1968



Események

Január 
 január 1.
 Magyarországon elkezdődnek az Új gazdasági mechanizmus összefoglaló nevű gazdaságpolitikai reformok.
 A korábban önálló fővárosi közlekedési vállalatok összevonásával megalakítják a Budapesti Közlekedési Vállalatot.
 január 3–5. – Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottságának tanácskozásán felmentik tisztségéből Antonín Novotný első titkárt és Alexander Dubčeket választják utódául. (A CSKP-ben és a társadalomban kezdetét veszi a „prágai tavaszként” ismert demokratizálási folyamat.)
 január 9. – Aczél György és Sándor József megbeszéléseket folytat Rákosi Mátyással esetleges hazatérése feltételeiről. (Rákosi levélben lemond a politikai tevékenységről.)
 január 19. – Az USA és a Szovjetunió a genfi Leszerelési Konferencián beterjeszti az atomsorompó-szerződés tervezetét.
 január 21. – Josef Smrkovský csehszlovák erdő- és vízgazdálkodási miniszter a Práce című napilapban cikket tesz közzé a demokratizálás szükségességéről.

Február 
 február 4. – Komáromban Alexander Dubček találkozik Kádár Jánossal.
 február 6. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) – kockázatosnak tartva az „akciót” – halasztó döntést hoz Rákosi hazahozatala ügyében.
 február 12. – A Phong Nhị-i és Phong Nhất-i mészárlás, dél-koreai katonák háborús bűntette a vietnámi háborúban, Dél-Vietnámban
 február 16. – Megszűnik Romániában a Magyar Autonóm Tartomány, melynek Marosvásárhely volt a központja
 február 25. – A Hà My-i mészárlás során dél-koreai katonák újabb 135 vietnámi civilt gyilkolnak meg

Március 
 március 12. – A Csemadok javaslatot terjeszt elő a nemzetiségi kérdés igazságosabb megoldására, mindenekelőtt nemzetiségi bizottság létrehozását és részleges kulturális autonómia megadását kérik.
 március 16. – A Mỹ Lai-i mészárlás Dél-Vietnámban, melyben amerikai katonák félezer fegyvertelen vietnámi civilt gyilkolnak meg egy dél-vietnámi faluban
 március 17. – Londonban, a Vietnámi Szolidaritási Kampány (VSC) aktivistái első alkalommal szerveznek tüntetést – melyen közel 25 ezren vesznek részt – tiltakozásul az USA vietnámi beavatkozása és háborús politikája ellen. (A Ho Si Minh észak-vietnámi elnök nevét kántáló tüntetők egy csoportja megpróbált erőszakkal betörni az amerikai nagykövetség területére. A második, október 27-ei tüntetés nagyobb szabású, de kevésbé konfrontatív volt, mivel a rendőrség jobban felkészült a több mint 100 ezer fősre becsült tömeg fogadására.)
 március 21–22. – A csehszlovák szakszervezetek vezetőségének ülésén a reformerek jutnak vezető szerephez.
 március 22.
 Lemond tisztségéről Antonín Novotný csehszlovák köztársasági elnök.
 Megkezdődnek a párizsi diáklázadások
 március 23. – Bulgária, Csehszlovákia, Lengyelország, Magyarország, az NDK és a Szovjetunió képviselőinek drezdai tanácskozásán a „testvéri országok” felszólítják a CSKP vezetőségét a „negatív tendenciák” felszámolására.
 március 27. – Rossz időjárási viszonyok között lezuhan a 34 éves Jurij Gagarin MiG–15-ös vadászgépe. (A balesetben az első űrhajós mellett életét vesztette Vlagyimir Szerjogin tesztpilóta is.)
 március 30.
 A csehszlovák nemzetgyűlés Ludvík Svobodát választja köztársasági elnökké.
 Amszterdamban megnyitja kapuit a Paradiso, a város egyik legismertebb szórakozóhelye.

Április 
 április 1–5. – A CSKP KB elemzi a társadalomban kialakult helyzetet – ahol spontán mozgalmak, nem a párt irányítása alatt álló szervezetek jöttek létre – és a demokratizálás folytatása mellett kötelezi el magát.
 április 2–10. – Nyikita Hruscsov vezetésével szovjet küldöttség tárgyal a Magyar Szocialista Munkáspárt (MSZMP) vezetőivel. (A szovjet pártfőtitkár részt vesz a Felvonulási téren [ma: '56-osok tere] rendezett április 4-ei „felszabadulás ünnepén”; felszólalásában az atomkísérletek megszüntetéséről beszél.)
 április 4. – Memphis (Tennessee) városában agyonlőtték Martin Luther Kinget, afroamerikai polgárjogi politikust.
 április 8. – Csehszlovákia új miniszterelnöke Oldřich Černík.
 április 10. – Megjelenik a CSKP akcióprogramja, mely a társadalmi élet demokratizálását, a cseh-szlovák viszony rendezését és a nemzetiségi sérelmek orvoslását ígéri.
 április 22–25. – Az RKP KB ülése, ami a szocializmus építése folyamán elkövetett hibákkal foglalkozik, Nicolae Ceaușescu itt nyíltan bírálja a Gheorghe Gheorghiu-Dej idejében, az ő személyes irányításával elkövetett törvénytelenségeket. Az ülésen rehabilitálják Lucrețiu Pătrășcanut.
 április 28–30. – Tito moszkvai látogatása során hangot ad a csehszlovákiai fejleményekkel kapcsolatos, a szovjet vezetésétől eltérő véleményének.

Május 
 május 3. – A csehszlovák nemzetgyűlés jóváhagyja a Černík-kormány programnyilatkozatát
 május 4. – Alexander Dubček vezetésével Moszkvában gazdasági tárgyalásokat folytató csehszlovák küldöttséget a szovjet vezetés ismét az „ellenforradalmi veszély” elhárítására inti.

Június 
 június 2–10. – Diáklázadás Belgrádban és más jugoszláv egyetemi városokban. (A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) vezetősége úgy ítéli meg, hogy az ország szociális ellentmondásai váltották ki a nyugtalanságot, Tito reformintézkedéseket ígér.)
 június 5. – Los Angelesben merénylet áldozata lett Robert F. Kennedy elnökjelölt, az egykori elnök öccse.
 június 17. – Megkezdik a Coca-Cola magyarországi gyártását a Magyar Likőripari Vállalat kőbányai üzemében.
 június 20. – A szlovák nacionalista körök által szeparatizmussal vádolt Csemadok nyilatkozatban utasítja el a vádakat, és hangsúlyozza, hogy csupán az alapvető emberi és nemzetiségi jogok biztosítását tekinti feladatának.
 június 24–25. – Az Észak-atlanti Tanács reykjavíki miniszteri ülésén áttekintik a Berlinbe vezető utakra vonatkozó intézkedéseket, és kiadják a kölcsönös és kiegyensúlyozott haderőcsökkentésről szóló nyilatkozatot.
 június 24–26. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a föderatív államjogi elrendezésről és az ’50-es években törvénytelenül elítéltek bírói rehabilitációjáról.
 június 27. – A vezető csehszlovák ellenzéki sajtóorgánummá lett Literární listy – és más lapok – közzéteszi a 2000 szó című felhívást, mely értékeli a demokratizálás eddigi vívmányait, és figyelmeztet a reformot fenyegető veszélyekre. (A felhívás megjelentetése intenzívebbé teszi a „testvéri országok” – mindenekelőtt a Szovjetunió és az NDK – Csehszlovákia-ellenes sajtókampányát.)

Július 
 július 1.
 Aláírják a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó atomsorompó-szerződést.
 Magyarországon áttérnek a 44 órás munkahétre.
 július 8. – A CSKP elnöksége visszautasítja az öt szocialista ország javaslatát, hogy közösen tárgyaljanak a csehszlovákiai eseményekről, és kétoldalú tárgyalásokat javasol. (Az öt ország képviselői július 14-15-én Varsóban tárgyalnak, és levélben fejezik ki aggodalmukat a csehszlovákiai fejlődés miatt.)
 július 9. – Szegeden fény derül Filó Margit sorozatgyilkosságára
 július 12. – Spanyolországban egy határozat az „állam második embere” címmel ruházza fel János Károly trónörököst. (Azonban a határozat nem fogalmaz pontosan, hogy ki is lesz a trón örököse, de ezzel egy időben János Károly egyre gyakrabban jelenik meg a hivatalos eseményeken Franco tábornok oldalán.)
 július 29.–augusztus 1. – A szlovákiai Ágcsernyőn a legfelsőbb csehszlovák és szovjet vezetők tárgyalásán a csehszlovák fél ígéretet tesz több szovjet követelés teljesítésére, úm. a sajtó „kordában tartása”, a két legnagyobb „ellenforradalmi szervezet” betiltása.

Augusztus 
 augusztus 3. – Pozsonyban az öt szocialista ország és Csehszlovákia közös nyilatkozatban hangsúlyozza, hogy a szocializmus védelme „közös internacionalista kötelesség”.
 augusztus 9–11. – Tito Prágában támogatást ígér Dubček reformirányvonalának.
 augusztus 17. – Alexander Dubček Komáromban ismét találkozik Kádár Jánossal, aki burkoltan figyelmezteti a külső beavatkozás veszélyére.
 augusztus 18. – A Vas megyei Borgátán felavatják az ország első hévízművét. (A 47 °C-os vizet kezdetben fürdési célra, később hajtatóház és csibenevelő üzemeltetésére hasznosították.)
 augusztus 20. – A Varsói Szerződés csapatai szovjet vezetéssel 200 000 katonával, 5000 harckocsival lerohanják Csehszlovákiát, hogy véget vessenek a (prágai tavasz néven emlegetett) demokratikus folyamatnak. Az invázióban a szovjet csapatok mellett jelentősebb lengyel, magyar, és inkább jelképesen bolgár erők vettek részt. Az NDK csapatai a Varsói Szerződés főparancsnokának utolsó pillanatban hozott döntése alapján maradtak ki a hadműveletből.
 augusztus 21.
 A CSKP és az állam több vezetőjét a megszállók letartóztatják és Moszkvába szállítják.
 A belgrádi vezetés elítéli a Varsói Szerződés csehszlovákiai invázióját
 Bukarestben Nicolae Ceaușescu román elnök százezres, a csehszlovákiai intervenció ellen tiltakozó tömeg előtt elmondott beszédében elítéli a csehszlovák belügyekbe való beavatkozást.
 augusztus 22. – Prágában sor kerül a CSKP sebtében összehívott XIV., rendkívüli kongresszusára, és az egybegyűltek egyértelműen szembeszállnak a megszállással.
 augusztus 23–26. – Az elhurcolt csehszlovák vezetőket Moszkvában a szovjet feltételek elfogadására kényszerítik (többek között ígéretet kell tenniük az „antiszocialista erőkkel” való leszámolásra).
 augusztus 26–28. – A Szlovák Kommunista Párt rendkívüli kongresszusán a szovjetbarát orientációt képviselő Gustáv Husákot választják első titkárának.

Szeptember 
 szeptember 8. – Gustáv Husák a Csemadok ülésén ígéretet tesz a nemzetiségi törvény kidolgozására.
 szeptember 12. – Albánia lemond a Varsói Szerződésbeli tagságáról.
 szeptember 18. – Jugoszláviában egy új, költségnövekedéssel járó védelmi tervezetet fogadnak el, részben a macedón kérdés élesedése miatt.

Október 
 október 2. – A tlatelolcói mészárlás során több száz diákot ölnek meg Mexikóban
 október 11. – Jugoszláv–nyugatnémet vendégmunkás–egyezmény.
 október 18. – A csehszlovák nemzetgyűlés jóváhagyja a szovjet csapatok ideiglenes csehszlovákiai jelenlétéről szóló szerződést.
 október 27. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja az ország föderatív elrendezéséről szóló törvényt, ugyanakkor megszavazzák a nemzetiségi jogokat rögzítő alkotmánytörvényt.
 október 31. – Lyndon B. Johnson amerikai elnök elrendeli az észak-vietnámi bombázások befejezését.

