alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1322



Események 
 január 3. – IV. Károly francia király (V. Fülöp fia) trónra lépése (egyben I. Károly néven Navarra királya is, 1328-ig uralkodik).
 szeptember 28. – A mühldorfi csata. IV. Lajos német-római császár serege legyőzi I. Frigyes osztrák herceg seregét. A csatát a lovagkor utolsó csatájának szokták nevezni. A csatában a magyar sereg is részt vesz – a vesztes oldalon.
 Károly Róbert Temesvárról Visegrádra teszi át az ország fővárosát.

Születések

Halálozások

 január 3. – V. (Hosszú) Fülöp francia és navarrai király (* 1291)
 október 8. után – Ákos nembeli István veszprémi püspök, királynéi kancellár

14. század
1321



Események

Határozott dátumú események 
 március 18. – Csák Máté trencséni tartományúr halála. (A legnagyobb ellenállást kifejtő oligarcha halálát követően sikerült csak a királyi csapatoknak bevonulni annak birtokolt területeire.)
 április 19. – II. Frigyes szicíliai király ifjabb királlyá koronáztatja fiát Pétert. (Frigyes még 1337-ig uralkodik, Péter 1342-ig Szicília királya.)

Határozatlan dátumú események 
 június – II. Andronikosz bizánci császár fia, IX. Mihály halála után társcsászárrá emeli unokáját, III. Andronikoszt. (Az ifjú uralkodót 1325-ben koronázzák meg. 1328-tól egyeduralkodó 1341-ben bekövetkezett haláláig.)
 az év folyamán –
 Károly Róbert hatalmának megszilárdulása, a királyi sereg leveri az utolsó oligarchák, Kán László fiainak seregét.
 A Firenzei Egyetem alapítása.

Születések

Halálozások

 március 18. – Csák Máté magyar kiskirály, a Felvidék ura
 szeptember 14. – Dante Alighieri itáliai költő, az Isteni színjáték szerzője, a világirodalom egyik nagy klasszikusa
 Bátori Bereck, a Báthori-család alapítója

Jegyzetek 

14. század
1320



Események 
 január 20. – I. Ulászló lengyel király trónra lépése (1333-ig uralkodott).
 szeptember 8. – Gijász ad-Dín Tugluk delhi szultán, a Tuglukida-dinasztia alapítójának trónra lépése a Delhi Szultanátusban (1325-ig uralkodott).
 november 29. – I. Károly magyar király Bártfa városa számára telepítési kiváltságlevelet adományozott.

Születések 

 április 8. – I. Péter portugál király († 1367)
 IV. Valdemár dán király († 1375)

Halálozások 

 október 12. – IX. Mikhaél bizánci társcsászár (* 1277).

14. század
1319



Események 
 A Dunántúlon lázadás tör ki Károly Róbert ellen. A zűrzavart kihasználva II. István Uroš szerb király behatol a déli tartományokba és elfoglalja Nándorfehérvárt. A királyi sereg Szalafőnél legyőzi a lázadókat, majd visszafoglalja Nándorfehérvárt, a Délvidéket, sőt meghódítja Macedónia egy részét is.
május 8. – VII. Magnus norvég király trónra lépése, perszonálunió Svédországgal (svéd királyként II. Magnus).
 május 18. – az első ismert magyarországi oklevélkiadó, az egri káptalan első papíroklevele

Születések 

 I. Murád török szultán († 1389) (más források szerint 1326-ban született).
 április 26. – II. János francia király († 1364)
 IV. Péter aragóniai király († 1387).

Halálozások 

május 8. – V. Haakon norvég király (* 1270)
november 11. – Luxemburgi Beatrix (*1305) magyar királyné
1318



Események

Határozott dátumú események 
 március 3. – János nyitrai püspök kiközösíti az egyházból Csák Mátét.
 június 12. – Először tűnik fel oklevélben a jász népnév.
 június 29. – I. Károly Róbert a visegrádi várbirtok számára (cserével) megszerzi Ákos nembeli István veszprémi püspöktől Szentendrét és tartozékait.
 november 3. – A királyi sereg visszafoglalja Komárom várát.
 november 22. – A magyar főpapok panaszt emelnek XXII.János pápánál, mert I. Károly király a győri várat tartozékaival együtt elvette a püspököktől, és a világiaknak adományozta.

Határozatlan dátumú események 
 Károly Róbert folytatja az oligarchák felszámolását. 
 Erdélyben megkezdődik a Kán László fiai elleni hadjárat.
 Kiéleződnek a magyar király és a főpapok ellentétei is, Kalocsán a főpapok szövetséget kötnek a királyi tisztségviselők ellen.
 Rózsahegy városi jogokat kap.
 Az Aranybulla első hiteles másolata születik.

Születések 

 VI. Orbán pápa († 1389)
 Margarete Maultasch, tiroli grófnő

Halálozások 

 október 14. – Edward Bruce, ír király (* 1275 körül)
 november 22. – II. Mihály, vlagyimiri nagyfejedelem (* 1275 körül)
Bizonytalan dátum
 Eric Magnusson, svéd herceg, VII. Magnus norvég király apja (* 1282)
 Valdemar Magnusson, svéd trónörökös, Finnország hercege (* 1280-as évek)
 Llywelyn Bren, walesi nemes, lázadóvezér II. Eduárd idején (* ?)
 Heinrich Frauenlob, középfelnémet költő; Minnesänger (* 1250–60)
 Rashīd al-Dīn Tabīb, zsidó származású perzsa polihisztor, író, történész, orvos (* 1247)
 Ibelin Mária, ciprusi királyné, IV. Hugó felesége (* 1294)

Jegyzetek
1317



Események

Határozott dátumú események 
 július 4. – XXII. János pápa Péter, domonkos-rendi szerzetest, Károly Róbert gyóntatóját és szentszéki követét nevezi ki boszniai püspöknek.

Határozatlan dátumú események 
 az év elején – Az oligarchák lázadása Károly Róbert ellen. Borsa Kopasz szövetséget köt az Abafiakkal, az Amadékkal és Kán Lászlóval. A lázadók András halicsi fejedelmet IV. Béla dédunokáját léptetik fel trónkövetelőként.
 július – Debrecen mellett a királyi sereg megveri Borsa Kopasz seregét, ezzel a lázadás ereje megtörik.
 az év folyamán – Károly Róbert megerősíti az Andreanum érvényességét.

Születések 

 II. Vilmos hainaut-i gróf

Halálozások 

 február 7. – Robert de Clermont, IX. Lajos francia király fia, Clermont-en-Beauvaisis grófja, a Bourbon-ház őse. (* 1256)
 október 8. – Fusimi japán császár  (* 1265)
 december 24. – Jean de Joinville, IX. Lajos francia király harcostársa, barátja és életírója (* 1224)

Jegyzetek
1316



Események 
 június 8. – II. Fülöp navarrai király trónra lépése.
 augusztus 7. – Lyonban – V. Kelemen utódjaként – pápává választják Jacques Duèze bíborost, aki a XXII. János nevet veszi fel.
 augusztus 19. – Károly Róbert király oklevelet bocsát ki, amelyben Kolozsvárnak visszaadja régi kiváltságait, s újabbakat is biztosít; s a települést városi rangra (civitas) emeli
 november 16. – Az újszülött János lesz Franciaország királya apja X. Lajos halála után, de november 19-én ő is meghal.
 november 19. – V. Fülöp francia király trónra lép.

