Móricz Zsigmond

Móricz Zsigmond (Tiszacsécse, 1879. július 2. – Budapest, Józsefváros, 1942. szeptember 5.) magyar író, újságíró, szerkesztő, a 20. századi realista prózairodalom egyik legjelentősebb alakja.

Élete

Gyermek- és ifjúkora 
Móricz Zsigmond 1879-ben született Tiszacsécsén. Édesanyja Pallaghy Erzsébet (1859–1924), aki református lelkész leánya volt, édesapja igazi, kemény ötholdas magyar parasztember: Móricz Bálint (1851–1919) földműves, építési vállalkozó, aki egy ideig módos parasztgazdának számított. A szülők 1878. május 30-án kötöttek házasságot. Móricz Zsigmondék kilencen voltak testvérek, közülük kettő korán halt meg: az egyik tejhiány miatt „valósággal elsorvadt”, a másik ruháját pedig felgyújtotta egy szomszéd kisfiú. A család kénytelen volt Istvándiba (Túristvándi), Pallagi László kovácsműhelyébe költözni, s ezzel gyakorlatilag véget ért Móricz Zsigmond gyermekkora. A család embertelen nyomorba került, majd Prügyre költözött. Móricz Bálint napszámosként tartotta el hét gyermekét, s oly keményen dolgozott, hogy felesége kívánságára az összes gyermeket taníttatni tudták.

Móricz Zsigmond elemi iskolába 1886–87-ben Istvándiban, majd 1887–90-ben Prügyön járt. Ezután a Debreceni Református Kollégiumban folytatta tanulmányait, ahonnan 1894-ben Sárospatakra került. Mivel itt meglehetősen rossz tanuló volt és egyedül érezte magát, a kisújszállási gimnázium igazgatója, egyben anyai nagybátyja, Pallagi Gyula, 1897-ben magával vitte Kisújszállásra, ahol végül 1899-ben Móricz letette az érettségi vizsgát jó rendű eredménnyel. A kor szokásaihoz híven gimnazista korában legációba ment Szakolyba. A legációt nagybátyja, Pallagi Gyula is szorgalmazta, aki levelet ír barátjának Balogh Péter akkori szakolyi körjegyzőnek, aki örömmel fogadta is a kis Móriczot. Móricz Zsigmond később is gyakran visszalátogatott Szakolyba, majd a közeli Érpatakra. Később szakolyi emlékei alapján írja meg a Kivilágos kivirradtig című regényét.

Debrecenben 1899–1900-ban református teológiát hallgatott, majd jogra járt, segédszerkesztője volt a Debreceni Hírlapnak.

Írói pályájának eleje 

1900 októberében Budapestre költözött, a Nádor utca 15-ben bérelt egyetlen szobát. A fővárosban jogot és bölcsészetet tanult, azonban nem tett tanári szakvizsgát. Nagy élmény volt számára, hogy Négyesy László stílusgyakorlatain részt vehetett. Ezek az összejövetelek sok kezdő művész számára adtak biztos kiindulást és alapokat. Móricz itt találkozhatott többek között Babits Mihállyal, Kosztolányi Dezsővel, Juhász Gyulával, Tóth Árpáddal, Bánóczi Lászlóval, Oláh Gáborral, Benedek Marcellal.

Megélhetési okokból különböző hivatalokat vállalt, 1902-ben mint óraadó tanár dolgozott a kisújszállási gimnáziumban, valamint tisztviselő volt a kultuszminisztériumban, később pedig a Központi Statisztikai Hivatalban. Egyetemi tanulmányait sohasem fejezte be.
1903-ban Mikszáth Kálmán hívására, az Újság gyermekrovatának szerkesztője lett. A Kisfaludy Társaság megbízásából népdalgyűjtésbe kezdett, s 1903–1905 folyamán Szatmár falvait járva rengeteg dalt, köszöntőt, találós mesét, játékot gyűjtött. Neki köszönhetjük a kállai kettős szövegét is. 1905-ben házasságot kötött Holics Eugénia tanítónővel, azaz Jankával. Három leányuk (Virág, Gyöngyi, Lili) maradt életben, fiuk meghalt. Házasságuk 1925-ben Janka öngyilkosságával végződött.