November 
 november 5. – Az Egyesült Államok elnökválasztásán a republikánus Richard M. Nixon aratott győzelmet.
 november 13–14. – Megalakul az Eurocsoport.
 november 15–16. – Az Észak-atlanti Tanács elítéli a csehszlovákiai szovjet akciót, amelyet az Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveivel ellentétesnek minősít és figyelmeztetést intéz a Szovjetunióhoz.
 november 19–21. – Háromnapos tiltakozó diáksztrájk egész Csehszlovákiában.
 november 23–24. – Csehszlovákiai magyar értelmiségek találkozója a Magas-Tátrában.
 november 27. – Diáktüntetések Koszovóban. (Az albán nacionalizmus első nyílt jelentkezése 1945 óta.)

December 
 december 18. – Újabb alkotmánymódosítások Jugoszláviában.
 december 22. – A Békéscsabára tartó 6616/a sz. mentesítő gyorsvonat Mendét elhagyva Pusztaszentistván megállóhely közelében frontálisan összeütközött az 5565 sz. tehervonat mozdonyának „B” végével. A tehervonat mozdonya és 13 kocsija, a gyorsvonat mozdonya és két kocsija kisiklott. A vonatszerencsétlenségnek 43 halálos és 66 sérült áldozata volt.
 december 24. – Az Apollo–8 amerikai űrhajó három emberrel a fedélzetén Hold körüli pályára áll.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A Maros-Magyar Autonóm Tartomány megszüntetése, helyén létrejött Maros, Hargita és Kovászna megye.
 A csíkszeredai és környékén élő lakosság tüntetésekbe kezd, azért, hogy Hargita megye székhelye Csíkszereda legyen. (A román hadsereget a városba vezénylik, fennállt az erőszakos oszlatás veszélye, de végül is sikerült békésen megoldani a problémát.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1968-ban

1968 a filmművészetben

1968 az irodalomban 
 Örkény István: Egyperces novellák.
 Fábry Zoltán: Stószi délelőttök.
 Bohumil Hrabal: Morytáty a legendy (Véres történetek és legendák).

1968 a zenében 
 március 28. – A Broadwayn bemutatják a Hair című musicalt.
 Újraindítják az 1960-ban leállított Gibson Les Paul elektromos gitár gyártását.
 Megalakul a Smile, a Queen együttes elődzenekara.
 Megalakul a Deep Purple.

Fontosabb magyar albumok 
 Illés: Nehéz az út
 Kovács Kati: Ne lépd át a küszöbömet
 Omega: Trombitás Frédi és a rettenetes emberek

Fontosabb külföldi albumok 
 The Band: Music from Big Pink
 The Beatles: The Beatles
 Fleetwood Mac: Fleetwood Mac / Mr. Wonderful 
 Bee Gees: Horizontal
 The Jimi Hendrix Experience: Electric Ladyland
 Cream: Wheels of Fire
 The Doors: Waiting for the Sun
 Pink Floyd: A Saucerful of Secrets
 Jethro Tull: This Was
 Deep Purple: Shades of Deep Purple
 Simon and Garfunkel: Bookends
 Steppenwolf: Steppenwolf
 Johnny Cash: Live at Folsom Prison
 The Rolling Stones: Beggars Banquet

1968 a jogalkotásban

1968 a tudományban

1968 a légi közlekedésben

1968 a vasúti közlekedésben 
 Az 1968-as közlekedéspolitikai koncepció.

1968 a sportban 
 október 12. - október 27. XIX. Nyári olimpiai játékok – Mexikóváros, Mexikó. 112 ország részvételével.
 február 6. - február 18. X. Téli olimpiai játékok – Grenoble, Franciaország. 37 ország részvételével.
 A Ferencváros nyeri az NB 1-et. Ez a klub 21. bajnoki címe.

1968 a művészetben, kultúrában és divatban 
 Carlos Castaneda Don Juan tanításai című könyve az ellenkultúra egyik bestsellere lesz, és a figyelem középpontjába állítja a tradicionális kultúrák droghasználati szokásait.