Születések 

 március 2. – II. Róbert skót király († 1390)
 május 14. – IV. Károly német-római császár († 1378)
 augusztus 15. – János cornwalli gróf († 1336)
 november 15. – I. (Utószülött) János francia és navarrai király († 1316)

Halálozások 

 június 5. – X. (Civakodó) Lajos francia és navarrai király (* 1289)
 november 19. – I. (Utószülött) János francia és navarrai király (* 1316)
 Pietro d’Abano itáliai fizikus és filozófus (valószínű dátum)

Jegyzetek
1315



Események 
 november 24. – Magyarországi Klemenciát, X. Lajos francia király feleségét megkoronázzák Reimsben. 
 november 15. – a svájci felkelők legyőzik I. Lipót osztrák herceget a morgarteni csatában, ezzel biztosítják a Svájci Konföderáció függetlenségét.
 A nagy éhségjárvány kitörése Európában.
 V. Edó követi V. Hugót Burgundia hercegi trónján.
 XIII. János lesz Konstantinápoly pátriárkája.

Születések 

 Buonamico Buffalmacco, itáliai festő
 III. Jakab mallorcai király

Halálozások 

 V. Hugó burgundi herceg.
 Kán László erdélyi vajda

Jegyzetek
1314



Események 
 Csák Máté Habsburg szövetségben betör Morvaországba, viszonzásul a cseh király serege Holics várát ostromolja. Mire a felek békét kötnek Károly Róbert serege visszafoglalja Csák Mátétól Visegrád várát. Csák Máté ereje megtörik, elérkezik a kedvező időszak az oligarchák felszámolására.
 június 24. – A bannockburni csata. A Robert Bruce vezette skót sereg legyőzi II. Eduárd angol király seregét. Skócia visszanyeri függetlenségét.
 november 25. – IV. Lajost német királlyá választják.
 november 25. – III. Frigyes osztrák herceg német királlyá választása.
 november 29. – X. Lajos francia király trónra lépése Franciaországban.
 Elkészül az első világtérkép, amely a Bibliával összhangban Jeruzsálemet ábrázolja a világ középpontjának.

Születések 

 III. Valdemár dán király

Halálozások

 március 18. – Jacques de Molay, a Templomos lovagrend utolsó nagymestere
 április 20. – V. Kelemen pápa
 november 29. – IV. Fülöp francia király (* 1268)
1313



Események

Határozott dátumú események 
 október 26. – Károly Róbert a veszprémi ispánságért cserébe megszerezi Ákos nembeli István veszprémi püspöktől a Csepel-szigeti tizedet.

Határozatlan dátumú események 
 Zára városa ismét Velencéhez pártol.

Születések 

 április 17. – III. Konstantin örmény király († 1362/63)
 Giovanni Boccaccio, itáliai reneszánsz humanista († 1375)

Halálozások 

 április – János (John de Balliol) skót király (* 1250 körül)
 augusztus 24. – VII. Henrik német-római császár (* 1275 körül)

Jegyzetek
1312



Események

Határozott dátumú események 
 június 15. – Károly Róbert a királyi haderő élén – a kassaiak, a szepesi szászok és a johanniták segítségével – legyőzi Csák Máté felvidéki tartományúr és Aba Amadé fiainak egyesített seregét a rozgonyi csatában. (A Felvidék északi és északkeleti része a király kezére kerül. A csata fordulópont a király és az oligarchák közti harcban.)
 június 29. – VII. Henrik német-római császárrá koronázása.
 szeptember 7. – XI. Alfonz kasztíliai király trónra lépése.

Határozatlan dátumú események 
 Giovanni Soranzo velencei dózse megválasztása.

Születések 

 november 13. – III. Eduárd angol király († 1377)

Halálozások 

 június 19. – Piers Gaveston, Cornwall earlje (* 1284 k.)
 szeptember 7. – IV. Ferdinánd kasztíliai király (* 1285)
 szeptember 9. – Wittelsbach Ottó magyar király, Alsó-Bajorország hercege (* 1261)

Jegyzetek
1311



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – VII. Henriket Itália királyává koronázzák.
 február 7. – VII. Henrik német-római császár tizenöt esztendős fiát, Jánost Csehország királyává koronázzák.
 április 29. – Az 1308-ban letartóztatott londoni templomosok – az inkvizíció előtt – előadják védőbeszédüket.</small>
 június 15. – III. Ottó Alsó-Bajorország hercege az Ottó-féle kötelezvény kiadásával kiszélesíti a bajor nemesség jogait.
 július 6. – Gentile pápai legátus kiközösíti Csák Mátét, mivel nem adta vissza a kezébe került egyházi birtokokat.
 szeptember 29. – Görz–Tiroli Erzsébet német királyné, a meggyilkolt Habsburg Albert király özvegye Bécsben, fiaival közösen állítja ki a Königsfelden kolostor alapítólevelét. (A király emlékére építtetett kolostor arra volt hivatott, hogy a király lelki üdvéért imádkozzanak benne.)
 október 7. – Ákos nembeli István kerül a veszprémi püspöki székbe.

Határozatlan dátumú események 
 július – A Londonban összeülő püspöki tanács a templomos rend feloszlatása mellett dönt, és feloldozzák azokat a templomosokat, akik megtagadják az eretnekséget.
 az év folyamán – 
 Az erősödő királyi hatalom ellen Csák Máté – szövetségben az Amadé fiakkal – fellázad.
 Marino Zorzi velencei dózse megválasztása.
 Zára fellázad Velence ellen. 
 szeptember eleje – Kassa lakosai rátámadnak a városukban időző Aba nembéli Dávid fia Amadéra, s az összecsapás során megölik az oligarchát, kíséretének több tagját pedig foglyul ejtik.

Születések 

 XI. Alfonz kasztíliai király († 1350)
 II. Margit hainaut-i grófnő, IV. Lajos német-római császár felesége

Halálozások 

 március 15. – V. Walter, Athén hercege
 július 11./október – Rád nembeli Benedek veszprémi püspök, királynéi kancellár

Jegyzetek
1310



Események

Határozott dátumú események 
 július 1. – Kán László vajda átadja a Szent Koronát Károly Róbertnek.
 augusztus 26. – II. Eduárd angol király parancsa szerint – az 1308-ban letartóztatott, és – Lincolnban őrzött templomosokat Londonba szállítják, hogy az inkvizíció kihallgathassa őket.
 augusztus 27. – Károly Róbert ismételt – minden kritériumnak megfelelő – koronázása a Szent Koronával.
 november 10. – Csák Máté elfogadja Károly Róbertet Magyarország törvényes urának.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A koronázás ellenére a király még nem ura az országnak, mert annak legnagyobb részén az oligarchák hatalma érvényesül. Károly Róbert ligát alakít a kiskirályok hatalmának megtörésére.
 A Milánó feletti uralomért folyó harc a Viscontiak győzelmével végződik.
 A cseh rendek uralkodónak választják Jánost.
 Velencében elsőként hozzák létre a Tízek Tanácsát.