1908-ban a Nyugatban megjelent Hét krajcár című novellája azonnali hírnevet hozott neki, Ady Endrével is barátságot kötött. Ezt második gyermeke halálakor írta, mély megrendültségében, apai fájdalmában szakadt fel igazi hangja. „Igen késő volt, huszonnyolc éves korom után, mikor rájöttem, hogy voltaképpen csak azt lehet leírni, ami fáj. Ami megsebzi az embert.” Ez az állapota szabadította fel benne a kortársaihoz viszonyítva páratlan élet- és élményanyagát. Sorra születtek sikeres regényei, elbeszélései.

1912-ben házat építtetett Leányfalun, 1913-ban feleségével Olaszországban nyaralt.

A világháború és a forradalmak ideje 
1915-ben a fronton önkéntes haditudósítóként dolgozott, több riportot írt. Üdvözölte a polgári demokratikus forradalmat.
A háborúban haditudósító volt, életközeli bemutatást adott a katonasorsról (például: A macska, Kissamu Jóska). Sokat várt az őszirózsás forradalomtól. Az újonnan megalakult Vörösmarty Akadémiának 1918. december 1-jétől alelnöke volt, 1919. február 5-én pedig a Kisfaludy Társaság beválasztotta tagjai közé.1919 februárjában írta A földtörvény kiskátéját. Eleinte reményeket fűzött a Tanácsköztársasághoz, bízott a változásokban, azonban májusban a kommün diktatórikus módszereit látva kiábrándult belőle. Megjelent egy füzete a somogyi földműves-szövetkezetekről és egyúttal több újságnak is a munkatársa volt (Világszabadság, Vörös Lobogó, Fáklya stb.). Az írói direktórium is tagjává választotta. Emiatt a Horthy-korszakban folyamatosan mellőzték, az irodalmi társaságokból is kizárták (1919. december 10-én szűnt meg tagsága a Kisfaludy Társaságnál), műveit pedig hosszabb ideig csupán a Nyugat, majd később Az Est Lapok publikálta.

A későbbi évtizedek 
A húszas években az író magánélete gyökeresen átalakult. 1924-ben megismerkedett Simonyi Mária színésznővel. Felesége féltékenységből 1925 áprilisában öngyilkosságba menekült. Móricz külföldi utazásokkal próbálta enyhíteni önvádló gyötrelmeit. 1926-ban feleségül vette Simonyi Máriát.

Osvát Ernő halála után, 1929 decembere és 1933 februárja között Babitscsal közösen szerkesztette a Nyugatot, szerkesztői elveiket azonban nemigen tudták összehangolni. Móriczé volt a prózarovat. A folyóiratot igyekezett a „nemzeti koncentráció” orgánumává tenni, megszervezte a Nyugat-barátok Körét, könyvsorozatot tervezett, járta az országot, erdélyi, felvidéki, vajdasági, amerikai magyar szerzők írásait közölte, felkarolta az autodidakta paraszttehetségeket.A Csehszlovákiában tartott felolvasó körútját (1930) követően ismét támadások érték.

1932-ben megkapta a Rothermere-díjat, 1933-ban az Írók Gazdasági Egyesületének (IGE) elnöke lett. Írói szemléletmódjára javarészt az ekkoriban induló, őt szellemi ősnek elismerő népi mozgalom gyakorolt hatást, paraszti demokratizmusa is megerősödött.

1936 szeptemberében találkozott Littkey Erzsébettel, Csibével, akit később lányává fogadott. Kapcsolatuk úgy indult, hogy az író megmentette a húszéves lányt az öngyilkosságtól, amikor az a Ferenc József hídról akart a Dunába ugrani. Az egykori lelencgyerekről mintázta Árvácskát azonos című regényében. A lány gyerekkori történeteiből 1936-1937 között 28 novellát írt. Naplójából kiderül, hogy Csibe a szerelme-szeretője is volt. Móricz szerette a '30-as évek pesti éjszakáit, utólag feltételezhető, hogy Csibe megismerésének története csak egy – a család jó hírének megfelelő – fedőtörténet.

1937-ben szakított második feleségével, Simonyi Máriával is. Ekkor végleg visszavonult Leányfalura. A nehéz időkben e település sokszor nyújtott számára menedéket, lelki vigaszt.

1939-től a népi írók atyjaként a Kelet Népe szerkesztője lett.

1942. augusztus 29-én telefonon értesült arról, hogy Gyöngyi lányának gyermeke született. Annyira meghatódott, hogy leejtette a kagylót, és stroke-ot kapott. Szeptember 5-én hajnali két órakor hunyt el agyvérzésben a budapesti Korányi klinikán.

Gyermekei

Móricz Virág írónő (1909–1995) a Nyugat titkára, filmes segédrendező
Móricz Gyöngyi emlékiratíró (1911–1979), Simon Andor költő felesége. Tulajdonosa a budapesti Sándor (ma: Bródy Sándor utca) utcai Típus könyvkötészetnek, amelyet férjével együtt vezetett. Ők végezték Móricz Zsigmond folyóiratának, a Kelet Népének kötési munkálatait. 
Móricz Lili színésznő (1915–1999) György László színész felesége. A Miskolci Nemzeti Színházban, a budapesti Vígszínházban, Pécsett, Debrecenben, Kecskeméten, Szolnokon, Győrött játszott, eleinte főleg naivaszerepeket.
Littkey Erzsébet, Csibe (1916–1971), Móricz Zsigmond fogadott lánya. 1941-től Littkey-Móricz Erzsébet. Később a Kelet Népe szerkesztőségében dolgozott. Móricz halála után könyvüzletet nyitott, kiadóként is működött. 
Móricz Imre (1935–2021), Csibe fia, Zagyvarékason nevelkedett. Imre nagy valószínűség szerint Móricz vér szerinti gyermeke, akit csak a család jó híre miatt nem vallhatott magáénak.

Móricz Zsigmond hangja 
A Magyar Rádió hangdokumentációs anyagában fellelhető egy, az 1930-as évekből származó fonográflemez, amely megörökítette az író hangját.

Filmkockákon megörökített író 
A Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet öt mozgóképes felvételt tart számon Móricz Zsigmondról: két amatőr filmet és három híradó-tudósítást.