Születések 

 január 1. – Davor Šuker horvát labdarúgó
 január 1. – Rick J. Jordan, a Scooter együttes billentyűse
 január 5. – Giorgi Baramidze grúz politikus, miniszterelnök-helyettes
 január 5. – DJ BoBo svájci énekes, táncos, dalszövegíró
 január 10. – Repka Attila olimpiai bajnok birkózó
 január 20. – Muhammetkali Abulgazijev kirgiz politikus, kormányfő
 január 22. 
 Bartis Attila író, fotográfus
 Heath (Morie Hirosi) japán zenész, az X Japan együttes basszusgitárosa
 január 28. – Börcsök Enikő Jászai Mari-díjas magyar színésznő, érdemes és kiváló művész († 2021)
 január 30. – VI. Fülöp spanyol király
 február 1. – Petrás János, a Kárpátia zenekar énekese, basszusgitárosa
 február 14. – Ľubomír Galko szlovák politikus, védelmi miniszter
 február 18. – Molly Ringwald
 február 19. – Lukács Laci a Tankcsapda egyik alapítója, énekes-basszusgitárosa
 március 4. – Patsy Kensit
 március 5. – Bajnai Gordon közgazdász, politikus, miniszterelnök
 március 7. – Erőss Zsolt hegymászó († 2013)
 március 13. – Malek Andrea színésznő, énekesnő
 március 15. – Sabrina Salerno, olasz énekesnő, színésznő, modell, producer
 március 20. – Joao Ntyamba, angolai atléta
 március 21. – Nagy Zsolt magyar labdarúgó, egy évtizede a Kecskeméti TE kapusa
 március 23. – Fernando Hierro spanyol labdarúgó
 március 30. – Céline Dion kanadai énekesnő
 április 6. – Kovács Ákos, Kossuth-díjas énekes, zeneszerző, költő
 április 17. – Porga Gyula politikus, Veszprém polgármestere
 április 19. – Nemes Zoltán karikaturista
 április 23. – Ujj Mészáros Károly filmrendező, forgatókönyvíró, filmproducer
 április 24. – Kardos M. Róbert színész
 május 7. – Traci Lords
 május 27. – Maama Lolohea, tongai súlyemelő
 május 28. – Kylie Minogue énekesnő, színésznő
 Június 1. – Jason Donovan
 június 4. – Sándor Zsolt ezredes, a 25/88. könnyű vegyes zászlóalj volt parancsnoka
 június 4. – Komóczi Mihály magyar klinikai szakpszichológus, igazságügyi szakértő
 június 21. – Hetessy Csaba zeneszerző
 június 27. – Bertalan Ágnes Jászai Mari-díjas magyar színésznő, szinkronszínész
 július 4. – Mark Lenzi olimpiai bajnok amerikai műugró († 2012)
 július 15. – Leticia Calderón mexikói színésznő
 július 16. – Rajkai Andrea háromszoros világbajnok és ötszörös Európa-bajnok taekwondózó
 július 21. – Brandi Chastain
 július 26. – Frédéric Diefenthal francia színész, producer
 július 27. – Julian McMahon ausztrál színész
 augusztus 2. – Stefan Effenberg német labdarúgó
 augusztus 2. – Kisfalvi Krisztina magyar színésznő, szinkronszínész 
 augusztus 5. – Marine Le Pen, francia politikus
 augusztus 7. – Csapó Virág, magyar színésznő 
 augusztus 9. 
 Gillian Anderson
 Eric Bana ausztrál színész
 augusztus 14. – Farkas Péter olimpiai bajnok birkózó
 augusztus 22. – Horst Skoff osztrák teniszező († 2008)
 augusztus 23. – Bagi Dániel történész, polonista, dzsesszzongorista
 szeptember 5. – Szűcs Gábor magyar (gyerek)színész
 szeptember 11. – Jáksó László műsorvezető
 szeptember 17. – Tito Vilanova spanyol labdarúgó, edző († 2014)
 szeptember 17. – Keleti Andrea műsorvezető, rendező, szerkesztő riporter
 szeptember 17. – Anastacia amerikai énekesnő, dalszövegíró, és zenei producer 
 szeptember 23. – Horváth Mariann, hatszoros világbajnok és kétszeres Európa-bajnok magyar párbajtőrvívó, sportkommentátor
 szeptember 25. – Will Smith
 szeptember 28. – Naomi Watts angol származású ausztrál színésznő
 szeptember 28. – Mika Häkkinen finn autóversenyző, Formula–1-es világbajnok
 november 6. – Alexander Tchigir német vízilabdázó
 november 11. 
 Fülöp László televíziós műsorvezető, szerkesztő
 Kim Jongha dél-koreai író
 november 14. – Dózsa Zoltán, színész
 november 18. – Owen Wilson amerikai színész és forgatókönyvíró
 november 30. – Anca Boagiu román politikus, miniszter
 december 2. – Lucy Liu amerikai színésznő
 december 3. – Brendan Fraser, amerikai színész, a A múmia főszereplője
 december 5. – Kövesfalvi István magyar labdarúgó
 december 12. – Nagyszentpéteri Miklós magyar balettművész

