alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kazincbarcikai kistérség

A Kazincbarcikai kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Kazincbarcika.

A kazincbarcikai kistérség területe 499,3 km2, amelyen 32 település található. A településsűrűség magas érték (6,4 település/100 km2). A kistérség népessége 2001-ben 66 020 fő volt, akik közül 49,88% volt városlakó. 2008-ban a lakosság 63 203 fő, akik 54,3%-a városlakó. Az átlagos népsűrűség 126 fő/km2, de a Sajó-völgyében és a nagyobb bányászfalvakban ettől magasabb városias értékeket mutat.

A településszerkezetre a kistelepülések túlsúlya a jellemző, amelyek a népesség kis részét tömörítik. Az 1000 főnél kisebb lélekszámú törpe- és aprófalvak száma 19, amelyek a települések 59,3%-át jelentik és bennük él a kistérség lakóinak a 14,5%-a. A térségben található még 9 kisfalu és 2 középfalu, amelyek a települések 34,8%-át alkotják és a népesség 31,14%-ának nyújtanak otthont. A kistérség városai: Kazincbarcika és Rudabánya. A falvak főleg a völgyekbe települtek és gyakoriak az ún. zsákutcás települések.

Az országos negatív népesedési tendenciák itt is jellemzőek. Folyamatosan csökken a születések száma és elsősorban a férfiak magasabb mortalitása miatt növekszik a halálozások száma. A kistérségre a természetes fogyás a jellemző. Tovább csökkentette a népességszámot a belföldi vándormozgalom is. Álláslehetőségek hiányában elsősorban a fiatalok és a képzettebb munkavállalók költöznek el. Ennek következtében a települések népessége elöregszik és emiatt torzul a lakosság korszerkezete is.

2004. november 30-án, 32 város és falu Kazincbarcikával együtt kistérségi együttműködési megállapodást kötöttek Többcélú Önkormányzati Kistérségi Társulás néven.

Települései 

A kazincbarcikai kistérséghez kis lélekszámú települések tartoznak, leszámítva a csaknem 33 ezer fős Kazincbarcikát, továbbá a kevéssel háromezer főt meghaladó népességű Múcsonyt, Rudabányát és Sajókazát.

Társadalmi-gazdasági szempontból elmaradott településből 19, országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településből 31, leghátrányosabb kistérséghez nem tartozó leghátrányosabb helyzetű településből 19 volt található a kistérségben 2004-es adatok szerint.

Fekvése 

A Borsod-Abaúj-Zemplén Megye északkeleti részén található kisrégiót a Szlovák-érchegységben eredő Sajó-folyó osztja ketté. Délnyugati irányból a Bükk hegység, északról az Aggteleki Karszt határolja. A két tájegység nyugati felén található a Lázbérci tájvédelmi körzet.

Története 
2007-től Aggtelek az Edelényi kistérséghez csatlakozott.

Nevezetességei 
Tanösvények, horgászvizek

További információk 
 Központi Statisztikai Hivatal
 Irány Magyarország!
 A Kazincbarcikai Kistérség válogatott honismereti bibliográfiája (MEK)

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Mezőcsáti kistérség

A Mezőcsáti kistérség kistérség volt Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja Mezőcsát volt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Mezőkövesdi kistérség

A Mezőkövesdi kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Mezőkövesd.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 Mezőkövesdi Kistérség Helyi Vidékfejlesztési Iroda

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Miskolci kistérség

A Miskolci kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megye nyugati részén, központja Miskolc. További városai: Sajószentpéter, Felsőzsolca, Alsózsolca, Emőd, Nyékládháza.

A miskolci kistérség a megye legnagyobb területű és legnépesebb kistérsége. Területe 1058 km², népessége  fő (2011).

A kistérség egyben az ország második legnépesebb kistérsége, csak a Budapesti kistérség előzi meg.

Települései

További adatok 
 Élveszületés 1000 lakosra: 9,2 élveszületés (2010-es adat)  (51./175)
 Halálozás 1000 lakosra: 13,5 halálozás (2010-es adat)  (99./175)
 Természetes szaporodás ill. fogyás 1000 lakosra: 4,2 fő (2010-es adat)  (64./175)
 Személyi jövedelemadó-alapot képező jövedelem egy állandó lakosra:  forint (2010-es adat)  (61./175)
 Személyi jövedelemadó egy állandó lakosra:  forint (2010-es adat)  (45./175)
 A települések átlagos népessége: 6 591 fő (2011-es adat)  (26./175)
 A 120 feletti népsűrűségű településeken lakók aránya: 88,6% (2011-es adat)  (11./175)
 A nyilvántartott álláskeresők aránya: 11,7% (2010-es adat)  (74./175)
 Működő kórházi ágy 10 000 lakosra: 122,8 ágy (2010-es adat)  (18./175)
 Háziorvosok betegforgalma: 1 510 450 fő (2010-es adat)  (2./175)
 Házi gyermekorvosok betegforgalma: 368 612 fő (2010-es adat)  (2./175)
 Mozilátogatás 1000 lakosra: 1 307 látogatás (2010-es adat)  (16./175)
 Távbeszélő-fővonal 1000 lakosra: 318,6 fővonal (2010-es adat)  (14./175)
 Működő vállalkozások száma 1000 lakosra: 61,1 vállalkozás (2009-es adat)  (45./175)
 A működő vállalkozásokból a szolgáltatásban tevékenykedők aránya: 82,2% (2009-es adat)  (5./175)
 A működő vállalkozásokból a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászatban tevékenykedők aránya: 1,3% (2009-es adat)  (167./175)
 A működő vállalkozásokból az iparban tevékenykedők aránya: 7,2% (2009-es adat)  (141./175)
 A működő vállalkozásokból az építőiparban tevékenykedők aránya: 9,3% (2009-es adat)  (146./175)
 Egyéni vállalkozások aránya a működő vállalkozásokból: 45% (2009-es adat)  (162./175)
 Munkanélküliségi ráta: 8,2%

Népesség összetétele 
(2011-es adat)
 0–14 éves:  fő = 14,7% 
 14–60 éves:  fő = 63,5% 
 60 éves és idősebb népesség:  fő = 21,8%

Nevezetességei 
 Miskolc látnivalóinak listája
 Miskolci múzeumok

Jegyzetek

Források 
 A kistérségről

Magyarország kistérségei
Miskolc
Sárospataki kistérség

A Sárospataki kistérség egy kistérség volt Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja Sárospatak volt. 2014-ben az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Sarospataki
Kisterseg
[
Sátoraljaújhelyi kistérség