Művei

1919-ig
 Vas Jankó; Méhner, Bp., 190? (A legjobb olvasmányok)
 A szép asszony dombja. Krónikás történet, versekben; Méhner, Bp., 1904
 Két biblia. Elbeszélés; Hornyánszky Ny., Bp., 1906 (Koszorú. A Magyar Prot. Irodalmi Társaság népies kiadványai)
 Mikor a part szakad. Elbeszélés; Hornyánszky Ny., Bp., 1907 (Koszorú. A Magyar Prot. Irodalmi Társaság népies kiadványai)
 Erdő-mező világa. Állatmesék; Lampel, Bp., 1908 (Benedek Elek kis könyvtára)
 1908 – Pipacsok a tengeren (folytatásokban megjelent kisregény, ekkor még A magyar tengeren címmel)
 1908 – Judith és Eszter (novella)
 Szatmár vármegye népe; Országos Monografia Társaság, Bp., 1908
 Hét krajcár. Elbeszélések; Nyugat, Bp., 1909
 Sári bíró. Vígjáték; Nyugat, Bp., 1910 (bem. 1909)
 Tragédia. Négy elbeszélés; Nyugat, Bp., 1910 (Nyugat könyvtár)
 Csitt-csatt és több elbeszélés; Lampel, Bp., 1910 (Magyar könyvtár)
 A sasfia meg a sasfióka; Lampel, Bp., 1910 (Benedek Elek kis könyvtára)
 Munkácsy Mihály; Lampel, Bp., 1910 (Iparosok olvasótára)
 Sárarany; Nyugat, Bp., 1911 
 Az Isten háta mögött. Regény; Nyugat, Bp., 1911
 Falu. Három színdarab; Nyugat, Bp., 1911
 Boldog világ. Móricz Zsigmond összes állatmeséi; ill. Gara Arnold; Légrády, Bp., 1912
 A galamb papné. Regény; Franklin, Bp., 1912
 Harmatos rózsa; Nyugat, Bp., 1912
 Magyarok. Elbeszélések; Nyugat, Bp., 1912
 Tavaszi szél. Elbeszélések; Nyugat, Bp., 1912
 Szerelem. Móricz Zsigmond egyfelvonásosai; Nyugat, Bp., 1913
 Kerek Ferkó. Regény; Athenaeum, Bp., 1913 (Athenaeum könyvtár)
 A kárpáti vihar; Légrády Ny., Bp., 1915
 Mese a zöld füvön. Elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1915
 Pacsirtaszó. Színdarab; Légrády, Bp., 1916
 Nem élhetek muzsikaszó nélkül; Légrády, Bp., 1916 (Az Érdekes Újság könyvei)
 Szegény emberek; Nyugat, Bp., 1917
 A tűznek nem szabad kialudni. Novellák e háborús időkből; Légrády, Bp., 1916
 Vidéki hírek és más elbeszélések; Táltos, Bp., 1917
 Bovary úr. Az Isten háta mögött; Érdekes Újság, Bp., 1917 (Legjobb könyvek)
 A fáklya. Regény; Légrády, Bp., 1918
 Árvalányok. Regény; Légrády, Bp., 1918
 Fortunátus. Történelmi színdarab; Légrády, Bp., 1918 (Az Érdekes Újság karácsonyi melléklete)
 A szerelmes levél. Kis regény; ill. Boriss László; Légrády, Bp., 1918
 Vérben, vasban, Kis képek a nagy háborúból, Inter arma; ill. Garay Ákos; Légrády, Bp., 1918 (Móricz Zsigmond háborús írásai)
 Mese a zöld füvön; Érdekes Újság, Bp., 1919 (Legjobb könyvek)
 A földtörvény kis kátéja. Az 1919. XVIII. néptörvény magyarázata és utasítása a földmíves nép földhöz juttatásáról; Néplap, Bp., 1919
 Népszavazás a földreformról; Pallas, Bp., 1919

