Savnik

Savnik (szlovákul Spišský Štiavnik, németül Schawnik, Schafing) egy falu Szlovákiában, az Eperjesi kerület Poprádi járásában.

Fekvése
A Hernád partján fekszik, Poprádtól 9 km-re délkeletre.

Élővilága

A kastélyban régóta fészkeltek gólyák, de 2017 óta nincs adat költésről.

Nevének eredete 
Neve a szláv ščavník (= sóska) főnévből ered; sóskával benőtt helyet jelöl.

Története 
Területén már a 10. században bencés kolostor állott, a település e körül alakult ki. 1223-ban a bencések után ciszterciek érkeztek, akik a falu mellett felépítették apátságukat. Először 1246-ben említi oklevél „Scinik” alakban. 1265-ben „Schewnik”, 1294-ben „Sceunuk”, 1347-ben „Cheunyk”, 1425-ben „Chonyk” alakban említik a korabeli források. A falu gyorsan fejlődött, malom és halastavak épültek. 1528-ban már állt többtornyos várkastélya a Hernád bal partján, melyet ekkor Serédy Gáspár égetett fel. Az apátságot 1530-ban Basó Máté, a hírhedt murányi rablólovag fosztotta ki. A falu 1539-ben Lasky Menyhérté, majd rövid ideig a Thurzóké, később Rueber Jánosé. 1579 és 1674 között a Thökölyek az urai. 1673-ban a kastélytól egy mérföldre egy másik udvarházat is említenek. 1674 és 1773 között a jezsuiták a birtokosai, majd 1776-tól a szepesi püspökségé. 1787-ben 111 házában 736 lakos élt. 1828-ban 129 háza volt 934 lakossal, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Schavnik, tót falu, Szepes vmegyében, a Hernád mellett: 934 kath. lak., kath. parochiával, jó szántóföldekkel, derék erdővel, a faluhoz 1/4 órányira fekszik Schavnik vára, 95 kath. lak. F. u. a szepesi püspök, s a helység feje egy uradalomnak. Lőcséhez 4 óra.”

A település mai arculata az 1906. évi nagy tűzvész után alakult ki. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesszombati járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 903-an, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel.

2011-ben 2648 lakosából 2284 szlovák.

Neves személyek
Itt született 1869-ben Ján Vencko pap, történész.
Itt született 1902-ben Medveczky Jenő Munkácsy Mihály-díjas festő (1969), grafikus. 
Itt hunyt el 1806-ban Révay János Antal szepesi püspök, valóságos belső titkos tanácsos, Turócz vármegye örökös főispánja. 
Itt hunyt el 1870-ben Zábojszky László teológiai doktor, szepesi püspök.
Itt tanított Akai János jezsuita pap, tanár.

Nevezetességei 
 Várkastélyát valószínűleg a Thurzók építtették, 1619-ben Thököly István újjáépítette. 1695-ben rossz állapotban volt, de a 19. században kétszer is átépítették. Mai formáját az 1925-ös tűzvész utáni bővítéssel és átalakítással kapta. Egykor szepesi püspökök nyaralója volt, amely ma is áll.
 Szűz Máriának szentelt római katolikus temploma a 14. században épült gótikus stílusban, a 18. században barokk stílusban építették át.

További információk 
 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 Savnik Szlovákia térképén
 Rövid ismertető (magyarul)
 Az alapiskola honlapja

Jegyzetek 
Kvasnicová, M. - Šeregi, M. 2018 (zost.): Architektúra kláštorov a rehoľných domov na Slovensku.
Jakubčin, P. 2017: Kláštor cistercitov v Spišskom Štiavniku.
Bardoly István - Cs. Plank Ibolya 1999 (szerk.): A „szentek fuvarosa” Divald Kornél felső-magyarországi topográfiája és fényképei 1900-1919. Budapest.
Ján Vencko 1927: Dejiny štiavnického opátstva na Spiši. Ružomberok.

A Poprádi járás települései
Szlovák paradicsom
Szepes vármegye települései