alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Aranyosmohács

Aranyosmohács (románul Măhăceni, németül Goldenhof) falu Romániában Fehér megyében.

Fekvése
A falu Tordától 16 km-re DNY-ra a Keresztesmező nyugati részén a La Lung-patak mellett fekszik.

Története
1291-ben Muhach néven említik először. Egykori temploma az Öreg-tó feletti hegyfokon állott. Eredetileg magyar lakossága a
16. századtól fokozatosan elrománosodott.
1910-ben 950 lakosából 931 román és 19 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott.  1992-ben 423-an lakták, ma is román többségű.

Jegyzetek

Fehér megye települései
Aranyosszék települései
Aranyospolyán

Aranyospolyán (románul Poiana, németül Goldenpojen) Torda város része Romániában Kolozs megyében.

Fekvése 
A falu a Keresztesmező északi részén az Aranyos folyó jobb partján fekszik.

Története 
1291-ben említik először villa Polanteluk néven. Református templomát 1848-ban a románok teljesen feldúlták. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Tordai járásához tartozott. 1910-ben 1156 lakosából 710 magyar, 407 román, 1941-ben már a románok voltak többségben. 1966-ban Tordához csatolták.

Látnivalók 
 Református temploma gótikus eredetű.

Híres emberek 

 Itt született 1846-ban Solymossy Lajos természettudományi író.
 Itt született 1912-ben Tatár Géza pedagógus, helytörténész
 Itt született 1921-ben Pupp József tanár, kórusvezető.
 Itt nyugszik Orlowski Balogh Edit szobrász.

További információk 
 Az aranyospolyáni református templom leírása a Romániai magyar lexikonban

Településrészek
Torda
Aranyosszék települései
Románia megszűnt települései
Aranyosrákos

Aranyosrákos (románul Vălenii de Arieș, korábban Rachiș, németül Krebsbach) Várfalva településrésze Romániában Kolozs megyében.

Fekvése
A falu a Keresztesmező síkságának északnyugati részén a Rákosi-patak
mellett fekszik.

Nevének eredete
Nevét Csíkrákosról és az onnan ide telepedett lakosságról kapta, előtagja Aranyosszékhez  való egykori tartozását jelöli.

Története
1357-ben Rakus, 1524-ben Rákos néven jelentkezik a forrásokban. (C. Suciu: Dicţionar istoric.). 
1629-től önálló egyházközség lesz (Orbán: Székelyföld V. 184.) és saját templomot építenek. Magas várfallal veszik körül, amiből mára csak alacsony kőkerítés maradt (Entz G.: Székely erődtemplomok 7.)

Lakossága
1910-ben 815 lakosából 732 magyar és 83 román volt. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Torockói járásához tartozott. 1966-ban Várfalvához csatolták.

Látnivalók
 Unitárius temploma 1629-ben épült, egykor magas védőfal övezte.

Híres emberek
 Itt született Székely Sándor író és unitárius püspök, a „Székelyek Erdélyben” című eposz szerzője.
 Itt született 1931-ben Ábrahám János író, újságíró.
 Itt született 1920-ban Létay Lajos, író, költő, publicista.
 Itt született 1866-ban Borbély Sándor, gyógypedagógus

Kolozs megye települései
Aranyosszék települései
Településrészek
Románia megszűnt települései
Apateu (egyértelműsítő lap)

Apateu több romániai, illetve egy magyar település is lehet:

 Apáti, Arad megye
 Oláhapáti, Bihar megye
 Dobrácsapáti, Szatmár megye
Körösszegapáti, Hajdú-Bihar megye
Fântânele (egyértelműsítő lap)

Fântânele különösen gyakori településnév Romániában.

 Angyalkút település Romániában, Arad megyében, Angyalkút község központja.
 Gyulakuta település Romániában, Maros megyében, Gyulakuta község központja.
 Lápospataka falu Romániában, Máramaros megyében.
 Szebenkákova falu Romániában, Szeben megyében.
 Újős falu Romániában, Beszterce-Naszód megyében.
 Fântânele falu Romániában, Fehér megyében.
 Fântânele település Romániában, Prahova megyében, Fântânele község központja.
 Fântânele település Romániában, Suceava megyében, Fântânele község központja.
 Fântânele település Romániában, Constanța megyében, Fântânele község központja.
 Hidegkút falu Romániában, Bákó megyében, Hemejus községben.
 Funtinyele falu Romániában, Bákó megyében, Motoșeni községben.
 Csórák  település Romániában, Iași megyében, Csórák község központja.
 Fântânele falu Romániában, Buzău megyében, Mărgăritești községben.
 Fântânele falu Romániában, Buzău megyében, Năeni községben.
 Fântânele falu Romániában, Dâmbovița megyében.
 Fântânele falu Romániában, Dolj megyében, Radovan községben.
 Fântânele falu Romániában, Dolj megyében, Teslui községben.
 Fântânele falu Romániában, Galați megyében.
 Fântânele falu Romániában, Gorj megyében.
 Fântânele település Romániában, Iași megyében, Fântânele község központja.
 Fântânele falu Romániában, Iași megyében, Andrieșeni községben.
 Fântânele település Romániában, Teleorman megyében, Fântânele község központja.
 Fântânele falu Romániában, Vaslui megyében.
Luncani (egyértelműsítő lap)

Luncani több romániai település lehet:

 Luncani, Bákó megye
 Aranyosgerend (Luncani), Kolozs megye
 Lunkány (Luncani), Hargita megye
 Lunkány, Hunyad megye

Lásd még 
 Lunkány (egyértelműsítő lap)
Poiana (egyértelműsítő lap)



Települések 
 Románia

 Csúcsmező, Arad megye
 Poiana, Bákó megye, Coloneşti község
 Poiana, Bákó megye, Livezi község 
 Poiana, Bákó megye, Motoşeni község
 Poiana, Bákó megye, Mărgineni község
 Poiana, Bákó megye, Negri község 
 Biharmező, Bihar megye
 Rétimalomtanya, Bihar megye 
 Poiana, Botoşani megye, Brăeşti község 
 Poiana, Botoşani megye, Cristineşti község
 Poiana, Botoşani megye, Flămânzi község
 Poiana, Botoşani megye, Vorona község
 Brassópojána, Brassó megye (Brassó városrésze)
 Poiana, Constanţa megye 
 Poiana, Dâmboviţa megye
 Poiana, Fehér megye
 Poiana, Fehér megye, Bisztra község 
 Poiana, Fehér megye, Bucsony község 
 Poiana, Galați megye
 Poiana, Gorj megye
 Poiana, Hunyad megye