1919–1942
 Légy jó mindhalálig; Athenaeum, Bp., 1920
 Tündérkert. Szépasszonyok hosszú farsangja. Történelmi regény a XVII. század elejéről. Báthory Gábor erdélyi fejedelemsége, Bethlen ifjúkora; Athenaeum, Bp., 1922 (Erdély-trilógia I.)
 Légy jó mindhalálig; ill. Pólya Tibor; ifjúsági kiad.; Athenaeum, Bp., 1922
 Jószerencsét. Regény; Athenaeum, Bp., 1923
 Házasságkötés. Kis regény; ill. Fáy Dezső; Athenaeum, Bp., 1923
 Egy akol, egy pásztor. Elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1923
 A vadkan. Színdarab; Athenaeum, Bp., 1924
 Búzakalász. Színdarab; Athenaeum, Bp., 1924
 Pillangó. Idill; Athenaeum, Bp., 1925
 Kivilágos kivirradtig. Regény; Athenaeum, Bp., 1926
 A nagy fejedelem. A Tündérkert virágba​borul. Bethlen Gábor dicsősége. Zsuzsanna fejedelemasszony​szenvedése eljő. Athenaeum, Bp., 1927 (Erdély-trilógia II.)
 Baleset. Elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1927
 Arany szoknyák. Történelmi melódiák; Athenaeum, Bp., 1928
 Az ágytakaró. Kis regények; Athenaeum, Bp., 1928
 Úri muri. Regény; Athenaeum, Bp., 1928
 Forró mezők. Regény; Athenaeum, Bp., 1929 (Athenaeum könyvtár)
 Bor, szerelem, bánat. Elbeszélések; ill. Jeges Ernő, Haranghy Jenő; Athenaeum, Bp., 1929
 Esőleső társaság. Kisregények, elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1931
 Forr a bor; Athenaeum, Bp., 1931
 Alice Duer-Miller, Robert Milton: Darázsfészek. Vígjáték; átdolg. Zágon István / Móricz Zsigmond: Hány óra Zsuzsi?; Globus Ny., Bp., 1932 (Színházi élet színdarabjai)
 1931 – A kondás legszennyesebb inge (novella)
 1931 – Karácsonyi ének (novella)
 Barbárok. Elbeszélések; Athenaeum, Bp., 1932
 Mai dekameron. Az új írók; szerk. Móricz Zsigmond; Nyugat, Bp., 1932
 1932 – Első nap az iskolában (novella)
 Rokonok. Regény; Athenaeum, Bp., 1932
 1933 – Egyszer jóllakni (elbeszélés)
 A nap árnyéka. Az asszonyi állat az ő urának dicsőség​ében láthatatlan lesz.- Minél jobb, annál jobban és tökéletesebben: ​íme a regény. Athenaeum, Bp., 1934 (Erdély-trilógia III.)
 Az asszony beleszól. Regény; Athenaeum, Bp., 1934
 Erdély. Történelmi regénytrilógia; Athenaeum, Bp., 1935
 1935 – Égi madár (novella)
 A boldog ember. Regény; Athenaeum, Bp., 1935
 Forr a bor. Színdarab; Globus Ny., Bp., 1936 (Krónika. A Nemzeti Színház műsorkísérő füzetei)
 Bál. Regény; Az Est Lapok, Bp., 1936 (Pesti Napló könyvek)
 Komor ló; Athenaeum, Bp., 1936 (Magyar novellák)
 Rab oroszlán. Regény; Athenaeum, Bp., 1936
 Betyár; Athenaeum, Bp., 1936 
 Móricz Zsigmond–Boldizsár Iván: Tiborc. Kálmán Kata fényképei; Cserépfalvi, Bp., 1938 (Szolgálat és Írás Munkatársaságának könyvei)
 Míg új a szerelem; Athenaeum, Bp., 1938
 Pipacsok a tengeren; ill. Szigethy István; Athenaeum, Bp., 1938
 A nap árnyéka; Athenaeum, Bp., 1938 (Móricz Zsigmond művei) (Erdély-trilógia III.)
 A nagy fejedelem. A Tündérkert virágbaborul. Bethlen Gábor dícsősége. Zsuzsanna fejedelemasszony szenvedése eljő; Athenaeum, Bp., 1939 (Móricz Zsigmond művei)
 Elbeszélések; bev. Zsigmond Ferenc; Országos Református Szeretetszövetség, Bp., 1939 (Népbarát)
 Erdély, 1-3.; Athenaeum, Bp., 1939
 Életem regénye; Athenaeum, Bp., 1939 (Móricz Zsigmond művei)
 Magvető. A magyar irodalom élő könyve; összegyűjt. Móricz Zsigmond; Kelet Népe, Bp., 1940
 Kemény Zsigmond: Rajongók. Regény, 1-2.; Móricz Zsigmond átírásában, bev. Németh László; Athenaeum, Bp., 1940 (Híres könyvek)
 Árvácska. Regény; Athenaeum, Bp., 1941
 Rózsa Sándor a lovát ugratja. Regény; Athenaeum, Bp., 1941
 Rózsa Sándor összevonja a szemöldökét. Regény; Athenaeum, Bp., 1942
 A szerelmes levél; Áchim, Bp., 1942 (Százezrek könyve)
 Kapitalista a tanyán. Hét elbeszélés; ill. Fáy Dezső; Stádium, Bp., 1942 (Nemzeti könyvtár)
 Móricz Zsigmond legszebb elbeszélései; összeáll. Zarkovich Ferenc; Antiqua Ny., Bp., 1942