Születések 

 április 30. – III. Kázmér lengyel király († 1370)
 október - Aragóniai Jolán lunai grófné († 1353)
 V. Orbán pápa († 1370)
 Savoyai Beatrix cseh királyné († 1331)

Halálozások 

 április 3. - Korikoszi Izabella örmény királyné
 április 15. - Al-Muzaffar Bajbarsz egyiptomi szultán
 június 5. - Lusignan Amalrik ciprusi régens (* 1270/1272)
 október 14. - Anjou Blanka aragóniai királyné (* 1280)

Jegyzetek
1309



Események

Határozott dátumú események 
 május 5. – II. Károly nápolyi király fiának, Bölcs Róbertnek a  trónra lépése. 
 június 15. – Károly Róbertet Budán, az új koronával – minthogy a Szent Korona Kán László birtokában van, másodszor is – magyar királlyá koronázzák.
 szeptember 3. – V. Kelemen pápa két inkvizítora, Lagny-i Dieudonné apát és Sicard de Vaur megérkeznek angol földre, hogy kivizsgálják a Brit-szigeteken tevékenykedő templomosok bűneit.
 október 23. – Megkezdődik a londoni templomosok pere.
 november 7. – Kezdetét veszi a skót templomosok és kívülálló tanúk kikérdezése, de az angol-skót háború miatt az eljárás megreked.
 november 13. – Csata dúl a lengyelek és a Német Lovagrend között Gdańsknál.

Határozatlan dátumú események 
 az év elején – A délnyugat-franciaországi gazdag polgári családból származó Jacques Duèze lesz II. Károly nápolyi király kancellárja.
 az év folyamán –
 VII. Henrik német királlyá koronázása.
 V. Kelemen pápa székhelyét Avignonba teszi át, ezzel megkezdődik a pápák avignoni fogsága, mely 1377-ig tart.
 Rodosz szigete a Szent János Lovagrend, a Johanniták uralma alá kerül.
 Milánóban felszerelik az első ütőszerkezetes mechanikus órát.

Születések 

 június 9. – I. Rupert, pfalzi választófejedelem († 1390)

Halálozások 

 május 5. – II. Károly nápolyi király (* 1254).

Jegyzetek
1308



Események

Határozott dátumú események 
 január 9–11. – Az angol templomosok letartóztatása.
 január 25. – II. Eduárd angol király házassága Izabella francia hercegnővel.
 május 1. – II. Rudolf osztrák herceg fia, a családi osztozkodással elégedetlen, magát kisemmizve érző Parricida János meggyilkolja nagybátyját, I. Albert német királyt.
 augusztus 12. – V. Kelemen pápa 88 pontban foglalja össze a Brit-szigeteken tevékenykedő templomosok bűneit, és megnevezi az inkvizítorokat, Dieudonné apátot és Sicard de Vaurt, akik döntenek sorsuk felől.
 november 10. – Csák Máté és a – vele tárgyalásokat kezdeményező – pápai legátus, Gentile bíboros a kékesi kolostorban megállapodnak, s a trencséni tartományúr elismeri Károlyt Magyarország igazi királyának.
 november 27. – A pesti országgyűlés megerősíti Károly Róbert megválasztását magyar királlyá.
 november 27. – VII. Henrik német királlyá választása.

Határozatlan dátumú események 
 a tavasz folyamán – V. Kelemen pápa Gentile bíborost küldi legátusként Magyarországra, aki Károly Róbert mellé állítja a magyar egyházi vezetőket. (Erre az oligarchák is sorra ismerik el Károly Róbertet királynak.)
 az év folyamán – Kán László vajda szabadon bocsátja Ottót, aki lemond a trónról és elhagyja az országot.

Születések 

 IV. István Uroš szerb cár
 III. Johanna burgundi grófnő

Halálozások 

 május 1. – I. Albert német király (* 1255)
 június 13. – Erlendur püspök

Jegyzetek
1307



Események

Határozott dátumú események 
 június 1. – Károly Róbert hívei Budán elüldözik a Vencel és Ottó-pártiakat és megölik a pápát kiátkozókat.
 július 7. – I. Edward angol király életét veszti a skótok elleni hadjáratban.
 július 8. – Apja halála után II. Edward lesz Anglia királya. 
 október 10. – A rákosi országgyűlés Károly Róbertet választja királlyá. 
 október 13. – IV. Fülöp francia király lefoglalja a Templomos Lovagrend vagyonát és a lovagokat elfogatja. 
 november 18. – A monda szerint Tell Vilmos számszeríjával lelövi fia fejéről az almát.
 november 22. – V. Kelemen pápa minden keresztény uralkodót a templomosok letartóztatására, javaik elkobzására szólít fel.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Ottó magyar király a Tiszántúlra indul, hogy megnyerje Kán László vajda támogatását, aki azonban elfogatja és a koronát magánál tartja.

Születések 

 Kasztíliai Eleonóra aragóniai királyné († 1359)

Halálozások 

 július 3. – I. Rudolf cseh király (* 1282)
 július 7. – I. Eduárd angol király (* 1239)
 november 27. – Monoszló nembeli Péter erdélyi püspök (* ?)

Jegyzetek
1306



Események 
 március 25. – Robert Bruce lesz Skócia királya I. Róbert néven.
 június 19. – A methven-i csatában az angolok legyőzik a skót sereget.
 IV. Fülöp francia király kiűzi a zsidókat Franciaországból, birtokaikat pedig elkobozza.
 I. Rudolf cseh király a nyugati határszélt dúlja, de a Németújváriak visszaverik.

Születések 

 III. Fülöp navarrai király

Halálozások

 Jacopone da Todi ferences szerzetes, sequentia-szerző
 augusztus 4. – Vencel magyar, – III. Vencel néven – cseh és lengyel király (* 1289)
1305



Események

Határozott dátumú események 
 április 4. – I. Johanna navarrai királynő halála után fia Lajos (I. Lajos néven) lép a navarrai trónra.
 június 21. – III. Vencel trónra lépése Csehországban és Lengyelországban.
 augusztus 18. – Vencel magyar, cseh és lengyel király békét köt Albert német királlyal. A béke feltételei között szerepel, hogy lemond magyar királyi címéről és a Szent Koronát átadja Károly Róbertnek.
 október 9. – Vencel Brünnben lemond magyar királyi címéről, majd a Szent Koronát III. Ottó bajor hercegnek adja át.
 november 14. – Felszentelik V. Kelemen pápát.
 december 6. – Rád nembeli Benedek veszprémi és Antal csanádi püspök Székesfehérváron Bajor Ottót magyar királlyá koronázza, aki ezután bevonul Budára.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Péter pécsi kanonok foglalja el a pécsi püspöki széket.
 V. Hugó burgundi herceg trónra lépése.

