Mezőkövesd

Mezőkövesd város Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Mezőkövesdi járás székhelye. A  megye negyedik legnépesebb települése.

Fekvése 
A Bükk-vidék déli szélénél, az Alföld és az Északi-középhegység találkozásánál, a Borsodi-Mezőség vidékén fekszik, Egertől 20, a megyeszékhely Miskolctól pedig 50 kilométerre.

A közvetlenül határos települések: észak felől Bogács és Tard, északkelet felől Mezőnyárád, kelet felől Mezőkeresztes, délkelet felől Szentistván, dél felől Egerlövő és Egerfarmos, délnyugat felől Mezőszemere, nyugat felől Szihalom, északnyugat felől pedig Novaj és Szomolya.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonalai a 3-as főút és az M3-as autópálya ezeken érhető el a legegyszerűbben az ország távolabbi részei felől. A sztráda néhány kilométerre délre halad el a belterülettől, nyugat-keleti irányban, a 3-as főút pedig sokáig áthaladt a központján, egy ideje már északról elkerüli azt.

A környező kisebb települések közül Andornaktályával a 253-as főút (korábbi számozás szerint 2502-es út), Noszvajjal a 2509-es, Bogácson át Bükkszentkereszttel a 2511-es, Tarddal és Cserépváraljával a 25 113-as, Egerlövővel és Ároktővel, illetve a közbeeső kisebb falvakkal a 3302-es, Szentistvánnal pedig a 3303-as út köti össze.

Története 

A terület már a népvándorlás korában lakott volt, a környéken feltárt számos avar sírból nagy kiterjedésű, népes avar települést feltételeznek itt a régészek. Az első magyar település a honfoglalás korában jött létre, de az 1275-ös egyházi összeírás lakatlan faluként utal rá, feltehetőleg a tatárjárás idején pusztult el. A 14. századtól a diósgyőri uradalom legdélibb települése. A 15. században már mezővárosként említik.

1450. március 28-án itt kötötte meg Hunyadi János és Hédervári László püspök a huszitákkal a mezőkövesdi békét, melynek értelmében Giskra megtarhatta a bányavárosokat. 1464-ben Mátyás királytól pecsétet, később más kiváltságokat kapott. A legenda szerint a város és a környező falvak népének, a matyó népcsoportnak a neve is a Mátyás névből származik (az elnevezés a 18. században alakult ki; az északabbi területek protestáns lakossága által alkalmazott, a terület katolikus népességére utaló, megkülönböztető név volt).

1544-től török hódoltság alatt állt a város, 1552-ben – az egri vár ostromának évében – elpusztult, az 1596-os mezőkeresztesi csata után évekre lakatlan maradt, és nem is nyerte vissza régebbi népességszámát a török idők végéig.

1784-ben Mezőkövesd megváltotta magát hűbérurától, a magyar koronától. 1849. február 28-án a kápolnai csatában vereséget szenvedett honvéd hadsereg a település határában Kmety György, Aulich Lajos és Guyon Richárd vezetésével győztes ütközetet vívott a császáriakkal.

A település virágzott, jó hatással volt rá a vasútvonal kiépülése (1860-as évek). A lakosság számát tekintve az 1941-es év tartja a rekordot, a népszámlálás szerint ekkor csaknem 21 000 lakosa volt.

1939-ben olajkutató talapfúrás alkalmával 800 méter mélyből tört elő a 72 fokos, kéntartalmú gyógyvízforrás Zsóry Lajos országgyűlési képviselő családi birtokán. A víz elősegíti a reumás betegségek, a különböző kopások és ízületi gyulladások, a sérülések és ortopédiai beavatkozások kezelését, de alkalmas nőgyógyászati panaszok enyhítésére is. Itt épült meg a Zsóry Gyógy- és Strandfürdő, rövidebben Zsóry-fürdő.

Napjaink Mezőkövesdje őrzi népi hagyományait „Matyóföld fővárosa”-ként, ugyanakkor iskoláival, sportlétesítményeivel és más intézményeivel megfelel a 21. század városaival szemben támasztott követelményeknek is.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1991: Dr. Somogyi Márton (nem ismert)
 1991–1994: Pap János (nem ismert)
 1994–1998: Herkely György (Választási Szövetség Mezőkövesd)
 1998–2002: Halmai Gyula (MSZP)
 2002–2006: Tállai András (Fidesz-MDF-MKDSZ)
 2006–2010: Tállai András (Fidesz-KDNP-Nemzeti Fórum)
 2010–2014: Dr. Fekete Zoltán (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Dr. Fekete Zoltán (Fidesz–KDNP)
 2019-től: Dr. Fekete Zoltán (Fidesz–KDNP)

A településen 1991 május végén időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző év őszén megválasztott polgármester eddig tisztázatlan okból néhány hónap után lemondott a posztjáról.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 70%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát; roma közösség is található a településen.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,8%-a magyarnak, 4% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (14,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,8%, református 5,2%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 7,9% (29% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Matyó hímzés
 Matyó Múzeum
 Népi Művészetek Háza, Táncpajta, Matyóföldi Folklórfesztivál 
 Városi Galéria (Takács István festményei)
 Kis Jankó Bori Emlékház
 Szent László-templom (Takács István freskói)
 Zsóry Gyógy- és Strandfürdő
 Hadas városrész (Matyó tájházak, jellegzetes 19. századi vidéki utcácskák)
 Mezőgazdasági Gépmúzeum
 Hoór-völgye víztározó

Sportélete 
A város labdarúgóklubja a jelenleg az NBI-ben szereplő Mezőkövesdi SE. Van egy NB2-es kézilabdacsapata is, a Mezőkövesdi KC 2022.

Média 

A Mezőkövesdi Televízió a hét minden napján jelentkezik műsorral. Hetente egy híradót, egy magazinműsort, két sport-, egy  kulturális műsort, valamint a képviselőtestületi ülések közvetítését, ezek ismétléseit, valamint a szerkesztett műsorok között folyamatos képújságot sugároz kábelhálózaton keresztül.

Testvértelepülései 
  Bad Salzungen, Németország (1969)
  Żory, Lengyelország (1995)
  Kiskövesd, Szlovákia (2008)
  Nagykövesd, Szlovákia (2008)
 Petriolo, Olaszország (2015)

Partnertelepülései 
  Rüdesheim am Rhein, Németország (1991)
  Nagyszőlős, Ukrajna (1997)
  Kézdivásárhely, Románia (1997)
  Berettyószéplak-Dólyapuszta, Románia (2001)

Híres mezőkövesdiek 

 Balogh Vilmos ökölvívó olimpikon
 Bíró József színművész
 Bollók János (1944–2001), ókortudós, a nyelvtudomány doktora, műfordító, egyetemi tanár
 Csézy (Csézi Erzsébet, 1979) énekesnő
 Egri Berta (született Unterberg; 1880–1950) színésznő
 Érdi Mária vitorlázó olimpikon
 Funktasztikus (Csató Adorján) rapzenész
 Garamszeghy Sándor (Géczy Sándor Béla, született Goits; 1879-1964) színész, író
 Harsányi Kálmán (1876–1929) író
 Ittes József (1954–) színész
 Jablonkay Éva (1939-2010) Liszt Ferenc-díjas (1977) magyar opera-énekesnő (alt)
 Jacsó József (1962) magyar súlyemelő, olimpiai ezüstérmes. A legnagyobb tömeget megmozgató magyar súlyemelő (427,5 kiló, Szöul)
 Kápolnai Iván (1925-2014) magyar statisztikus, közgazdász, művelődés- és gazdaságtörténész, könyvtáros
 Keleti Part zenekar – Életképek  MK 1992
 Kis Jankó Bori (1876–1954) hímzőasszony
 Kovács János Jászai Mari-díjas magyar színész
 Lukács Sándor (1914-1984) gimnáziumi tanár, iskolaigazgató, országgyűlési képviselő
 Menachem Zevi Kaddari (1925–2011) hebraista és nyelvész
 Morvay József Dr. (1926-1987) magyar gyógyszerész, kémikus, egyetemi tanár
 Papp Zoltán Dr. (1942 –) orvosprofesszor, szülész-nőgyógyász, genetikus, egészségügyi menedzser, igazságügyi orvosszakértő, A hazai szülészet-nőgyógyászat kiemelkedő alakja, az Orvosi Hetilap főszerkesztője
 Pongrácz Antal (1827-1880) főhadnagy, honvéd főhadnagy, Cserépfalu jegyzője, járásbírósági írnok.
 Pongrácz Mihály (1800-1879) premontrei kanonok és tanár
 Szekeres Csaba filmrendező
 Takács István (1901–1985) festőművész
 Zubai Szabolcs (1984) olimpiai 4. helyezett magyar válogatott, és a Pick Szeged EHF-kupát nyert beállósa

Képek

Jegyzetek

További információk 
 Hongarije, képek a húszas évek Magyarországáról. A tudósítás apró részletességgel a mezőkövesdi hímzéseket és a matyó népviseletet is bemutatja., youtube.com
 Mezőkövesd állomáson kiállított gőzmozdony
 Mezőkövesd honlapja 
 Információk a városról
 Kövesdi népművészet - bútorfestés
 Magyar néprajzi lexikon. Mezőkövesdi matyó népviselet
 Húsvéti locsolás a matyók városában, Mezőkövesden, 1932. április, Magyar Világhíradó online
 A mezőkövesdi dohánybeváltó

Kapcsolódó szócikkek 
 Mezőkövesd Zsóry Sportegyesület
 Mezőkövesdi repülőtér
 Mezőkövesdi Széchenyi István Katolikus Technikum, Szakképző Iskola és Gimnázium

Borsod vármegye települései
Magyarország fürdőhelyei
Magyarország városai
Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései