1931



Események

Január 
 január 5. – A magyar titkosrendőrség elfogja Révai József (politikus) baloldali írót és politikust, az egykori Vörös Újság alapító főszerkesztőjét, mert kommunista szervezkedés vádjával gyanúsítja. 
 január 7. – Zágrábban bombamerényletet követnek, egy raktár ellen. Rövid időn belül ez a harmadik támadás.
 január 15. – Olasz repülőraj szeli át sikeresen az óceánt, megérkezik Rio de Janeiróba
 január 17. – Joseph Goebbels a Frontharcosok Házában tartott beszédében meghirdeti a „Késhegyig menő harcot” a hatalomért.
 január 21. – Az Európai Bizottság utolsó ülésén 3 egyenként 11 tagú bizottság felállításáról döntött. Az első a leszerelés előkészítéséről, a második az európai agrárállamok termésfeleslegeinek elhelyezéséről, a harmadik a mezőgazdasági államok hitelkérdésével fog foglalkozni.
 január 22. – Francia kamara leszavazta a Steeg-kormányt, mert a gabonaár-stabilizációs törvény kiszivárogtatásával tőzsdei manipulációkra adott alkalmat. 
 január 24. – Mahatma Gandhit és 30 társát Indiában kiengedik a börtönből.
 január 26. – Bécsben aláírják az osztrák-magyar barátsági és választott bírósági szerződést.
 január 27. – Pierre Laval miniszterelnökségével megalakul az új kormány Franciaországban. 
 január 31. – I. Sándor jugoszláv király Zágrábba utazik, ahol felrobbantják a királyhű „Ifjú Jugoszláv” egyesület helyiségét.

Február 
 február 3. – Új-Zéland körzetét 7,9-es (Richter-skála) erősségű földrengés rázza meg. Sok település, egyebek közt Napier is megsemmisül.   
 február 5. 
 A Duce ellen tervezett bombamerényletet hiúsítanak meg Olaszországban. Az anarchistát (Giru) letartóztatják.
 A népjóléti minisztériumban lefolyt vizsgálat során 16 fegyelmi eljárást indítottak - számolt be a magyar parlamentben a vizsgálóbiztos. 
 február 10. – Új-Delhi lett India fővárosa 
 február 14. – Spanyolországban lemond a Dámaso Berenguer vezette kormány.
 február 18. – Spanyolországban Juan Bautista Aznar Cabañas tengernagyot bízzák meg kormányalakítással.
 február 20. – Bécsben két albán anarchista merényletet követ el I. Zogu albán király ellen. A király sértetlen marad, testőre életét veszti.
 február 24. – A magyar nagykövet tiltakozó jegyzéket ad át Jugoszlávia kormányának Belgrádban, a néhány nappal korábban lezajlott zágrábi magyar-ellenes tüntetések, és a magyar konzulátus ellen elkövetett bombamerénylet miatt.  
 február 26. – Az olasz-francia flottatárgyalásokon közvetítő szerepet betöltő brit külügyminiszter Rómába érkezik.
 február 27. – Az olasz-francia flottatárgyalásokon Rómában elvi megegyezés születik.

Március 
március 19. - Legalizálják Nevada államban a szerencsejátékot.
március 21. – Bejelentik a német–osztrák vámunió tervét.
 március 23. 
 Francia, olasz és csehszlovák tiltakozás a tervezett német–osztrák vámunió kapcsán, amely szerintük nemzetközi egyezményeket sért.
 Indiában kivégzi a brit kormány a felszabadítási mozgalom  három vezetőjét (Bhagat Singh, Shivaram Rajguru, Sukhdev Thapar).
 március 27. – A Steinherz Rudolf-gyilkosság
 március 31. – Földrengés pusztít Közép-Amerikában, a nicaraguai főváros Managua körzetében. Közel 2000 halott.