 Poiana, Ialomiţa megye 
 Poiana, Iaşi megye, Deleni község
 Poiana, Iaşi megye, Schitu Duca község 
 Aranyospolyán, Kolozs megye
 Sebesmező, Krassó-Szörény megye
 Poiana, Mehedinţi megye 
 Poiana, Neamţ megye, Brusturi község 
 Poiana, Neamţ megye, Dulceşti község 
 Gerincesmező, Neamţ megye, Grinţieş község 
 Poiana, Neamţ megye, Negreşti község 
 Poiana, Neamţ megye, Pângăraţi község 
 Poiana, Olt megye 
 Poiana, Prahova megye
 Poiana, Suceava megye, Dolhasca község 
 Poiana, Suceava megye, Zvoriştea község
 Poiana, Teleorman megye 
 Poiana, Vaslui megye 
 Poiana, Vrancea megye 
 Poiana, Vâlcea megye

Állatok 
 Afrikai tigrispetymeg (Poiana), egy afrikai emlősnem

Cégek
Poiana, romániai csokoládégyár
Nozomi

A Nozomi (japánul remény) az első japán Mars-szonda, korábbi jelzése a Planet-B. Az ISAS és a Tokió Egyetem építette meg. A tervek szerint tanulmányozta volna a marsi felső légkört és annak kölcsönhatását a napszéllel. A jövőbeli bolygókutató űrszondák technológiai próbája is volt. A műszerek mérték volna az ionoszféra szerkezetet, összetételét és dinamikáját, a napszél aeronómiai hatásait, a mágneses teret, a magnetoszféra szerkezetét és a felső légkörben található port. Az elektromos rendszer hibája miatt a szonda nem tudott pályára állni a Mars körül.

Küldetés 
A Nozomi 1998. július 3-án indult, és az eredeti tervek szerint 1999-ben érkezett volna meg a Marshoz. Egy hibás manőver miatt azonban a szonda túl sok hajtóanyagot használt el, ezért csak gravitációs manőverekkel érhette el a Marsot 2003 decemberében. A bolygóközi repülés alatt, 2002-ben egy heves napkitörés következtében meghibásodott az űrszonda több létfontosságú fedélzeti rendszere. A 2003-as Föld melletti gravitációs hintamanőver után a japán repülésirányítók még megpróbálták megmenteni a küldetést, de nem sikerült. Mivel nem fékezett le eléggé, a Nozomi 1000 km-re repült el a Mars mellett és heliocentrikus pályán maradt.

Külső hivatkozások 
 JAXA Planet-B 
 A japánok reménye
 Nozomi

Marskutató űrszondák
Japán űrkutatása
Beszédszintézis

A beszédszintézis célja az, hogy mesterségesen hozzon létre beszélő emberi – vagy ahhoz a lehető legjobban hasonlító – hangot. Az első ilyen szerkezetet Kempelen Farkas konstruálta, melynek egy példánya ma a müncheni Deutsches Museumban tekinthető meg. Magyarországon az MTA Nyelvtudományi Intézetében is látható egy működő, rekonstruált változat Kempelen beszélő gépéből (2002-ből), valamint a rekonstruált gép hangja meghallgatható a magyarbeszed.tmit.bme.hu honlapon is az interaktív anyagok között.

Többféle eljárás létezik, ezek a leggyakrabban két fokozatban dolgoznak:
 az írott szöveget fonémákká alakítják;
 a fonémákat hangfeldolgozó eljárások segítségével – lehetőleg szakadásmentesen összeillesztve – valamilyen hangkeltő eszközön keresztül hanggá alakítják, például a hangképző szervek utánzásával vagy tárolt hangminták felhasználásával.

Megfontolások 
 Nem minden fonéma létezik minden nyelvben (pl ü nincs az angol nyelvben).
 Egy írott szöveg lefordítása fonémákká nem triviális (például a hanglejtés miatt).
 Egy írott szöveg fonémákká alakítása nyelv- és kontextusfüggő.

Programok 
 Txt2Pho német szövegeket alakít fonémákká
 MBrola nyelvszintetizálási projekt 
 FreeTTS, Jávában írt nyílt forráskódú TTS (Text-To-Speech = szövegből beszéd) rendszer 
 Festvox, nyílt forráskódú nyelvszintetizálási projekt
 espeak, nyílt forráskódú magyarul is olvasó program

Felolvasók:
 Angol szövegfelolvasó
 Szövegfelolvasók jegyzéke 

Hangos (angol) szótárak (és még más is. például concordance)
 – Hongkongi egyetem

Magyar kutatás (az egyik):
 – BME-TMIT
 Pediaphon beszédszintézis Wikipedia Szócikk Magyar

A másik az MTA;

a harmadik:
 a Speakboard (angol vagy magyar szöveget) felolvasó program

Kulcsszavak: voice portal, számítógépes nyelvészet, hangkódolás, prozódia, hangsúlyozás, nyelvfelismerés, Kempelen Farkas

Fonetika
Számítógépes nyelvészet
Morféma

A morféma a nyelv legkisebb olyan egysége, amely önálló jelentést vagy strukturális szerepet hordoz; a szó legkisebb értelmezhető része. Absztrakt egység, mely az artikuláció (beszéd) és a szegmentálás (szófelismerés, a szöveg szavakra való bontása) aktív részeként állítható elő. A morfémáknak a nyelvben való megjelenését a morfológia tudománya vizsgálja.

Eredete 
A morféma fogalma az amerikai strukturalizmusból származik, és Leonard Bloomfield tette közismertté. Neve a görög morfé szóból ered, amely alakot, formát jelent.

Fajtái 
A morfémák fonémák sorozataként, írásban jelekként állnak elő. Fonémák, ill. grafémák sorozataként jelennek meg, melyeknek önállóan nincs jelentésük, de a különféle morfémák között jelentésmegkülönböztető szerepük lehet (például asztalok vs. asztaluk, l. még szóhasadás). Hangzó, ill. írásban megjelenő (felszíni) alakjukat morfnak nevezzük, a morféma pedig az elvont alakra utal.

Környezettől függő variánsaikat allomorfoknak nevezzük: például a -ban morféma allomorfja a [ban] és a [ben]; a bokor allomorfja a [bokor] és a [bokr].

Az egyes allomorfok más-más környezetben jelenhetnek meg: amelyek a mondatban önállóan is előfordulhatnak (mint a [bokor]), azokat szabad morfémáknak, amelyeknek nem (mint a [bokr]), azokat kötött morfémáknak nevezzük.

Másik lehetséges csoportosítás a lexikális és nyelvtani morfémák közötti: a lexikális morfémák vagy lexémák a szógyököt alkotják, tehát ezek alkotják a nyelv alapszókészletét. A nyelvtani morfémák vagy gramémák ezzel szemben nem szavak, hanem a szavakat módosítják a nyelvtannak megfelelően, és nyelvtani információval szolgálnak. – A nyelvtani morfémák alcsoportjai a derivatívák, azaz képzők, melyek megváltoztathatják a szóosztályokat, és a flexívák, azaz ragok és jelek, melyek a szóosztályt érintetlenül hagyják. A névelőket, elöljárókat és kötőszavakat szintén a nyelvtani morfémák közt tartják számon. Az unikális morfémák saját osztályt alkotnak. Egyetlen kombinációjuk van, és nincs önálló jelentésük.

