. – Adler Mór festőművész († 1902)
 június 1. – Prielle Kornélia színésznő, a Nemzeti Színház örökös tagja († 1906)
 június 28. – Szamossy Elek festőművész, litográfus († 1888)
 július 14. – Vasvári Pál A „márciusi ifjak" egyike († 1849)
 szeptember 5. – Virághalmi Ferenc író, műfordító, honvédszázados († 1875)
 szeptember 17. – Bernhard Riemann német matematikus († 1866)
 október 26. – Mocsáry Lajos magyar politikus, a 19. századi függetlenségi politika kiemelkedő alakja († 1916)
 november 24. – Carlo Collodi itáliai író, Pinokkió megalkotója († 1890)

Halálozások 
 január 3. – Louis Gabriel Suchet, Albufera hercege, francia marsall (* 1770)
 január 3. – Nyikolaj Petrovics Rumjancev, orosz államférfi, gróf, diplomata, régiség- és könyvgyűjtő, mecénás (* 1754)
 február 2. - Jean Anthelme Brillat-Savarin, francia gasztronómus, jogász és politikus (* 1755)
 május 2. - Lipszky János, térképész, katonatiszt (* 1766)
 június 5. – Carl Maria von Weber, német zeneszerző (* 1786)
 július 4. – Thomas Jefferson, a függetlenségi nyilatkozat egyik alkotója, az Egyesült Államok harmadik elnöke (* 1743)
 július 4. – John Adams, az Egyesült Államok első alelnöke és második elnöke (* 1735)
 július 5. – Joseph Louis Proust, francia kémikus (* 1754)
 július 22. – Giuseppe Piazzi, itáliai csillagász, matematikus és teológus, az első kisbolygó, a Ceres felfedezője (* 1746)
 szeptember 22. – Johann Peter Hebel, német költő (* 1760)
 szeptember 28. – Zichy Károly, országbíró, miniszter, Békés vármegye főispánja (* 1753)
 november 23. – Johann Elert Bode, német csillagász a róla elnevezett Titius–Bode-szabály hirdetője (* 1747).

19. század
Rhodoszi Andronikosz

Rhodoszi Andronikosz (Kr. e. kb. 70/65-50), a peripatetikus iskola tizenegyedik vezetője, aki főleg mint Arisztotelész és Theophrasztosz műveinek gondozója, kiadásra rendezője s kiadója híres.

Élete 

Sokáig tartózkodott Rómában, ahol filozófiát tanított. Arisztotelész tanainak előadását a logikával kezdte, valószínűleg tőle származik a két legnagyobb peripatetikus, Arisztotelész és Theophrasztosz műveinek (kéziratoknak) kiadásra való rendezése, esetleg a nagyobb gyűjteményes művek részeinek (például az Organon öt nagy fejezetének) címeit is ideértve; az ókori nyelvésztől, Tyranniontól kapott kéziratanyag alapján, i. e. 50-ben.

Ez idő előtt Arisztotelész dialógus-formájú, nagyközönség számára írt exóterikus műveit széles körben ismerték ugyan, de tudományos értekezései (egy-két esetleges, a sztoikusok vagy csekély számú filológus által ismert példány kivételével) elvesztek és a háborús időkben megsemmisültek; és csak azok az eredetileg Athénban őrzött kéziratok maradtak meg, amiket Sulla római hadvezér a város elfoglalása után hadizsákmányként Rómába hozott.

Valószínű, hogy Andronikosz megjegyzéseket és kiegészítéseket írt a művekhez, de ezek nem maradtak fenn. Arisztotelész egy értekezését néha tévesen Andronikosznak tulajdonítják, az Érzékekről címűt, ezen kívül egy másik, az arisztotelészi Etikákról írt értekezést, amely valójában a 16. századi Constantine Palaeocappa-tól vagy a szaloniki Johannes Callistustól származik.

Kapcsolódó szócikkek 
 Andronicus

A
Ókori görög írók
I. e. 1. századi személyek
Rodosziak
1692



Események

Határozott dátumú események 
 június 5. – Sigbert Heister tábornagy vezette keresztény seregek felszabadítják Nagyváradot, melyet a törökök még 1660-ban foglaltak el.