Április 
 április 12. – A spanyol választásokat a köztársasági pártok döntő fölénnyel megnyerik 
 április 14. – Spanyolországban megbukik a monarchia, Madridban kikiáltják a Második Spanyol Köztársaságot és Niceto Alcalá-Zamora vezetésével megalakul az ideiglenes kormány. (XIII. Alfonz spanyol király elhagyja az országot, aki végül Olaszországban telepedik le.)
 április 15. – Az Alfonz herceg cirkáló Marseille-be, száműzetésének első állomására szállítja a trónfosztott XIII. Alfonz királyt. (Nem mond le a trónról, egyszerűen csak átmenetileg felfüggeszti a tevékenységet.)
 április 22. – Ausztria, Nagy-Britannia, Dánia, Németország, Olaszország, Svédország valamint az Egyesült Államok elismeri a Spanyol Köztársaságot.

Május 
 május 11.
 A bécsi Creditanstalt bejelenti a csődöt – az európai pénzügyi válság kezdete.
 Jugoszláviában életbe lép a dinár stabilizációjáról szóló törvény. (Az állami deflációs politika kezdete.)
 május 15. – XI. Piusz pápa kiadja a „Quadragesimo anno” kezdetű enciklikát.
 május 19. – Aláírják a magyar-olasz kereskedelmi szerződést.

Június 
 június 13. – Először rendezik meg a Szegedi Szabadtéri Játékokat.
 június 15. – Aláírják a szovjet-lengyel barátsági szerződést és kereskedelmi együttműködést.

Július 

 július 13.
 Németországban a kormány bankzárlatot léptet életbe.
 Háromnapos bankzárlatot rendel el a magyar kormány. (Előbb július 23-áig, majd augusztus 14-éig korlátozták a betétkifizetéseket.)
 július 15. – Endresz György és Magyar Sándor átrepüli a Csendes-óceánt.
 július 29. – A német kormány megállapodásra jut az angol, és amerikai bankok képviselőivel, akik nem mondják fel német kölcsöneiket.

Augusztus 
 augusztus 4. – Az Országgyűlés elfogadja azt a törvényt, amely alapján a pénzügyminiszter az államháztartás egyensúlyának garantálása érdekében a törvényhozás hatáskörébe tartozó rendeleteket hozhatott.
 augusztus 19.
 Francia kölcsön Magyarországnak, amely megmenti az összeomlástól az országot.
 Lemond Bethlen István miniszterelnök és kormánya.

 augusztus 21. –  Almásy László és Zichy Nándor első felfedező útja repülőn - 1931. augusztus 21
 augusztus 24. – Horthy Miklós kormányzó Károlyi Gyula külügyminisztert nevezi ki miniszterelnökké.
 augusztus 31. – A magyar kabinet elrendeli az állami alkalmazottak fizetésének csökkentését.

Szeptember 
 szeptember 3. – A Jugoszláv Királyságban bevezetik az ún. oktrojált alkotmányt. (Kinyilvánítja ugyan a polgári jogokat, de tilos pártok szervezése területi és vallási alapon. Az országgyűlés kétkamarás, a szenátus felét a király nevezi ki. A választások nem tilosak.)
 szeptember 13. – Robbantásos terrorcselekmény a biatorbágyi vasúti viaduktnál. (A cselekménnyel először a kommunistákat vádolják, ezért 19-én bevezetik a statáriumot, amely 1932. október 10-éig tart.)
 szeptember 18. – Japán csapatok megkezdik Mandzsúria elfoglalását.
 szeptember 29. – A magyar kormány kötelezővé teszi az ötezer pengőt meghaladó külföldi tartozások és követelések bejelentését a Nemzeti Banknál.

Október 
 október 17. – A Szovjetunióban egy megjelent állásfoglalás értelmében teljesen megszüntetik a magán-kereskedelmet.

November 
 november 8.
 Parlamenti választások a Jugoszláv Királyságban, amelyet az ellenzék bojkottál.
 Tomáš Masaryk csehszlovák elnök egymillió koronás ajándékából megalakul a Csehszlovákiai Magyar Tudományos, Irodalmi és Művészeti Társaság, közismert nevén a Masaryk Akadémia.

December 
 december 5. – Sztálin miniszterelnökének rendeletére Moszkvában felrobbantották a Megváltó Krisztus-székesegyházat.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1931-ben

1931 a tudományban

1931 a légi közlekedésben

1931 a vasúti közlekedésben

1931 a filmművészetben 
 Február 14. – Ezen a napon mutatták be a Lugosi Béla által játszott Dracula filmet.

