Borsodnádasd

Borsodnádasd kisváros Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton kb. 65, Ózdtól 10 kilométerre délnyugatra található a 25-ös főút mellett, a Hódos-patak völgyében, tagolt dombsági területen, a Heves-Borsodi-dombság, az Upponyi hegység és a Bükkhát találkozásánál.

Megközelítése 
Legfontosabb megközelítési útvonala a 25-ös főút, mely a belterületének jelentős részén végighúzódik. A tőle keletre fekvő közeli településekkel a 2507-es út köti össze, illetve a déli határánál indul Bekölce felé a 25 105-ös számú mellékút is.

Története 

A település létrejötte a tatárjárást követő időszakra tehető. Létrejöttéről nem áll rendelkezésre oklevél, vagy más irat. Az első okleveles említése 1327-ből való Nádasd néven. Nevét a völgy kiszélesedésében található nádasról kapta. A következő oklevél 1347-ből származik. 1332-ben már plébániája volt. A középkorban többek között a Nádasdy család birtoka volt. A török többször felégeti, hódoltsági terület, lakossága jelentősen csökkent. Az 1700-as évektől kezdett újra benépesülni.

Az ipartelepítés a szénbánya megnyitásával indult meg, ezután kezdett működni a lemezgyár. Borsodnádasd és Bánréve között épült meg Magyarország két első gőzüzemű, keskenynyomtávú vasútvonalának egyike, az 1873 márciusában (Bánrévétől Ózdig 1872 novemberében) átadott, 1000 milliméteres nyomtávú Bánréve–Ózd–Nádasd-iparvasút. Az iparosodásnak köszönhetően a 19. századtól a polgárosodás is megkezdődött. 1903-tól a település neve Borsodnádasd.

A községet is érintették a rendszerváltást követően a borsodi térséget sújtó nehézipari válság következményei. Az 1864-ben alapitott lemezgyár 1991-ben zárt be. Azóta néhány kisebb cég maradt munkaadóként. A település 2001-től városi rangot visel.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Sárváry Tamás (független)
 1994-1998: Sárváry Tamás (MSZP)
 1998-2002: Sárváry Tamás (MSZP-VSZSZ-SZDSZ)
 2002-2006: Sárváry Tamás (MSZP)
 2006-2010: Papp Anna (független)
 2010-2014: Kormos Krisztián (Fidesz–KDNP)
 2014-2019: Kormos Krisztián (Fidesz–KDNP)
 2019-től: Kormos Krisztián (Fidesz–KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a településen a lakosságnak 93%-át magyar, a 7%-át cigány származású emberek alkották.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,3%-a magyarnak, 10,7% cigánynak, 0,4% németnek mondta magát (14,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,5%, református 2,7%, görögkatolikus 0,3%, evangélikus 0,8%, felekezeten kívüli 15,3% (27,5% nem nyilatkozott).

Címer leírása 
Álló, háromszögletű, kék színű, arannyal gallérozott katonai pajzs, amelynek arany mezejében zöld színű nádszálak, kék mezejében pedig (heraldikailag) jobb oldalon arany kettős kereszt, bal oldalon arany ék és kalapács lebeg. A pajzson zárt (csőrös) katonai sisak, háromlevelű arany koronával, amelyből három arany búzaszálat közrefogva két arany sólyomszárny emelkedik fel. A sisak tetejéből kiindulva a pajzs két oldalát vörös-ezüst foszlányok díszítik, a pajzs alatt pedig szalag lebeg BORSODNÁDASD felirattal.

A pajzs gallérozása által létrehozott mesteralak a Vajdavárra utal, míg a kettőskereszt a település templomának a védőszentjére, Szent István királyra, az ősi bányász-jelkép, az ék és kalapács pedig arra fejlődésre, amely Borsodnádasd életében a bányászaton alapuló iparnak köszönhető. A nádszálak a címert "beszélővé" teszik. Az oromdísz sólyomszárnyai a birtokos nemzetségre emlékeztetnek, a búzaszálak pedig a régi pecsét ábrájára. A címer összképe a tájon nagy számban lakó kisnemesség fontosságát fejezi ki.

Látnivalók 
 Helytörténeti gyűjtemény
 Római katolikus, klasszicista stílusú templom. 1858. június 18-án Szent István király tiszteletére szentelték fel. Kelet-nyugati tájolású, téglalap alapú. Tornya a tetőből kiemelkedő, a homlokzattal egy síkban falazott, benne a harang és fölötte óra található.
 Gyártelep római katolikus templom. Jézus-szíve tiszteletére felszentelve. 1934-ben épült, Wälder Gyula alkotása.  Főoltára Jézus nagyméretű fa szobra.
 Hősi Emlékmű
 Evangélikus templom. 1934-ben épült.
Borsodnádasdi tavak (Alsó- és Felső-tó)
Kilátó
Óbükk Látogató és Élményközpont

Itt született 
 1870. március 20-án dr. Kubinyi Pál, nőgyógyász-főorvos;
 1886. február 5-én Büchler József politikus;
 1889. május 2-án Gazda Géza Kossuth-díjas mérnök, sztahanovista, a Gazda-mozgalom névadója;
 1941. február 27-én Szucsányi András egyszeres magyar válogatott labdarúgó, az Ózdi Kohász, a Diósgyőri VTK és az MTK játékosa.

A település az irodalomban, filmekben 
 Örkény István Hír című egyperces novellájának a Borsodnádasd északkeleti részén fekvő Borsodbánya a színhelye, egyetlen szereplője pedig egy ott dolgozó vájár, utóbbi minden bizonnyal kitalált személy.

Jegyzetek

Források

Könyvek 
 Ózd és térsége (Budapest, 2003 )
 Az ózdi kistérség (Ózd, 2007 )
 Nagy Károly: Ózd város és környéke (Ózd, 1999 )
 Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára 1-4. (Pest, 1851)
  26. oldal C2

További információk 
 Borsodnádasd hírei
 Földhivatalok
 Borsodnádasd Önkormányzatának honlapja
 Térkép Kalauz – Borsodnádasd

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Magyarország városai
 
Borsod vármegye települései