Példák:
 lexikális: szekrény, ember – önálló szavak önálló jelentéssel
 nyelvtani:
 szabad: az, de – állhatnak önálló szavakként, de egy másik morfémától függenek
 kötött, származtatott: -ság, -ség – saját jelentésük nincs, nem önállóak; a szavakból új szavakat képeznek
 kötött, rag: -ban, -ben, -k, ki-, be- – saját jelentésük nincs, nem önállóak; egy másik morfémát módosítanak

Kapcsolódó szócikkek 
 Homonímia

Morfológia
II. Tomiszláv horvát király

II. Tomiszláv (eredeti nevén Aimone Roberto Margherita Maria Giuseppe di Savoia; Torino, 1900. március 9. – Buenos Aires, 1948. január 29.), Spoleto hercege (1904–1948), Aosta 4. hercege (1942–1948), II. Tomiszláv néven Horvátország királya.

Életrajza
Az első világháborúban az olasz haditengerészet tisztje volt. 1939-ben feleségül vette Irén görög hercegnőt, II. György görög király lányát. 1936-tól az etiópiai olasz hadsereg egyik vezére volt.

Jugoszlávia szétesését követően 1941. május 18-án a Független Horvátország trónjára lépett, de ténylegesen az ország irányításában nem vett részt, sohasem járt Horvátországban. Gróf Cseszneky Gyula volt a király horvát ügyekben illetékes tanácsosa. 1942-től a fekete-tengeri olasz hajóhadat irányította. 1943-tól kapcsolatot keresett a szövetségesekkel, emiatt Olaszország 1943-ban történt kapitulációját követően az usztasa rezsim megfosztotta trónjától (1943. szeptember 11-én lemondott).

A háború után Argentínába emigrált, s ott érte a halál. Fia Amadé aostai herceg.

Jegyzetek

Források

További információk 
Aimone herceg meghívása a horvát trónra (videó)

Horvát uralkodók
Savoyai-ház
Emigráns olaszok
1900-ban született személyek
1948-ban elhunyt személyek
Torinóiak
Árapatak

Árapatak (románul Araci, németül Arndorf) falu Romániában, Kovászna megyében. A falu Előpatak község központja, amihez rajta kívül Előpatak, Erősd és Hete tartozik.

Fekvése
Sepsiszentgyörgytől 14 km-re délnyugatra az Olt jobb partján fekszik.

Nevének eredete
Eredeti neve Árvapatak volt, és arra a vízfolyásra vonatkozott, amely mellett fekszik.

Története
Református temploma a 13. század végén épülhetett, a 15. században gótikus stílusban átépítették. 1658-ban a tatárok elpusztították. 1659-ben újjáépítették, de 1683-ban tűzvészben leégett. A 18. században ismét újjáépítették. 2000-ben töredékes freskók kerültek elő ekkor a szentély felső, karzati szintjén és a diadalív belső oldalán. Reformáció utáni al secco-technikájú dekoratív festésnyomok is előkerültek a templombelsőben. A szószék belső-, fali oldalán egy latin feliratos, címeres, reneszánsz ornamentikával ellátott síremlék található, mely Geréb Benedeknek készült 1602-ben. Ennek felületét a XX. század elején átfestették. A barokk, feliratos szószékkorona 1772-ből származik.

2007-ben kiásták az egykori sekrestye alapfalait, a szentély északi oldalán. A templom átfogó felújítására 2008 nyarán került sor.

1849. január 2-án itt kötötték meg a háromszéki és császári haderő közötti árapataki szerződést. Felsőfehér vármegyéhez tartozott, majd amikor az megszűnt az 1876-os megyerendezés során, az ugyanakkor létrejött Háromszék vármegye része lett. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Miklósvári járásához tartozott.

1910-ben 1523 lakosa volt. 1992-ben 1373 lakosából, 964 román, 406 magyar, 3 német volt.

A község polgármestere Kovács László (RMDSZ), annak ellenére, hogy a magyarság számbeli kisebbségben van.

Nevezetességek
 Református temploma

Híres emberek
Itt született 1882-ben Romulus Cioflec román író, mellszobra az iskola előtt áll.
Itt született 1928-ban Dávid Gyula irodalomtörténész
Itt élt és dolgozott Csulak Magda textilművész, aki összegyűjtötte a falu messzeföldön híres hímzéseinek motívumait.
Itt született Lőrinczi Etelka a helyi kultúra kutatója és ápolója.

Hivatkozások

Források
 Hereditatum 

Arapatak
Háromszék vármegye települései
Árvátfalva

Árvátfalva (románul Arvăteni) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Felsőboldogfalvához tartozik.

Fekvése
A falu a Garán-patak völgyében fekszik, községközpontjától
Felsőboldogfalvától 2, Székelyudvarhelytől 6 km-re.

Története
A falut 1821-ben tűzvész pusztította. 1910-ben még 215, 1992-ben 88 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.
Református temploma a 17. században épült, de 1954-ben le kellett bontani, mert földcsuszamlás fenyegette. Az új templom alapjait 1958-ban lerakták, de az építés abbamaradt.

Híres emberek
Itt született 1819-ben Nagy Lajos színész, műfordító.

Hivatkozások

Árvátfalva
Udvarhely vármegye települései
Asszonyfalva (Románia)

Asszonyfalva (románul Axente Sever, korábban Frâua, németül Frauendorf) falu Romániában Szeben megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése
Medgyestől 15 km-re délnyugatra, Kiskapus déli szomszédságában fekszik.

Nevének eredete
Neve arra utal, hogy egykor a királyné birtoka volt. Román nevét a falu szülöttéről, Axente Sever 1848-as román tömeggyilkosról kapta 1950-ben.

Története
A község területén újkőkorszaki, kora bronzkori, kora vaskori leleteket, illetve a Kr. e. 3. századból származó római ezüsdénárokat találtak. A 12. században németeket telepítettek ide, ők építették a korábbi román kori templom romjain gótikus erődtemplomukat, amely 1330-ban  már állott. Erődfala 15. századi. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Medgyesi járásához tartozott. 1910-ben 1624, többségben német lakosa volt, jelentős román kisebbséggel.

Híres emberek
 Itt született 1821-ben Ratiu-Baciu Ioan néven Ioan Axente Sever román népvezér, aki 1849-ben szabadcsapatai élén a császári seregek oldalán részt vett az érchegységi harcokban. A Sever vezette román szabadcsapatok egyebek között részt vettek Abrudbánya és Nagyenyed elpusztításában.

Látnivalók
 14-16. századi evangélikus erődtemplom
 Evangélikus lelkészlak (16-18. század)

Hivatkozások

További információk
 Szász András: Asszonyfalva

Szeben megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Atosfalva

Atosfalva (románul Hotești) Hármasfalu (Trei Sate) településrésze a mai Romániában Maros megyében. Székelyszentistvánnal és Csókfalvával összenőve alkotja Hármasfalu települést, amely közigazgatásilag Makfalvához tartozik.