A Sátoraljaújhelyi kistérség egy kistérség volt Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja Sátoraljaújhely volt. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Satoraljaujhelyi
Sátoraljaújhely
Szerencsi kistérség

A Szerencsi kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Szerencs.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 
 Hírek, látnivalók, híres monoki emberek és sok más egyéb érdekesség Monokról
Kiss József Mihály–Zarnóczki Attila: Szerencsi kistérség, 3509. Alsódobsza, Bekecs, Golop, Legyesbénye, Mád, Megyaszó, Mezőzombor, Monok, Prügy, Rátka, Sóstófalva, Szerencs, Taktaharkány, Taktakenéz, Taktaszada, Tállya, Tiszalúc, Újcsanálos; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2005 (Kincses könyvek)

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Szikszói kistérség

A Szikszói kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Szikszó.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Tiszaújvárosi kistérség

A Tiszaújvárosi kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Tiszaújváros.

Települései

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Tokaji kistérség

A Tokaji kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Tokaj.

Települései

További információk 
 Látnivalók, turisztikai szolgáltatások a Tokaji Kistérségben – Tokaj-Hegyalja, Taktaköz és a Hernád-völgye hivatalos turisztikai portálja

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Tokaj
Pásztói kistérség

A Pásztói kistérség kistérség Nógrád megyében, központja: Pásztó.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Pasztoi
Pétervásárai kistérség

A Pétervásárai kistérség kistérség volt Heves megyében, központja Pétervására volt. 2013. január 1.-től az újjáalakult Pétervásárai járás lépett a helyébe.

Települései

Fekvése 
Heves megye északnyugati részén helyezkedett el, a 23-as főút és a 24-es főút mentén.

Nevezetességei 

 Bodony, Szent Mihály tiszteletére felszentelt 15. századi római katolikus templom
 Bükkszéki Gyógyfürdő és Salvus víz
 Bükkszenterzsébet, Árpád-házi Szent Erzsébet tiszteletére épült késő barokk stílusú római katolikus templom
 Erdőkövesd, torony nélküli barokk stílusú római katolikus templom, Szent István király tiszteletére
 Istenmezeje, Noé szőlője elnevezésű glaukonitos eredetű kopár homokkő, természetvédelmi terület
 Ivády kastély, 1999-től magánkézben levő műemlék
 Mátraballa, középkori eredetű, 1770-es években barokk stílusban átépített műemlék templom
 Kanázsvár romjai, Mátraderecske mellett
 Mátraderecskei Széndioxid Gyógygázfürdő, mofetta
 Parádfürdő: Erzsébet királyné Parkhotel, Parádfürdői Gyógyfürdő és Kórház, Cifra istálló (a Közlekedési Múzeum Kocsimúzeuma)
 Parádsasvár, Kastélyhotel (Károlyi-kastély)
 Parádsasváron álló ősjuhar (Acer acuminatilobum), a világon egyedül a Mátrában megtalálható, nem szaporítható, juharfaj.
 Pétervására, kétszintes barokk stílusú Keglevich-kastély
 Recsk, a volt kényszermunkatábor helyén álló Nemzeti Emlékpark
 Siroki vár
 Szajla, Attila-domb: a helyi legenda szerint a domb alatt van eltemetve Attila, hun király
 Szentdomonkos, 1734-ben épült műemlék római katolikus templom, Szent Domonkos tiszteletére felszentelve 
 Tarnavidéki Tájvédelmi Körzet
 Váraszó, Árpád-kori templom román stílusú falrészletekkel, gótikus stílusú freskómaradványokkal és különálló fa haranglábbal

További információk 
 A kistérség hivatalos honlapja 

Petervasarai
Polgári kistérség

A Polgári kistérség kistérség Hajdú-Bihar megyében, központja: Polgár.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Püspökladányi kistérség

A Püspökladányi kistérség kistérség Hajdú-Bihar megyében, központja: Püspökladány.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 
Természeti értékek: 

A térség termálvizekben gazdag, a négy legnépesebb településen - Püspökladányban, Nádudvaron, Kabán és Földesen - kiépített gyógyfürdők üzemelnek a turisták és a helybéliek örömére. A Püspökladányi kistérség az Alföld szívében, Hajdú-Bihar megye nyugati részén fekszik, három tájegység találkozásában. Megtalálható itt a Hortobágy száraz füves pusztája, a Nagy-Sárrét erekkel, csatornákkal átszőtt nedves rétjei és a Hajdúság löszös termőföldjei. Néhol erdősávok, erdőfoltok törik meg az Alföld rónaságát. A püspökladányi Farkasszigeten található arborétum értékes növényvilágával lenyűgöző látványt nyújt az erdei séták során.

Épített környezet: 
Püspökladány:
- vasútállomás
- gyógyfürdő
Nádudvar:
- 1848-as emlékmű a katolikus templommal
- gyógyfürdő
- művelődési ház
Kaba: 
- Trófea vadászház
- polgármesteri hivatal
Földes:
- református templom
Biharnagybajom:
- községháza
Sárrétudvari:
- Szűcs Sándor emlékmúzeum
Nagyrábé:
- református templom
- neobarokk és romantikus stílusú Echerolles kastély
Báránd:
- füstpusztai vadászkastély
Sáp:
- barokk stílusú főtér
- polgármesteri hivatal
Tetétlen:
- vasútállomás
Szerep (település):
- Zichy kastély
- Csonkatorony
- monostormaradvány

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Szarvasi kistérség

A Szarvasi kistérség kistérség Békés megyében, központja Szarvas.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben került ide Gyomaendrőd és Hunya a Békési kistérségtől.

Nevezetességei

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Szarvas (település)
Szeghalomi kistérség

A Szeghalomi kistérség kistérség Békés megyében, központja Szeghalom. A kistérségek 2013-ban megszűntek, szerepük egy részét s járások vették át.

Települései

Nevezetességei

Források és jegyzetek

További információk 
 A Szeghalmi kistérség honlapja  
 Sárréti vidékfejlesztés

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Szolnoki kistérség

A Szolnoki kistérség kistérség Jász-Nagykun-Szolnok megyében, központja: Szolnok.

