alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
La Rioja (Spanyolország)

La Rioja Spanyolország északon fekvő, egyik legkisebb autonóm közössége és tartománya. Elnevezésének eredete nem teljesen tisztázott; valószínűleg a Río Oja vagyis ’Oja folyó’ összetételből önállósult nőnemű helynévként (az Oja minden bizonnyal a baszk Oxa spanyolos formája).

Földrajza

Domborzata

Vízrajza 
 Folyói: Ebro, Iregua, Najerilla, Cidacos, Alhama, Linares, Tirón, Oja, Leza, Jubera

Közigazgatás 
Járásainak (comarcas) száma: 4.  
 Tierra de Cameros járás
 Rioja Alta járás
 Rioja Media járás
 Rioja Baja járás

Népesség 
Legnépesebb települések: 
 Logroño 
 Calahorra 
 Arnedo 
 Haro 
 Alfaro 
 Nájera 
 Lardero 
 Santo Domingo de la Calzada 
 Villamediana de Iregua

Kultúra

Műemlékei 

Kolostorai
 Monasterio de Santa María la Real de Nájera
 Monasterio de San Millán de Suso - San Millán de la Cogolla, UNESCO világörökség
 Monasterio de San Millán de Yuso - San Millán de la Cogolla, UNESCO világörökség
 Monasterio de Cañas
 Monasterio de Valvanera

Várai
 Clavijo
 Cuzcurrita del Río Tirón
 Sajazarra
 Leiva
 San Asensio
 Torremontalbo
 Cornagói vár

Palotái
 Palacio de Espartero de Logroño
 Palacio del Obispo Juan del Pino de Santo Domingo de la Calzada
 Palacio de Haro
 Palacio del Conde de Torremúquiz de Ezcaray
 Palacio del Marqués de la Casa Torre de Igea

Híres emberek 
 San Millán
 Gonzalo de Berceo (Berceo, 1195 körül - Berceo?, 1264 után) spanyol költő. A kultúrtörténetileg is jelentős San Millán de la Cogolla kolostorban nevelkedett, élete végéig alacsonyabb egyházi méltóságokat viselt. Ő volt az első ismert nevű kasztíliai költő, a mester de clericía legrégibb képviselője. 
 Armando Buscarini v. Antonio Armando García Barrios, (Ezcaray, Logroño, 1904 - Logroño, 1940), költő 
 Baldomero Espartero
 Manuel Bretón de los Herreros (Quel, La Rioja, 1796 - Madrid, 1873), dramaturg, költő és újságíró.
 Fausto Elhúyar
 Práxedes Mateo Sagasta
 Rafael Azcona
 Ramón Castroviejo
 Marqués de la Ensenada
 Navarrete «El Mudo» v. Juan Fernández de Navarrete (Logroño, 1526 - Toledo, 1579), spanyol reneszánsz festőművész. 
 Daniel Aranzubía  (Logroño, 1979. szeptember 18. –) spanyol labdarúgó, kapus. Jelenleg a Deportivo de La Coruña játékosa, korábban az Athletic Bilbao kapuját védte.
 Santiago Ezquerro (Calahorra, 1976. december 14. –) spanyol labdarúgó, csatár. A CA Osasuna játékosa, egyszeres spanyol válogatott.
 Pedro Duro

Források

További információk 
 La Rioja hivatalos oldala 

 
Spanyolország javasolt világörökségi helyszínei
Konzort

A konzort a zenei együttes elnevezése, amely főként a 17. században Angliában volt használatos.

A név eredete

A név arra utal, hogy az együttes azonos csoportba tartozó, például vonós hangszereket szólaltat meg. Ha többféle hangszert használt az együttes, broken consortnak  nevezték.)

A „konzortmuzsika” fénykora a reneszánszra és a kora barokkra tehető. Konzort állhat össze gambákból, de léteztek konzortok rebekekből is.

John Dowland, William Byrd, John Jenkins, William Lawes és Henry Purcell írt konzortokra jó néhány darabot.

Zenei fogalmak
Fado

A fado a portugál városokban a 19. század eleje óta népszerű, valószínűleg a brazíliai vagy az afrikai néger zenéből eredő, kommercializálódott gitárkíséretes ének.
Olyan melankolikus zenei műfaj, amelyet egy énekes (fadista) ad elő egy portugál gitár (guitarra) és egy spanyol gitár (violão) kíséretével. 

Európai hazája Portugália, kialakulása az 1820-as évekre tehető. Az UNESCO kormányközi bizottságának VI. ülésén, amelyet 2011 novemberében Indonézia Bali szigetén tartottak, a portugál fado zene felkerült a szervezet szellemi kulturális örökségeket tartalmazó listájára.

A fado életérzése a portugál saudade szóval jellemezhető, amely egyszerre jelent vágyakozást, nosztalgiát, szomorúságot, fájdalmat, de egyben a szerelem és a boldogság lehetőségét is. A fado szó etimológiailag a latin fatum, 'sors' szóval van kapcsolatban. Valószínűleg afrikai rabszolgák és portugál tengerészek hagyományos zenéjéből formálódott, arab hatással. Más elképzelések szerint a brazil lundum és modinha stílusokból jött létre.

Két stílusváltozata él: a populárisabb, szórakoztatóbb lisszaboni és a kifinomultabb coimbrai. Előbbi az első ismert fadoénekes, a 19. század első felében élt Maria Severa művészetéből alakult ki; utóbbi pedig az 1920-as, 30-as években, az addigi fado erőteljesen stilizált változataként, Artur Paredes és fia, Carlos Paredes gitárművészek keze alatt.

A műfaj legismertebb előadója Amália Rodrigues (1920–1999) és Cesária Évora volt.

A fado legjelentősebb alakjai

Lisszaboni fado 
 Ada de Castro
 Alexandra
 Alfredo Marceneiro
 Amália Rodrigues
 Ana Moura
 Berta Cardoso
 Camané
 Carlos do Carmo
 Carlos Macedo
 Carlos Zel
 Cristina Branco
 Dulce Pontes
 Fernanda Maria
 Fernando Maurício
 Hermínia Silva
 Joana Amendoeira
 Lucília do Carmo
 Maria Leopoldina Guia
 Mariza
 Mísia

Coimbrai fado 
 Adriano Correia de Oliveira
 António Menano
 Artur Paredes
 Carlos Paredes
 Edmundo Bettencourt
 José Afonso
 Luís Goes

Gitárművészek 
 António Chaínho
 Armandinho
 Artur Paredes
 Carlos Paredes
 José Manuel Neto 
 Lúis Guerreiro

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Portal do Fado
 :: Terreiro do Fado ::  

Zenei stílusok
Népzene
Portugál kultúra
Az emberiség szellemi kulturális öröksége
Madrid (autonóm közösség)

Az ország közepén fekvő Madrid autonóm közösség, amely egyben tartomány is, egyike Spanyolország 17 autonóm közösségének.

A népesség több mint fele a fővárosban él. Néhány további város Madrid tartomány városai közül: Alcalá de Henares, San Lorenzo de El Escorial és Aranjuez.

