Novial nyelv

A novial nyelv a mesterséges nyelvek egyike. Elemző-levezető módszerrel szerkesztett naturalista nyelv. A dán nyelvész, Otto Jespersen (1860–1943) tervezte. Nyelvtana 1928-ban jelent meg, 1930-ban kiadták a nyelv szótárát, a Novial Lexikét.

Jespersen eleinte a volapük nyelv híve volt, majd részt vett a Delegáció munkájában és aktív idista lett. Véleménye szerint az etnikus nyelvek nem alkalmasak nemzetközi használatra, csak egy tudatosan szerkesztett nyelv töltheti be ezt a funkciót.

Időközben Jespersen átdolgozta nyelvét és engedve a hagyományos helyesírást pártolóknak, a novial fonetikusból ortografikus nyelvvé válik.

A nyelv Jespersen halála után szinte teljesen eltűnt, bár a '90-es években több reformkísérlet készült rá (Novial '98, Novial Pro valamint James Chandler és Jay Bowkes projektjei).

A novial betű- és hangrendszere 
A novial ábécé 23 betűből áll:

A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, X, Y

A magyartól eltérő betűk a következők:
 a – rövid á, mint a magyar palócok kiejtésében
 ch – magyar cs
 j – magyar zs
 qu – magyar k és egy félhangzós u kapcsolata
 s – magyar sz
 sh – magyar s
 ts – magyar c
 y – magyar j

A hangsúly az utolsó mássalhangzó előtti magánhangzón van, ezen a ragok nem változtatnak.

Szóképzés

Előképzők 
 anti- – valami ellenes: antimilitarista (hadseregellenes)
 arki- – kiemelkedő nagyság, méltóság; fő-: arkiepiskopo (érsek)
 bo- – sógorsági viszonyt (házasság által létrejött rokoni kapcsolatot) fejez ki: bopatro (após)
 dis- – szét-: dissenda (szétküld)
 ex – volt, lemondott, ex: exministro (exminiszter)
 mal- – valaminek a rossz volta: malodore (rossz szagú)
 mi- – fél-, félig: mihore (félóra)
 mis- – rosszul-, félre-: misdukte (rosszul vezetett)
 non- – tagadás jelzése: nonposibili (lehetetlen)
 par- – befejezett szemléletű ige képzője: parlekte (olvasás útján)
 pseudo- – ál-: pseudoprofeto (álpróféta)
 retro- – visszafelé irányt jelöl: retrodukte (hátravezet)
 ri- – újra, vissza: ridona (visszad)

Utóképzők 
 -ach- – silányító képző: populache (csőcselék)
 -ad- – gyakorító képző, tartós, szokásosan ismétlődő cselekményt fejez ki: frapada (ütögetni)
 -aj- – konkrét dolgot, anyagot jelentő szót képez: plantaje (vetemény)
 -al- – melléknévképző (latin -alis): national (nemzeti)
 -an- – tag, lakos: italiane (olasz)
 -ar- – csoportképző (latin -arium): vortaro (szótár)
 -ari- – helyiségképző: chapelaria (kalaposüzem)
 -ebl- – lehetőség kifejezésére: lektebli (olvasható)
 -ed- – mennyiségképző: manuede (maroknyi)
 -end- – -andó, -endő: lektendi (olvasandó)
 -es- – elvont fogalmat képez; a szenvedő rövid alak képzője: richeso (gazdagság)
 -esk- – a cselekvés megkezdését jelzi; valamilyenné válni: rideska (nevetséges)
 -i- – országnév-képző; elvont fogalmak képzője: Anglia (Anglia), filosofia (filozófia)
 -id- – emberi utód, leszármazott, szülött, ivadék: regide (királyfi)
 -ier- – tulajdonságjelző: rentiere (járadékos)
 -ifik- – valamilyen produktumot létrehozni: verifika (igazolni)
 -il- – eszköz-, szerszám-képző: ludilo (játék); önállóan: ilo = instrumento (szerszám, eszköz)
 -ind- – valamire méltó: admirindi (csodálatos)
 -ion- – főnévképző: diskusione (társalgás)
 -is- – eszközzel végzett cselekvés: modernisa (divatoskodni)
 -ist- – hivatásszerű foglalkozást jelöl, továbbá valamilyen „-izmus” követőjét: artiste (művész)
 -iv- – melléknévképző: sugestiv (szuggesztív)
 -oz- – melléknévképző: kurajozi (bátor)
 -tori- – helyiség, ahol valamit végeznek: laboratorie (dolgozószoba)
 -ure- – egy munka eredményét, termékét jelenti: skulpture (szobrászat)
 -yun- – nem emberi utódot jelöl: katyune (macskakölyök)

Nyelvtan 
Határozott névelő (nemek szerint): la, la, le; los, las, les; li (önállóan álló melléknév előtt)

Határozatlan névelő: un

Főnév végződése: -o (hímnem): infanto (fiú), -a (nőnem): infanta (leány), -e (gyűjtőnem): infante (gyermek)

Főnév többes száma: -s – homes (emberek)

Melléknév végződése: -i. Ha önállóan áll, többes számban megkapja az -s ragot: Hir es kelki roses: ob vu prevera li blankis o li redis? (Itt van néhány rózsa: a fehéreket vagy a pirosakat szereti?)

Fokozás: plu boni kam – min boni kam – tam boni kam – maxim boni – minim boni

Névmások:
 Személyes névmások: me, vu, lo/la/le; nus, vus, les
 Birtokos névmások: men, vun, lon/lan/len; nusen, vusen, lesen
 Visszaható névmások: se; sen
 Kérdő névmások: qui, que, quo; quanti, quand, …
 Vonatkozó névmás: kel

Lo profesoro, kelen libres nule lekte…A tanár, kinek a könyveit senki sem olvassa…

Számnév:
 Tőszámnév: un, du, tri, quar, sink, sex, sep, ok, nin, dek; sent, mil, milione, …
 Sorszámnév: unesmi, duesmi, …
 Törtszámnév: duime, sentime, …
 Szorzőszámnév: duopli, triopli, …

Ige:
 Főnévi igenév: tu veni
 Jelen idő: veni
 Múlt idő: did veni vagy venid
 Befejezett jelen idő: ha veni
 Régmúlt idő: had veni
 Jövő idő: bli veni
 Feltételes mód: vud veni vagy venud
 Összetett jövő idő: ha bli veni
 Melléknévi igenév: -nt-: venanto – venanta

Si lo vud veni, me vud protekte lo. vagy Si lo venud, me protektud lo. Ha jött volna, megvédtem volna őt.

Ob vu povud montra a me le vie a X? Meg tudná mutatni nekem az X-be vezető utat?

Külső hivatkozások 

 Magyar novial oldal - Otto Jespersen alapműveivel és számos más kiegészítéssel 
 An International Language, Otto Jespersen (1928) 
 Novial Lexike, Otto Jespersen (1930) 
 Az 1928-as novial nyelvváltozatról 
 Az 1930-as novial nyelvváltozat nyelvtani összefoglalója 
 Novial Wiki Book 
 Novial Discussion Group  a Yahoo!-n 
 Novial '98 
 Novial Pro 
 Spelling reform proposal by J. Chandler 
 Novial szavak listája megfelelőikkel 

Mesterséges nyelvek