1943
 Veszélyes vállalkozás; Áchim, Bp., 1943 (Százezrek könyve)
 Nosza rajta...; Áchim, Bp., 1943 (Százezrek könyve)
 A fecskék fészket raknak. Regény; Athenaeum, Bp., 1943
 Házasság a vége. A csillagszemű lány; Áchim, Bp., 1943 (Százezrek könyve)
 Kisiklott élet; Áchim, Bp., 1943 (Százezrek könyve)
 Kárpáti emlék; vál., előszó Fazekas László, ill. Litkey György; Stádium Ny., Bp., 1944 (Nemzeti könyvtár)
Benyus. Móra Ferenc Könyvkiadó 1957 (Kispajtások Mesekönyve)
 Ne légy jó! Válogatás Móricz Zsigmond kötetben kiadatlan írásaiból; vál. Urbán László, utószó Tasi József; Magyar Könyvklub, Bp., 1995 (Ismeretlen ismerősök)
 Asszonyokkal nem lehet vitázni. Lappangó művek; vál., szerk., jegyz., utószó Urbán László; Szépmíves, Bp., 2017
"Nemzedékről-nemzedékre, hajlékunk te voltál". Móricz Zsigmond zsoltárparafrázisai a tiszacsécsei Móricz parkban; szerk. Tiba Zsolt; Tiszacsécsei Református Egyházközség, Tiszacsécse, 2019