Madrid tartomány ad továbbá otthont a Circuit Permanente del Jarama nevű versenypályának, ahol korábban a Formula–1 spanyol nagydíját is rendezték.

Zászlaja 

Zászlaja Kasztíliát jelképező vörös színű lobogó, amit a tartomány címerében is szereplő csillagok díszítenek. A hét csillag a Nagy Medve csillagképet, a csillagok öt ága pedig a Madridot övező öt provinciát (Ávila, Cuenca, Guadalajara, Segovia és Toledo) jelképezi. A népszerűbb értelmezés szerint azonban a csillagok Madrid hét kapuját ábrázolják.

Közigazgatása

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Sitio Web oficial de la Comunidad de Madrid - hivatalos oldal (kasztíliai)
 Pueblos y municipios de la Comunidad de Madrid (kasztíliai)
 Texto del Estatuto de Autonomía de la Comunidad de Madrid (kasztíliai)
Melilla

Melilla városa különleges spanyol kormányzati terület Észak-Afrikában, a Földközi-tenger partján, Marokkó tengerpartján.  Egyedül a spanyol nyelv a hivatalos de elterjedten beszélik a berber nyelvekhez tartozó riffet.

Története
A települést a föníciaiak alapították Rusadir néven, melynek jelentése „magas fok”. Később a Mauretania Tingitana nevű római provincia része lett. A középkorban Mlila berber város állt itt. 1497-ben a spanyolok ellenállás nélkül elfoglalták, majd  1563, 1687, 1694, 1774 és 1893 években tettek sikertelen kísérletet a marokkóiak az elfoglalására. A spanyol terület mostani határait több egyezmény is alakította az 1859, 1860, 1861 és 1894 években. 1921-ben Abd el-Krim vezetése alatt a berberek súlyos vereséget mértek a spanyolokra. A Spanyol Protektorátusnak  végül 1926-ban sikerült a területet újra ellenőrzése alá vonni. Franco tábornok puccsát támogatta a város 1936-ban, és szimpátiáját jelzi, hogy egészen 2021. február 23-ig állt szobra. 2007. november 15-én 80 év után a spanyol uralkodó meglátogatta Malillát, amit a helyiek rendkívül lelkesen fogadtak, míg a marokkói kormány nemtetszését nyilvánította ki. 1995. március 14-ig Andalúzia Málaga tartományához tartozott, azóta autonóm városi rangot élvez.

Kerületei
A város nyolc kerületből (barrio) áll:

Népesség
A város lakossága az elmúlt években az alábbi módon változott:

Közlekedés
Kikötője és repülőtere is van.

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Hivatalos honlap 
 Virtuális túra 

Spanyolország autonóm közösségei
Murcia (autonóm közösség)

Murcia tartomány önállóan alkotja Spanyolország egyik autonóm közösségét. Székhelye Murcia város.

Földrajz

Fekvése 

Az Ibériai-félsziget délkeleti részén, a Földközi-tenger partján található, szomszédai Andalúzia, Valencia és Kasztília-La Mancha autonóm közösségek.

Éghajlata

Közigazgatás

Járások 
A tartomány 12 járásból (spanyolul comarca) áll.

Községek 

Murcia területe az alábbi 45 községre (municipio) oszlik.

Legnagyobb városok

Gazdaság 
A tartomány vidéke ritkán lakott, kivéve a folyóvölgyet. Mezőgazdaságában fő szerepet játszik a narancs, citrom és  a datolya termesztése. A Földközi-tenger partja a turizmusra van berendezkedve. Bányászatában jelentős az ólom, a cink és a vas bányászata.

Képek 
Természet

Városok

Jegyzetek

Külső hivatkozások
Navarra (autonóm közösség)

Navarra (baszk nyelven Nafarroa) Spanyolország egyik autonóm közössége és egyben tartománya, amely a középkori Navarrai Királyságnak a Felső-Navarrát magában foglaló déli, a Pireneusokon inneni területe volt. Ez a rész szintén Navarrai Királyság néven 1515-ben a Kasztíliai Királyságba olvadt, és amely lényegében a mai autonóm közösséggel azonos. Navarra kettészakadásával pedig az északi Alsó-Navarrában elterült Pireneusokon túli Navarrai Királyság 1620-ban Franciaország része lett. Székhelye Pamplona. Hivatalos nyelve a spanyol és a baszk.

Fekvése 

Spanyolország északi részén fekszik, a Pireneusok déli oldalán. Legmagasabb pontja, A három király asztala nevű csúcs az Aragóniával és Franciaországgal alkotott hármashatárán emelkedik. Délnyugaton La Rioja autonóm közösségtől az Ebro folyó választja el.

Története 

Jogelődje a 824–1094 között létezett Pamplonai Királyság volt. Amikor ez megszűnt, területének nagyobb részét Aragónia, La Rioja tartományt pedig Kasztília ragadta magához. Negyven év aragon fennhatóság után I. Alfonz aragóniai király elesett a mórok ellen 1134. szeptember 7-én vívott fragai csatában. Ezután az egykori Pamplona maradék területei elszakadtak Aragóniától, és azokon VI. (Újjáépítő) García immár Navarrai Királyság néven szervezett államot. A nagy szomszédok (Kasztília és Aragónia) közé szorult, kényes egyensúlyi helyzetekben lavírozó Navarra soha nem nyerte vissza korábbi jelentőségét.

VI. (Bölcs) Sancho csak úgy tudta megőrizni országának részleges függetlenségét, hogy 1151-ben hűbérurának ismerte el VII. (Császár) Alfonz kasztíliai királyt.

VII. (Erős) Sanchóval 1234-ben kihalt a Jimeno-ház férfiága, a következő több mint kétszáz évben az uralkodók francia királyi házakból kerültek ki. Ennek jeleként I., majd II. Theobald különböző francia intézményeket vezetett be a királyság életébe.

 Lásd még: Navarra uralkodóinak listája

Jelképei 

Navarra himnusza

Népessége 
Legnépesebb települései (2005. január 1.):

Közigazgatása 
Navarra járásai (comarcas):

Kultúra

Látnivalói 
Építészeti öröksége
 Pamplonai Katedrális (Catedral de Pamplona)
 Pamplonai Aréna (Plaza de toros de Pamplona)
 Irache kolostora (Monasterio de Irache)
 Iglesia de Santa María en Viana
 Szent Miklós – templom (Iglesia de San Nicolás)
 Pamplona falai (Murallas de Pamplona)
 Navarra Királyainak Palotája (Palacio de los Reyes de Navarra)
 Szent Péter – templom (Iglesia de San Pedro)
 Tudela hídja (Puente de Tudela)
 Tudelai Katedrális (Catedral de Tudela)
 Áthalalad rajt a Szent Jakab-út.

Gasztronómia 
 A kökényből készülő pacharán (patxaran) (gyümölcsbor).

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap
 Navarra kormánya
 Navarrai Parlament
 Federación Navarra de Municipios y Concejos
 Navarrai Statisztikai Hivatal
 Estado de los Embalses de Navarra
 Belonweb: fotók és riportok  Navarra
Valencia (tartomány)

Valencia tartomány (katalánul és valenciaiul Província de València, spanyolul Provincia de Valencia) egy tartomány Spanyolország keleti részén, Valencia autonóm közösségben, a Földközi-tenger partján. Székhelye Valencia.