Születések 

 szeptember 29. – XIV. Henrik, bajor herceg († 1339)
Bizonytalan dátum
 Aragóniai Izabella német királyné († 1330)
 Asikaga Takaudzsi sógun († 1358)
 Piast Erzsébet magyar királyné († 1380)

Halálozások 

 március 19. – Blanche, III. Fülöp francia király lánya.
 április 4. – I. Johanna navarrai királynő.
 június 21. – II. Vencel cseh király (* 1271)
 augusztus 23. – William Wallace a skót felkelés vezére
 II. Róbert burgundi herceg
 Kamejama japán császár

Jegyzetek
1304



Események 
 Rudolf haddal támad Vencel ellen. Közben Károly Róbert Budát ostromolja, erre II. Vencel cseh király személyesen jön fia segítségére. 
 július – A cseh sereg beveszi Esztergomot és felmenti Budát, majd II. Vencel magával viszi fiát Csehországba.
 július 20. – Stirling várának bevételével I. Edward angol király a skót lázadók utolsó erősségét is elfoglalja.
 Károly Róbert szövetségre lép Rudolf osztrák herceggel, majd Vencelre támad, de később kénytelen visszavonulni.
 II. Jakab aragóniai király visszafoglalja Villena várát a móroktól.

Születések 

 Günther német ellenkirály  († 1349)
 Francesco Petrarca, itáliai humanista költő

Halálozások 

 július 7. – XI. Benedek pápa (* 1240)
 augusztus 22. - II. János hainaut-i gróf (* 1247)
Budatin

Budatin () Zsolna város településrésze Szlovákiában.

Fekvése 
Zsolna központjától 1 km-re északra a Vág jobb partján fekszik. A Kiszuca-pataknak a Vág folyóba torkollásánál levő földnyelven áll Budatín vára.

Története 
Budatín várát a Balassa család építtette a 13. század második felében,  egykor egy mesterséges csatorna miatt valójában szigeten állott.
Kezdetben egyetlen toronyból állt, majd a 14. században palotaszárnyak épültek hozzá. Zsigmond király 1397-es vágvölgyi hadjárata során leromboltatta, de újra felépült. A 15. században a Szúnyogh családé, majd a Csákyaké lett, akik 1944-ig birtokolták. A 18. században ők építették fel a várhoz csatlakozó hatalmas kastélyszárnyat, melyet pompásan berendeztek. 1848. december 4-én itt verte meg, majd a Jablonka-hágón át kiszorította az országból a magyar sereg Hurban  szlovák felkelő seregét. 1849. január 2-án Hurban vereségének megbosszulására Götz osztrák tábornok felgyújtotta. Ekkor pusztult el gazdag könyvtára és levéltára. 1870–1918 között laktanya, Csáky Géza 1930-ban helyreállíttatta és művészien rendezte be. Jellegzetessége hat emeletnyi magas lakótornya.

Vályi András szerint „BUDETIN. Jeles Vár Trentsén Vármegyében, birtokosa Gróf Szúnyog Uraság, fekszik Óváron egy mértföldnyivel alól, Vág vizének bal oldala partyán, díszes épűlete szép lakó helyet szolgáltat, kies mezösége van, völgyes, és hegyes szantó földgyei termékenyek; Buben hegye, melly a’ rajta nevekedett tserfáktól vette a’ tót szó ereje után nevezetét, fekszik a’ Várnak egyik oldalánál, ’s a’ Sztretsnai, és Budeténi Uradalmakat elválaszttya egy mástól, mellyek miatt néhai Gróf Vesélényi sok perlekedésekre szolgáltatott alkalmatosságot, főképen 1712. midőn közönséges Ország gyülésén vétetett vala fel e’ dolog. Vidékje terjed Kisucza Ujhely Mező Városig.”

Fényes Elek szerint „Budetin, tót falu, Trencsén vármegyében, Zsolnával általellenben a Vágh jobb partján, a Kisucza vize beleömlésénél. Fekvése igen szép, határja messze kiterjed; szántóföldjei hegyesek, völgyesek, de jól fizetők; régi tágas vára nézésre méltó. Lakja 355 kath., 3 evang., 7 zsidó. F. u. most gr. Csáky István örökösei, a feje egy uradalomnak, mellyhez 20 helységek kapcsoltattak. Hajdan Szunyogh fam. birta.”

Budatín a trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Kiszucaújhelyi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 1024 lakosából 775 szlovák és 185 magyar anyanyelvű volt.

Nevezetességek 
 A várban található az 1942-ben alapított Vágmente Múzeum (szlovákul Považské Múzeum) hagyományos drótosmesterséget bemutató állandó kiállításának megközelítőleg 350 kiállítási tárgya.

Irodalmi hivatkozások 
Arany János: Katalin, 1850 
Mikszáth Kálmán - Beszterce ostroma

Itt születtek 
 Udránszky László (Budatin, 1862. október 12. – Budapest, 1914. március 21.) orvos, fiziológus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.

További információk 
 Budatin honlapja
 Budatin várának ismertetője (szlovák nyelven)
 Budatin vára (szlovákul)
 Budatin régi metszeten
 2019 Budatínsky hrad. Nitra-Žilina.

Jegyzetek  

Szlovákia megszűnt települései
Zsolna városrészei
Vágvölgy
Trencsén vármegye települései
Wikidézet

A Wikidézet (angolul Wikiquote) a Wikimédia alapítvány fenntartásával működő, kollektív munkára épülő webes kezdeményezés (azaz egy Wikimédia-projekt). A Wikidézetet Daniel Alston ötlete alapján hozták létre, célja a híres emberektől, jelentős irodalmi alkotásokból és filmekből származó idézetek, illetve közmondások összegyűjtése. A Wikimédia-projektcsalád többi tagjához hasonlóan a Wikidézetek is több nyelven elérhető. A magyar Wikidézet projektet 2004. október 5-én indította el Gervai Péter.

Története

Többnyelvűség 
2004 júliusától kezdve nyílt lehetőség arra, hogy a nem angol nyelven dolgozó szerkesztők létrehozzák saját Wikidézet-gyűjteményüket. Az angol nyelvű gyűjtemény stabilan őrzi vezető helyét a Wikidézetek egymás közötti rangsorában, elsősége csupán 2006 nyarán forgott veszélyben, amikor a német nyelvű gyűjtemény szócikkeinek száma majdnem meghaladta az angol nyelvű szócikkek számát. A nyelvi közösségek nagyságához mérten jelentős a lengyel nyelvű gyűjtemény, amely 5000-nél több lapot tartalmaz. 2009 nyarának végéig 21 Wikidézet növekedett 1000 szócikknél nagyobbra, köztük a 2006-ban teljesen leállított francia gyűjtemény.

A Wikidézet-lapokat a Wikipédia szócikkeihez hasonlóan interwiki-hivatkozások kötik össze egymással, illetve a tartalmukhoz kapcsolódó Wikipédia és Wikimédia Commons lapokkal.

Logó 
A Wikidézet logoja az angol nyelvű wikipédián szerkesztő Neolux munkája, 2005 óta ez a Wikidézet hivatalos logója. A körcikk formájában egy középpontból hullámszerűen szétáramló vonalakból álló logó alá több nyelvi közösség a saját nyelvén írta fel a Wikiquote szó megfelelő fordítását. Az arab Wikidézetben a jobbról balra tartó írásmód miatt a logó függőleges tengely mentén tükrözött képét használják.