1931 az irodalomban 
 József Attila: Döntsd a tőkét, ne siránkozz
 Kuncz Aladár: Fekete kolostor
 Radnóti Miklós – Újmódi pásztorok éneke
 május – Károlyi Mihály befejezi a Tiétek a föld című röpiratát.
 november 29., Debrecen: Az Ady Társaság előadói estje a Déri Múzeumban öt népi íróval (Illyés Gyula, Németh László, Erdélyi József, Szabó Lőrinc, Kodolányi János).

1931 a zenében 
 Erdélyi táncok (Bartók) megírásának időpontja

1931 a sportban 
 Az Újpest nyeri az NB1-et. Ez a klub második bajnoki címe.

1931 a jogalkotásban

Születések 

 január 5. – Alfred Brendel osztrák zongorista
 január 6. – Ferenczi Imre magyar folklórkutató, a történettudományok (néprajz) kandidátusa († 1989)
 január 12. – Palásthy György Balázs Béla-díjas magyar filmrendező († 2012)
 január 19. – Schubert Éva Kossuth-díjas magyar színésznő († 2017)
 január 24. – Kötél Zsuzsanna Jedlik Ányos-díjas magyar mezőgazdasági mérnök, növénynemesítő († 2020)
 január 29. – Mádl Ferenc magyar jogász, politikus, köztársasági elnök († 2011)
 február 5. – Juhász Bertalan magyar építőmérnök († 2001)
 február 8. – James Dean amerikai filmszínész († 1955)
 február 14. – Csurgai Lajos magyar vegyészmérnök, gazdasági mérnök, nehézipari miniszterhelyettes (1977–1980) († 2007)
 február 17. – Kondor Béla, kétszeres Munkácsy-díjas magyar festőművész, grafikus († 1972)
 február 18. – Toni Morrison  irodalmi Nobel-díjas amerikai író, szerkesztő és egyetemi tanár († 2019)
 február 21. – Huzsvár László a Nagybecskereki egyházmegye első püspöke († 2016)
 február 24. – Dominic Chianese olasz származású amerikai színész, énekes, zenész
 március 2. – Mihail Gorbacsov SZKP-főtitkár,  a Szovjetunió egykori elnöke († 2022)
 március 20. – Avar István Kossuth-díjas magyar színművész, a nemzet színésze († 2014)
 március 22. – William Shatner amerikai színész
 március 26. – Leonard Nimoy amerikai színész († 2015)
 március 30. – Szokolay Sándor, Kossuth-díjas magyar zeneszerző († 2013)
 április 2. – Hevesi István, olimpiai bajnok vízilabdázó († 2018)
 április 2. – Alexandru T. Balaban román kémikus, matematikus, az MTA tagja
 április 4. – Hacser Józsa kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2014)
 április 19. – Ember Mária, magyar író, újságíró, műkritikus († 2001)
 április 23. – Petro Vasziljovics Balabujev ukrán repülőmérnök, repülőgép-tervező († 2007)
 április 27. – Igor Davidovics Ojsztrah, orosz hegedűművész († 2021)
 április 29. – Hédervári Péter, geológus, amatőr csillagász, író, újságíró († 1984)
 május 1. – Jánky Béla költő, műfordító, ifjúsági szerző, közíró, szerkesztő († 2009)
 május 4. – Balla Demeter Kossuth-díjas magyar fotográfus, a nemzet művésze († 2017)
 május 8. – Hofer Miklós, magyar építész († 2011)
 május 10. – Szurcsik János, magyar festőművész
 május 10. – Ettore Scola, olasz filmrendező és forgatókönyvíró († 2016)
 május 14. – Huszárik Zoltán, magyar filmrendező, grafikus († 1981)
 május 21. – Géczy Dorottya Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2023)
 május 29. – Hoffmann Tamás magyar etnográfus, muzeológus († 2007)
 június 3. – Raúl Castro, kubai katonatiszt, politikus
 június 14. – Abody Béla, magyar író († 1990)
 június 16. – Eörsi István, magyar író († 2005)
 június 17. – Szabó János újságíró, lapszerkesztő, főszerkesztő
 június 24. – Bárány Árpád, olimpiai bajnok magyar vívó
 június 27. – Martinus Veltman Nobel-díjas holland fizikus († 2021)
 július 9. – Krencsey Marianne, magyar színművésznő († 2016)
 július 14. – Boross László magyar biokémikus, egyetemi tanár († 2012)
 július 16. – Toró Tibor romániai magyar fizikus, az MTA tagja († 2010)
 július 22. – Guido de Marco máltai jogász, politikus, köztársasági elnök († 2010)
 augusztus 17. – Ruha István hegedűművész († 2004)
 augusztus 26. – Markovits Kálmán kétszeres olimpiai bajnok magyar vízilabdázó († 2009)
 szeptember 9. – Latinovits Zoltán Kossuth-díjas magyar színész († 1976)
 szeptember 17. – Anne Bancroft Oscar-díjas amerikai színésznő († 2005)
 szeptember 21. – Larry Hagman amerikai színész (Dallas) († 2012)
 szeptember 25. – O’sváth György közgazdász, jogász, politikus († 2017)
 október 1. – Lovas István magyar magfizikus, részecskefizikus, a Debreceni Egyetem nyugalmazott tanára, akadémikus († 2014)
 október 7. – Desmond Tutu, Béke-Nobel-díjas dél-afrikai egyházfi († 2021)
 október 19. – John le Carré angol író, a kémregény-irodalom egyik legismertebb alakja († 2020)
 október 22. – Ecser Károly, Európa-bajnok magyar súlyemelő († 2005)
 október 26. – Szakonyi Károly, Kossuth-díjas magyar író, drámaíró, a nemzet művésze
 november 3. – Monica Vitti olasz színésznő († 2022)
 november 17. – Andrásfalvy Bertalan, Széchenyi-díjas magyar etnográfus
 november 26. – Adolfo Pérez Esquivel, Nobel-békedíjas argentin építész, szobrász, polgárjogi harcos
 december 4. – Herhoff György magyar géplakatos, az 1956-os forradalom békásmegyeri hősi halottja. († 1956)
 december 5. – Zimányi József magyar fizikus, akadémikus születése († 2006)
 december 5. – Galambos Erzsi, Kossuth-díjas magyar színművésznő
 december 12. – Kratochwill Mimi művészettörténész
 december 18. – Gyurkovics Tibor, magyar költő, író († 2008)
 december 28. – Gáll István, író († 1982)
 december 28. – Guy Debord francia marxista teoretikus, író, filmrendező († 1994)
 december 31. – Giorgio Ardisson, olasz színész († 2014)