Népessége

Közigazgatása 

Valencia tartományt 265 település alkotja, központja València.

Megyék

Megyéinek (comarca) száma: 17.

 Camp de Morvedre (Campo de Morvedre)
 Camp de Túria (Campo de Turia)
 Canal de Navarrés
 Costera
 Foia de Bunyol (Hoya de Buñol)
 Horta de València (Huerta de Valencia) – további részekre osztva:
 Horta Nord (Huerta Norte)
 Horta Oest (Huerta Oeste)
 Horta Sud (Huerta Sur)
 València (Valencia)
 Plana d'Utiel (Plana de Utiel-Requena)
 Racó d'Ademús (Rincón de Ademuz)
 Ribera Alta
 Ribera Baixa (Ribera Baja)
 Safor
 Serrans (Serranos)
 Vall d'Albaida (Valle de Albaida)
 Vall de Cofrents (Valle de Cofrentes)

Jegyzetek

További információk

Valencia tartomány
Mánuel stílus

A mánuel stílus (mánuelita stílus) a késő gótika és a kora reneszánsz sajátos változata Portugáliában. Nevét I. (Nagy) Mánuel portugál királyról (1469 – 1521) kapta.

A 16. század első felében fejlődött ki a gótika sajátos, portugál változataként. Fő jellegzetessége a gazdag díszítés, főképp a kőfaragások. Ezek közt egyaránt megtaláljuk a földrajzi felfedezésekre utaló elemeket és a mór örökségként fennmaradt indás-leveles motívumokat, mivel a hagyományos stílusjegyeket az őserdők liánjaival, a kiűzött mórok arabeszkjeivel, a tenger ihlette elemekkel gazdagították. Gyakoriak átfedései a főleg Spanyolországra jellemző mudéjar stílussal.

A világörökség részét alkotó híres épületek 
 Lisszabonban:
 a Szent Jeromos-kolostor,
 a Belém-torony;
 Batalhában a Győzelmes Szűz Mária kolostor
 Tomarban a Krisztus-rendi kolostor

Források 
 Nyitott szemmel - Portugália, Kossuth Kiadó 2006; 
 Nikolaus Pecsner Az Európai építészet története, Corvina kiadó 1974;

Lásd még 
 építészet
 építészettörténet

Manuel
Manuel
Manuel
Berlin kerületei

Berlin korábban 23 kerületre (németül Bezirk) oszlott. 2001. január 1-jétől a kerületek számát 12-re csökkentették, a közigazgatási költségek csökkentése érdekében. A kerületek jogi értelemben nem önállóak, Berlin városrészeinek tekintendők.

Keru~letei
Németország közigazgatása
Hernádbűd

Hernádbűd község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Gönci járásában.

Fekvése 
Miskolctól körülbelül 40 kilométerre északkeletre fekszik. A környező települések közül Pere 2, Abaújkér és Hernádszentandrás 5-5 kilométerre található; a legközelebbi városok Encs és Abaújszántó, mindkettőtől egyaránt körülbelül 8-8 kilométer választja el.

Csak közúton érhető el, Gibárt vagy Pere érintésével, a 3707-es úton. Közösségi közlekedéssel a Volánbusz 3816-os járatával közelíthető meg.

Története 
A terület az őskor óta lakott, késő kőkori földvár maradványaira bukkantak a környéken. A települést 1246-ban említik először, Bywd néven. Román stílusú temploma a 13. században épült. A török idők és a Rákóczi-szabadságharc idején sok lakó elmenekült. 1711-ben pestisjárvány pusztított a környéken. A 18. századra csaknem teljesen kihalt. A 19. század elején földesurai a Zemplénből telepítettek jobbágyokat a faluba.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Takács Gyula (független)
 1994–1998: Takács Lajos (független)
 1998–2002: Implom János (független)
 2002–2006: Dankó Sándor (független)
 2006–2010: Dankó Sándor (független)
 2010–2014: Takács László (független)
 2014–2019: Takács László (független)
 2019-től: Majoros Béláné (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,2%-a magyarnak, 0,8% cigánynak, 2,3% szlováknak mondta magát (3,8% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 36,1%, református 45,9%, görögkatolikus 3%, evangélikus 6%, felekezeten kívüli 2,3% (6,8% nem válaszolt).

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Hernádbűd honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Tajo

A Tajo (latinul Tagus, spanyolul Tajo [ˈtaxo] kb. /táho/, portugálul Tejo [ˈtɛʒu] kb. /tezsu/) az Ibériai-félsziget leghosszabb folyója. Spanyolországban, az Ibériai-hegységben, a García forrásnál ered és Portugália területén, Lisszabonnál tölcsértorkolattal ömlik az Atlanti-óceánba. Körülbelül 1038 km hosszú, amiből 716 km Spanyolország, 275 km Portugália és 47 km a két ország közti határ része. Mind Spanyolország, mind Portugália egyik legfontosabb folyója. Vízgyűjtő területe .

Érdekesség, hogy Villasca közelében, Madridtól csak mintegy 80 km távolságra egyik másodlagos mellékfolyója, a Rió de la Vega mindössze pár száz méterre ered a Riánsarestől, mely már a Costa de la Luz-ra vivő Guadiana egy másodlagos mellékfolyója.

Mellékfolyók 

Jobb oldalról: 
 Jarama
 Guadarrama
 Río de la Hoz Seca (az első és legfontosabb)
 Tiétar
 Alberche
 Alagóna.

Bal oldalról:
 Guadiela
 Ibor
 Almonte
 Salor
 Sever

Folyómenti települések

Spanyolországban 
 Trillo
 Sacedón
 Aranjuez
 Toledo
 Talavera de la Reina
 Alcántara.

Portugáliában 
 Abrantes
 Santarém
 Vila Franca de Xira
 Alverca do Ribatejo
 Sacavém
 Lisszabon
 Almada

Források 
 Spanyol Wikipédia (mellékfolyók, települések)
 Portugál Wikipédia (bevezető)

Külső hivatkozások 

 A Hidrográfiai Társaság hivatalos oldala

Spanyolország folyói
Portugália folyói
Határfolyók
Aragónia földrajza
Madrid autonóm közösség földrajza
Kasztília-La Mancha földrajza
Extremadura földrajza
Ország

Az ország az a rendszerint összefüggő politikai földrajzi területi egység, amelyet a többi ország önálló, (szuverén) államnak ismer el. 

A Föld országainak rendszerint politikai és/vagy természeti határaik vannak, és önálló történelemmel, etnikummal, nyelvvel, vezetőkkel, intézményekkel, zászlóval, himnusszal és számos egyéb sajátossággal rendelkeznek.

A szó egyéb használata és etimológiája 
Az ország kifejezést átvitt értelemben is használják, elsősorban valamilyen elképzelt lények életterének, földterületének, illetve területének megnevezésére (például Tündérország). Az ország szó egy különleges használata az élőlények rendszertanában a növények, állatok, gombák országa.