Lásd még 
 Wikipédia:Társprojektek

További információk 
 http://hu.wikiquote.org/wiki/Kezdőlap (magyar)
 https://web.archive.org/web/20110110180059/http://www.wikiquote.org/ (angol) címen.

Statisztika, fontos lapok 
 Mérföldkövek a Wikidézet történetében
 Növekedési statisztikák
 Az egyes nyelvek összehasonlítása
 Wikiquote Meta, azaz a Wikidézetek nagyság szerinti sorrendje

Jegyzetek 

Wikimédia
ANZUS

ANZUS (más néven ANZUS-paktum) egy védelmi célú háromoldalú nemzetközi egyezmény neve, mely a Csendes-óceán térségében a kölcsönös biztonságot célozza a fegyveres támadások megelőzésére. Az egyezményt megkötő három állam: Ausztrália (A), Új-Zéland (NZ) és Amerikai Egyesült Államok (US). 1951. szeptember 1-jén írták alá San Franciscóban és 1952. április 29-én lépett hatályba. Meghatározatlan ideig marad érvényben, nemcsak a három anyaországra, hanem a fennhatóságuk alatt álló szigetekre is vonatkozik, és a fegyveres erők, a légierő és a hadiflották tevékenységének összehangolására is kiterjed.

1985-ben az egyezmény válságba került, miután Új-Zéland megtagadta, hogy kikötőit nukleáris fegyverek tárolására használják fel. Válaszul 1986-ban az Amerikai Egyesült Államok felfüggesztette kötelezettségvállalását Új-Zéland irányában. Kétoldalú ausztrál-amerikai külügyminiszteri tárgyalások következtek (ezeket AUSMIN néven emlegetik), az ANZUS éves közgyűlése helyett. Ezek közül az elsőt Canberrában tartották 1985-ben, a 12. találkozóra 1998 júliusában került sor Sydneyben. Bár az egyezmény formálisan hatályban van, még belpolitikai bonyodalmakra is vezetett Ausztráliában a 2003-ban kezdődött iraki háborúban való ausztrál részvétel miatt.

Kapcsolódó szócikkek
 Japán békeszerződés

Szakirodalom
 Halmosy Dénes: Nemzetközi szerződések. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó. Budapest, 1985. 
 Fischer Ferenc: A megosztott világ (A Kelet-Nyugat, Észak-Dél nemzetközi kapcsolatok.)Dialóg Campus, 2001
 Kende István: Forró béke – hideg háború. Kossuth Könyvkiadó, 1979.

További információk 
 Az egyezmény szövege 

Hidegháborús szerződések
Az Amerikai Egyesült Államok a hidegháborúban
Új-Zéland történelme
Ausztrália történelme
1951
Nyelvi babona

A nyelvi babona kifejezés Szepesy Gyula nyomán terjedt el Nyelvi babonák című könyve révén (Gondolat, Budapest, 1986), és olyan, nyelvhelyességgel kapcsolatos babonákra, hiedelmekre utal, amelyeknek nincs valós alapjuk, mégis sokan hisznek bennük (a városi legendákhoz hasonlóan). A Magyar értelmező kéziszótár második kiadása szerint „a nyelv hézagos ismeretén, a nyelvtani szabályok félreértésén vagy önkényes értelmezésén alapuló téves (nyelvhelyességi) szabály”.

Egyik legismertebb ilyen babona az, hogy a „meg van csinálva" kifejezés magyartalan, germanizmus (ennek alátámasztására szokták felhozni „a macska fel van mászva a fára” mondatot, amely valóban hibás, de csak azért, mert tárgyatlan igét tesz passzív szerkezetbe).

Szepesy tucatnyi példával támasztja alá, hogy ez a szerkezet a magyar nyelvben ősidők óta jelen van (a 14. századi Jókai-kódextől Kosztolányiig és tovább), s a tőrőlmetszett népnyelvben, népmesékben is előfordul, valamint a legkiválóbb nyelvtudósok is sokszor éltek vele. Kiderül továbbá, hogy e szerkezet elkerülése egyéb, valóban hibás, erőltetett alakokhoz vezethet. Az említett szerkezet helyességének feltétele, hogy annak a cselekvés, történés eredményére kell utalnia. A kocka el van vetve például az eredményre utal, ezért tökéletes és kifogástalan mondatnak kell tekintenünk.

Bővebben lásd: „tötö” nyelv.

A könyvben kb. húsz hasonló tévhitet tisztáz a szerző. (A kötet azóta a magyar szakos hallgatók kötelező irodalmába tartozik.)
 Nyelvi babonák (böngészhető és letölthető formában)

A nyelvi mítosz 
A nyelvi babonától meg lehet különböztetni a nyelvi mítosz fogalmát. Ez a nyelvi babonánál…
bizonyos értelemben tágabb, más értelemben pedig szűkebb. Tágabb, mert nemcsak a különféle nyelvi jelenségek, folyamatok „helyességével” kapcsolatos elítélő vélemények nevezhetők mítosznak, hanem más nyelvi vonatkozású, laikusi vélekedések is (…). Ugyanakkor szűkebb fogalom is a nyelvi babonáénál, mert mítosznak csupán azokat a nyelvi vonatkozású hiedelmeket nevezzük, amelyeket nemcsak a nyelvművelők szűk köre hirdet, hanem mintegy részei az adott közösség kultúrájának, vagyis a laikus beszélők is ismerik őket, beszélnek róluk, hisznek bennük (vö. Bauer–Trudgill 1998, XVI). A nyelvi mítoszok befolyásolhatják a laikus beszélők nyelvi viselkedését, így akár nyelvi változások megindulásához vagy megerősödéséhez is hozzájárulhatnak. Mint egyéb mítoszoké, erejük abban áll, hogy az emberek nem kérdőjelezik meg, s nem is elemzik őket (Langman–Lanstyák 2000, 56). A nyelvi mítoszok egy részének a nyelvészek, nyelvművelők a forrásai, más részük maguktól a laikus beszélőktől ered. A nyelvészek, nyelvművelők által meg nem kérdőjelezett laikusi vélemények aztán szakmai tekintéllyel felruházva, „tudományos” köntösben kerülnek vissza a laikus beszélőkhöz. Föltehető, hogy ezek tartják magukat a legcsökönyösebben, ezek hamis mivoltáról a legnehezebb meggyőzni a hétköznapi beszélőket.

Kapcsolódó szócikkek 
„Tötö” nyelv
Aztozás
Népetimológia

Külső hivatkozások 

Nyelvhelyesség
Garam

A Garam vízgyűjtő területe

A Garam (szlovákul Hron, németül Gran) a Duna mellékfolyója Szlovákiában. 289 km hosszú, vízgyűjtő területe 5465 km², átlag vízhozama 55,2 m³/mp.

Az Alacsony-Tátrában ered, a Király-hegyen (Kráľova hoľa) (1948 m) Garamfő mellett. Ezután hosszanti völgyben folyik Besztercebányáig nyugatnak, majd onnan délnek. Lévánál töri át a vulkanikus hegységet és eléri az alföldet. Végül Párkány mellett, Esztergommal szemben ömlik a Dunába.