Története
Első említése az 1567-ből maradt fenn. A falu a hagyomány szerint egy pestisjárvány után keletkezett, amikor Székelyszentistvánról hat család költözött ide és eredetileg Hatosfalva volt a neve. A jelenkori tudományos nézet szerint neve az Atos személynévből származik.

1910-ben 342 magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott.

Látnivalók
 Református temploma 1819 és 1821 között épült, az 1760-ban épített korábbi templom helyett. 1966-ban újították meg. Haranglába 1760-ban készült.
 Gizella királyné szobra a templom kertjében.

Hivatkozások 

Maros megye
Településrészek
Marosszék települései
Románia megszűnt települései
William Henry Seward

William Henry Seward (1801. május 16. – 1872. október 10.) az Amerikai Egyesült Államok külügyminisztere Abraham Lincoln és Andrew Johnson elnökök alatt.

Élete 
Szülei Samuel Sweezy Seward és Mary (Jennings) Seward. Felesége Frances Adeline Miller, két lányuk és három fiuk született.

A Union College-ban jogot tanult, 1820-ban végzett, kitüntetéssel. Utána azonnal politikai pályára lépett. 1831-től 1834-ig New York állam szenátusában, 1839-től 1843-ig az állam kormányzói székében ül. 1849-től 1861-ig a Szenátus tagja. (Előbb a whig, majd a republikánus párt színeiben.) 1861-től 1869-ig külügyminiszter.

1865. április 14-én (a Lincoln elleni merénylet napján) őt is megpróbálták megölni: Lewis Payne, John Wilkes Booth társa betört a hálószobájába, és több késszúrást ejtett rajta.

Ő szorgalmazta Alaszka megvételét Oroszországtól. A terület végül  dollárba került az USA-nak – ez valamivel kevesebb mint 5 dollárt jelent négyzetkilométerenként. Az üzlet nem élvezte a közvélemény támogatását, az új territóriumot Seward Jégszekrényének vagy Ostobaságának, illetve Andrew Johnson Jegesmedve-kertjének gúnyolták. Különösen azért mert a polgárháború épphogy véget ért, ami komoly anyagi és emberáldozatot jelentett az országnak, következésképp az Alaszkáért látszólag hasztalanul kidobott pénz értelmetlen áldozat volt, sőt minthogyha Oroszországnak valami alamizsnát osztottak volna, amely krími háborús veresége után adta áruba egyik gyarmatát, hogy az anyagi gondokat kiküszöbölje. Seward maga is úgy látta, hogy életében nem fogják értékelni tettét, de hitte azt is, hogy később bebizonyosodik, Alaszka értékes terület. Sewardnak tulajdonképpen meggyőződése volt, hogy Észak-Amerika, a karibi térség és a Közép-Amerika teljes területére ki kell, hogy terjedjen az Egyesült Államok területe, ennek megfelelően a még itt maradt francia, spanyol, brit és portugál gyarmatokat is fel kell számolnia erővel az amerikaiaknak.

Ma a Seward’s Day Alaszka egyik állami ünnepe, március utolsó hétfőjén.

1876-ban a New York-i Madison Square Parkban avatták fel a szobrát. Portréja szerepelt az ötvendolláros 1891-es sorozatán.

További információk 
A Seward család otthona Auburnben

Jegyzetek  

Alaszka történelme
Az Amerikai Egyesült Államok külügyminiszterei
1801-ben született személyek
1872-ben elhunyt személyek
Amerikai republikánus politikusok
New York államiak
Bácsi (település)

Bácsi (, ) falu Romániában, Erdélyben, Hunyad megyében.

Fekvése 
Dévától 18 km-re délkeletre, a Sztrigy bal partján fekszik.

Nevének eredete 
Neve az ómagyar Bács személynév -i birtokjeles alakjából ered. Először 1332-ben Bachi, 1404-ben Baach, 1421-ben Baach Inferior, 1480-ban Also Bachy alakban szerepelt.

Népessége
 1785-ben 332 civil lakosa volt. Ugyanazon évben 54 ortodox családfőt írtak össze benne, míg a rákövetkező évben négy görögkatolikus lelket. református egyháza 1766-ban, Piskivel együtt, 87 főt számlált.
 1850-ben 546 lakosából 287 volt román, 182 magyar és 77 cigány nemzetiségű; 284 ortodox, 167 református, 83 görög és 12 római katolikus vallású.
 1910-ben 732 lakosából 356 volt magyar, 344 román és 32 német anyanyelvű; 336 református, 273 ortodox, 72 görög és 41 római katolikus vallású.
 2002-ben 710 lakosából 603 volt román, 90 magyar, 10 cigány és 6 német nemzetiségű; 583 ortodox, 76 református, 22 római és 16 görögkatolikus vallású.

Története 
A középkor végén magyar falu, az újkor elején több kisnemesi család lakóhelye volt. 1520 és 23 között, majd 1528-ban és 1536-ban itt ülésezett Hunyad vármegye ítélőszéke. A 17. századból a Győrfi, Antalfi, Zudor, Naja, Bereck és Pap birtokos családokat, 1751-ből a Barcsay, Turi, Sombori és Nagy református családneveket jegyezték föl. Református anyaegyházközsége 1750-ben alakult. Lakossága a 18–19. században élesen kettévált a nyelvükben nagyrészt elrománosodott, de polgáriasultabb tárgyi kultúrájú reformátusok nemesekre és a román zsellérekre, kisebb részt jobbágyokra. 1786-ban 329 lakosának 51%-a volt nemes, 34%-a zsellér és 10%-a jobbágy. Román lakóinak katolizálása a kezdeti látszólagos sikerek után hosszú időre kudarcba fulladt: görögkatolikus egyháza 1759-ben megszűnt, és csak 1829-ben alakult újjá. 1765 és 1851 között az orláti román határőrezred IV., kudzsiri századához tartozott. Reformátusai a reformkorban úgy próbálták elérni, hogy nemesi jogállásukat elismerjék, hogy az 1772-ben alapított felekezeti iskolát községivé tették, ezzel megerősítették helyzetét, gyermekeiket pedig kivették a falusi, román határőriskolából. Az 1850-es népszámláláskor már főként románok szolgáltak határőrként. Református lakói 1930–31-ben Kálvin Ház néven építettek közösségi otthont.

Látnivalók
 A Brâncoveanu-stílusú Groza-kúria.
 Petru Groza sírja az ortodox templom cintermében.
 A 18. században épült református templom.
 A faluközpontban, a műút szélén Erzsébet királyné 1895-ös látogatása emlékére állított emlékobeliszk.

Híres emberek 
 Itt, az ortodox paplakban született 1884-ben dr. Petru Groza román miniszterelnök.
 Itt született 1937-ben Bartók Ferenc festőművész.

Gazdasága
 Gyümölcstermesztés, faipar, építőipar.

Jegyzetek

Források 
 Petru Groza: Adio lumii vechi! Memorii. București, 2003
 Andrei Șooș: Monografia comunei Băcia. Deva, 2012

Képek

Hunyad megye települései
Hunyad vármegye települései
Erzsébet királyné emlékezete
Bágyon

Bágyon (románul Bădeni, németül Bogendorf) falu Romániában Kolozs megyében.

Fekvése
A falu Tordától 10 km-re délre a Keresztesmező nyugati felében a Bágyoni-patak mellett települt.

Nevének eredete
Thúry József szerint a név avar-székely személynév; ezt az állítást azonban Sebestyén Gyula vitatta és a helynevet a szláv bagno azaz mocsár szóból származtatja.

Orbán Balázs véleménye az, hogy a névből az udvarhelyszéki Bágy lakosainak áttelepülésére lehet következtetni.

Története
1291-ben Bagum néven említik először. 1332 és 1335 a pápai tizedjegyzékben négyszer szerepel, Bakun, Bagin és Bagun névváltozatokkal. 1786-ban a település a székely huszárezredhez tartozott. Aranyosszék 1651-től 1848-ig huszonhatszor itt tartotta közgyűléseit, csak 1849 után lett a székhelye Felvinc. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Torockói járásához tartozott.

A bágyoni református szórvány-egyházközség 1996-ban öregek otthonát épített, amely 1999 decembere óta működik; 2004-ben új, 25 férőhelyes épülettel bővült.

Lakossága
Lakói még Dávid Ferenc idejében tértek át az unitárius vallásra, azt követően mindig népes unitárius eklézsiája volt.1910-ben 1418 lakosából 1154 magyar, 271 román volt. 1992-ben 755-en lakták. 2002-ben 725 lakosa volt, amelyből 467 magyar, 258 román.

Híres emberek
 A falu unitárius lelkészei közül kénosi Tőzsér János, uzoni Fosztó István és Kozma Mihály történetírói munkásságukról is ismeretesek.
 Itt született 1865. november 1-én Gspann Károly orvos, egészségügyi szakíró.
 Itt született 1871. október 21-én Pálfy Móric geológus, a Magyar Földtani Társulat elnöke,  a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja.
 Itt született 1941. június 10-én Bágyoni Szabó István költő, prózaíró.
 Néhány évig itt nevelkedett Törökné Boncza Berta és Boncza Miklós, Csinszka nagyanyja és apja.

Látnivalók
 Unitárius temploma középkori eredetű, 1595-ben megújították, 1746-ban újjáépítették. Egykor védőfal övezte. Tornya 1673-ban, hajója 1803-ban épült.

Hivatkozások

További információk

Kolozs megye települései
Aranyosszék települései
Balánbánya

Balánbánya (románul Bălan, németül Kupferbergwerk) város  Romániában, Erdélyben, Hargita megyében.

Neve
Nevét a tőle nyugatra emelkedő Balán-havasról kapta. A román bălan szó szőkét jelent.

Fekvése

Hargita megye északkeleti szélén helyezkedik el, 13 km-re a csíkszentdomokosi útkereszteződéstől, a 125-ös országúton, körülbelül egyenlő távolságra Csíkszeredától és Gyergyószentmiklóstól (42 km). A Keleti-Kárpátok központi részén, a Gyergyói-havasok és a Csíki-havasok között, az Olt völgyében fekszik, a folyó áthalad a városon. A tengerszinttől számítva 760–840 m magasan található.

Története
Határában már a 17. században vasat bányásztak, de 1702-re a vaslelőhelyek kimerültek. A rézlelőhelyet 1785-ben egy Opra János nevű pásztor fedezte fel, a termelés 1803-ban indult meg, 1853-ban már hat bánya működött. Azóta a falu várossá fejlődött. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Felcsíki járásához tartozott. 1954-óta városi rangú település, de 1967-ig közigazgatásilag Csíkszentdomokoshoz tartozott. 1967-óta város. Nicolae Ceaușescu az 1950-es években rohamléptekkel iparosította a várost. Ezrével telepített be a városban épült új lakótelepekbe főleg a Kárpátokon túlról románokat, megváltoztatva a település etnikai összetételét. Míg 1910-ben 402-en lakták (385 székely, 5 román), 1966-ban már 4646 lakója volt, melyből 2507 volt székely/magyar, de már 2110 román is volt. 1977-ben már 12161-en lakták a várost, 3949 székely/magyar és 8190 román. 2002-ben 7902 lakosából 5121 román, 2703 magyar, 54 cigány és 1 német volt. A 2011-es népszámlálás idejére további jelentős népességcsökkenést könyvelhetett el a város, főként a románajkúak hagyták el tömegesen a települést, a román-magyar számarány tovább közeledett egymáshoz (62-38%). 2011-ben hosszú idők óta először magyar nemzetiségű polgármestert választottak a balánbányaiak.

Népesség 
2011-ben 5864 lakosából 3625 fő román, 2124 magyar volt.

Gazdaság
Románia egyik legnagyobb rézbányászati központja volt. 2006-ban a bányát bezárták.

Látnivalók
 Római katolikus templomát 1869-ben szentelték fel Nepomuki Szent János tiszteletére. Festői környéke kedvelt turistaparadicsom.
 A Várbükk-pataknak a Lok patakkal való összefolyásánál emelkedő hegyfok tetején melyet Vársarkának neveznek várromok láthatók.
 A város felett 2 km-re 1966-ban létesített Nagynyír-víztározó látja el vízzel a települést.
 Határában található az Olt forrása.
 Határában található az úgyszintén  híres Egyes-kő, a Nagyhagymás hegyvonulata, a Tar-havas, melyeket Orbán Balázs A Székelyföld leírásában így jellemez: „a Székely Svájc”.
 A várostól 2 km-re a Nagyhagymás Nemzeti Park várja látogatóit mely a Nagyhagymás hegyvonulata mellett  magába foglalja a Békás-szorost és a Gyilkos tavat is.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hivatalos honlap

Erdélyi városok
Csíkszék települései
Hargita megye települései
Balavásár

Balavásár (románul Bălăușeri, németül Bladenmarkt) falu Romániában, Erdélyben, Maros megyében. Községközpont, jelentős forgalmi csomópont.

Nevének eredete
Neve a régi magyar Bala személynévből ered, névutótagja egykori vásáraira emlékeztet.

Fekvése
A falu Marosvásárhelytől 18 km-re délkeletre, a Kis-Küküllő középső folyásának jobb oldalán fekszik. Az Erdélyi-medence közepén, a Küküllőmenti-dombvidéken található. A helység alaprajza nyugat–kelet irányú, a főutcán kívül kevés mellékutcája van.

