1458



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – Szilágyi Mihály macsói bán és Hunyadi János özvegye, Szilágyi Erzsébet Szegeden egyezséget köt Garai László nádorral és feleségével Alexandra tescheni hercegnővel Mátyás királlyá választásáról.
 január 24. – Hunyadi Mátyást magyar királlyá választják (1490-ig uralkodik). Mátyás mellé 5 évre nagybátyját Szilágyi Mihályt választják kormányzónak (augusztusban Mátyás lemondatja a kormányzói tisztségéről).
 február 9. – Podjebrád György cseh kormányzó – későbbi cseh király – és Mátyás szövetséget köt és megállapodik a kormányzó leánya, Podjebrád Katalin és a magyar király házasságkötéséről.
 február 14. – A mindössze 14 esztendős Hunyadi Mátyás bevonul Budára, ahol a Nagyboldogasszony-templomban trónra ültetik.
 február 14. után – Mátyás a királyi uradalmak központi igazgatására megszervezi a budai udvarbíróságot.
 február – Mátyás király egyezséget köt az Észak-Magyarország nagy részét kezében tartó Jiskra Jánossal, aki elismeri királyságát.
 március – Megkezdődnek a felvidéki harcok a huszitákkal.
 március 2. – Podjebrád György Csehország királya lesz. (1471-ig uralkodik)
 március 24. – A szeretet napján együtt mennek templomba a háborúskodó York- és Lancaster-párti nagyurak
 május 7. – Podjebrád Györgyöt Prágában Salánki Ágoston győri püspök és Szilassi Vince váci püspök Csehország királyává koronázza. 
 június 27. – II. János aragóniai király (V. Alfonz öccse) trónra lépése. (1479-ig uralkodik)
 június 27. – I. Ferdinánd (V. Alfonz természetes fia) lesz Nápoly királya. (1494-ig uralkodik.)
 július 26. – Miután Mátyás nem hajlandó elfogadni a hatalmát korlátozó főurak (Garai László nádor, Újlaki Miklós erdélyi vajda, szlavón és macsói bán, Szilágyi Mihály kormányzó) gyámkodását, Simontornyán szövetkeznek ellene.
 július 27. – Mátyás leváltja Garai László nádort, és méltóságát Guti Országh Mihálynak adományozza.
 július 28. – I. Sarolta trónra lép Cipruson. (1460-túl a fattyú bátyja, II. Jakab bitorolja a trónját, az ország kettészakad, Sarolta 1461-ben formális lemondás nélkül elhagyja Ciprust, de hívei 1464-ig kitartanak, végül 1485-ben mond le a már csak jelképes címéről a Savoyai-dinasztia javára.)
 július 31. – A magyar uralkodó megtiltja az idegen pénzek használatát az országban.
 augusztus – Mátyás biztosítja III. Calixtus pápát, hogy törökpolitikájában apja, Hunyadi János nyomdokain kíván haladni.
 augusztus 18. – II. Piusz pápa uralkodásának kezdete. (1464-ig uralkodik!)
 augusztus vége – Mátyás lemondatja Szilágyi Mihályt a kormányzóságról, egyúttal Besztercei gróffá nevezi ki.
 október 9. előtt – Mátyás tűzhelyenként 1 aranyforintos adót vet ki.
 október 15. – I. Sarolta ciprusi királynőt Nicosiában Ciprus, Jeruzsálem és Örményország koronáival királlyá koronázzák.

Határozatlan dátumú események 
 Szász Vilmos a feleségének, Habsburg Anna magyar hercegnőnek, V. László idősebb nővérének a nevében sikertelenül próbálta megszerezni a magyar trónt Hunyadi Mátyással szemben, hiszen a január 24-ei királyválasztó országgyűlésre követeket nem küldött, ehelyett Anna hercegnő egykori gyámjához, a Habsburg-ház fejéhez, III. Frigyes német-római császárhoz fordult segítségért, amivel éppen azt érte el, hogy nem vették figyelembe a királyválasztásnál.
 Aristotile Fioravanti bolognai építész Mátyás meghívására Budára érkezik.
 Az Oxfordi Egyetem alapítása.
 Szilágyi Mihályt Mátyás elfogatja és Világos várába záratja.
 IV. Jóannészt fivére, Dávid követi a Trapezunti Császárság trónján (1461-ig uralkodik).

Születések 
 Jacopo Sannazaro itáliai költő.

Halálozások 
 június 27. – V. Alfonz aragóniai király (* 1396).
 július 28. – II. János ciprusi király (* 1418).
 augusztus 6. – III. Kallixtusz pápa (* 1378).
 Marques de Santillana spanyol költő

Jegyzetek 

15. század