Garam menti települések 
 Besztercebánya
 Breznóbánya
 Zólyom
 Léva
 Zselíz
 Lekér
 Oroszka 
 Bény
 Garamszentgyörgy 
 Garamkövesd
 Kicsind
 Kőhídgyarmat
 Kéménd

Képek

Források 
Botto, Julius 1902: Z gemerského Hrona - náčrtok miestopisný. Sborník slovenskej muzeálnej spoločnosti VII/1, 34-42.
Beljak, J. 2006: Púchovská kultúra a Germáni na Pohroní v staršej dobe rímskej. In: Archeologie barbarů 2005: - sborník příspěvků z I. protohistorické konference "Pozdně keltské, germánské a časně slovanské osídlení." Praha, 257-272.
Peter Tóth: Neolitické osídlenie stredného Pohronia.

Szlovákia folyói
A Duna mellékfolyói
1303



Események

Határozott dátumú események 
 április 20. – VIII. Bonifác pápa megalapítja a Sapienza egyetemet Rómában.
 május 31. – A pápa bullájában kiátkozza Károly Róbert ellenfeleit és a magyar koronát neki ítéli.
 augusztus 8. – 8-as erősségű földrengés Krétán.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – IV. (Szép) Fülöp francia király kancellárja, Guillaume de Nogaret Anagniban elfogja VIII. Bonifác pápát. Elfogása során öt bíborost ölnek meg, köztük Bicskei Gergely esztergomi érseket.
 az év folyamán – I. Eduárd angol király újra elfoglalja Skóciát, ezzel másodszor is leveri a William Wallace vezette felkelést.

Születések 

 Szent Brigitta, Európa védőszentje

Halálozások 

 október 11. – VIII. Bonifác pápa (* 1235 körül)
 május 19. – Szent Ivó, a jogászok védőszentje (* 1253)
 szeptember – Bicskei Gergely esztergomi érsek

Jegyzetek
1302



Események

Határozott dátumú események 
 július 11. – A guldenspor-i csata. A flandriai felkelés döntő csatájában a flamandok döntő győzelmet aratnak a franciák felett. Flandriát kiürítik a franciák.
 szeptember 24. – A cantabellottai béke. II. Károly nápolyi király békét köt II. Frigyes szicíliai királlyal, ezzel véget ér a szicíliai vecsernye.
 november 18. –  VIII. Bonifác pápa kiadja az Unam Sanctam kezdetű bulláját, mely a pápai hivatal szerepének radikális és szélsőséges megfogalmazása miatt a középkor legismertebb pápai dokumentum volt.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – Károly Róbert serege a Vencel-párti Buda ellen vonul. A pápai legátus Bécsbe menekül és kiátkozza Budát. Erre a budai papság átokkal sújtja Károly Róbert híveit, a pápát és a pápai követet.

 az év folyamán – 
 Spanyolország elfoglalja Algír kikötőjét.
 Dante Alighierit száműzik Firenzéből.
 Angliában Robert Bruce kibékül I. Edwarddal.

Születések

Halálozások 

 július 11. – Robert d’Artois, Artois grófja (* 1250)
 december 26. – Valdemár svéd király (* 1243)

Jegyzetek
1301



Események

Határozott dátumú események 
 január 14. – Budai várában – egészen váratlanul – meghal a 36 éves III. András, és ezzel férfiágon kihal a magyarságot fejedelemként, majd királyként 450 éven át kormányzó Árpád-dinasztia. (III. Andrást a budai ferences templomban temetik el. Felesége, Ágnes a temetés másnapján elhagyta az országot. Kitör a trónviszály.)
 február 7. – Eduárd herceg, I. Eduárd angol király fia lesz az első walesi herceg.
 augusztus 27. – Hont-Pázmány nembeli János kalocsai érsek Székesfehérvárott királlyá koronázza Vencelt.

Határozatlan dátumú események 
 tavasz – Megkoronázzák I. Károlyt Esztergomban. Ez az első koronázás, még csak szűk rétegben teszi elismertté.
 július – Cseh csapatok törnek be az országba Vencel támogatására. A budai polgárok és a Németújváriak Vencel pártjára állnak. Károly Róbertet Vencel hívei Bécsig kergetik, majd beveszik Esztergomot.
 ősz – VIII. Bonifác pápa Boccasini Miklós ostiai püspök személyében legátust küld Magyarországra, aki érvényteleníti Vencel koronázását.

Születések 

 július 23. – Ottó osztrák herceg († 1339)
 1301 – Ni Can kínai festő († 1374)

Halálozások 

 január 14. – III. András magyar király (* 1265 körül)

Jegyzetek
1300



Események 
1300 a 13. század utolsó éve.

 Az Anjouk dalmáciai hívei behívják Károly Róbertet az országba. Károly Róbert partra száll Spalatóban, majd Zágrábba megy. Megkezdődik a nyílt támadás előkészületei III. András király ellen, aki védelemre rendezkedik be és kibékül a Németújváriakkal.
 IV. Fülöp francia király serege a főnemesség kérésére megszállja Flandriát.
 A proto-reneszánsz kor kezdete.
 A kínaiak először használják az abakusz számolóeszközt.
 A tuareg állam megalapítása Afrikában Agadez székhellyel.
 Kitört az izlandi Hekla vulkán.
 A kereszténység első szentévének ünneplése a római Szent Péter-bazilikában.

Születések 

 Guillaume de Machaut - francia költő, zeneszerző
 Róbert burgundi gróf

Halálozások 

 I. Fülöp címzetes antiochiai fejedelem
 Csaka bolgár cár
 Guido Cavalcanti, olasz költő
 Morosini Tomasina, magyar anyakirályné

Jegyzetek
1299



Események

Határozatlan dátumú események 
 I. Oszmán oszmán szultán egységbe fogja a török törzseket és megalapítja az Oszmán Birodalmat, mely nemsokára a térség meghatározó hatalma lesz.
 Az Hainaut-i grófság annektálja a Holland Grófságot Németalföldön.
 András egri püspök engedélyt szerez III. András magyar királytól arra, hogy joghatóságát – Monoszló Péter erdélyi püspök ellenében – kiterjeszthesse a máramarosi területekre is. (A máramarosi főesperesség csak egy évszázad múlva került vissza az erdélyi püspök joghatósága alá.)
 A máltai Gozo egyházközségének első írásos említése.
 V. Haakon foglalja el a norvég trónt.
 A korábban skót királyi címéről lemondott Jánost – a pápa közbenjárására – szabadon bocsátják a  Towerből.