Története
1325-ben Balauasara néven említik. A letelepülés 1200. és 1250. között mehetett végbe. A Kiskend-i uradalomhoz tartozó birtokokat (Balavásár területét is), a Szalók nemzetségbeli Baládfiak kapták. A földbirtok megműveléséhez lakosságot telepítettek. Később, a birtok felaprózódásával, a népesség földművelő munkásokra és részbirtokosokra oszlik. A földbirtokosok olcsóbb munkaerőt (zsellérek, cselédek) telepítenek. Így jelenhetett meg a román és cigány népesség. A kereskedelem fejlődésével zsidó családok is lakják. Ősi vámoshíd is volt a Kis-Küküllő folyón.
  
Kitűnő bortermővidék, szüretei, vásárai egykor messze földön híresek voltak. 1851-ben az itteni szüreten tartották megbeszélésüket a Makk-féle összeesküvés résztvevői, akiket árulás folytán 1854-ben Marosvásárhelyen a Postaréten kivégeztek.

A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Erzsébetvárosi járásához tartozott. Ezután román közigazgatásba került, 1940 és 1944 között újra magyar fennhatóság alatt Maros-Torda vármegye része volt, azóta román közigazgatásban áll.

Vására régóta nevezetes. A környező települések lakói állat, termény és háztartási szükségleteinek vásárait bonyolították és bonyolítják le, pénteki napon.

Népesség
A település melletti nagy kiterjedésű szőlőhegy és a termékeny talaj (ártéri hordalékos) a völgyben, nagymértékben meghatározta a lakosság foglalkozását.

1850-ben 583 lakosából 430 fő magyar, 83 román, 52 cigány és 18 zsidó. 1910-ben 985-en lakták, 929 fő magyar és 55 román. 

1992-ben 1290 lakosából 1063 fő magyar, 121 cigány és 106 román volt.

2002-ben 1228-an lakták, 958 fő magyar, 174 cigány és 96 román.

Közlekedés
Területén kereszteződik az E60-as (DN13) nemzetközi műút, a DN13A Szováta irányú elágazása és a DJ142 megyei alárendeltségű műút Dicsőszentmárton felé. Távolságok műúton: Marosvásárhely - 24 km, Segesvár - 31 km, Dicsőszentmárton - 36 km, Szováta - 36 km. A falu közepétől déli irányba halad az Egrestőre vezető műút.

A falun áthalad a 307-es számú Parajd–Balázsfalva közötti vasútvonal is, amely kiszolgálja Szovátát és Dicsőszentmártont is.

Látnivalók
 Református temploma Kós Károly tervei szerint épült.

Testvértelepülések
  Fót, Magyarország
  Tápiószentmárton, Magyarország

Jegyzetek

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Báld

Báld (románul Balda, németül Balden) falu Romániában, Erdélyben, Maros megyében. Közigazgatásilag Nagysármáshoz tartozik.

Fekvése
Marosvásárhelytől 45 km-re északnyugatra, a Mezőségi-patak bal partján fekszik. Nagysármástól 4 km-re délnyugatra van.

Története
1332-ben Bald néven említik először, a falunak már akkor volt temploma, amely azóta elpusztult. Leégett a Báldi grófok U-alaprajzú romantikus kastélya is. 1910-ben 717, többségben román lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Nagysármási járásához tartozott. 

1992-ben 1171 lakosából 975 fő román, 99 magyar, 96 cigány, 1 pedig német volt. 

A 2002-es népszámláláskor 1256 lakosa közül 1026 fő (81,7%) román, 151 (12,0%) cigány, 77 (6,1%) magyar, 1 (0,1%) német és 1 (0,1%) szerb volt.

Jegyzetek

Maros megye települései
Bálványosfürdő

Bálványosfürdő (románul Băile Bálványos, németül Bad Götzenburg): Torja településhez tartozik, attól tíz kilométerre, Romániában Kovászna megyében. Üdülőtelep, amelynek nincs állandó lakossága.

Fekvése 
Kézdivásárhelytől 20 km-re északnyugatra a Torja-patak völgyfőjében fekszik.

Nevének eredete 
Nevét onnan kapta, hogy építtetője az Aporok őse a hagyomány szerint a pogányok legyőzése után ide vonult vissza az ősi isteneket imádni.

Története 
Vára a hagyomány szerint már Szent István idejében állt, de először csak 1360-ban említik. A várat valószínűleg az Apor család építtette a 13. században. A székelyek két ízben is elűzték a tatárokat falai alól. A 17. század közepén elhagyták, majd a Lengyelországba menekülő Apor András felrobbanttatta. A település a trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Kézdi járásához tartozott.

1990-től 1996-ig itt tartották a Bálványosi Nyári Szabadegyetemet, amelyet később áttettek Tusnádfürdőre.

Látnivalók 
 A település híres gyógyfürdőhely. A mai Bálványosfürdő három régi, s egykoron működő fürdőtelep összeolvadásából keletkezett. A legrégibb a Bálványosi-hágón fekvő egykori Torjai-Büdös volt. 1895-ben, a Csoma-hegygerinc lábánál megalakult a Csiszár-fürdő, az alapító Csíszár Dénes (sz. 1857-ben) után elnevezve. A harmadik fürdő a Vár-hegy lábánál feküdt és régi neve Várpadi-feredő volt, ezt a Transzilvánia Bank megvásárolta, erről kapta újabb nevét, a Transzilvánia-fürdőt. A számos fürdőmedencét szénsavas, sós, savas borvízforrások táplálják. A vendégeket ma a Best Western szállodalánchoz tartozó hotel, a Bálványos Gyöngye turisztikai központ, az Istvana Vendégfogadó és a Vár panzió várja.
 A település feletti 1040 m magas sziklatetőn állnak Bálványosvár romjai.
 Határában van a torjai Büdös-barlang, melyet kéngáz tölt ki. Méretei nem nagyok, mindössze 4 lépés hosszú és 3 lépés széles, falai a kéntől sárgák. Napi gázhozama 4000 m³. Közelében épült fel az első magyar szénsavgyár.
 A 15 m hosszú Gyilkos-barlang is kénlerakódásokban gazdag.
 Északra a Buffogó-patak völgyében van a kigőzölgéseiről Buffogó-lápnak nevezett mocsár.

További információk 
 www.csiszarfurdo.eu
 Bálványos fürdő és környéke

Románia fürdőhelyei
Kovászna megye
Településrészek
Atia (egyértelműsítő lap)

Atia Balba, az ókori római Marcus Atius Balbus három – egy nevű – lánya;
 Atyha település román neve.
Ogham

Az ogham (ejtsd: oam) – vagy beth luis fearn, vagy beth luis nion – egyes, kelta nyelveket beszélő népek ábécéje volt, melyet eredetileg feltehetőleg fába véstek.

Eredet 
Az ír mitológia szerint az írást Oghma, az ékesszólás istene találta fel; az ő nevéből származik az Ogham szó. A legenda úgy tartja, hogy Oghma egy nyírfaágba vésett üzenetet küldött Lughnak, az istenek ezermesterének, hogy az menekítse el a veszély elől Oghma feleségét.

Robert Graves szerint az Ogham Kr. e. 1400-1200 tájáról származik, a Fekete-tenger vidékéről.

Egy múlt század eleji kutató, R.A.S. Macalister szerint viszont az Ogham a Formello-Cervetri ábécéből alakult ki, melyet Görögországban használtak Kr. e. a 6. században.

A legvalószínűbb, hogy valamikor a Kr. e. 5. és 1. század között alakult ki, abban az időben, amikor a kelták kapcsolatban álltak a hellén kultúrával.

Jelentés 
A görög ógmosz szó vonalat, rovást jelent. Ez nem meglepő, hiszen ha nem személy után neveznek el egy írásmódot (például Cirill), akkor általában az első betűk alapján nevezik el (ábécé), vagy milyensége alapján (például Pesitta, melynek jelentése: "egyszerű"; ez az ábécé a szír, vagy kelet-arámi egyszerűsített változata).

A latin agmen szó egyszerre jelent "evezőlapát"-ot és "beszéd"-et. Így az agmen az Ogham milyenségére és funkciójára is vonatkoztatható.

Az Ogham skót megfelelője, az oidheam, azt jelenti: "gondolat", "valami".

Használat 

A közhiedelemmel ellentétben nem a druidák használták, legalábbis nem mágikus célokra. (A mai druidák, a wicca hívei viszont erre használják.) Az Írországban talált Ogham-feliratok az 5. századból származnak, és ez az időszak egybeesik a druidizmus hanyatlásával, a kereszténység megjelenésével. A 25 jelből álló Ogham írással főleg 5. századi sírköveken, határköveken, kövek sarkára vésve találkozhatunk Írországban, Walesben, a Man sziget délnyugati részén, Skóciában, Angliában.

Az Ogham a latin ábécén alapuló rovásírás. Eredetileg 20 jelből állt, a modern változata 25-ből. Bizonyíthatóan a 4. században kezdték el használni az általunk ismert formában, de valószínűleg sokkal régebbi. Egy 12. század-i könyv szerint több jelentése is lehetett. Az időszámításhoz, dallamok leírásához, jogi és szertartási szövegek jegyzéséhez használták, és kézzel el is mutogatták a jeleket. 

A Beitheluisnin, vagyis az ábécé jelei négy, a modern változatban öt csoportra oszlanak. Egyes sorozatok elnevezése aicmi, amit az öt sorozat első betűje elé írva jelölnek. 

Az első csoport az Aicme Beithe (B csoport), a második az Aicme hÚtah (H csoport), a harmadik Aicme Muin (M csoport), a negyedik Aicme Alin (A csoport), és az ötödik, kiegészítő jelek neve Aicme Ébad (É csoport), ami a kettős hangzókat tartalmazza. Ez az ötös sorozat a Forfeda, (fid fa, vagy erdő), vagyis az ogham fa.

További információk 

 Omniglot.com

Ábécék
Az Egyesült Királyság történelme
Szilárda

A Szilárda a Szilárd férfinév női párja, a Konstancia magyarítására. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnap
 szeptember 19. 
 december 14.

Híres Szilárdák
fáradi Veres Szilárda "Konstancia" (1841-1929), az Országos Nőképző Egyesület elnöke, az Erzsébetrend nagykeresztjének tulajdonosa, akinek a férje, rudnói és divékujfalusi Rudnay József (1828-1909), nemzetőr, 1848-as honvédhadnagy volt.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Sz)
Női keresztnevek (Sz)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Somogyi Ferenc

Somogyi Ferenc (Hartkirchen, Ausztria, 1945. szeptember 1. – 2021. március 30.) magyar politikus, diplomata, külügyminiszter (2004–2006), a Magyar Köztársaság washingtoni nagykövete (2007–2009).

Tanulmányai és családja 

Nős, első feleségétől egy lánya.

Tanulmányait a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetemen végezte, nemzetközi kapcsolatok szakon. Egyetemi doktori címet szerzett világgazdaságtanból.

A budapesti Századvég Politikai Főiskola nemzetközi politika szakát is végezte.

Diplomáciai tevékenysége 

1968 és 1969 között a Külügyminisztérium előadója, majd a rangúni (Mianmar), ill. a lagosi (Nigéria) követség munkatársa. 1973 és 1980 a Külügyminisztérium főelőadója. 1980-tól a New York-i állandó ENSZ-képviselő helyettese. 1984-ben a Külügyminisztérium nemzetközi szervezetek főosztályvezetője.

2007 és 2009 között Magyarország washingtoni nagykövete volt.

Közigazgatási és politikai tevékenysége 

1989 és 1990 között a Külügyminisztériumban államtitkár. 1990 és 1991, ill. 1994 és 1996 között közigazgatási államtitkár, utána az integrációs titkárság vezetője. 1997-ben a NATO-tárgyalások vezetője, 1998-ban rövid ideig Európai Unió-főtárgyaló.

Gyurcsány Ferenc miniszterelnök (MSZP) 2004-ben őt jelölte ki az EU-biztossá kinevezett Kovács László helyére külügyminiszternek. Miniszteri esküjét 2004. november 2-án tette le. Az MSZP 2006-os választási győzelme után nem kapott miniszteri feladatot. Utóda Göncz Kinga lett.

Üzleti tevékenysége 

1998 óta a Matáv Rt. integrációs igazgatója volt, 2001-ben a szkopjei Stonebridge Communications AD vezérigazgatója.

Civil tevékenysége 

1998 és 2003 között a Magyar Atlanti Tanács, 2000 és 2003 között pedig az Atlanti Szervezetek Társaságának alelnöke.

Díjai 
 A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (1995)
 A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje a csillaggal (2002)

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Somogyi Ferenc életrajza az amerikai nagykövetség honlapján
 Somogyi Ferenc a vokscentrum.hu honlapján

1945-ben született személyek
2021-ben elhunyt személyek
Magyar diplomaták
Magyarország külügyminiszterei
Magyarország államtitkárai
Magyarország követei és nagykövetei az Amerikai Egyesült Államokban
Magyar európai parlamenti képviselők listája (2004–2009)



Magyarországról

Mandátumukat kitöltő képviselők

Nem töltötték ki mandátumukat

Szlovákiából

Romániából

2007. január 1. – 2007. november 
2007. január 1-jétől, Románia EU-tagságától a 2007. november 25-i romániai EP-választásokig:

2007. november – 2009

Hivatkozások

Lásd még 
Magyar európai parlamenti képviselők listája (2009–2014)
Magyar európai parlamenti képviselők listája (2014–2019)

Jegyzetek 

Europai parlamenti kepviselok 2004-2009
Europai parlamenti kepviselok 2004-2009
Europai parlamenti kepviselo~k
909



Események 
A kalandozó magyarok Svábföldre támadnak, ahol nagy zsákmányt szereznek, ám a visszaúton Rottnál vereséget szenvednek Gyermek Lajos bajor hercegtől.
Az észak-afrikai Fátimida-dinasztia megdönti az utolsó Aglabida emír uralmát, és új birodalmat alapít

Születések

Halálozások

10. század
908



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 13. – Trónra lép al-Muktadir kalifa.
 december 27–28. – Sikertelen puccskísérlet Bagdadban; Ibn al-Mutazz egynapos kalifátusa.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A kalandozó magyarok ismét Szászországra, majd Türingiára törnek, Eisenach közelében diadalt aratva a németek felett. (Megölik Rudolf würzburgi püspököt, Burchard türingiai őrgrófot és Egino badanachgau-i grófot.)

Az év témái

908 a tudományban

Születések

Halálozások 
 augusztus 3. – Rudolf würzburgi püspök
 augusztus 13. – al-Muktafi kalifa
 december 28. – Ibn al-Mutazz költő, irodalmár, az „egynapos kalifa”

Jegyzetek 

10. század
907



Események

Határozott dátumú események 
 július 4-6. – Pozsony mellett a magyar seregek legyőzik a Luitpold őrgróf által vezetett bajor sereget, maradékait pedig az Ennsig üldözik (ld. pozsonyi csata). (A csatában életét veszti Luitpold és Theotmár salzburgi érsek.)

Határozatlan dátumú események 
 A mongol kitajok törzsszövetsége megkezdi Észak-Kína meghódítását.
 Orosz támadás Bizánc ellen.

Születések

Halálozások 
 Árpád fejedelem (kb. 907)
 július 4. – Theotmár salzburgi érsek
 július 5. – Luitpold bajor herceg

Jegyzetek 

10. század
Taksony (keresztnév)

A Taksony török eredetű régi magyar személynév, aminek a jelentése szilaj, fékezhetetlen, más, de kevéssé elfogadott vélemény szerint a jelentése jóllakott.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 29.
 április 6.
 augusztus 24.
 november 29.

Híres Taksonyok 
 Köztük a leghíresebb Taksony magyar fejedelem, Árpád fejedelem unokája, Zolta fejedelem fia, Géza nagyfejedelem és Mihály herceg apja, I. István magyar király és Vazul nagyapja, I. András magyar király és I. Béla magyar király dédapja.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Tomaj

A Tomaj férfinév régi magyar személy- illetve nemzetségnévből ered. Jelentése vitatott, talán hallgatag, mogorva.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnap
 március 2.
 október 2.

Híres Tomajok 
 Tomaj, I. István korában élt besenyő vezér

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Tiborc

A Tiborc férfinév  a latin Tiburtius családnévből ered, amelynek jelentése: (a Róma közeli) Tibur városból (mai nevén Tivoli) való.


Rokon név
 Tibor

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 14.
 augusztus 11.

Híres Tiborcok 
 Katona József Bánk bán című drámájának szereplője.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Tibor (keresztnév)

A Tibor Európában elterjedt férfinév. Eredetéről több elmélet alakult ki: 

 A Tiborc név rövidüléséből alakult ki, ami a latin Tiburtius névre vezethető vissza. 
 A latin Tiberius szóból, vagyis a "Tiber folyó vidékéről való" rövidült
 Ó-szláv nyelven a Tibor "szent helyet" jelent
 Az etruszk Tibur szóból, aminek jelentése "becsületes ember" 

Más vélemény szerint Bod Péter alkotta egy erdélyi település nevéből; ez ismeretlen, talán szláv eredetű.

Czuczor Gergely és Fogarasi János szerint idegen eredetű: „A törökben (Hindoglu szerént) tibr v. tibir am. arany kard; s az arabban (Zenker szerént) tibr am. nemes ércz, termés ércz.”

Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években a 47–52. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 április 14.
 augusztus 11.

Híres Tiborok

Hasonló címmel 
 Tibi (egyértelműsítő lap)

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Tihamér

A Tihamér régi magyar személynév, amely a szláv Tihomir* névből származik, jelentése: csend + béke.  Magyar névként Vörösmarty Mihály és Kisfaludy Károly újította fel.


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 20.
 április 26.
 április 29.
 július 1.
 november 9.
 november 12.
 december 16.

Híres Tihamérok 
 Vujicsics Tihamér zenész
 Gyarmathy Tihamér festő
 Tihomir Mongke Temur, az Arany Horda kánjának fia, Batu kán dédunokája
 Warvasovszky Tihamér politikus

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (T)
Férfikeresztnevek (T)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Bálványosváralja

Bálványosváralja (románul Unguraș, németül Schlosswall) település Romániában Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése
Déstől 16 km-re délkeletre fekszik.

Nevének eredete
Nevét a falu felett emelkedő középkori várról kapta.

Története
Bálványosváralja sorsa összefonódott a tőle keletre fekvő Bálványos vára történetével. 

Nevét 1269-ben említették először, mikor István ifjabb király Balwanus birtokot és Németi falut s tartozékait Mikud comes-nek adományozta, és ezt az adományt 1270-ben meg is erősítette.

1270-ben Balvanus, 1291-ben Balwanius, 1332-ben Waraka (Waralya) 1808-ban Bálványosvárallya, Schlosswall, Ungurás néven írták. 

1291-ben Balwanius-on - egy oklevél szerint - a désaknai hospesek nem fizettek sóvámot.

1333-ban magyar lakosságú egyházas helyként említették, tehát ekkor már temploma is volt.

1492-ben plébánosának Bideskúti Mihálynak nevét is említették.

1584-ben Varalja néven volt említve.

1643-ban református templomát újjáépítették, majd 1761-ben megújították.

1692-ben birtokos volt itt felesége révén Misztótfalusi Kis Miklós is.

Bálványos vára
Bálványos vára valószínűleg a tatárjárás után épült. 1269-ben Baluanus, 1308-ban Varallya'' néven említik. 1529-ben az erdélyi püspök megerősítette I. Ferdinánd számára, de még ebben az évben Farnosi Márton János király vezére elfoglalta. Nemsokára Gerendi Miklós visszafoglalta. 1537-ben az erdélyi vajda serege foglalta el és megerősítette. Valószínűleg 1538-ban rombolták le, köveit Szamosújvár építéséhez használták fel. A falunak 1910-ben 1672, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Szolnok-Doboka vármegye Dési járásához tartozott.

Lakossága
1992-ben társközségeivel együtt 3349 lakosából 1974 magyar, 1349 román, 24 cigány és 1 német volt.

Nevezetességek

 A falu keleti részén emelkedő várhegy tetején láthatók Bálványos várának csekély maradványai.
 A falunak 13. századi eredetű, többször átépített temploma van.

Híres emberek
Itt született 1821-ben Bartalus István zenetanár, zenetörténész, népdalgyűjtő.
Itt született 1896-ban Lőrincz Ferencz orvos, parazitológus.

Jegyzetek

Források

További információk 
Honlap a faluról sok képpel

Kolozs megye települései
Szolnok-Doboka vármegye települései