A magyar ország szó (eredetileg uruszág) az úr (eredeti formájában uru) szóból származik, ami „fejedelmet”, „királyt”, legrégebben „törzsfőt” jelentett. A szó a -ság képző ritkább -szág változatának hozzátételével (mint jószág), majd a két nyílt szótagos tendencia és nyíltabbá válás jegyében nyerte el mai alakját (uruszág – urszág – ország). Az ország tehát az „úrság” alakváltozata, és eredetileg „fejedelemséget”, „királyságot”, legrégebben „a törzs területét” jelentette. Ugyanígy a mennyország (a 12. század végi Halotti Beszédben münyi uruszág) alatt „mennyei királyságot” értettek, ami a Újszövetségben szereplő görög kifejezés (hé baszileia tón uranón, „az egek királysága”)  pontos fordítása volt.

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Nép, nemzet, ország – Honfoglalás és néprajz (Balassi Kiadó, Budapest, 1997)

További információk 
 a Föld országainak zászlói
 Ország.lap.hu - linkgyűjtemény
 Nyilvántartott országok és fővárosok

Kapcsolódó szócikkek 
 Országok listája
 Kontinensek és országok
 Országok népesség szerinti listája

Közigazgatás
Politikai földrajz
Vonósszextett

A vonóssextett egy komolyzenei együttes, melynek tagjai vonós hangszerek. Neve a 6 (=szextett) szóból származik.

Tagjai:
2 hegedű
2 brácsa
2 cselló

Főbb művek vonósszextettekre
Luigi Boccherini: 6 vonósszextett, op. 23
Johannes Brahms: B-dúr vonósszextett, op. 18 és G-dúr vonósszextett, op. 36
Alekszandr Porfirjevics Borogyin: d-moll vonósszextett
Pjotr Iljics Csajkovszkij: d-moll vonósszextett, op. 70, „Souvenir de Florence”
Ferdinand David: Vonósszextett, op. 38
Michael Denhoff: Two once so one (Beckett-Momentum), op. 66 (Vonósszextett szóló brácsával és csellóval)
Antonín Dvořák: Vonósszextett, op. 48
Vincent d’Indy: Vonósszextett, op. 92
Niels Wilhelm Gade: Vonósszextett, op. 44
Reinhold Glière: Vonósszextettek (op. 1, 7, 11)
Heinrich Hofmann: Vonósszextett, op. 25
Erich Wolfgang Korngold: Vonósszextett, op. 10
Nyikolaj Andrejevics Rimszkij-Korszakov: Á-dúr vonósszextett
Jochaim Raff: Vonósszextett, op. 178
Max Reger: Vonósszextett, op. 118
Anton Grigorjevics Rubinstejn: Vonósszextett, op. 97
Arnold Schönberg: "Verklärte Nacht", op. 4
Louis Spohr: C-dúr vonósszextett, op. 140
Richard Strauss: Nyitány a „Capriccio”hoz.

Lásd még 
Vonóstrió
Vonósnégyes
Vonósötös

Vonósegyüttesek
Pedro Santana Lopes

Pedro Miguel Santana Lopes (Lisszabon, 1956. június 29.) portugál politikus, miniszterelnök.

A Lisszaboni Egyetemen szerzett jogi diplomát. 1976-ban lépett be a Szociáldemokrata pártba (Partido Social Democrata – PSD). A Sporting Clube de Portugal fővárosi labdarúgócsapat elnöke is volt. Egy ideig a lisszaboni önkormányzatot vezette.

Miután José Manuel Barrosót az Európai Bizottság elnökévé választották, ő lett a miniszterelnök. A 2005-ös választásokat pártja elveszítette.

Lisszaboniak
1956-ban született személyek
Élő személyek
Portugália miniszterelnökei
Remig

A Remig férfinév a latin Remigius név rövidülése. Jelentése valószínűleg: hajós, evezős. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 október 1.

Híres Remigek
 Békefi Remig történész, ciszterci szerzetes (1858–1924)
 Kubovics Remigius bencés áldozópap
 Papp A. Remig építész, New Yorkban az amerikai-magyar mérnöktársaság megalapítója
 Temlényi Remig Miklós (1724–1786) kegyestanítórendi áldozópap és rendfőnöki segédigazgató

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Férfikeresztnevek (R)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
EP (egyértelműsítő lap)

Európai Parlament – az Európai Unió törvényhozó testülete
 Középlemez – (angolul EP, vagyis extended play).  A kislemeznél hosszabb, de a nagylemeznél rövidebb zenei kiadvány
 EP – a magyar rovásírás egyik jele
 Egységes Párt – a két világháború között létezett magyarországi párt rövidítése
 EP – a Nils második lemeze
 EP – a Mogwai második középlemeze
Középlemez

A középlemez vagy extended play (EP) angol kifejezés olyan hagyományos hanglemezeket vagy CD-ket jelent, melyek túl hosszúak ahhoz, hogy kislemeznek nevezzük őket, egy nagylemezhez (albumhoz) képest viszont kevesebb számot tartalmaznak. Számszerűsítve: egy kislemezen (single) egy-három szám jelenik meg (esetleg ugyanannak a számnak több verziója), és legfeljebb 20 perc hosszú; egy nagylemez (long play, LP) általában legalább nyolcat tartalmaz (vagy ha kevesebbet, a hossza akkor is legalább 40 perc) – az EP e kettő között helyezkedik el.

A legkorábbi EP-k az 1950-es évek második felében 33⅓-os fordulatszámú 10″-es (25,4 cm-es) lemezek voltak. (Mivel Elvis Presley induló karrierjével párhuzamosan kezdtek terjedni, egyesek az ő monogramjából származtatták az elnevezést.) Az 1970-es és 80-as években már más formátumban is kiadtak EP-ket: 7″ (17,8 cm), ill. 12″ (30,5 cm) átmérőjű 45-ös fordulatszámú lemezek is megjelentek. Néhány közülük különleges alakú vagy színes felületű volt.

Japánban és Dél-Koreában ezeket a kiadványokat minialbumnak hívják.

Jegyzetek

Hanghordozók
Zenei albumok
Viola da braccio

A viola da braccio (karviola) nem sokkal 1530 előtt jelent meg (ilyen alt, tenor és basszushangszerek ábrázolását már egy 1535 / 1536-os festményen is láthatjuk), és nagyrészt megegyezik mai utódaival, a hegedűcsalád tagjaival. A név a „violetta da braccio” elnevezésből fakad, melynek megalkotója Lanfrenco. Manapság a hegedűformájú, konstrukciójú hangszerek gyűjtőneve.

Minden valószínűség szerint Északnyugat-Itáliában keletkezett.

Különbségek a viola da gambához képest:
érintők hiánya
az ujjak a fogólapon nem a szomszédos kromatikus, hanem a diatonikus fokokat szorítják le, ezért a húrok kvintenként hangolhatóak, mint a középkori rebek vagy fidula
húrok száma

Három méretben létezett. Eredetileg háromhúrosak voltak, egyedül a basszus tartalmazott négy húrt. A következőképpen hangolták őket:
hegedű: g-d'-á'-(é')
brácsa: C-g-d'-(á')
cselló: B1-F-C-g (Gerle 1546-ban már a mai, egy szekunddal feljebb lévő hangolást adja meg.)