Születések 
 november 2. – IV. Alfonz aragóniai király († 1336)

Halálozások 
 június 29. (körül) – I. Lúcia tripoliszi grófnő (* 1265 körül)
 Ertogrül török törzsi vezér, I. Oszmán török szultán apja

Jegyzetek 

13. század
1298



Események 
 III. András lányát II. Vencel cseh király fiával jegyzi el Bécsben. Az országban erősödik a feudális anarchia, Csák Máté a Felvidék korlátlan ura. A pápa Anjou Martell Károly fiát Károly Róbertet támogatja, akit támogatnak a dalmát városok, az esztergomi érsek és a Németújváriak is.
 július 21. – A falkirk-i csata. I. Eduárd angol király legyőzi a William Wallace vezette skót lázadókat.
 július 27. – I. Albert német királlyá választása (1308-ig uralkodik).
 Genovai börtönében Marco Polo tollba mondja utazásai történetét egy helyi írónak.
 Tűzvész üt ki a Westminster-palotában, amely súlyos károkat szenved.
VIII. Bonifác pápa megyeszékhellyé tette Szibenik városát.

Születések 
 december 12. – II. Albert osztrák herceg († 1358).

Halálozások 

13. század
1297



Események 
 január 8. – Monaco elnyeri függetlenségét.
 A skótok William Wallace vezetésével fellázadnak I. Eduárd angol király ellen.
 IX. Lajos francia király szentté avatása.
 augusztus 28. – I. Eduárd angol király sikertelen betörése Flandriába.
 szeptember 11. – A stirling bridge-i csatában a skót sereg legyőzi az angolokat.
 november 2. – III. András magyar király feleségének, Ágnes királynénak ajándékozza a Csák Mátétól visszafoglalt Pozsony vármegyét, annak összes váraival, falvaival és a vámjövedelmekkel együtt.
 II. Jóannész trapezunti császár meghal, utóda fia, II. Alexiosz (1330-ig uralkodik).

Születések 
 március 25. – III. Andronikosz bizánci császár († 1341).

Halálozások 
 augusztus 16./17. – II. Jóannész trapezunti császár (* 1262).

13. század
1296



Események

Határozott dátumú események 
 január 15. – Igazságos Jakab szicíliai király lemond a trónról fivére, II. Frigyes javára. (Frigyes 1337-ig uralkodik, Jakab még 1327-ig uralkodik Aragóniában.)
 április 27. – A dunbari csata, amelyben az angol sereg legyőzi a skótokat (I. Eduárd angol király Skócia királya lesz.)
 október 6. – Ala ad-Dín Hildzsi trónra lépése a Delhi Szultanátusban.

Határozatlan dátumú események 
 III. András király hatalma megszilárdítása érdekében Habsburg Albert lányát, Ágnest veszi feleségül.
 VIII. Bonifác pápa kiadja a Clericis Laicos kezdetű bulláját, amely azonnali kiközösítés terhe mellett megtiltotta a papság bármilyen, kifejezett pápai engedély nélküli megadóztatását.
 Albert osztrák herceg jelentős kiváltságokat ad Bécs városának.

Születések 
 az év folyamán (vagy 1292-ben) –VI. Ióannész bizánci császár (†  1383)

Halálozások 
 február 8. – II. Przemysł lengyel király (* 1257)
 május 19. – V. Celesztin pápa (*  1215)

Jegyzetek 

13. század
1295



Események 
 április 25. – IV. Ferdinánd kasztíliai király trónra lépése (1312-ig uralkodik).
 május 21. – IX. Mikhaél bizánci császár társcsászárrá koronázása (1320-ban még apja életében meghal).
 A IV. Fülöp francia király és VIII. Bonifác pápa közötti konfliktus kezdete.
 III. Indravarman követi VIII. Dzsajavarmant a Khmer Birodalom trónján (1308-ig uralkodik).
 Marco Polo kínai útját befejezve visszatér Itáliába.
 Anjou Martell Károly halála után magyar trónigénye fiára a kiskorú Károly Róbertre száll.
 I. Eduárd angol király megbízásából elkezdik a beaumarisi vár építését.

Születések 

 Szent Rókus francia hitvalló

Halálozások 
 április 25. – IV. Sancho kasztíliai király (* 1258). 
 Anjou Martell Károly, Árpád-házi Mária nápolyi királyné fia.
 október vége – II. Menyhért, Karintia hercege, Görz és Tirol grófja, Bajor Erzsébet német királyné 2. férje.

13. század
1294



Események

Határozott dátumú események 
 július 5. – V. Celesztin pápa megválasztása.
 december 13. – V. Celesztin pápa minden kényszer nélkül, önként visszavonul.
 december 24. – VIII. Bonifác pápa megválasztása.

Határozatlan dátumú események 
 Kubiláj kánt Temür kán követi a Mongol Birodalom trónján.
 Anjou Martell Károlyt – immár másodszor – magyar királlyá koronázza a pápa.
 Buzád János halálával Jakab raguzai főesperes kerül a spalatói érseki székbe.

Születések 
 június 18. – IV. (Szép) Károly francia és navarrai király († 1328)

Halálozások 
 június 15.? – András győri püspök
 Roger Bacon angol filozófus (* 1214)
 Kubiláj kán mongol uralkodó (* 1215)
 Buzád János spalatói érsek

Jegyzetek 

13. század
1293



Események 
 Firenzében az új igazságszolgáltatási szabályok megfosztják a céhekbe nem tartozókat minden politikai jog gyakorlásától. Kialakul a várost irányító két nagy párt: a pápát támogató guelf és a német-római császárt pártoló ghibellin.
 A mongolok megtámadják Jávát

Születések 
 V. (Hosszú) Fülöp francia király († 1322)
 VI. (Szerencsés) Fülöp francia király († 1350)
 Anjou Klemencia francia királyné  († 1328)

Halálozások 

13. század
1292



Események 
 január 6. – Árpád-házi Mária nápolyi királyné trónigényét fiára, Anjou Károlyra ruházza. 
 május 5. – Nassaui Adolf német királlyá választása (1298-ban trónfosztva).
 május 6. – Az esztergomi zsinat megnyitása.
 augusztus – III. András hatalma megszilárdítása érdekében a lázadók ellen Délvidékre indul, de fogságba esik. Hívei azonban legyőzik a lázadókat és kiszabadul, uralma továbbra sem szilárd.
 november 17. – John de Balliol lesz Skócia királya (1296-ban trónfosztva).

Születések

Halálozások
 április 4. – IV. Miklós pápa (* 1230 körül)

13. század
1291



Események

Határozott dátumú események 
 május 10. – A skót nemesek elismerik I. Eduárd angol király hatalmát.
 május 18. – Al-Asraf Halíl egyiptomi szultán elfoglalta Akkónt a keresztesektől. (Ezzel megszűnik a Jeruzsálemi Királyság. Utolsó királya II. (Lusignan) Henrik ciprusi király volt.)
 június 18. – III. Alfonz fivére, II. Jakab lesz Aragónia királya. (Jakab 1327-ig uralkodik.)
 augusztus 1. – A Svájci Esküszövetség (Schweizerische Eidgenossenschaft) alapítása. (Uri, Schwyz és Unterwalden kantonok örök szövetséget kötnek hűbéruruk, a Habsburgok ellen kiváltságaik megvédésére.)
 augusztus 26. – Békekötés I. Albert osztrák herceg és III. András között. (Albert lemond magyar trónigényéről és visszaadja a korábban elvett birtokokat.)
 december 2. – Pozsony városi kiváltságokat (többek között árumegállító jogot) kap III. Andrástól.