Határozatlan dátumú események 
 Az angol–holland flotta vereséget mér a franciákra. (II. Jakabnak nem sikerül visszatérnie Angliába.)
 A kínai császár a jezsuita hitterjesztők nyomására vallásszabadságot biztosító rendeletet ad ki. 
 Új-Angliában boszorkányperek kezdődnek, Salemben 19 embert kivégeznek. 
 Carl Philipp Kropf Ligetbányán beindítja az első magyarországi nagyolvasztót.

Az év témái

1692 az irodalomban

1692 a tudományban

Születések 
 március 14. – Pieter van Musschenbroek holland fizikus († 1761)
 április 8. – Giuseppe Tartini, olasz barokk zeneszerző, hegedűművész és hegedűtanár († 1770)

Halálozások 
 július 10. – Heinrich Bach, német orgonista, zeneszerző (* 1615)
 november 19. – Waldecki György Frigyes brandenburgi herceg és német hadvezér, később hollandiai parancsnok (* 1620)

Jegyzetek 

 
17. század
1698



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 6. – I. Lipót magyar király kinevezi Brajkovics Márton zágrábi kanonokot a zengg-modrusi egyházmegye élére.
 szeptember 8. – I. Lipót elrendeli az 1690-ben Magyarországra menekült szerbek egységbe szervezését.

Határozatlan dátumú események 
 I. Péter cár vérbe fojtja a sztrelecek lázadását.
 I. Lipót a visszafoglalt délvidéki, volt magyar vármegyék területén katonai határőrvidékek szervezését rendeli el.
 Megjelenik Misztótfalusi Kis Miklós Maga személyének, életének és különös cselekedeteinek mentsége című könyve.
 Az angol Thomas Savery elkészíti az első bányaszivattyút.

Az év témái

1698 az irodalomban

1698 a tudományban

Születések 
 január 3. – Pietro Metastasio, olasz költő († 1782)
 január 17. – Bartholomäus Bausner, nagyszebeni városi tanácsos († 1774)
 február 20. – Bernardo Tanucci, itáliai államférfi († 1783)
 április 18. – Ambrózy György, evangélikus prédikátor, szuperintendens († 1746)
 július 7. – Pierre Louis Moreau de Maupertuis, francia matematikus, filozófus († 1759)
 július 19. – Johann Jakob Bodmer, svájci filológus († 1783)
 augusztus 5. – Alapi Konstantin, piarista tanár, latin költő († 1752)
 augusztus 21. – Bartolomeo Giuseppe Antonio Guarnieri, olasz hangszerkészítő († 1744)
 október 30. – Paul Troger, osztrák rokokó festő († 1762)
 december 5. – Csáky Miklós kalocsai, majd esztergomi érsek († 1757)

Halálozások 
 november 19. – Petro Dorosenko, zaporozsjei kozák hetman (* 1627)
 december 7. – Andrea Guarneri, olasz hangszerkészítő (* 1626)
 december 26. – Wolfgang Julius von Hohenlohe, Hohenlohe-Neuenstein grófja (* 1622)

Jegyzetek 

 
17. század
Cso-Oju

A Cso-Oju (angolos átírás Cho Oyu; egyéb névváltozat Qowowuyag; Nepálban: चोयु csoju, tibeti nyelven a Wylie-féle átírással: jo bo dbu yag; kínai nyelven: 卓奧有山, pinyin átírással: Zhuó'àoyǒu Shān) hegycsúcs a Himalájában, a Mount Everesttől 20 km-re nyugatra; tengerszint feletti magassága , mellyel a hatodik legmagasabb a világon. Nevének jelentése tibeti nyelven: „türkiz istennő”.

A Cso-Oju az ötödik a  hegycsúcsok meghódításának sorrendjében: Annapurna 1950. június 3., Mount Everest 1953. május 9., Nanga Parbat 1953. július 3. és a K2 1954. július 31.. Első megmászása 1954. október 19-én Joseph Joechler, Paszang Dava Láma és Herbert Tichy hegymászók nevéhez fűződik.

A Cso-Ojutól néhány km-re nyugatra található a Nangpa La-hágó (), mely a fő kereskedelmi útvonal Tibet és a Khumbu régió (Északkelet-Nepál) között.

Mászások története 
 1952-ben az első terepbejárás Edmund Hillary nevéhez fűződik.

 1954-ben hódítja meg két osztrák hegymászó, Joseph Joechler, Herbert Tichy, valamint a nepáli Pasang Dawa Lama.