Ezen instrumentumok eredetileg népi hangszerek voltak, a főurak zeneszerszámai a különböző gambák voltak lágy hangjukkal, ellentétben a viola da bracciók erős, kissé nyers hangjával.

A viola da bracciók hangszercsaláddá fejlesztése (továbbiakban hegedűcsalád) 16. században egységesen történt. A hangszercsalád a mai hangszereken kívül feltehetőleg tartalmazott tenorbrácsát, (primo violino il per basso, Baß Viol de Braccio különböző források szerint).

A későbbi korokban igen sok variáns jelent meg, időközben az eredetileg gamba nagybőgő is félig-meddig átkerült ebbe a családba.

Kapcsolódó szócikkek 
 Típusok

Vonós hangszerek
Zádor

Zádor község Baranya vármegyében, a Szigetvári járásban.

Fekvése 
Szigetvártól délnyugatra helyezkedik el, Kastélyosdombó és Szörény közt, közvetlenül a megyehatár mellett.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Kétújfalut Barcs térségével összekötő 5809-es út. A megyeszékhely, Pécs felől Szigetváron és Kétújfalun át közelíthető meg a legegyszerűbben, a 6-os főúton, majd az 5808-as és az 5809-es úton.

Határszélét délen, egy rövid szakaszon érinti még a Harkány-Sellye-Darány közt húzódó 5804-es út is, de a község lakott helyeit az az út messze elkerüli.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érintette, melynek egy megállási pontja volt itt, Szörény megállóhely. A vonalon azonban 2007 márciusa óta szünetel a forgalom.

Története 
Zádort 1332-ben említette először oklevél, Zadur néven. Ekkor a szigetvári főesperességhez tartozott. 1460 körül cseh husziták telepedtek meg a faluban.

Zádor a török időkben sem néptelenedett el, mindvégig lakott maradt. Akkori birtokosai, a Sáfrán és Csire családok a falu templomát is megmentették, köveit nem építették be a szigetvári vár falaiba, mint a környező falvakban tették. A régi templom érdekessége, hogy az úrasztala alatt pincerendszer bejárata bújik meg, amelyből alagút vezet.

Az 1950-es megyerendezéssel a korábban Somogy vármegyéhez tartozó települést a Szigetvári járás részeként Baranyához csatolták.

A 16. század végén Zádor János birtoka volt. A 18. században a Batthyány család birtoka lett.

Zádor a 20. század elején Somogy vármegye Szigetvári járásához tartozott. Az 1910-es népszámláláskor 603 lakosa volt, ebből 600 magyar, melyből 188 római katolikus, 413 református volt.

A 2001-es népszámláláskor 392 lakosa volt, 2008 január 1-jén pedig 372 lakos élt a településen.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Horváth János (független)
 1994–1998: Horváth János (független)
 1998–2002: Barics Attiláné (független)
 2002–2006: Barics Attiláné (független)
 2006–2010: Barics Attiláné (független)
 2010–2014: Barics Attila Árpádné (független)
 2014–2019: Martinecz István (független)
 2019-től: Micsák Tibor (független)

Népesség
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,6%-a magyarnak, 17,7% cigánynak, 1,9% horvátnak, 1,3% németnek, 0,3% románnak mondta magát (7,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 50,6%, református 19,7%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 12,6% (16,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Református temploma a 14. században épült. A 19. században késő barokk stílusban építették át.
 Római katolikus temploma 1980 körül épült.

Jegyzetek

Források 
 A Magyar Köztársaság Helységnévtára.
 Dunántúli Napló.

További információk

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Somogy vármegye települései
Zotmund

A Zotmund germán eredetű férfinév a jelentése: gyors + védelem.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnap
 március 1.

Híres Zotmundok
 Búvár Kund lovag
Zotmund Pal / International Reporter /

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Z)
Férfikeresztnevek (Z)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Atomium

Az Atomium emlékmű a brüsszeli Heysel parkban található.

A kilenc gömbből álló építmény acélból készült és a vas tércentrált köbös fémrácsát jeleníti meg 165 milliárdszoros nagyításban. (Érzékeltetésképpen, ez nagyjából akkora lépték, mintha egy 0,1 mm-es porszemcsét Föld méretűre növelnénk.) Ez a látványos épület az 1958-as brüsszeli világkiállításra készült el, és annak egyik fő attrakciója volt. 1956 márciusában André Waterkeyn tervei alapján kezdték meg az építését, és eredetileg csak a kiállítás fél éves időtartamára szánták. Az Expo '58 ideje alatt azonban akkora népszerűségre tett szert, hogy a város vezetése a véglegesítése mellett döntött.

Jellemzői 
A szerkezet teljes magassága 102 méter, tömege 2400 tonna. A kilenc, egyenként 18 méter átmérőjű gömböt  húsz cső köti össze, melyekből a kocka éleit alkotók 3 méter átmérőjűek és 29 méter hosszúak. Az átlóban lévő csövek átmérője 3,3 méter, hosszuk 23 méter. A csúcsára állított kocka három alsó gömbjét egyenként egy 35 méter magas állvány támasztja alá, viszont van a szerkezetnek még további három olyan gömbje, amelyeknek nincsen függőleges alátámasztása. Így ezek biztonsági okokból zárva vannak a látogatók előtt. A turistákat a középső csőben közlekedő lift egyenesen a legfelső gömbbe szállítja, ahonnan körpanoráma nyílik a városra és környékére. A lift visszafelé csak a középső gömbig viszi utasait, mert itt és a többi alsó gömbben (amelyekbe mozgólépcső segítségével lehet továbbjutni) az 1950-70-es éveket idéző retrokiállítást tekinthetik meg a látogatók.

Tatarozás 
Az ezredfordulóra az épület állapota meglehetősen leromlott és időszerűvé vált egy átfogó felújítás. 2004 márciusában kezdődtek meg a munkálatok és 2006. február 18-án értek véget. Ennek keretében az eredetileg alumíniumból készült burkolatot rozsdamentes acélra cserélték. Az építmény a látogatók előtt már nyitva áll.

Lásd még 
 atom

További információk 

 Az Atomium hivatalos honlapja
 Adatok a structurae.net építészeti adatbázisban
 Atomium
 Videó: A liftben

Brüsszel építményei
1958-ban átadott építmények
Turisztikai látnivalók
Célia

A Célia a Cecília olasz, angol, francia alakváltozatából származik, de a Marcella rövidülése is lehet. 


Rokon nevek
Cecília, Cecilla, Cicelle, Cilla, Cili, Sejla, Seila, Zille, Marcella

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Célia sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnap
június 3., november 22.

Híres Céliák

Celia Johnson, angol színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (C)
Női keresztnevek (C)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Gyopár (keresztnév)

A  Gyopár magyar névalkotás a gyopár (növénynemzetség neve) szóból. 


Rokon nevek
 Gyopárka: a Gyopár név kicsinyítőképzős változata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Gyopár és a Gyopárka szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Gyopár, Gyopárka:
 március 1.
 december 6.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Gy)
Női keresztnevek (Gy)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Bíborka (keresztnév)

A Bíborka női név a régi magyar Bíbor és Bíbora nevek 19-20. századi felújításából ered.