Művei filmen 
 1935 – Nem élhetek muzsikaszó nélkül – rendező: Deésy Alfréd (sz.: Jávor Pál, Somogyi Erzsi, Delly Ferenc)
 1936 – Légy jó mindhalálig – rendező: Székely István (sz.: Dévényi László, Rózsahegyi Kálmán, Csortos Gyula)
 1936 – Hortobágy – rendező: George Hoellering/Höllering György 
 1940 – Sárga rózsa – rendező: György István (sz.: Dajka Margit, Görbe János, Greguss Zoltán)
 1942 – Szép csillag (a Betyár alapján) – rendező: Jelinek Imre (sz.: Fényes Alice, Mály Gerő, Páger Antal)
 1943 – Kerek Ferkó – rendező: Martonffy Emil (sz.: Csortos Gyula, Jávor Pál, Lehotay Árpád)
 1943 – Sári bíró – rendező: Hegedűs Tibor (sz.: Mály Gerő, Lázár Mária, Gozmány György)
 1949 – Forró mezők – rendező: Apáthi Imre (sz.: Karády Katalin, Szemere Vera, Kelemen Éva)
 1950 – Úri muri (film) – rendező: Bán Frigyes (sz.: Deák Sándor, Szörényi Éva, Mészáros Ági)
 1954 – Rokonok – rendező: Máriássy Félix (sz.: Ungváry László, Tolnay Klári, Rajnai Gábor)
 1954 – Ami megérthetetlen – rendező: Gertler Viktor (sz.: Bod Teréz, Bárczy Kató, Csernus Mariann)
 1957 – Kis Samu Jóska – rendező: Kis József (sz.: Bánhidi László, Molnár Tibor, Szemethy Endre)
 1958 – Égi madár – rendező: Fehér Imre (sz.: Szabó Ildikó, Szirtes Ádám, Kiss Ferenc)
 1960 – Légy jó mindhalálig – rendező: Ranódy László (sz.: Tóth Laci, Törőcsik Mari, Bessenyei Ferenc)
 1971 – Pillangó – rendező: Esztergályos Károly (sz.: Venczel Vera, Kozák András, Szirtes Ádám, Cs. Németh Lajos, Gobbi Hilda)
 1976 – Árvácska – rendező: Ranódy László, Mészáros Gyula (sz.: Czinkóczi Zsuzsa, Nagy Anna, Moór Marianna)
 1979 – Forró mezők – rendező: Hajdufy Miklós (sz.: Andai Györgyi, Andorai Péter, Molnár Piroska, Bács Ferenc, Bordán Irén, Koltai Róbert)
 2005 – Rokonok – rendező: Szabó István (sz.: Csányi Sándor, Tóth Ildikó, Eperjes Károly )
 2008 – A Hortobágy legendája – rendező: Vitézy László (sz.: Eperjes Károly, Szirtes Ági, Pokorny Lia, Molnár László, Csányi Sándor, Reviczky Gábor)
 2011 – Égi madár – rendező: Vitézy László (sz.: Tenki Réka, Gáspár Sándor, Szirtes Ági, Reviczky Gábor, Nagy Mari, Csányi Sándor, Radó Denise, Gáspár Tibor)
 2012 – Pillangó – rendező: Vitézy László (sz: Bánovits Vivianne, Adorjáni Bálint, Ráckevei Anna, Reviczky Gábor, Pindroch Csaba, Bordán Irén, Cserhalmi György, Gáspár Sándor, Tóth Ildikó)
 2013 – A galamb papné - rendező: Vitézy László (sz: Bánovits Vivianne, Pindroch Csaba, Adorjáni Bálint)
 2015 – A fekete bojtár - rendező: Vitézy László (sz: Bánovits Vivianne, Adorjáni Bálint, Szirtes Ági, Reviczky Gábor, Koncz Gábor, Nagy Mari, Oszter Sándor)
 2019 – Házasságtörés - rendező: Vitézy László (sz: Nagy Péter, Nemes Wanda, Cserhalmi György, Reviczky Gábor, Gáspár Sándor, Incze József, Tóth Ildikó, Pindroch Csaba, Gubás Gabi, Bánovits Vivianne, Ódor Kristóf, Fesztbaum Béla)
 2023 – Tündérkert - rendező: Madarász Isti (sz: Katona Péter Dániel, Bokor Barna, Rajkai Zoltán, Szőke Abigél, Pataki Ferenc, Kálloy Molnár Péter, Deszka Pál Attila, Diményi Levente, Szamosi Zsófia, Balsai Mónika, Parti Nóra, Gáspár Kata)

Emlékezete

Nyíregyházán 
Nyíregyházán nagy tiszteletnek örvend az író, aki fiatal korában és ismert közszereplőként is megfordult hosszabb-rövidebb időre a városban. Utcát már az 1940-es évek második felében neveztek el róla, később az ő nevét vette fel a Megyei Könyvtár, a szakszervezeti művelődési ház és a benne működő mozi, valamint a városi színház is. A városháza falán, a bejárattól jobbra elhelyezett márványtábla az 1928-as látogatásának állít emléket az akkori vendégszobájának ablaka alatt.

A Móricz Zsigmond Színház előcsarnokában egy kisméretű Móricz-mellszobor (Liszkai Kováts Zoltán, 1958) emlékeztet az intézmény névadójára. Ülőszobra (Kótai Nándor, 1962) először az ún. Északi Alközpontban kapott helyet, majd a Tanárképző Főiskola parkjába került. A Megyei Könyvtár előtt egy egész alakos szobor (Kő Pál, 1977) található, a könyvtár lépcsőházában pedig, az első emeleten is található egy Móricz-ábrázolás (Papi Lajos, 1975).

Beregszászon 
1996. november 16-án a Móricz Zsigmond Társaság és a Beregvidéki Magyar Kulturális Szövetség az egykori Royal szálló homlokzatán emléktáblát állított abból az alkalomból, hogy 70 évvel azelőtt az író a város vendége volt.

Sárospataki Református Kollégium 
Az Iskolakertben, a Kossuth kollégiumhoz vezető út bal oldalán található kő mellszobra, amelyet Andrássy Kurta János szobrászművész készített. 1968-ban avatták fel. Állíttatta – a Pataki Diákok Baráti Körének kezdeményezésére – a Képzőművészeti Alap.

Származása

Források  
 Czine Mihály: Móricz Zsigmond
 Dr. Mohácsy Károly: Irodalom a középiskolák III. osztálya számára (Korona Kiadó, Budapest, 1992) 91-104. oldal
 Móricz Virág: Apám regénye. (Budapest, 1953)
 Hamar Péter: Móricz Zsigmond utolsó szerelme. (Kairosz Kiadó)
 Online elérhetőség
 Móricz Zsigmond: Életem regénye (Online elérhetőség)
 Ütközőhely Magyar Nemzet, 2004. június 26.
 Alkotók – Móricz Zsigmond Nyugat
 Móricz Zsigmond életrajza
Kálmán Kata: A Csibe-ügy. Egy fotográfus naplója Móricz Zsigmond utolsó éveiről; sajtó alá rend., bev., jegyz. Varga Katalin; Palatinus, Bp., 2012

További információk

Nyomtatott irodalom 
 Elek Ilona: Móricz Zsigmond stílusa és nyelve; Boros Ny., Rákosliget, 1911
 Juhász Géza: Móricz Zsigmond; Studium, Bp., 1928 (Kortársaink)
 Ötven év, ötven könyv. Móricz Zsigmond 1879-1929; bev. Balassa József, Sárközi György; Athenaeum, Bp., 1929
 Halmi Bódog: Móricz Zsigmond, az író és az ember; szerzői, Bp., 1930
 Jancsó Elemér: Móricz Zsigmond és az új magyar irodalom; Erdélyi Szemle, Kolozsvár, 1936 (Élő Erdély. Az „Erdélyi Szemle” könyvtársorozata)
 Féja Géza: Móricz Zsigmond; Athenaeum, Bp., 1939
 Németh László: Móricz Zsigmond; Turul, Bp., 1943 (Turul könyvek)
 Bálint Sándor: Móricz Zsigmond Szegeden; Szegedi Új Nemzedék, Szeged, 1943
 Schöpflin Aladár: Ady, Babits, Móricz. Kleine Erinnerungen an drei grosse ungarische Dichter; Danubia, Bp.–Leipzig, 1943
 Vajtai István: A naturalista Móricz Zsigmond; Szegedi Új Nemzedék Ny., Szeged, 1944
 Móricz Zsigmond ébresztése. Emlékkönyv; szerk. Darvas József; Sarló, Bp., 1945
 Katona Szabó István: Móricz Zsigmond a marosvásárhelyi Református Kollégiumban, Népújság, 2012. szept. 1. Online hozzáférés
 Bozók Ferenc: Móricz Zsigmond Árvácska című kisregényéről, in. Lyukasóra folyóirat, 2007. január

Weboldalak 

 Móricz Zsigmond művei a Magyar Elektronikus Könyvtárban
 Móricz a régi Magyar Elektronikus Könyvtárban
 Művei a Project Gutenbergen
 Hegedüs Géza: A magyar irodalom arcképcsarnoka
 Magyar életrajzi lexikon
 Literatura.hu
 
 Móricz Zsigmond a Kisgyepen (Szolnok, 1941. szept. 3.)
 Héttorony Irodalmi magazin (Hozzáférés: 2017. október 11.)
 Magyar Irodalmi Lap  (Hozzáférés: 2017. október 11.)

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Móricz Zsigmond a romániai magyar irodalomban

 
Magyar újságírók
Magyar írók
Magyar történelmiregény-írók
Népi írók
Református magyarok
Magyarok, akikről kisbolygót neveztek el
Magyar Örökség díjasok
A Nyugat folyóirat szerzői
1879-ben született személyek
1942-ben elhunyt személyek