 1958-ban a második csúcshódítás egy indiai expedíció nevéhez fűződik, s ekkor jár a csúcson másodszor Pasang Dawa Lama. Az első haláleset is ebben az évben történik.

 1959-ben az első nemzetközi női expedíció során négyen halnak meg egy lavina által.

 1964-ben történik a harmadik kísérlet a csúcshódításra, de a német expedíció „sikerességét” máig vitatják. 7400 m-es magasságban, a 4-es táborban végkimerülés miatt ketten életüket vesztik.

 1978-ban Edi Koblmüller és Alois Furtner osztrák hegymászók a technikailag rendkívül nehéz délkeleti oldalon jutnak fel a csúcsra.

 1983-ban Reinhold Messner a negyedik kísérlete során győzedelmeskedik a csúcs fölött.

 1985. február 12-én Maciej Barbeka és Maciej Pawlikowski lengyel hegymászók az első „téli” hódítók, s az ő sikerüket 3 nappal később megismétli  a szintén lengyel nemzetiségű Andrzej Heinrich és Jerzy Kukuczka.

 1990 októberében jutott fel a csúcsra az első magyar expedíció összesen tíz tagja, Nagy Sándor vezetésével.

 1994-ben az első egyedül végrehajtott csúcshódítás a délnyugati falon Jamanoj Jaszusi nevéhez kapcsolódik.

Jegyzetek 

Himalája
Kína hegyei, hegységei
Nepál hegyei, hegységei
1805



Események 

 október 1. – A Tadeusz Czacki és Hugo Kołłątaj alapította Kremenyeci Líceum megnyitja kapuit. (Más adatok szerint október 13-án.)
 október 21. – A brit hadiflotta legyőzi a franciákat Trafalgarnál.
 november 12. – Napóleon bevonul Bécsbe.
 november 20. – Bécsben, a Theater an der Wien-ben először kerül színpadra Ludwig van Beethoven Fidelio című operája. 
 november 28. – Az országgyűlés kiharcolja a közigazgatásban a magyar nyelv használatának jogát. 
 december 2. – Az austerlitzi csata („a három császár csatája”): Napóleon császár legyőzi az osztrákokat és az oroszokat, és hamarosan bevonul Bécsbe.

Az év témái

1805 az irodalomban

1805 a tudományban

Születések 
 február 27. – Nyáry Pál politikus († 1871)
 március 15. – Eduard Clam-Gallas az osztrák császári sereg tábornoka († 1891)
 március 25. – Gegő Elek egyházi szónok, etnográfus, történész, ferences szerzetes, az MTA levelező tagja († 1844)
 március 31. – Holländer Leó honvédtiszt, éremgyűjtő († 1887)
 április 2. – Hans Christian Andersen dán költő, meseíró († 1875)
 április 18. – Vidos József nemzetőr parancsnok, kormánybiztos († 1849)
 július 25. – John Walker, a Johnnie Walker whisky alapító atyja († 1859)
 július 25. – Demeter Alajos piarista rendi pap, tanár, költő († 1858)
 augusztus 4. – William Rowan Hamilton ír matematikus, fizikus, csillagász († 1865)
 augusztus 10. – Toldy Ferenc irodalomtörténész, akadémikus († 1875)
 szeptember 4. – Mikó Imre erdélyi magyar államférfi, művelődés- és gazdaságpolitikus, történész († 1876)
 október 29. – Bakonyi Sándor honvéd tábornok († 1851)
 november 6. – Berzsenyi Lénárd honvéd ezredes († 1886)
 november 19. – Ferdinand de Lesseps francia mérnök, diplomata, a Szuezi-csatorna építője († 1894)

Halálozások 
 január 23. – Claude Chappe, francia feltaláló (* 1763)
 január 28. – Csokonai Vitéz Mihály, magyar költő (* 1773)
 február 5. – Csizi István, császári és királyi őrnagy, költő (* 1728)
 március 10. – Blaž Kumerdej, szlovén filológus, tanár, nyelvújító, a szlovén iskolarendszer atyja (* 1738)
 május 9. – Friedrich Schiller, német drámaíró (* 1759)
 május 28. – Luigi Boccherini, olasz preklasszicista, illetve klasszicista korszak zeneszerző, virtuóz csellista (* 1743)
 október 21. – Horatio Nelson, (* 1758)
 november 12. – Johann Binder, magyar gimnáziumi igazgatótanár (* 1767)

 
19. század
1806



Események 
 január 1. – Napóleon császár kezdeményezésére Franciaországban a forradalmi naptár helyett visszatérnek a Gergely-naptár használatára
 augusztus 6. – Napóleon császár követelésére a Habsburg–Lotaringiai-házból származó II. Ferenc lemond a német-római-császári címéről, ezzel formailag is megszűnik a Német-római Birodalom.
 november 21. – Napóleon császár kihirdeti a kontinentális zárlatot. Egész Európának megtiltja, hogy Nagy-Britanniával kereskedjék.