Települései

Fekvése 
A kistérség a megye közép-nyugati részén található, Szolnok 30 km-es körzetében. Az Észak-Alföldi régió nyugati részén. Területe 878 km2, Jász-Nagykun Szolnok megye területének 16%-a. A kistérség településeinek száma 18, közülük 4 város (Szolnok, Martfű, Újszász, Rákóczifalva). A kistérség települései több kistáji egységet képeznek. Északon a Jászság, délfelé haladva, Szolnok-ártér (ez a kistérség legnagyobb területe), Szolnok-Túri sík, határos a délnyugati Dél-Tisza völggyel. Gerje-Perje-sík, Pilis-Alpári- homokhát, és az Alsó-Zagyva-sík. Közlekedése kiemelkedően jó, Szolnok a vidék legnagyobb vasúti csomópontja, mind hazai, mind nemzetközi forgalmát tekintve. A kistérség településeinek több, mint fele vasúttal is megközelíthető, itt megy át a 4-es, kelet-nyugati irányú főközlekedési út. A kistérség többi települése mind elérhető a rendszeres és sűrűn induló autóbusz járatokkal.

Gazdaság 
A kistérség gazdasága elsősorban a mezőgazdaságra épül.Magas a szántóföldek aránya. Kevés az erdő, viszont egyre magasabb arányt ér el a zöldség és fűszernövények termesztése. Legfontosabb a jövedelem és foglalkoztatás szempontjából, továbbra is a búza, napraforgó, cukorrépa.
A gyümölcs termesztés inkább a délebbi területekre koncentrálódik, például Tiszajenő, Tószeg. Az állattartás az elmúlt évek visszaesését követően, enyhe emelkedést mutat.

Története 
Szajol 2007-ben került ide a Törökszentmiklósi kistérségből.

Turizmus 
A turizmus adottságai jók, főleg a még néhány helyen fellelhető érintetlen tájaknak, a Tisza, Zagyva és a holtágak adta lehetőségeknek köszönhetően. A horgászok kedvelt helyei, a vízitúrázás, csónakázás, az évente, már csak itt látható, egyedülálló jelenség, a Tisza-virágzás, évről évre egyre több turistát vonz. A kistérséget még vonzóbbá teszi a nagyszámú termálfürdő, és azok világszerte elismert gyógyhatása. Ősszel vadászok is rendszeresen visszatérnek, főleg Olaszországból. Jelentős látványosság még, a szolnoki Tisza-liget, az Újszászi Orczy-kastély a hozzátartozó angolkerttel, a Nagykörűi cseresznyéskert és a cseresznye virágzás, a Tiszasülyi Kolopfürdő (gyógyhatású iszapjával). Számtalan múzeum, tájház. az utóbbi években egyre nagyobb teret nyer a falusi turizmus is. A kistérségi fejlesztési programok első számú feladata a szálláshelyek bővítése, az idegenforgalom növekedésének elérése, ehhez jelentős támogatást is kapnak a vállalkozok.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Szolnoki kistérség honlapja
 Szolnok.lap.hu
 A megye hírportálja (SZOLJON)
Szikszai Mihály: Szolnoki kistérség, 4604. Besenyszög, Csataszög, Hunyadfalva, Kőtelek, Martfű, Nagykörű, Rákóczifalva, Rákócziújfalu, Szászberek, Szolnok, Tiszajenő, Tiszasüly, Tiszavárkony, Tószeg, Újszász, Vezseny, Zagyvarékas; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2005 (Kincses könyvek)

Magyarország kistérségei
Törökszentmiklósi kistérség

A Törökszentmiklósi kistérség kistérség Jász-Nagykun-Szolnok megyében, központja: Törökszentmiklós.

Települései

Fekvése

Története
Szajol 2007-ben a Szolnoki kistérségbe került.

Nevezetességei 

Fegyvernek : 
 Pusztatorony (gótikus templommaradvány, 1480 körül épült)
 Római katolikus templom romantikus stíluban. Tervezte Gerster Károly Frey Lajossal, Kauser Lipóttal, (1862-63)
 Református templom (1928)
 Szapárfalvi új katolikus templom (1992)
 Nepomuki Szent János szobra (barokk, 1775)

Kengyel :

Kuncsorba :

Örményes : 
 Glaser kastély
 Bíró kastély
 Kepich kastély
 Örményesi Sport Club ÖSC

Tiszabő :

Tiszapüspöki : 
 1765-1769. közt épült, barokk stílusú katolikus templom. A templomban lévő padok a 19. században készültek, klasszicista stílusban.
 Plébániaház, Esterházy Károly egri püspök építette. (műemlék jellegű) 
 A templom előtti téren, az első- és második világháborús emlékművek. 
 1848-1849-es szabadságharc hősi halottainak tiszteletére állított emlékművek.

Tiszatenyő :
 Faluház, Szent István szobra, kopjafa

Törökszentmiklós :
 Római katolikus templom
 Református templom (műemlék jellegű épület, épült 1787-89 között)
 Almásy-kastély
 Angol telivér ménes
 Strandfürdő
 Helytörténeti Gyűjtemény

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 A Törökszentmikósi kistérség honlapja
 Törökszentmiklós.lap.hu
 A megye hírportálja (SZOLJON)

Magyarország kistérségei
Tiszavasvári kistérség

A Tiszavasvári kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében található, központja Tiszavasvári.

Települései 
 Rakamaz
 Szabolcs
 Szorgalmatos
 Timár
 Tiszadada
 Tiszadob
 Tiszaeszlár
 Tiszalök
 Tiszanagyfalu
 Tiszavasvári

Magyarország kistérségei
Bélapátfalvai kistérség

A Bélapátfalvai kistérség kistérség volt Heves megyében Bélapátfalva központttal. Helyét a Bélapátfalvai járás vette át 2013. január 1.-től.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Belapatfalvai
Bátonyterenyei kistérség

A Bátonyterenyei kistérség kistérség Nógrád megyében, központja Bátonyterenye.

Nógrád megye keleti részén, az Északi-középhegység két nagy hegyvonulata, a Cserhát és a Mátra találkozásánál fekszik.

A tájat éppen e két tájegység, a Cserhát lágy vonulatai és a Mátra vulkánikus eredetű hegycsúcsai teszik változatossá. Az önmagában két egymástól jól elkülöníthető egység, melyeket a 21. sz. főközlekedési út választ el egymástól, a Cserhát déli oldalán található Kis-Zagyva völgyéből és a Mátra északi oldalán fekvő mátrai településekből tevődik össze. Bár természeti egységektől tagolt a térség, közös múltjuk, hagyományaik, adottságaik és a jövőbe vetett közös elképzeléseik szoros kapocsként fűzik őket össze.