Halálozások 

 január 3. – Joseph Joffre francia tábornok, akadémikus (* 1852)
 január 13. – Kandó Kálmán tervezőmérnök (* 1869)
 február 13. – Bassa Iván magyarországi szlovén író, politikai vezető (* 1875)
 március 2. – Klupathy Jenő fizikus, az MTA tagja, a gyakorlati fizika kiemelkedő alakja(* 1861)
 március 5. – Horváth Ödön költő, író, irodalomtörténész, a Magyar Tudományos Akadémia tagja (* 1854)
 március 7. – Akseli Gallen-Kallela finn festőművész, építész, iparművész (* 1865)
 március 21. – Zygmunt Puławski lengyel mérnök, repülőgéptervező (* 1901)
 június 19. – Börtsök Samu festőművész (* 1881)
 július 5. – Geisler Eta illegális kommunista agitátor (* 1913)
 július 27. – Auguste-Henri Forel svájci pszichiáter, elmegyógyász, entomológus (* 1848)
 szeptember 13. – Morvay Alajos magyar mozdonyvezető, a biatorbágyi merénylet egyik halálos áldozata
 szeptember 21. – Hegedűs Gyula színész (* 1870)
 szeptember 24. - Lenhardt János, hegedű- és hárfa-készítő hangszerész (* 1880) 
 október 12. – Fasching Antal földmérő mérnök (* 1879).
 október 19. – Szentgyörgyi István színész, rendező (* 1842)
 december 5. – Komáromy András történész, levéltáros, az MTA tagja (* 1861)
 december 6. – Böckh Hugó geológus (* 1874)

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század