Halálozások 
 január 11. 
 Seress Rezső, zeneszerző, zongorista (* 1889)
 Cseh-Szombathy László magyar orvos, egészségpolitikus (* 1894)
 április 4. – Martin Luther King, amerikai baptista lelkész, polgárjogi vezető, Nobel-békedíjas (* 1929)
 április 5. – Csordás Lajos olimpiai bajnok labdarúgó, edző (* 1932)
 április 25. – Gróf Stomm Marcel honvéd altábornagy, II. világháborús hadtestparancsnok (* 1890)
 május 11. – Kertai György geológus, az alföldi szénhidrogén-kutatás elméleti megalapozója, az MTA tagja (* 1912)
 május 14. – Husband Edward Kimmel amerikai ellentengernagy (* 1882)
 június 6. – Robert F. Kennedy, a Demokrata Párt elnökjelöltje (merényletben) (* 1925)
 június 7. – Fjodor Vasziljevics Tokarev, szovjet–orosz fegyvertervező (* 1871)
 június 18. – Nikolaus von Falkenhorst német tábornok, a Weserübung hadművelet kidolgozója (* 1885)
 június 22. – Benárd Ágost, orvos, keresztényszocialista politikus (* 1880)
 július 4. – Hermann-Bernhard Ramcke a náci Németország ejtőernyős parancsnoka (* 1889)
 július 16. – Keserű Ferenc olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1903)
 augusztus 3. – Konsztantyin Konsztantyinovics Rokosszovszkij szovjet és lengyel marsall, Lengyelország honvédelmi minisztere (* 1896)
 augusztus 19. – George Gamow, fizikus (* 1904)
 szeptember 1. – Gábor Jenő, festőművész (* 1893)
 szeptember 2. – Kántor Mihály tanító, néprajzi gyűjtő (* 1885)
 szeptember 2. – Jánosi Ferenc református lelkész, tanár, miniszterhelyettes, a Hazafias Népfront első főtitkára, a Petőfi Irodalmi Múzeum igazgatója, Nagy Imre veje (* 1916)
 október 27. – Lise Meitner, osztrák-svéd atomfizikusnő (* 1878)
 november 7. – Hamvas Béla, író, filozófus (* 1897)
 november 10. – Kiss Árpád kémikus, az MTA tagja (* 1889)
 november 24. – Dobi István politikus, miniszter, magyar miniszterelnök, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnöke (* 1898)
 november 28. – Enid Blyton, angol írónő (* 1897)
 december 1. – Kovács Péter, sorozatgyilkos
 december 20. – John Steinbeck, amerikai író, aki 1962-ben irodalmi Nobel-díjban részesült (* 1902)
 december 24. – Kolosváry Gábor zoológus, entomológus, hidrobiológus, paleontológus, az MTA tagja (* 1901)
 december 29. – Faragó Sándor magyar tanító, iskolaigazgató, az Ideiglenes Nemzetgyűlés képviselője (* 1892)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század