Települései

További információk 
http://www.batonyterenye.hu 

Batonyterenyei
Balmazújvárosi kistérség

A Balmazújvárosi kistérség egy kistérség volt Hajdú-Bihar megyében, központja Balmazújváros volt. 2014-ben az összes kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

További információk

Magyarország kistérségei
Balmazújváros
Berettyóújfalui kistérség

A Berettyóújfalui kistérség kistérség Hajdú-Bihar megyében, központja Berettyóújfalu.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

További információk
 Berettyóújfalu Linkoldala

Magyarország kistérségei
Berettyóújfalu
Baktalórántházai kistérség

A Baktalórántházai kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Baktalórántháza.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Bácsalmási kistérség

A Bácsalmási kistérség egy kistérség volt Bács-Kiskun megyében Bácsalmás központtal. 2013. január 1-jétől szerepét az újjáalakuló Bácsalmási járás vette át.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Magyarország kistérségei
Bajai kistérség

A Bajai kistérség egy kistérség volt Bács-Kiskun megyében Baja központtal. Helyébe lépett 2013. január 1.-től az újjáalakuló Bajai járás.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk
 Baja Önkormányzatának honlapja
 Baja és Bácska sportújsága
 Baja Story bajai információs magazin
Erdmann Gyula: Bajai kistérség, 3301. Bácsbokod, Bácsborsód, Bácsszentgyörgy, Baja, Bátmonostor, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dunafalva, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőszentiván, Gara, Hercegszántó, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Szeremle, Vaskút; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)
A kistérségi együttműködés eredményei. A Bajai Többcélú Kistérségi Társulás; szerk. Csefkó Ferenc; Önkormányzat–PTE Állam- és Jogtudományi Kara, Baja–Pécs, 2004
Schmidt Antal: Életem széljegyzetei. Válogatott írások; szerk. Bálint László; Bajai Honpolgár Alapítvány, Baja, 2011 (Bajai honpolgár könyvek)

Magyarország kistérségei
Békéscsabai kistérség

A Békéscsabai kistérség kistérség Békés megyében, központja Békéscsaba.

Települései

Fekvése 
Békés megye középső részén fekszik, a központja a megyeszékhely Békéscsaba, ahol találkoznak a főközlekedési útvonalak és vasutak.

A területet átszeli a 44-es és 47-es számú főutak, illetve a 120-as Budapest–Szolnok–Békéscsaba–Arad villamosított, kétvágányú nemzetközi vasúti fővonal. Szintén áthalad a területen a Békéscsaba–Orosháza–Szeged vasútvonal, amely egyvágányú és nem villamosított.

Története 
A Békéscsabai kistérséget már a kistérségi beosztást első ízben kialakító 9006/1994 (S.K.3) KSH-elnöki közlemény tartalmazta. Területe 2004-ben változott, mivel Gyula, Elek, Újkígyós, Szabadkígyós, Lőkösháza és Kétegyháza az ekkor létrehozott Gyulai kistérséghez kerültek. 2007-ben Szabadkígyós és Újkígyós visszakerültek a Békéscsabai kistérséghez, viszont Doboz a Békési kistérséghez került.

Ekkortól került át a fejlődő kategóriába is.

Nevezetességei

Békéscsaba 

 Békéscsabai Jókai Színház (az Alföld első állandó kőszínháza)
 Evangélikus nagytemplom (Közép-Európa legnagyobb evangélikus temploma)
 Munkácsy Mihály Múzeum
 Szárazmalom
 Szlovák Tájház
 Szoborsétány az Élővíz-csatorna mentén
 Csaba Center (Magyarország 5. legnagyobb bevásárlóközpontja)
 Árpád Gyógy- és Strandfürdő

Csabaszabadi 
 Beliczay-kastély

Jegyzetek

További információk 
 Békés megye hivatalos oldala

Magyarország kistérségei
Békéscsaba
Békés megye
Békési kistérség

A Békési kistérség kistérség Békés megyében, központja Békés.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Gyomaendrőd és Hunya a Szarvasi kistérséghez csatlakozott, ugyanekkor került ide Doboz a Békéscsabai kistérségből.

Nevezetességei

További információk
www.bekesikisterseg.hu

Kapcsolódó szócikkek 

Bekesi
Csongrádi kistérség

A Csongrádi kistérség Csongrád megye kistérsége volt 2014. február 25-ig, amikor az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt. Területe 339 km² volt, egy város (a kistérség központja, Csongrád) és három község alkotta.

Települései

Jegyzetek

Források
 

Magyarország kistérségei
Gyulai kistérség

A Gyulai kistérség kistérség Békés megyében, központja: Gyula.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Szabadkígyós és Újkígyós kiváltak a kistérségből és a Békéscsabai kistérséghez kerültek.

Nevezetességei

Kapcsolódó szócikkek 

 Békéscsabai kistérség

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Békés megye
Csengeri kistérség

A Csengeri kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Csenger.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Egri kistérség

Az Egri kistérség kistérség Heves megyében, központja: Eger.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Feldebrő, Tarnaszentmária és Verpelét ide került a Füzesabonyi kistérségből.

Nevezetességei

További információk

Magyarország kistérségei
Eger
Derecske-Létavértesi kistérség

A Derecske-Létavértesi kistérség kistérség Hajdú-Bihar megyében, központja: Létavértes.

Települései

Fekvése

Története
Mikepércs 2007-ben kivált a kistérségből, és a Debreceni kistérséghez csatlakozott.

Lakónépesség alakulása

További információk

Magyarország kistérségei
Füzesabonyi kistérség

A Füzesabonyi kistérség kistérség volt Heves megyében, központja: Füzesabony. 2012. december 31-ével megszűnt, helyébe az újjáalakult Füzesabonyi járás lépett a következő évtől kezdve.

Települései

Fekvése

Nevezetességei

Külső hivatkozások 
Füzesabonyi kistérség

Magyarország kistérségei
Gyöngyösi kistérség

A Gyöngyösi kistérség kistérség volt Heves megyében 2012 december 31.-ig, központja Gyöngyös volt. Az újjáalakult Gyöngyösi járás lépett a helyébe 2013. január 1.-én.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Hatvani kistérség

A Hatvani kistérség kistérség volt Heves megyében 2012. év végéig, központja Hatvan volt. 2013. január 1-jétől szerepét az újjáalakult Hatvani járás vette át.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Hevesi kistérség

A Hevesi kistérség kistérség volt Heves megyében Heves központtal. 2013. január 1-jétől az újjáalakult Hevesi járás vette át a szerepét.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Ibrány-Nagyhalászi kistérség

A Ibrány-Nagyhalászi kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Ibrány.