Rokon nevek
Bíbor, Bíbora, Bíboranna

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között, de a 2010-es években már a 78-98. helyen állt.

A teljes népességre vonatkozóan a Bíborka sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 április 6.

Híres Bíborkák
 Bocskor Bíborka énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Győző

A  Győző férfinév 19. századi nyelvújításkori névalkotás a Viktor magyarosítására.

Rokon nevek
Viktor

Gyakorisága
Az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 26. 
 május 8. 
 július 28. 
 november 3.

Híres Győzők 
 Czigler Győző műépítész
 Burcsa Győző labdarúgó
 Gáspár Győző énekes, showman
 Határ Győző író, költő
 Kulcsár Győző a Nemzet Sportolója, négyszeres olimpiai bajnok vívó
 Mihályi Győző színművész
 Sárkány Győző grafikus
 Sárvári Győző színművész
 Szabó Győző színművész
 Varga Győző zenész
 Victor Vasarely  (Vásárhelyi Győző) képzőművész, az op-art "atyja"
 Zemplén Győző fizikus
 Reményi Győző Menahem festő, grafikus

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Gy)
Férfikeresztnevek (Gy)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
A Toll

A Toll magyar radikális reformer szellemű, a népi-urbánus vitában az urbánus oldalon álló, neves munkatársakkal működő, igényes hetilap volt, alacsony példányszámmal 1929–1938 közt.

Bemutatása 
Az 1930-as években az új társadalmi, irodalmi törekvéseknek a Nyugat mellett meginduló lapok adtak teret. Az 1929 és 1938 közt megjelenő A Toll, amelyet 1929-ben Ignotus Pál indított, s amelynek 1929–30-ban Zsolt Béla (1895–1949), a neves radikális újságíró volt a főszerkesztője, „a szellem megszégyenítő fegyverletétele ellen” indított harcot. 

Minden aktuális társadalmi, politikai, művelődési kérdéshez hozzászólt a lap: élénk, vitatkozó stílusa, hatásos érvelése kedveltté tette városi polgári olvasói körében. Rövid fennállása alatt vitái (az ún. ankétok) nagy feltűnést keltettek, ezek egyike volt az Ady-revízió. Ebben Kosztolányi Dezső például alapos és igaztalan érvekkel bizonyította benne, hogy Ady Endre mennyire nem tudott – szerinte – verselni. 

Munkatársai közé tartozott Nagy Lajos, Karinthy Frigyes, Márai Sándor, Kosztolányi Dezső, Zilahy Lajos, Somlyó Zoltán, József Attila, Bálint György, Németh Andor, Sárközi György, Vámbéry Rusztem, Fejtő Ferenc, Ignotus Pál. 

A szélsőjobboldal megerősödésével párhuzamosan A Toll 1938-ban véglegesen megszűnt.

Források 
 Program és hivatás : magyar folyóiratok programcikkeinek válogatott gyűjteménye. Budapest : Gondolat, 1978. A Toll l. 539-542. p.

További információk 
 Csapodi Csaba – Tóth András – Vértesy Miklós: Magyar könyvtártörténet 
 Fülöp Géza: Olvasók, könyvek, könyvtárak. Budapest, 1994.

Toll
Magyar nyelvű sajtótermékek
Magyarországi irodalmi folyóiratok
Vonósnégyes

A vonósnégyes egy komolyzenei együttes, amely négy vonós hangszerből áll. A vonósnégyesekre írt művek műfaját is ugyanezzel a szóval jelöljük. Kialakulása a barokk kor végére tehető.

A hangszerek 
 Általában két hegedű, egy brácsa és egy cselló.
 Egyes művekben (ritkán) a második hegedűt gitárra vagy mandolinra cserélik.

Vonósnégyeseikről ismert zeneszerzők 

Egy zeneszerző általában több vonósnégyest írt, amelyeket általában a fő hangnemről neveztek el.

 Johann Georg Albrechtsberger (4)
 Bartók Béla (6)
 Ludwig van Beethoven (16)
 Alban Berg (2)
 Luigi Boccherini (91)
 Johannes Brahms (3)
 John Cage
 Pjotr Iljics Csajkovszkij (3)
 Claude Debussy (1)
 Michael Denhoff
 Antonín Dvořák (14)
 Morton Feldman (2)
 César Franck (1)
 Philipp Glass (11)
 Alois Hába (16)
 Joseph Haydn (68)
 Hans Werner Henze
 Paul Hindemith
 Roman Hoffstetter (12)
 Lajtha László (10)
 Leoš Janáček (2)
 Philipp Jarnach
 Kurtág György
 Erich Wolfgang Korngold
 Helmut Lachenmann
 Ligeti György (2)
 Witold Lutosławski
 Felix Mendelssohn-Bartholdy
 Darius Milhaud (18)
 Mosonyi Mihály (6)
 Wolfgang Amadeus Mozart (23)
 Luigi Nono
 George Onslow (36)
 Krzysztof Penderecki
 Ignaz Pleyel (70)
 Maurice Ravel (1)
 Max Reger (6)
 Ferdinand Ries (25)
 Wolfgang Rihm (13)
 Franz Schmidt (2)
 Arnold Schönberg (4)
 Franz Schubert
 Robert Schumann (3)
 Bernhard Sekles
 Jean Sibelius
 Bedřich Smetana (2)
 Louis Spohr (36)
 Dmitrij Dmitrijevics Sosztakovics (15)
 Igor Stravinsky
 Giuseppe Verdi (1)
 Heitor Villa-Lobos (17)
 Volkmann Róbert (6)
 Anton Webern (3)
 Weiner Leó (3)
 Alexander Zemlinsky

Vonósnégyeseket előadó ismertebb zenei együttesek 
 Accord Quartet
 Alban Berg Quartett
 Amadeus Quartet
 Amati Vonósnégyes
 Anima vonósnégyes
 Arco Nobile vonósnégyes
 Arco Vonósnégyes
 Arditti Quartet
 Armonia Incanta Vonósnégyes
 Artemis Quartett
 Auer Vonósnégyes
 Auryn Quartett
 Bartók vonósnégyes
 Brentano Quartet
 Brillante Vonósnégyes
 Caprice Quartet Vonósnégyes
 Carmine Vonósnégyes
 Cherubini Quartett
 Cleveland Quartet
 Corvinus Vonósnégyes
 Cuarteto Casals
 Cuarteto Quiroga
 Danish String Quartet
 Doric Quartet
 Elias Quartet
 Endellion Quartet
 Emerson Quartet
 Gewandhaus Quartett
 Hagen Quartett
 Hubay - Popper Vonósnégyes 
 Jerusalem Quartet
 Juillard Quartet
 Keller Vonósnégyes
 Kodály Vonósnégyes
 Kolisch Quartett
 Kronos Quartet
 LaSalle Quartett
 Lindsey Quartet
 Leipziger Quartett
 Magyar Vonósnégyes
 Meccorre Quartet
 Melos Quartett
 Quartetto Italiano
 Quatuor Ardeo
 Quatuor Mosaique
 Signum Quartett
 Stadler Quartett
 Székely Vonósnégyes
 Takács Vonósnégyes
 Tátrai Vonósnégyes
 Tokyo Quartet
 Végh Vonósnégyes
 Waldbauer Vonósnégyes

Források 
 Francis Vuibert (2009) Répertoire universel du quatuor à cordes, ProQuartet-CEMC,

Lásd még 
 Vonóstrió
 Vonósötös
 Vonósszextett
Devich Sándor: A vonósnégyes egykor és ma; Rózsavölgyi, Bp., 2005

Vonósegyüttesek
CONTOUR

A CONTOUR a Discovery-program hatodik űrszondája, az egyetlen, melynek küldetése sikertelenül végződött. 2002. július 1-jén indult a floridai Cape Canaveralból. A 2P/Encke és a 73P/Schwassmann-Wachmann 3 üstökösöket közelítette volna meg. 2002. augusztus 15-én megszakadt a kapcsolat a szondával. Az indító rakéta hibája miatt valószínűleg szétesett.

Műszerek 

 CONTOUR Remote Imager/Spectrograph
 CONTOUR Forward Imager
 Neutral Gas and Ion Mass Spectrometer
 Comet Impact Dust Analyzer

További információk

Magyar oldalak 
 A CONTOUR kudarca
 CONTOUR

Külföldi oldalak 

A Discovery-program űrszondái
Naprendszerkutató űrszondák
Horizon 2000

A Horizon 2000 az ESA által 1985-ben jóváhagyott európai kutatási program.

Alapküldetések
 XMM-Newton röntgentávcső
 FIRST infravörös távcső
 SOHO és Cluster napkutató űreszközök (a NASA-val közösen)
 Rosetta üstökösszonda

A H2000 keretében indították a HIPPARCOS, Ulysses, ISO, Huygens és INTEGRAL űreszközöket is. A programon belül ezek közepes küldetéseknek számítottak. A H2000 programot 1995-ben hosszabbították meg.

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
 A H2000 program

Külföldi oldalak
Stardust (űrszonda)

A Stardust az amerikai Discovery-program negyedik űrszondája. Mintát vett a Wild-2 üstökös kómájából, és 2006-ra visszahozta ezt a mintát a Földre.

Küldetés 
A Stardust Delta II hordozórakétával indult Cape Canaveralból 1999. február 7-én. 2001. január 15-én 6000 kilométerre megközelítette a Földet. 2002 áprilisában pályájának aphéliumában 407 millió kilométerre (2,72 CsE) volt a Naptól. Ilyen távol még nem járt napelemeket használó űreszköz. Ebben a távolságban a gyenge napfény miatt a szonda napelemei sokkal kevesebb energiát állítottak elő. A Stardust addig 2 milliárd kilométert tett meg.

A Wild-2 üstököst 2004. január 2-án közelítette meg 236 kilométerre, az aerogél felületek segítségével mintát vett a kómából és fényképeket készített. A közelképeken egy 1 km-es kráter látszik, amelyet Left Foot-nak neveztek el. A képek szerint hét nagyobb gázkitörés indul az üstökös magjából, amelyeknek az anyaga hozza létre a légkört.

A Stardust leszálló kapszulája a Wild-2 üstökös környezetében vett pormintával 2006. január 15-én sikeresen visszaérkezett a Földre. A földet érésre Utah államban, az előre kijelölt hely közelében került sor. A leszállásra használt ejtőernyő hasonló volt a Genesis űrszondáéhoz, de ez rendben kinyílt, nem történt Genesiséhez hasonló szerencsétlen becsapódás..

A leszálló kapszula 4 órával a légkörbe lépés előtt önállósodott. Maga az „anyaszonda” bekapcsolta manőverező hajtóműveit, hogy elkerülje a Földdel való találkozást. A továbbiakban is folytatja Nap körüli keringését. Mivel kamerái és egyéb fedélzeti műszerei működőképesek, a szonda esetleg még használható lehet az elkövetkezendő években, ha találnak számára megfelelő feladatot.

A kapszula a légkörbe több mint 46 ezer km/h sebességgel lépett be, 10:57-kor. (Érdekesség, hogy ez egyúttal rekord is: az ember építette leszálló űreszközök közül eddig az Apollo–10 űrhajó visszatérő kabinja tartotta a csúcsot.). A Stardust-kapszula gyorsan, alig 15 perc alatt ért a felszínre. Ejtőernyője 32 km magasságban nyílt ki.

2007-től kezdődött a NEXT (New Exploration of Tempel 1) nevű kiterjesztett program, amely a kapcsolódik a Deep Impact űrszonda eredeti programjához. 2011. február 15-én a Stardust 181 km-re közelítette meg a Tempel–1 üstököst, amelybe néhány évvel korábban csapódott be a Deep Impact szondája. A becsapódási helyet is megfigyelték, de a kráterbe visszakerülő anyag miatt nehezen észrevehető volt. A Tempel-1 vizsgálata után már kevés hajtóanyaga maradt a Stardustnak, ezért 2011. március 24-én egy technológiai kísérlet keretében a maradék hajtóanyagot is elégették, majd kikapcsolták a kommunikációs rendszert.

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Magyar oldalak 
 Üstökösport hoz a "Csillagpor"

Külföldi oldalak 
 Stardust Project Home Page
 An interactive Internet-based search for interstellar dust in the Stardust aerogel collector

A Discovery-program űrszondái
Üstököskutató űrszondák
Adriána

Az Adriána női név a latin eredetű Adrián férfinév női párja, aminek a jelentése: hadriai. 


Rokon nevek
Adrianna, Adria, Adrienn

Gyakorisága
Az 1990-es években az Adriána név igen ritkán fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Adriána sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnap
március 4., március 5., szeptember 8.

Híres Adriánák
 Adriana Lima, brazil modell

Jegyzetek

Adriana
Adriana
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Judit

A Judit héber eredetű női név. Jelentése: Júdeából való nő, zsidó nő. 


Rokon nevek 
 Jutka: a Judit magyar becenevéből önállósult. 
 Jutta: a Judit német becenevéből önállósult.
 Ditta: a Judit és az Edit közös becenevéből önállósult.
 Juci: elsősorban a Judit de a Júlia önállósult beceneve is.

Becenevek 
Judi, Juci, Juditu, Jucó, Jutka, Jucus, Jucka, Jucika, Jucó, Jucu, Ditta

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Judit gyakori, a Jutka és a Jutta szórványos név, a 2000-es években a Jutka és a Jutta nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között, a Judit 2003-ban a 92. leggyakoribb név volt, azóta nincs az első százban.

Névnapok 
Judit, Jutka, Juditka:
 január 13. 
 május 5. 
 május 6. 
 június 29. 
 július 30. 
 december 10. 
Jutta:
 május 5. 
 július 30. 
 december 22.

Vallási emléknapok 
A Bibliában szereplő Judit nevéhez később több hasonló nevű szent emléknapját is társították. Így az ortodox egyházakban július 30-a Caesareai Szent Julitta, a katolikus egyházban pedig december 10-e Meridai Szent Júlia emléknapja. A magyar naptárakban, kalendáriumokban szereplő két hivatalos névnap ezért július 30. és december 10. Ezenkívül még további szentek és boldogok emléknapja is szerepel nem hivatalos Judit-napként a részletesebb névnaplistákon.

Idegen nyelvi változatai 
 angolul: Judith, Judy, Jodi, Jodie, Jody, Jude
 csehül: Judita 
 olaszul: Giuditta
 spanyolul: Judetta, Judeen, Judina
 franciául: Judith
 szlovákul: Judita
 lengyelul: Judyta

Híres Juditok, Jutkák, Jutták, Ditták és Jucik 
 Judit, bibliai hősnő
 Árpád-házi Judit hercegnő, Géza fejedelem leánya
 Sváb Judit, magyar királyné, III. Henrik német-római császár legkisebb leánya, Salamon magyar király felesége
 Agócs Judit színésznő
 Ágoston Judit olimpiai bajnok tőrvívó
 Czigány Judit színésznő
 Droppa Judit textiltervező
 Dukai Takách Judit írónő
 Elek Judit filmrendező
 Földesi Judit szinésznő
 Judy Garland amerikai színésznő
 Halász Judit színésznő
 Hernádi Judit színésznő
 Kocsis Judit szinésznő
 Koltai Judit színésznő, rendező, színházigazgató
 Kis Judit énekesnő
 Kopócsy Judit festőművész
 Márkus Judit színésznő
 Pribéli Judit válogatott labdarúgó
 Román Judit színésznő
 Pogány Judit színésznő
 Polgár Judit sakkozó
 Sándor Judit operaénekes
 Schell Judit színésznő
 Szabó Judit színésznő
 Szűcs Judith énekesnő
 Temes Judit olimpiai bajnok úszó
 Zauditu etióp császárnő (neve a Judit amhara megfelelője)
 Jutta Kleinschmidt német autóversenyzőnő

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Héber eredetű magyar női keresztnevek

fr:Judith#Sens et origine du nom
Stefánia

A Stefánia az István férfinév női párja. 


Rokon nevek 
 Stefi: a Stefánia becenevéből önállósult. 
Fáni, Fanni, Franni

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Stefánia igen ritka, a Stefi szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 január 2. 
 január 16. 
 augusztus 20. 
 október 23. 
 október 30. 
 november 28. 
 december 26.

Idegen nyelvi változatai 
 Estefania (spanyol)
 Stefania (lengyel, olasz)
 Štefánia (szlovák)
 Stefanie (német)
 Steivna (rétoromán)
 Štěpánka (cseh)
 Stephania (latin)
 Stephanie (angol)
 Stéphanie (francia)
 Steponas (litván)
 Sztefanida (orosz)

Híres Stefániák, Stefik 
 Ákos Stefi énekesnő
 báró Szentkereszty Stefánia
 Mándy Stefánia művészettörténész
 Moldován Stefánia énekesnő
 Stefánia belga királyi hercegnő (Rudolf trónörökös felesége)
 Stefanie Graf német teniszező
 Stephanie Grimaldi monacói hercegnő
 Stefania Sandrelli olasz színésznő
 Stefania Barca olasz színésznő
 Lady Gaga (Stefani Germanotta) amerikai énekesnő

Egyéb Stefániák, Stefik 
 Stefánia szelet – kakaóporral meghintett torta
 stefánia – egybesütött fasírozott
 Stefánia út (Budapest)
 Stefania – a békák egy neme

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (S)
Női keresztnevek (S)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Bach (egyértelműsítő lap)

Bach, német családnév
 Bach család
 Johann Sebastian Bach (1685–1750), német zeneszerző
 Földrajz
  Ausztria
 Bach, település Karintiában
 Bach, település Tirolban
  Németország
 Bach, Erbach egyik faluja, Baden-Württembergben
 Bach an der Donau, település Bajorországban
 Csillagászat
 1814 Bach, aszteroida
 hasonló kiejtés
 BAH-csomópont, közlekedési csomópont Budapesten
Venyera–1

A Venyera–1 a szovjet Venyera-program első űrszondája volt, melyet az NPO Lavocskin fejlesztett ki és épített.

Jellemzői 
A 650 kg tömegű szondát, amely szerkezetileg megegyezett a Szputnyik–7-tel, 1961. február 12-én egy L végfokozattal ellátott Molnyija hordozórakétával indították Bajkonurból a Vénusz felé. Először föld körüli pályára állították, melynek a földközeli pontja 229 km, a földtávoli pontja 282 km volt. Innen indították a Vénusz felé az L blokk főhajtóművének újraindításával.  Egy héttel az indítás után, 2 millió km távolságban a kapcsolat megszakadt. Mivel a szonda KDU–414 típusú pályakorrekciós hajtóművének beindítására a kapcsolat megszakadása miatt nem volt mód, a pályaszámítások szerint az űreszköz mintegy 100 000 km-rel haladt el a Vénusz mellett, majd Nap körüli pályára állt.

A fedélzeten elhelyezett műszerek 
Magnetométer
Mikrometeorit becsapódás-érzékelő
Kozmikus sugárzás-mérő
Ioncsapda

Azonosítók 
USAF Sat Cat: 80
COSPAR: 1961-Gamma-1

Külső hivatkozások 
Az astronautix.com cikke
A NASA cikke

Jegyzetek

Venyera 03
Venyera–4

A Venyera-program negyedik űrszondája, melyet az NPO Lavocskin fejlesztett ki és épített. 1967. június 12-én indították Bajkonurból.

Küldetés
Fő célja a Vénusz felszínének elérése, a megközelítés és leereszkedés közbeni mérések, illetve adatszolgáltatás. A pályakorrekció végrehajtását követően 1967. október 18-án érkezett meg a Vénuszhoz.

Jellemzői
A Venyera–3 továbbfejlesztett párja. Az űrszonda két fő részből, az orbitális egységből és a leszállóegységből állt. Az 1106 kilogrammos tömeg tartalmazta a 383 kilogrammos leszállóegységet, saját műszertartályával. A leszállóegység műszerei: rádió-adó, vezérmű, akkumulátor, hőszabályozó rendszer, radaros magasságmérő és tudományos műszerek. Az ejtőernyők +450 Celsius hőmérsékletnek is ellenálltak. A Vénusz éjszakai oldalán lépett be a légkörbe. Megerősített hővédőburka megakadályozta a túlmelegedést, így az első szonda lett, amelyik ereszkedés közben mérési adatokat szolgáltatott. A fékezőernyők 25 kilométer magasságban nyíltak ki, majd a rádió-összeköttetés rövid időre aktivizálódott. A kezdeti +40 Celsius az adás megszakadásáig +380 Celsiusra emelkedett. Az 1 atmoszférás légnyomás 15 atmoszférára növekedett.

Források 
 
 Dr. Bitó János – Sinka József – Utak a kozmoszba – 1970. Budapest, Kossuth Könyvkiadó

Külső hivatkozások
A Venyera–4 űrszonda a gyártó NPO Lavocskin vállalat honlapján (oroszul)

Venyera 07