Határozatlan dátumú események 
 július – III. András serege betör Ausztriába és megostromolja Bécset.
 az év folyamán –
 IV. Sancho kasztíliai király elfoglalja Tarifát a móroktól.
 II. Vencel cseh király Lengyelország királya lesz. (Vencel 1305-ig uralkodik.)
 Nassaui Adolfot választják német császárrá.

Születések 
 február 8. – IV. Alfonz portugál király († 1357)
 VI. Kelemen pápa († 1352)
 V. (Hosszú) Fülöp francia és navarrai király († 1322)
 Aymon savoyai gróf († 1343)
 Guido Gonzaga Mantova ura († 1369)

Halálozások 
 június 18. – III. Alfonz aragóniai király (* 1265)
 július 15. – I. Rudolf német király (* 1218)
 október 9. – Gergely, csanádi püspök (*?)
 Eleonóra provence-i hercegnő III. Henrik angol király felesége

Jegyzetek 

13. század
1290



Események

Határozott dátumú események 
 július 10. – Körösszeg várában három kun orgyilkos meggyilkolja IV. László királyt. (Lászlót a csanádi székesegyházban helyezik örök nyugalomra. A 27 éves király halálával fellángol a harc a trónkövetelők között.)
 július 23. – Miután András herceget Bécsből szerzetesek Magyarországra szöktetik, Ladomér érsek – a pápa értesítése nélkül –  III. András néven magyar királlyá koronázza. (Az új királyt a főurak egy része és a külső hatalmak sem ismerik el.)
 augusztus 31. – Albert osztrák herceg – IV. Béla hűbérnyilatkozata alapján – trónkövetelőként lép fel, míg a pápa Martell Károlyt, V. István unokáját támogatja.

Határozatlan dátumú események 
 október – Egy csaló IV. László testvérének kiadva magát trónigénnyel betör az országba, de kiverik. III. András hatalma megszilárdulni látszik, de a király az őt támogató főuraknak van kiszolgáltatva.
 az év folyamán –
 I. Eduárd angol király száműzi a zsidókat Angliából (lásd még: tisá beáv).
 A lisszaboni egyetem alapítása.
 András kerül a győri püspöki székbe.
 III. András feleségül veszi Fenennát, egy száműzetésben élő lengyel herceg leányát.
 Küngös első írásos említése.

Születések
 I. Lipót osztrák herceg († 1326)

Halálozások
 május 10. – II. Rudolf osztrák herceg (* 1271)
 június 23. – IV. Henrik lengyel fejedelem (* 1258)
 július 10. – IV. László magyar király (* 1262)
 szeptember 26. – I. Margit skót királynő (* 1283)
 december 18. – I. Magnus svéd király (* 1275)
 Szaven-Pahlavuni Szibilla antiochiai fejedelemné (* 1240 körül)

Jegyzetek 

13. század
1289



Események

Határozott dátumú események 
 április 26. - A muszlimok elfoglalják Tripoliszt, ezzel a Tripoliszi Grófság is megszűnik. I. Lúcia tripoliszi grófnő Ciprusra menekül. 
 november 30. – Rád nembeli Benedek kerül a veszprémi püspöki székbe.

Határozatlan dátumú események 
 Ladomér esztergomi érsek keresztes háborút hirdet IV. László király ellen. A keresztesek feldúlják a Tiszántúlt, de László visszaveri a támadást.
 A németújváriak I. Albert osztrák hercegre támadnak, aki válaszul elfoglalja Kőszeget és még harminc másik határszéli helységet.
 Pietro Gradenigo velencei dózse megválasztása (1311-ig uralkodik).

Születések 
 október 4. – X. (Civakodó) Lajos francia király († 1316)
 október 6. – Vencel magyar, – III. Vencel néven – cseh és lengyel király († 1306)
 (III.) Frigyes német király († 1330)

Halálozások 
 február 6. – II. Leó örmény király (* 1236)

Jegyzetek 

13. század
1288



Események

Határozott dátumú események 
 február 22. – IV. Miklós pápa megválasztása.
 április 26. – I. Lúcia átveszi az uralmat a Tripoliszi Grófságban. (Lúcia 1289-ig uralkodik.)
 június 5. – A worringeni csata, melyet a Limburgi Hercegség birtoklásáért vívnak I. János brabanti herceg győzelmével végződik.
 június 11. – Gergely, csanádi püspök tölti be a kancellári tisztséget.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 IV. László király – miután kiközösítették – Esztergomban, majd a budai országgyűlésen ígéretet tesz életmódjának és az egyházzal szembeni viszonyának javítására, de ígérete színlegesnek bizonyul.
 I. Albert osztrák herceg leveri a bécsi polgárok felkelését és felszámolja az ellene irányuló nemesi összeesküvést.

Születések 
 Károly Róbert magyar király

Halálozások 
 szeptember 30. – II. Leszek lengyel fejedelem

Jegyzetek 

13. század
1287



Események 
 A kőszegiek András herceget léptetik fel IV. László ellen, I. Albert osztrák herceg pedig elfoglalja Pozsonyt. Erre László a nogaji tatár kánnal kíván szövetségre lépni, ez azonban általános felkelést vált ki. A főpapok a pápához fordulnak aki felhatalmazást ad országos zsinat tartására. A zsinat Lászlót és híveit kiközösíti az egyházból.
 október 19. – VII. Bohemond gyermektelen halálával a húga, Lúcia megörökölte a Tripoliszi Grófságot, valamint az antiochiai hercegi címet. Lúcia ekkor a Nápolyi (Szicíliai) Királyságban tartózkodott, így Bohemond és Lúcia anyjának, Szibilla özvegy hercegnének ajánlották fel a kormányzást, aki már fia kiskorúsága idején is vitte a kormányrudat, de nézeteltérés alakult ki a hercegné és a város vezetése között, ezért Szibilla lemondott a hatalomról, és hazájába, Kis-Örményországba távozott.  
 december 14. – Egy heves vihar következtében a tenger átcsapott a holland partokat védő természetes gátakon és létrejött a Zuiderzee beltenger. Az áradásnak 50 000 ember esik áldozatul.
 Linköping svéd település városi rangot kap.
 Az első írásos emlék a bécsi önkormányzat élén álló polgármesterről.

Születések

Halálozások 
 április 3. – IV. Honoriusz pápa (* 1210)
 október 19. – VII. Bohemond antiochiai herceg (* 1260/62)

Jegyzetek 

13. század
1286



Események

Határozott dátumú események 
 március 19. – I. Margit skót királynőnek, III. Sándor skót király unokájának trónra lépése. (Margit 1290-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Königsberg városi kiváltságokat kap.
 az év végén –  IV. László király fellép a Kőszegiek ellen, bevonul Budára, majd elfoglalja Kőszeget, de a Zsitvánál vereséget szenved.

Születések 
 I. Frigyes osztrák herceg († 1330)
 I. Vilmos hainaut-i gróf († 1337)

Halálozások 
 március 19. – III. Sándor skót király (* 1241)
 október 8. – I. János breton herceg (* 1217)
 november 22. – V. Erik dán király (meggyilkolták) (* 1249)

Jegyzetek 

13. század