Települései

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Kisvárdai kistérség

A Kisvárdai kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Kisvárda.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben 11 település kiválásával megalakult a Záhonyi kistérség.

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Mátészalkai kistérség

A Mátészalkai kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Mátészalka.

Települései

Fekvése
A Mátészalkai kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében található, a Nyírbátori, Baktalórántházi, Vásárosnaményi, Fehérgyarmati és Csengeri kistérség szomszédságában. 26 települést foglal magába, ezek közül Mátészalka mellett Nagyecsed és Vaja rendelkezik városi jogállással. A kistérség lakónépessége: 63 030 fő (2011.01.01.), népsűrűsége: 102 fő/km2, városlakók aránya: 42,5%. Az OECD besorolása alapján "alapvető vidéki térségnek" számít.

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Mateszalkai
Mátészalka
Nagykállói kistérség

A Nagykállói kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja Nagykálló.

Települései 
 Balkány
 Biri
 Bököny
 Érpatak
 Geszteréd
 Kállósemjén
 Nagykálló
 Szakoly
 Újfehértó

Fekvése 
A Nagykállói kistérség öt másikkal szomszédos: északról a Nyíregyházai, északkeletről a Baktalórántházai, keletről a Nyírbátori, délről a Hajdúhadházi, nyugatról pedig a Hajdúböszörményi kistérség határolja.

Története

Nevezetességei

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Hajdúböszörményi kistérség

A Hajdúböszörményi kistérség egy kistérség volt Hajdú-Bihar megyében, központja Hajdúböszörmény volt, de 2014-ben az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

További információk 
Vadász István: Hajdúböszörményi kistérség, 3904. Hajdúböszörmény, Hajdúdorog, Hajdúnánás; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)

Magyarország kistérségei
Hajdúböszörmény
Hajdúhadházi kistérség

A Hajdúhadházi kistérség kistérség Hajdú-Bihar megyében, központja: Hajdúhadház.

Települései

Fekvése

Története 

A 244/2003. (XII. 18.) Kormány rendelet 1. § (1) alapján a kistérség területfejlesztési-statisztikai területi egység, amely a közigazgatás területi feladatainak ellátásához szükséges illetékességi területek megállapításának is alapja.
A Hajdúhadházi kistérség  2004. január 1-jén jött létre, 11 település (Bocskaikert, Fülöp, Hajdúhadház, Hajdúsámson, Nyíradony, Nyíracsád, Nyírábrány, Nyírmártonfalva, Téglás, Újléta, Vámospércs) önkormányzatának elhatározása alapján.
A következő lépésként 2004. július 21-én a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 44/A. § (1) bekezdés h) pontja, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 41. § (1) bekezdése, a helyi önkormányzatok társulásáról és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-a, valamint a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény alapján megalakult a Hajdúhadházi Területfejlesztési Kistérségi Társulás, amely csak területfejlesztési céllal jött létre.
Később, hosszas tárgyalások és egyeztetések után a közösségi szolgáltatások térségi szinten történő, kiegyenlített, magas színvonalú és minőségű ellátása érdekében a kistérség valamennyi települési önkormányzatának részvételével 2005. október 14-én a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény alapján megalakult a Hajdúhadházi Többcélú Kistérségi Társulás.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Hajdúszoboszlói kistérség

A Hajdúszoboszlói kistérség kistérség volt Hajdú-Bihar megyében, amelynek központja Hajdúszoboszló volt. 2013-ban a kistérségek megszűntek, szerepüket a járások vették át.

Települései

Története
2003 júniusában Hajdúszoboszló, Hajdúszovát, Ebes, Nagyhegyes települések polgármesterei aláírták a jogelőd Nyugat-Hajdúsági Település-és Területfejlesztési Önkormányzati Társulás dokumentumait.
A jogszabályi változások lehetővé tették, hogy feladatai hatékonyabb megvalósítása érdekében kistérségi társulássá alakuljon át. Így jött létre 2005. január 1-jel a Hajdúszoboszlói Kistérségi Többcélú Társulás.

Lakónépesség alakulása

További információk 
 Társulási közigazgatási portál 
 Hajduszoboszlo.LAP.hu - a város startlapja, linkgyűjtemény

Magyarország kistérségei
K
Jászberényi kistérség

A Jászberényi kistérség kistérség Jász-Nagykun-Szolnok megyében, központja: Jászberény.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

További információk 
 Jászberény.lap.hu
 A megye hírportálja (SZOLJON)

Magyarország kistérségei
Jánoshalmai kistérség

A Jánoshalmai kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja Jánoshalma.

Települései

Fekvése

Története

Előzmények 
A Jánoshalmai kistérség előzményének tekinthető közigazgatási területi egység a trianon után létrejött Jánoshalmi járás volt, melyet azonban a tanácsrendszer bevezetésekor az 1950-es járásrendezés során megszüntettek. Ennek területe azonban nem egyezett meg a mai kistérséggel, mivel hozzá volt beosztva Kisszállás is, viszont Mélykút a Bácsalmási járásban maradt, ahova korábban a kistérség valamennyi települése tartozott.

A megszűnő Jánoshalmi járás községeit 1950-ben a Kiskunhalasi járásba sorolták, Mélykút pedig 1962-ben követte őket, amikor a Bácsalmási járás is megszűnt, így a négy település négy évtizedes elkülönülés után ismét egy járásba került.

1984-től, amikor valamennyi járás megszűnt, Borota a Bajai városkörnyékhez került, a többi település pedig a Kiskunhalasihoz. Bár Bácsalmás ekkor városi jogú nagyközség lett és nagyközségkörnyék-központ, Mélykút szintén nem oda, hanem Kiskunhalashoz lett beosztva.

Magyarországon 1990 és 1994 között nem volt a megyéken belüli térségi különbségek bemutatására alkalmas, egész országot lefedő, közigazgatási alapú statisztikai csoportosítás, majd 1994-től kialakult a kistérségek rendszere.

A Jánoshalmai kistérség települései történetük során különböző központokhoz vonzódtak és vonzódnak ma is, elsősorban Kiskunhalashoz, Bajához, Jánoshalmához és Bácsalmáshoz. Ez a sokirányú vonzódás ma is jellemző a különböző közigazgatási szervek és államilag szervezett szolgáltatások területi rendszerében, így a kistérség települései más-más rendőrkapitánysághoz, földhivatalhoz, helyi bírósághoz, kórházhoz stb. tartoznak.