Határozatlan dátumú események 
 Megindul Kultsár István lapja, a Hazai Tudósítások, az első magyar hírlap Pesten.
 Paul Johann Anselm von Feuerbach bajor igazságügy-miniszter elrendeli a kínzások eltörlését a bajor büntetőjogi eljárásokban.

Az év témái

1806 az irodalomban

1806 a tudományban

Születések 
 április 1. – Franz Eybl osztrák biedermeier festő († 1880)
 május 12. – Johan Vilhelm Snellman finn filozófus, irodalmár, újságíró és államférfi († 1881)
 május 20. – John Stuart Mill brit filozófus († 1873)
 augusztus 11. – Willem Hendrik de Vriese holland botanikus († 1862)
 október 25. – Max Stirner német államellenes filozófus († 1856)
 november 11. – Rottenbiller Lipót magyar politikus, Pest város polgármestere († 1870)
 november 19. – Benczur József magyar evangélikus tanár († 1886)
 november 27. – Kosztolányi Mór, az 1848–49-es szabadságharc honvéd ezredese († 1884)

Halálozások 
 február 13. – Ambrózy Sámuel, evangélikus prédikátor (* 1748)
 március 3. – Barcsay Ábrahám, magyar királyi testőr, a klasszicista költészet egyik alakja, a magyar testőrírók közé tartozott (* 1742)
 április 12. – Boczkó Dániel, evangélikus lelkész, püspök (* 1751)
 június 23. – Mathurin Jacques Brisson, francia zoológus és természettudományi filozófus (* 1723)
 augusztus 3. – Michel Adanson, francia természettudós, botanikus (* 1727)
 augusztus 10. – Michael Haydn, osztrák klasszicista zeneszerző, Joseph Haydn öccse (* 1737)
 augusztus 22. – Jean-Honoré Fragonard, francia festő és grafikus (* 1732)

19. század
1792



Események 

 március 1. – II. Lipót halála, Ferenc trónra lépése.
 április 20. – Franciaország hadat üzen Ausztriának.
 április 24. – A guillotine első gyakorlati alkalmazása Franciaországban.
 május 20. – Varsóban felszentelik a történelmi Powązki temetőt, melynek területét a Szymanowski család adományozta a városnak.
 május 29. – Varsóban feloszlik a nagy szejm ülése, ami 1791-ben megalkotta Európa első írott (kartális) alkotmányát, a Május 3-i Alkotmányt.
 június 20. – Párizsban a tüntetők a Tuileriákba vonulnak.
 augusztus 10. – A Tuileriák ostroma Franciaországban, a Monarchia megszűnése.
 szeptember 2–6. – Mészárlás a párizsi börtönökben. (Tombol az első terror.)
 szeptember 20. – A valmy csata. (A franciák megállítják a porosz-osztrák sereget.)
 szeptember 21. – A franciák kikiáltják a köztársaságot
 december 17. – Kolozsváron a Rhédey-palota tánctermében tartja első előadását az Erdélyi Magyar Nemes Színjátszó Társaság, s ezzel kezdetét veszi a kolozsvári hivatásos színészet

Az év témái

1792 az irodalomban

1792 a tudományban 
 William Murdoch kőszénből gázt fejleszt, Phillipe Lebon ezt felhasználva állít elő világítógázt.
 Claude Cappe első fénytávírója Párizs és Lille között.

Születések 
 január 12. – Johan August Arfwedson, svéd kémikus, a lítium felfedezője († 1841). 
 február 12. – Balogh Péter, református püspök († 1870)
 február 24. – Ferenczy István, magyar szobrász († 1856)
 február 29. – Gioachino Rossini, olasz zeneszerző († 1868)
 március 19. – Bay György, királyi tanácsos, hétszemélynök és alnádor († 1849)
 április 2. – Balla Károly, jogász, publicista, költő († 1873)
 április 10. – Bali Mihály, református lelkész († 1876)
 április 15. – Lányi Sámuel, vízépítő mérnök, festőművész († 1860)
 május 13. – IX. Piusz pápa, (Giovanni Mastai-Ferretti), az eddigi leghosszabb pontifikátusú pápa († 1878)
 május 21. – Gaspard-Gustave de Coriolis francia matematikus, mérnök († 1843)
 augusztus 4. – Percy Bysshe Shelley, brit költő († 1822)
 október 17. – Sir John Bowring, angol nyelvész, közgazdász, politikus, író és utazó, az első angol nyelvű magyar versantológia szerzője († 1872)
 december 1. – Nyikolaj Ivanovics Lobacsevszkij, orosz matematikus († 1856)

Halálozások 
 február 23. – Joshua Reynolds, angol festő (* 1723)
 március 1. – II. Lipót, Toszkána nagyhercege, magyar király, német-római császár (* 1747)
 március 29. – III. Gusztáv, svéd király (* 1746)
 április 18. – Hell Miksa, csillagász (* 1720)
 július 4. – Adami János Jakab, evangélikus lelkész (* 1713)
 augusztus 5. – Augustini Sámuel, szepességi német evangélikus lelkész, természettudós, a magyarországi cigánykutatás egyik úttörője (* 1729)
 augusztus 6. – Ráday Gedeon, költő, műfordító, politikus (* 1713)
 október 1. – File András, bölcsészdoktor, jezsuita rendi pap, tanár, költő (* 1736)

Jegyzetek 

 
18. század
1793



Események 
 január 21. – XVI. Lajos francia király kivégzése.
 január 23. – A szentpétervári egyezmény: Lengyelország második felosztása.
 május 6. – Bemutatják az első magyar nyelvű operát. Chudy József Pikkó herceg és Jutka Perzsi című művének bemutatójától számítják a magyar operajátszás kezdetét.
 május 27. – Lengyelországban a Hrodnai Szejm hatályon kívül helyezi a nagy szejm által megalkotott Május 3-i Alkotmányt. 
 június 2. – A jakobinus diktatúra kezdete Franciaországban.
 november 8. – Megnyílik a Louvre Múzeum Párizsban.
 november 24. – Franciaországban elrendelik a forradalmi naptár használatát.

Folyamatban lévő események 
 Francia forradalom (1789–1799)
 Aranka György (író) székelyföldi utazása

Az év témái

1793 az irodalomban

Születések 
 (ismeretlen) – Antal Mihály, nyelvész, könyvtáros († 1850)
 január 3. – Lucretia Mott amerikai kvéker abolicionista, társadalmi reformokért küzdő aktivista († 1880)
 január 21. – Nemeskéri Kis Pál, pedagógus, római katolikus pap, az MTA tagja († 1847)
 március 6. – Vid Rižner, szlovén író, római katolikus pap és szerzetes († 1861)
 április 19. – V. Ferdinánd, magyar király, I. Ferdinánd néven osztrák császár(† 1875)
 június 15. – Aranyi István, református lelkész, tanár († 1864)
 június 29. – Edvi Illés Pál, evangélikus lelkész, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, költő († 1871)
 július 29. – Ján Kollár, költő, a szlovák nemzeti mozgalom egyik ideológusa († 1852)
 augusztus 12. – Kiss Károly, katonatiszt, hadtörténész, költő, író, az MTA tagja, az 1848-as nemzetőrség egyik szervezője († 1866)
 augusztus 25. – Aulich Lajos, honvéd tábornok, hadügyminiszter († 1849)
 november 3. – Thomas Ender, osztrák tájképfestő, akvarellista († 1875)
 december 23. – Déryné Széppataki Róza, színésznő († 1872)

Halálozások 

 január 19. – Jean-Frédéric Hermann, francia orvos, természettudós, és entomológus (* 1768)
 január 21. – XVI. Lajos, francia király (* 1754)
 február 8. – Carlo Goldoni, olasz vígjátékíró (* 1707)
 július 13. – Jean-Paul Marat, svájci orvos, természettudós, francia forradalmár (* 1743)
 július 17. – Charlotte Corday, a girondisták támogatója, Jean-Paul Marat gyilkosa (* 1768)
 augusztus 19. – Makó Pál, magyar matematika- és fizikaprofesszor, a budai egyetem bölcsészeti karának igazgatója, egyetemi tankönyvíró (* 1723)
 szeptember 20. – Fletcher Christian, angol tengerész, a Bounty hajón végbement matrózlázadás vezére (* 1764)
 október 16. – Marie Antoinette, francia királyné (* 1755)
 október 31. – Jacques Pierre Brissot, francia girondista politikus, lapszerkesztő (* 1754)
 november 6. – Louis Philippe Joseph d’Orléans, Bourbon-ház orléans-i ágából származó francia királyi herceg, a francia királyi hadiflotta ellentengernagya, majd a könnyűlovasság tiszteletbeli tábornoka, a Nemzeti Konvent tagja (* 1747)
 december 8. – Madame du Barry, XV. Lajos francia király szeretője (* 1743)

 
18. század
1796



Események 
 március 9. – Napóleon feleségül veszi Joséphine de Beauharnais-t.
 április-november – II. (Nagy) Katalin orosz cárnő expedíciót küld a Kaukázusba a perzsák ellen
 április 12. – A montenottei csatában Napóleon legyőzi az osztrákokat. 
 május 10. – A lodi csatában Napóleon legyőzi az osztrákokat.
 május 14. – Edward Jenner angol orvos elvégzi himlőoltási kísérletét.
 május 15. – Napóleon elfoglalja Milánót.
 szeptember 8. – Napóleon az első bassanói csatában legyőzi az osztrák sereget.
 november 3. – Az Amerikai Egyesült Államokban John Adams nyeri az elnökválasztást Thomas Jeffersonnal szemben.
 november 6. – A második bassanói csatában Alvinczi József tábornok taktikai visszavonulásra kényszeríti Napóleont.
 november 6–december 11. – Rendi országgyűlés Pozsonyban.
 november 12. – Királyi helytartóvá (nádorrá) választják József Antal János főherceget, II. Lipót császár–király 7. fiát.
 november 17. – Az arcolei csata: Bonaparte Napóleon vezetésével a franciák legyőzik az osztrák haderőt Itáliában.

Folyamatban lévő események 
 Francia forradalom (1789 – 1799)
 Első koalíciós háború

Az év témái

1796 az irodalomban

Születések 
 február 20. – Mészáros Lázár, honvéd altábornagy, hadügyminiszter († 1858)
 február 22. – Balogh János, alispán, országgyűlési követ († 1872)
 április 10. – James Bowie, amerikai pionír, katona, csempész, rabszolga-kereskedő, telekspekuláns, a texasi forradalom jelentős alakja, népi hős († 1836)
 május 4. – William H. Prescott amerikai jogász, történész, a spanyol világ kutatója († 1859)
 május 18. – Schweidel József, honvéd tábornok, az aradi vértanúk egyike († 1849)
 június 6. – Balogh Sámuel, református lelkész, író, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja († 1867)
 július 17. – Jean-Baptiste Camille Corot, francia tájképfestő († 1875)
 július 31. – Kriztianovich Ignác, horvát író, fordító, nyelvész († 1884)
 október 28. – Bezerédj István, reformkori politikus, kiváló szónok († 1856)
 november 25. – Andreas von Ettingshausen osztrák matematikus, fizikus († 1878)
 november 30. – Carl Loewe, német zeneszerző († 1869)
 december 2. – Beöthy Ödön, Bihar vármegye főispánja († 1854)
 december 30. – Wesselényi Miklós, báró, politikus († 1850)

Halálozások 
 január 8. – Jean-Marie Collot d’Herbois, francia színész, drámaíró és esszéista, jakobinus forradalmár (* 1749)
 február 17. – James Macpherson, skót költő, az Osszián-énekek szerzője (* 1736)
 február 22. – Ambrosi János, evangélikus prédikátor (* 1734)
 július 21. – Robert Burns, skót költő (* 1759)
 szeptember 1. – Teleki József, gróf, főispán, koronaőr, műgyűjtő és író (* 1738)
 október 20. – Dayka Gábor, költő, pap, tanár (* 1769)
 november 17. – Nagy (Nagy) Katalin, a felvilágosult abszolutizmus szellemében uralkodó orosz cárnő (* 1729)
 december 19. – Pjotr Alekszandrovics Rumjancev-Zadunajszkij, orosz marsall, államférfi (* 1725)

 
18. század