1832



Események

Határozott dátumú események 
 április 18. Széchenyi István Magyar Játékszínrül című munkája megjelenik Pesten.
 május 27. Dél-német demokrata gyűlés, Németország egyesítését és demokratizálását követeli.
 június 5. Köztársaságpárti felkelés tör ki Párizsban
 június 7. Angliában törvénybe iktatják a választójogi törvény reformját (Reform Bill).
 augusztus 15. – XVI. Gergely pápa kiadja a Mirari vos kezdetű, híres enciklikáját melyben elítéli a katolikus liberalizmust. (Elfogadhatatlannak minősítette a teljes lelkiismereti és véleményszabadságot, az állam és az egyház szétválasztásának gondolatát, továbbá az olasz nemzeti törekvéseket.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Széchenyi István szervezőmunkájának eredményeként megalakul a Hídegylet.
 Az angol gyarmatokon megszűnik a rabszolgaság.
 Párizsban megjelenik Adam Mickiewicz A lengyel nemzet és a lengyel zarándokság könyvei (Księgi narodu polskiego i pielgrzymstwa polskiego) című prózai műve, amelyben bibliai nyelven dicsőíti Lengyelország múltját és jövőjét, s amelyet a nagy emigráció programjának szánt.

Az év témái

1832 az irodalomban 
 A Magyar Tudományos Akadémia kiadja a Magyar helyesirás’ és szóragasztás’ főbb szabályai-t.

1832 a tudományban 
 Bolyai Farkas: Tentamen c. matematikai műve.
 Samuel Morse kidolgozza a Morse-ábécét, kísérletek kezdete az első jelrögzítő távíróval.
 Carl Friedrich Gauss és Wilhelm Weber a göttingeni egyetemen elektromágneses tűvel rajzoló távírót szerkeszt, (1838-ig használják tudományos eredmények továbbítására 1 km távolságba).

1832 a vasúti közlekedésben

Születések 
 január 23. – Édouard Manet francia festő († 1883)
 január 27. – Lewis Carroll, polgári nevén: Charles Lutwidge Dodgson angol író, matematikus († 1898)
 március 19. – Vámbéry Ármin nyelvtudós, utazó, a Magyar Földrajzi Társaság egyik alapítója († 1913)
 március 22. – Szarvas Gábor nyelvész, a magyar nyelvművelés megteremtője († 1895)
 április 19. – José Echegaray y Eizaguirre spanyol drámaíró, politikus († 1916)
 május 28. – Dárdasy Gusztáv ferences rendi szerzetes, költő († 1873)
 június 8. – Balogh Gyula költő († 1855)
 július 6. – I. Miksa mexikói császár († 1867)
 augusztus 6. – Dunkl Nepomuk János osztrák származású magyar zongoraművész, zeneműkiadó († 1910)
 szeptember 1. – Veress Ferenc feltaláló, fényképész († 1916)
 szeptember 12. – Tisza Lajos, politikus, miniszter († 1898)
 október 2. – Edward Burnett Tylor, antropológus († 1917)
 november 29. – Louisa May Alcott, amerikai írónő († 1888)
 december 8. – Bjørnstjerne Bjørnson norvég író, költő, újságíró († 1910)
 december 15. – Gustave Eiffel, francia építészmérnök és gyáriparos († 1923)

Halálozások 
 február 2. – Ignacio López Rayón, mexikói függetlenségi harcos, a zitácuarói junta összehívója és elnöke (* 1773)
 február 22. – Pethe Ferenc, újságíró, gazdasági szakíró (* 1762)
 március 13. – Aleksander Orłowski, lengyel rajzoló, grafikus és festő (* 1777)
 március 22. – Johann Wolfgang von Goethe, német író, költő (* 1749)
 április 23. – Alexandre Henri Gabriel de Cassini francia botanikus (* 1781)
 május 13. – Georges Cuvier, francia zoológus, geológus, az összehasonlító anatómia megalapítója, az őslénytan úttörője (* 1769)
 május 31. – Évariste Galois, francia matematikus, a Galois-elmélet megalkotója (* 1811)
 június 6. – Jeremy Bentham, angol jogtudós, filozófus (* 1748)
 július 22. – II. Napóleon, francia császár, római király, reichstadti herceg (* 1811)
 augusztus 23. – Simonyi József, ismertebb nevén Simonyi óbester, legendás hírű huszártiszt, kortársai „a legvitézebb huszár” kitüntető címmel illették (* 1770)
 szeptember 2. – Zách János Ferenc magyarországi születésű, osztrák csillagász és geodéta (* 1754)
 szeptember 13. – Farkas András, költő (* 1770)
 szeptember 21. – Walter Scott, skót költő, író (* 1771)
 november 15. – Jean-Baptiste Say, francia közgazdász, üzletember és újságíró, a klasszikus közgazdaságtan képviselője (* 1767)

Jegyzetek 

 
19. század