A kistérség története 
A Jánoshalmai egyike azon 138 kistérségnek, melyeket a KSH 1994-ben alakított ki a települések közötti valós munka-, lakóhelyi, közlekedési, középfokú ellátási és egyéb kapcsolatok alapján. A települési önkormányzatok egyes közszolgáltatási feladatainak és a kistérségi területfejlesztési feladatoknak társulásban történő ellátását ösztönözni kívánó kormány megalkotta a többcélú kistérségi társulások támogatására vonatkozó 65/2004. (IV.15.) számú rendeletét, aminek nyomán e kistérségben is létrejött a valamennyi település részvételével működő többcélú kistérségi társulás.

Nevezetességei

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Hódmezővásárhelyi kistérség

A Hódmezővásárhelyi kistérség kistérség Csongrád-Csanád megyében, központja Hódmezővásárhely.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Karcagi kistérség

A Karcagi kistérség egy kistérség volt Jász-Nagykun-Szolnok megyében, központja Karcag volt.

Települései

Fekvése

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Karcag.lap.hu
 A megye hírportálja (SZOLJON)

Magyarország kistérségei
Karcag
Jász-Nagykun-Szolnok megye
Kalocsai kistérség

Kalocsai kistérség: kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kalocsa.

Települései

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások 
 Kalocsa.lap.hu

Magyarország kistérségei
Kiskőrösi kistérség

A Kiskőrösi kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kiskőrös.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Kiskunfélegyházai kistérség

A Kiskunfélegyházai kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kiskunfélegyháza.

Települései

Fekvése

Központja, a 33 000 lakosú város a Duna-Tisza közén található. Jelentős közlekedési csomópont: a városon áthalad az 5-ös számú főút, az M5 autópálya. A város vasúti forgalma is kiemelkedő: a Budapest–Szeged vasútvonalon fekszik, de közvetlen vonatok közlekednek Kiskunhalasra, Szentesre, Lakitelekre és Szolnokra is. Kiskunfélegyháza optimális szálláshely a kirándulónak, hiszen a közelben található Bugac, a híres kiskunmajsai fürdő, a Tőserdő és a Tősfürdő, Ópusztaszer és a Kiskunsági Nemzeti Park.

Kiskunfélegyháza Budapesttől közúton alig 100 km-re található, amely az autópályának köszönhetően mindössze egyórás utat jelent.

Története
2007-ben Jászszentlászló és Móricgát a Kiskunfélegyházai kistérségből a Kiskunmajsaiba kerültek.

Nevezetességei

 A megannyi kiskunfélegyházi látnivalón kívül számos nevezetesség található a kistérségben.
 A lovairól nevezetes bugaci táj kedvelt kirándulóhely, idegenforgalmi célpont. 
 Petőfiszállás közvetlen közelében találhatjuk a "Szent kutat", amely szintén megér egy zarándoklatot. Az évente megrendezett búcsúkor több ezer látogatója van a helynek.
 A Holt-Tisza Tiszaalpárról megtekintehtő.
 Itt született Petőfi Sándor költő és Móra Ferenc író.

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Kiskunhalasi kistérség

A Kiskunhalasi kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kiskunhalas.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
Kiskunhalasi kistérség hivatalos honlapja

Magyarország kistérségei
Kiskunmajsai kistérség

A Kiskunmajsai kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kiskunmajsa.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Móricgát és Jászszentlászló települések kerültek a kistérségbe a Kiskunfélegyházi kistérségből.

Nevezetességei 
 A Móricgát közelében található Hittanya közkedvelt táborozóhely a fiatalok körében.
 Jászszentlászló nevezetessége a Kézműves Tanya.

Külső hivatkozások 

Magyarország kistérségei
Mezőtúri kistérség

A Mezőtúri kistérség kistérség Jász-Nagykun-Szolnok megyében, központja: Mezőtúr.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Mezőtúr.lap.hu
 A megye hírportálja (SZOLJON)

Magyarország kistérségei
Nyírbátori kistérség

A Nyírbátori kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Nyírbátor.

Települései 

Magyarország kistérségei
Nyíregyházai kistérség

A Nyíregyházai kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja Nyíregyháza.

Települései

Nevezetességei 
Nyíregyházi Állatpark

Magyarország kistérségei
Salgótarjáni kistérség

A Salgótarjáni kistérség kistérség Nógrád megyében, központja: Salgótarján.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 
A kistérség északi határán található az Ipolytarnóci ősmaradványokat bemutató Európa-diplomás kiállítóhely.

További információk 

Magyarország kistérségei
Salgótarján
Szécsényi kistérség

A Szécsényi kistérség kistérség Nógrád megyében, központja: Szécsény.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 
 Hollókő ófalu és táji környezete az UNESCO világörökség része (1987)

További információk 
Zarnóczki Attila: Szécsényi kistérség, 4206. Endrefalva, Hollókő, Ludányhalászi, Magyargéc, Nagylóc, Nógrádmegyer, Nógrádsipek, Nógrádszakál, Piliny, Rimóc, Szécsény, Szécsényfelfalu, Varsány; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek) 
Szécsény kistérség szolgáltatási jegyzéke és kulturális adatbázisa. Közkincs Program. Közkincs-Kerekasztal. Endrefalva, Hollókő, Ludányhalászi, Magyargéc, Nagylóc, Nógrádmegyer, Nógrádsipek, Nógrádszakál, Piliny, Rimóc, Szécsény, Szécsényfelfalu, Varsány; szerk. Ocsovai-Szép Boglárka; Krúdy Gyula Városi Művelődési Központ és Könyvtár–Közkincs-Kerekasztal, Szécsény : 2008–
Válogatott tudományos diákköri munkák 2014-ben / Szabó Csaba: Kelet-Közép Európa térszerkezeti változásai 2000 és 2009 között / Bobály Anna: Turizmus szerepe a vidékfejlesztésben, fejlesztési lehetőségek a szécsényi térségben; SZIE Gazdasági, Agrár- és Egészségtudományi Kar–Tessedik Öreggazdász Egyesület, Szarvas, 2015 (Agrártörténeti füzetek)

Magyarország kistérségei
Szécsény
Orosházai kistérség

Az Orosházai kistérség kistérség Békés megyében, központja: Orosháza.

Települései 
 Békéssámson
 Csanádapáca
 Csorvás
 Gádoros
 Gerendás
 Kardoskút
 Nagyszénás
 Orosháza
 Pusztaföldvár
 Tótkomlós

Magyarország kistérségei
Békés megye
Kistérség
Vásárosnaményi kistérség

A Vásárosnaményi kistérség kistérség Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, központja: Vásárosnamény.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Csősz (foglalkozás)

A csősz, vagy kerülő, hivatalosan mezőőr, a mezők, rétek, legelők és egyéb gazdasági területek őrzésével megbízott, rendszerint felesketett és gyakran külön jelvénnyel ellátott személy. A szőlőcsősz (akit rendszerint augusztus–november hónapokra fogadtak fel) a lopások és a szőlőhegyre tévedt háziállatok kártevése esetén a hegytörvények értelmében járt el, míg a madarak és rágcsálók ellen saját maga által készített riogató eszközökkel védte a szőlőt. Általában a hegybíró, vagy csőszbíró feladatkörébe tartozott felfogadása és felügyelete. A városoktól és falvaktól távolabb eső, különálló pusztákon igazgatási és igazságszolgáltatási funkciókat ellátó tisztség volt, amely a 18. század végén már fejlettségének magas fokán állt; a 19. század végén a Kiskunság néhány pusztája kivételével megszűnt, ill. teljesen beleolvadt a csendőrség intézményébe, miniszteri rendeletekkel szabályozták.

A csőszök ideiglenes kunyhókban laktak, amit leveles ágból, nádból, kukoricaszárból raktak. Az Alföldön magas látófára másztak, hogy még a magas kukoricában is lássanak. A tolvajok által okozott kárt, amennyiben a tettest nem tudták megnevezni, meg kellett téríteniük. 

Erkölcscsősz: pejoratív értelmű, mások cselekedeteit rosszindulatúan bíráló személy a köznyelvben.

Hagyományok 
Az ármás (lat. arma ’fegyver’) és bakter (ném. Wächter ’éjjeliőr’) a falu éjjeli biztonsága felett őrködött, míg a csősz és a mezőőr az erdőt és a határt őrizte. A fogó ősi alakja a csőszjáték volt. "Csősz, csősz lopom a szőlődet, senki sem látja, kutya sem ugatja." E mondókával serkentik fel a szundikáló csőszt, aki igyekszik egyet elkapni a „tolvajok” közül. Akit elfogott, azzal szerepet cserél. Hasonló, pásztori eredetű népi játék a csülközés. A "csősz" a felállított "csülköt" (általában egy fahasáb vagy vékonyabb tuskó) és az annak eldöntésére eldobott botokat őrzi. Tőle bizonyos távolságra húznak egy vonalat, amely mögé állnak a "játékosok", akik célja az, hogy a csülköt feldöntsék. Akinek nem sikerül, félreáll, és figyeli a többiek dobásait. Amikor valamelyik játszó eltalálja a csülköt, mindenki, aki már eldobta a botját, szalad érte. A csősz igyekszik az eldőlt fát minél gyorsabban felállítani, majd a futó játékosok közül valakit megérinteni a botjával, mielőtt az visszaérne a vonal mögé. Ha sikerül, cserél vele. Ha nem, vagy ha a felállított csülök ismét eldől, ő marad a csősz. Előfordul, hogy senki nem találja el a csülköt: ekkor is kifutnak, de ez a csősznek kedvez, mert nem kell vesződnie a csülökállítással.

Katonai szleng 
Vigyázzon a csősz!: Felelet a Század vigyázz! parancsra. A toronycsősz a toronyban őrködő katona, toronyőr; más néven: bobi

Források

További információk 
 Magyar néprajzi lexikon: Szőlőcsősz (munkája, eszközei...)
 Műemlék csőszkunyhó

Kapcsolódó szócikkek  

 Csősztorony
Településnevek:
 Csősz (település)
 Csősztelek
 Csőszapa

Néprajz
Mezőgazdaság
Foglalkozások
Sárszentágota

Sárszentágota község Fejér vármegyében, a Sárbogárdi járásban.

Fekvése 
Fejér vármegye déli részén, a Sárvíz mellett fekszik. A környező települések közül Káloz 8, Aba 9, Sárbogárd 13, a megyeszékhely Székesfehérvár és Kőszárhegy egyaránt 26-26, Baracs 29, Alap 33,5, Sukoró 37, Siófok pedig 47 kilométer távolságra található.

Megközelítése 
A település a 63-as főút mentén fekszik, így ezen az útvonalon lehet megközelíteni Székesfehérvár és Szekszárd-Sárbogárd felől is. Közigazgatási területét egy rövid szakaszon érinti a 6305-ös út is, de azzal csak egy önkormányzati fenntartású, alsóbbrendű út kapcsolja össze a település lakott területeit.

Áthalad Sárszentágota területén a MÁV 45-ös számú Sárbogárd–Székesfehérvár-vasútvonala is, az itteni megállóhely Felsőkörtvélyes és Sárkeresztúr között található, de a vonalon 2009. december óta szünetel a személyforgalom.

Története 
A település első ismert okleveles említése 1334-ből származik, nevét akkor Sancta Agatha formában jegyezték fel. A név a falu középkori templomának védőszentjére, Szent Ágotára utal; mai nevét a község 1898-ban kapta.

A település valaha besenyők lakhelye volt. 1334-ből a besenyő kerület (rektorátus) egyik itteni esküdtjének nevét is feljegyezték az oklevelek. 1342-ből arról értesülhetünk, hogy Besenyő Miklós a Tolna vármegyei Bélcsen vett földet. 1344-ből egy nádori küldött lakhelyeként említették a  települést. A 14. század közepétől a falu kisnemesi családok birtoka volt. A török időkben a lakosai elmenekültek a faluból, helyükre később szerbek települtek.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dula József (független)
 1994–1998: Dula József (független)
 1998–2002: Baranyák István (független)
 2002–2006: Baranyák István (független)
 2006–2010: Baranyák István (független)
 2010–2014: Baranyák István (független)
 2014–2019: Sebestyén Zoltán (független)
 2019-től: Sebestyén Zoltán (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,2%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,3% lengyelnek, 0,2% németnek mondta magát (3,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,3%, református 14,9%, evangélikus 0,5%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 8,8% (20,3% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Katolikus templom. (1740-ben kápolna, 1753-ban templommá bővítik a jezsuiták)
 Kúria – A jezsuiták építették a XVIII. sz. közepén. Ma a Sárszentágotai Általános Iskola működik benne.
 1. és 2. világháborús emlékmű.
 Székelykapu.
 Trianon emlékmű

Híres emberek 
 Szabó Ervin (1877-1918), könyvtáros, társadalomtudós – Élete utolsó éveiben a településen élt és dolgozott.

Források 
 Györffy György: Fejérvármegye

Jegyzetek 

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései
Japanese Experiment Module

A JEM (Japanese Experiment Module, Kibo) a Nemzetközi Űrállomás japán egysége, ahol mikrogravitációs kísérleteket végeznek. Amerikai űrrepülőgéppel indították.

Több részből áll: központi modul, raktár modul, külső kísérleti platform, robotkar.

A modult három részben küldték fel. Az első két rész darabjait az STS–123 és STS–124 program keretében, a harmadik darabot pedig az STS–127 programmal juttatták az űrbe.

Felépítése

Pressurized module (PM)(JPM) 
Központi nyomás alatti kutatómodul. Az űrállomás japán részének fő modulja. A modult 2008 júniusában az STS–124 küldetésen kapcsolták a Harmony modul bal oldali csatlakozójára. Indulótömege 15 900 kg, tervezett maximális tömege kb 25 000 kg, hossza 11,2 méter, átmérője 4,48 méter. Ebben a modulban végzik el a különböző kísérleteket.

Experiment logistics module-pressurized section (ELM-PS)(JLP) 
Raktár modul, nyomás alatti rész. Ez a kisebb logisztikai célokat szolgáló modul a PM-hez kapcsolódik, és a PM modulban végzendő kísérletekhez szükséges eszközöket és anyagokat tárolják itt. 2008 márciusában ezt a modult szállították fel először az űrállomáshoz (STS–123). A kutatómodul megérkezéséig ideiglenesen a Harmony modul felső csatlakozójára kapcsolták.

Exposed facility (EF, JEF) 
Külső egység. Az EF modul arra szolgál, hogy különböző kísérleteket végezhessenek úgy, hogy a kísérlet tárgyát közvetlenül az űrbe helyezhetik ki. Az EF gyakorlatilag egy platform, amely a rácsatlakoztatott kísérleti berendezéseknek biztosít helyet, valamint elektromos és adatkapcsolatot, továbbá hőszabályozást. A különböző kísérleti anyagokat az EF-hez kapcsolódó ELM-ES logisztikai modulban is tárolhatják.

Experiment logistics module-exposed section (ELM-ES) (JLE) 
Raktár modul, külső rész. Az EF modul segítségével végezhető kísérletekhez szükséges anyagok tárolására szolgáló egység. Az itt tárolt kísérleti anyagokat a JEMRMS robotkar segítségével tudják mozgatni. Az egység alaphelyzetben az EF platformhoz kapcsolódik, azonban a HTV teherűrhajóval felvitt külső kísérleti eszközök kirakodásának megkönnyítésére ideiglenesen a JLP modulhoz kapcsolható.

Remote manipulator system (JEMRMS) 
Japán robotkar. Az EF és az ELM-ES modulokhoz szükséges mozgatási feladatokhoz használják. A kutatómodullal együtt felvitt fő robotkart (MA=Main Arm) a tervek szerint egy későbbi küldetés során egy a kisebb méretű, kísérleti eszközök mozgatására szolgáló manipulátorral (SFA=Small Fine Arm) egészítik ki. A 780 kg tömegű, 10 m hosszú fő robotkar (MA) 6 szabadsági fokkal rendelkezik és maximum 7000 kg tömeget mozgathat. A 190 kg tömegű, 2,2 m hosszú manipulátor (SFA) szintén 6 szabadsági fokkal rendelkezik és maximum 300 kg tömeget mozgathat. Mindkét robotkart több mint tízéves élettartamra tervezik. A robotkarrendszert a kutatómodulból lehet irányítani.

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Magyar oldalak

Külföldi oldalak
 Kibo Web Site (NASDA)
 Kibo Japanese Experiment Module (NASA)

A Nemzetközi Űrállomás részegységei
Soponya

Soponya nagyközség Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban.

Fekvése 
Székesfehérvártól mintegy 25 kilométerre délre található, a Sárvíz völgyének nyugati oldalán; a környező települések: Aba, Káloz, Csősz, Tác (Gorsium) és Kisláng.

A település központján a Sáregres-Szabadbattyán közti 6307-es út halad végig, Kislánggal a 6331-es út kapcsolja össze, Tarnóca nevű külterületi településrészét pedig a 6301-es út érinti.

Története 
Soponya első ismert okirati említése 1192-ből származik. Az évszázadok során volt a település királyi, királynéi és nemesi birtok is, illetve Soponya és Nagyláng sokáig két különálló településnem számított. A török hódoltság idején a túlélést a környéken élők számára igen gyakran a Sárvíz mocsarai biztosították, ide menekült a lakosság vész esetén. 1650-ben Zichy István kezébe került a terület, amelynek központjában akkor még Nagyláng állt. A törökök kivonulása után azonban Nagyláng lakói egyre inkább a mai Soponya területén építkeztek, ezáltal az előbbi település jelentősége fokozatosan csökkent. A két községet végül 1936-ban egyesítették.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,2%-a magyarnak, 0,3% németnek, 0,2% románnak mondta magát (12,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 45,4%, református 22%, evangélikus 0,2%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 10,6% (21,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 
 Zichy-kastély
 Vadászház
 Látványtár – Varga Zoltán magángyűjteménye

Ismert emberek 

 Itt született 1772-ben Pyrker János László egri érsek, az egri líceum alapítója
 Itt született 1836-ban Szentirmay Elemér zeneszerző, a 19. század végén divatos népszínművek megzenésítője.
 Itt született 1864-ben gróf Zichy Aladár, 1868-ban pedig fivére, gróf Zichy János is; mindketten politikusok, miniszterek voltak.
 Ugyancsak a hely szülötte és az előbbi család tagja volt gróf Zichy Gyula (1871–1942) kalocsai érsek is, aki a Magyar Tudományos Akadémia tagja is volt.
 Itt született 1864-ben Buzássy Ábel ciszterci szerzetes, paptanár, a felsőház póttagja. 
 Itt született 1879-ben Hegedűs Lajos pedagógus, gyógypedagógus, a mozgáskorlátozott gyermekek első magyarországi iskolájának (Nyomorék Gyermekek Országos Otthona) első igazgatója (1913-1939).

Képtár

Jegyzetek 

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései