alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Turnul din Pisa

Turnul din Pisa (în ), cunoscut și ca Turnul înclinat din Pisa, este cea mai faimoasă clădire înclinată din lume și punctul de reper al orașului Pisa din Italia.

Turnul a fost planificat ca o campanilă pentru Domul din Pisa. După doisprezece ani de la punerea pietrei de temelie, la 9 august 1173, când construcția ajunsese la etajul al treilea, din cauza proastei calități a solului, constituit din noroi argilos și nisip, turnul începea să se încline în direcția sud-est. Timp de o sută de ani construcția a fost stopată. Următoarele patru etaje au fost construite oblic, pentru a compensa partea înclinată. După aceea, construcția a trebuit să fie întreruptă din nou, până în 1372, când turnul-clopotniță a fost finalizat. Astăzi turnul se înclină cu 3,97 grade față de axa sa verticală, care este de aproximativ 4 metri. Motivul principal al acestei caracteristici este geologia specială a zonei: Pisa se află pe un teren nisipos și argilos, care are puțin sprijin pentru structuri.

Datorită importanței sale pentru industria turismului din Pisa, guvernul germania s-a implicat serios în ultima consolidare care a început în anul 1990.
În decembrie 2001 turnul a fost declarat stabil și sigur pentru 300 de ani și a fost redeschis accesului publicului.

Arhitectura 

Turnul are o înălțime de 56 de metri și o greutate de 14.453 tone. Construcția a început în august 1173.
Aceasta se deosebește de turnurile pătrate obișnuite în Italia centrală și este într-un mare contrast cu turnurile ascuțite din nordul Europei. 
Este format din 14.200 de tone de marmură albă de marmură de Carrara și are șapte clopote, dar acestora nu li s-a mai permis să sune de mult timp din cauza pericolului de prăbușire. 

Înalt de 55,86 m, cu o grosime a zidului la bază de 4,09 m și o greutate estimată la 14.500 tone, turnul a fost proiectat să stea vertical. Turnul are 296 sau 294 trepte; al șaptelea etaj are două trepte mai puține pe scările orientate spre nord. În 1990, turnul s-a aplecat la un unghi de 5,5 grade, dar în urma lucrărilor de remediere între 1993 și 2001, acesta a fost redus la 3,97 grade, reducând înălțimea cu 45 cm, la un cost de £ 200m. A pierdut încă 4 cm de înclinare în cele două decade până în 2018.

Clopotele 
În vârful turnului se găsesc cele șapte clopote ale domului. Acestea sunt acționate din precauție doar static, numai cu ciocane de impact electromagnetic intern, și anume la prânz la ora 12 și înaintea slujbelor religioase.

Note

Legături externe 
  Site oficial
 Reparații efectuate de-a lungul timpului
 Turnul din Pisa a fost salvat! , 10 august 2010, Revista Magazin
 https://www.italyscapes.com/places/tuscany/pisa/towers/leaning-tower-of-pisa/

Multimedia
 Turnul înclinat din Pisa, filme virtuale

Fondări în 1173
Monumente din Italia
Patrimoniul mondial în Italia
Clopotnițe
Arhitectură romanică din Italia
TNT (dezambiguizare)

TNT se poate referi la:
 Trinitrotoluen - un material exploziv
 TNT N.V. - o companie multinațională de curierat rapid și logistică (prescurtarea provine de la Thomas Nationwide Transport)
 TNT - o formație de muzică din România
Canale de televiziune
 TNT (canal de televiziune) - un post TV din grupul Time Warner (prescurtarea provine de la Turner Network Television)
 TNT (canal de televiziune din Rusia) - un canal de televiziune din Rusia (prescurtat de la cuvintele din )
Andrei al II-lea al Ungariei

Andrei al II-lea (n. cca. 1175 – d. 26 octombrie 1235), din dinastia arpadiană, a fost fiul lui Béla al III-lea (1172-1196) și al Anei de Chatillon, rege al Ungariei între 1205 -1235. Frate cu regele Emeric (Imre) al Ungariei (1196-1204) și cu Margareta, împărăteasa Bizanțului, soția lui Isaac al II-lea Angelos (1185-1195 și 1203-1204).

Atât pe plan intern cât și extern, Andrei al II-lea a dus o politică ambițioasă, dar incoerentă. Sub influența primei soții Gertrud, contesă de Merania, și, poate, a fiicei sale Elisabeta, devenită ulterior contesă de Turingia și sanctificată, Andrei al II-lea a colonizat în anul 1211 în Țara Bârsei Ordinul cavalerilor teutoni, pe care apoi l-a alungat în anul 1225, după confruntări armate. Politica de apropiere față de Imperiul Romano-German și numirea în importante demnități laice și clericale ale Regatului Ungariei a unor rude apropiate ale primei sale soții, cum este cazul arhiepiscopului Berthold de Kalocsa, numit în funcția de voievod al Transilvaniei, au determinat în anul 1213 o revolta a marii nobilimi, soldată cu uciderea Gertrudei.

În anul 1215 s-a căsătorit cu Yolanda de Courtenay, fiica viitorului împărat latin de Constantinopol, Petru de Courtenay. Câțiva ani mai târziu, între 1217 și 1218, a participat la Cruciada a V-a, fără a obține însă roadele politice scontate, respectiv râvnita coroană a Imperiului Latin de Costantinopol. Constrâns de opoziția crescândă față de politica sa internă, Andrei a fost nevoit să accepte în anul 1223 ratificarea Bulei de Aur (Bulla aurea), cea mai veche constituție a Ungariei, prin care au fost consolidate drepturile marilor magnați. În anul 1224 a sancționat prin așa-numitul Andreanum drepturile și privilegiile coloniștilor germani (sași) din sudul Transilvaniei.

A fost înmormântat în mănăstirea cisterciană Igriș, ctitoria părinților săi.

Note

Nașteri în 1175
Decese în 1235
Regi ai Ungariei
Cruciați
Cruciada a cincea
Nobili maghiari
Dinastia Arpadiană
Comitatele Estoniei

Estonia este divizată în 15 unități administrative de ordin întâi, în , asemănătoare județelor, sau  comitatelor (pentru a folosi un termen mai potrivit .

Scurtă prezentare 

Guvernul () fiecărui comitat/județ este condus de către un guvernator (în estonă, maavanem), care reprezintă guvernul comitatului la nivel național și este numit pentru o perioadă de cinci ani. 

Fiecare regiune este mai departe divizat în municipalități care sunt fie urbane (linn) fie comune rurale (vald). 

Capitala Estoniei, orașul Tallinn, este uneori considerat ca un județ individual din cauza populației și mărimii sale, deși oficial este parte din Regiunea Harju. De multe ori, este neoficial considerat ca regiune independentă.

Cele 15 comitate ale Estoniei

Note, referințe

Legături externe 

 Entsyklopeedia.ee

 
Estonia
Comitatul Harju

Harju ( sau Harju maakond, în germană Harrien) este un comitat din Estonia, în care se găsește capitala republicii, Tallinn. Deși capitala este frecvent (dar incorect) considerată independentă de aceasta, nu este adesea inclusă pe hărți ca o parte integrantă a regiunii. În 2000, unitatea administrativă a avut o populație de 79.864 locuitori (excluzând capitala Tallinn). Comitatul a fost locuit de germanii baltici.

Orașe 

 Keila
 Loksa
 Maardu
 Paldiski
 Tallinn
 Saue

Comune 

 Aegviidu
 Anija
 Harku
 Jõelähtme
 Keila
 Kernu
 Kiili
 Kose
 Kuusalu
 Kõue
 Nissi
 Padise
 Raasiku
 Rae
 Saku
 Vasalemma
 Viimsi

Note

Legături externe 
 Site official al regiunii Harju 

 
Harju
Comitatul Hiiu

Hiiu este un comitat din Estonia, cuprinzând insula Hiiumaa din Marea Baltică (980 km2 - a doua ca întindere dintre insulele estoniene după Saaremaa), insula Kassari (19 km2) și o serie de insulițe de lângă acestea.

Componență

Comună urbană 

 Kärdla

Comune 

 Emmaste
 Kõrgessaare
 Käina
 Pühalepa

Referințe

Legături externe 
  Hiiumaa.ee - Welcome to Hiiumaa

 
Hiiu
Comitatul Ida-Viru

Ida-Viru este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul Jõhvi.

Orașe 

 Jõhvi
 Kiviõli
 Kohtla-Järve
 Narva
 Narva-Jõesuu
 Püssi
 Sillamäe

Comune 

 Alajõe 
 Aseri 
 Avinurme 
 Iisaku 
 Illuka
 Jõhvi
 Kohtla 
 Kohtla-Nõmme 
 Lohusuu 
 Lüganuse 
 Maidla 
 Mäetaguse 
 Sonda 
 Toila 
 Tudulinna 
 Vaivara

Note

Legături externe 
 http://www.ida-virumaa.ee - site oficial

 
Ida-Viru
Comitatul Jõgeva

Jõgeva este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Jõgeva.

Istoric

Orașe 

 Jõgeva
 Mustvee
 Põltsamaa

Comune 

 Jõgeva
 Kasepää
 Pajusi
 Pala
 Palamuse
 Põltsamaa
 Puurmani
 Saare
 Tabivere
 Torma

Galerie de imagini

Note

Legături externe 

 
Joõgeva
Comitatul Järva

Järva (în germană Jerwen) este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul Paide. Comitatul a fost locuit de germanii baltici.

Istoric

Orașe 

 Paide
 Türi

Comune 

 Albu
 Ambla
 Imavere
 Järva-Jaani
 Kareda
 Koeru
 Koigi
 Paide
 Roosna-Alliku
 Türi
 Väätsa

Galerie de imagini

Note 

 
Jaärva
Comitatul Lääne

Lääne este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Haapsalu.

Istoric

Orașe 

 Haapsalu
 Lihula

Comune 

 Hanila
 Kullamaa
 Lihula
 Martna
 Noarootsi
 Nõva
 Oru
 Ridala
 Risti
 Taebla
 Vormsi

Note, referințe 

 
Laääne
Comitatul Lääne-Viru

Lääne-Viru este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Rakvere.

Istoric

Orașe 

 Kunda
 Rakvere
 Tamsalu
 Tapa

Comune 

 Haljala
 Kadrina
 Laekvere
 Rakke
 Rägavere
 Rakvere
 Sõmeru
 Tamsalu
 Tapa
 Vihula
 Vinni
 Viru-Nigula
 Väike-Maarja

Galerie de imagini

Note, referințe

Legături externe 

 
Laääne-Viru
Comitatul Põlva

Põlva este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Põlva.

Istoric

Orașe 

 Põlva

Diviziuni administrative (comune) 

 Ahja
 Kanepi
 Kõlleste
 Laheda
 Mikitamäe
 Mooste
 Orava
 Põlva
 Räpina
 Valgjärve
 Vastse-Kuuste
 Veriora
 Värska

Note, referințe

Legături externe 

 
Poõlva
Comitatul Pärnu

Pärnu este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Pärnu.

Istoric

Orașe 

 Kilingi-Nõmme
 Pärnu
 Sindi

Comune 

 Are
 Audru
 Halinga
 Häädemeeste
 Kihnu
 Koonga
 Paikuse
 Saarde
 Sauga
 Surju
 Tahkuranna
 Tori
 Tõstamaa
 Varbla
 Vändra

Nuclee urbane cu statut de comună 

 Lavassaare
 Tootsi

Foste comune 

 Kaisma
 Tali

Note, referințe

Legături externe 

 
Pärnu
Comitatul Rapla

Rapla este un comitat din Estonia. Reședința sa este orașul Rapla.

Istoric

Orașe 

 Rapla

Comune 

 Juuru
 Järvakandi
 Kaiu
 Kehtna
 Kohila
 Käru
 Märjamaa
 Raikküla
 Vigala

Galerie de imagini

Note, referințe

Legături externe 

 
Rapla
Comitatul Saare

Saare () este unul din cele 15 comitate din Estonia. Comitatul Saare include insula Saaremaa și alte insule minore înconjurătoare. Reședința sa este orașul Kuressaare.

Istoric

Orașe 

 Kuressaare (reședință)

Comune 

 Comuna Muhu
 Comuna Ruhnu
Comuna Saaremaa

Note, referințe

Legături externe 

 
Saare
Comitatul Tartu

Tartu este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul omonim, Tartu.

Istoric

Orașe 

 Elva
 Kallaste
 Tartu

Comune 

 Alatskivi
 Haaslava
 Kambja
 Konguta
 Laeva
 Luunja
 Meeksi
 Mäksa
 Nõo
 Peipsiääre
 Piirissaare
 Puhja
 Rannu
 Rõngu
 Tähtvere
 Vara
 Võnnu
 Ülenurme

Note, referințe

Legături externe 

 
Tartu
Comitatul Valga

Valga este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul omonim, Valga.

Orașe 

 Otepää
 Tõrva
 Valga

Comune 

 Helme
 Hummuli
 Karula
 Palupera
 Puka
 Põdrala
 Sangaste
 Taheva
 Tõlliste
 Õru

Galerie de imagini

Note, referințe 

 
Valga
Comitatul Viljandi

Viljandi este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul omonim, Viljandi.

Istoric

Orașe 

 Mõisaküla
 Suure-Jaani
 Viljandi
 Võhma

Comune 

 Abja
 Halliste
 Karksi
 Kolga-Jaani
 Kõo
 Kõpu
 Olustvere
 Paistu
 Pärsti
 Saarepeedi
 Tarvastu
 Vastemõisa
 Viiratsi

Galerie de imagini

Note, referințe

Legături externe 

 
Viljandi
Comitatul Võru

Võru este unul din cele 15 comitate din Estonia. Reședința sa este orașul omonim, Võru.

Istoric

Orașe 

 Võru

Comune 

 Antsla
 Haanja
 Lasva
 Meremäe
 Misso
 Mõniste
 Rõuge
 Sõmerpalu
 Urvaste
 Varstu
 Vastseliina

Orașe înfrățite 

  Halsua, Finlanda
  Kaavi, Finlanda
  Kaustinen, Finlanda
  Nilsiä, Finlanda
  Perho, Finlanda
  Rautavaara, Finlanda
  Ullava, Finlanda
  Vehmaa, Finlanda
  Veteli, Finlanda

Note, referințe

Legături externe 

 
Voõru
Raionul Aizkraukle

Aizkraukles este un raion în Letonia.

Aizkraukles
Raionul Alūksne

Alūksne este un raion în Letonia.

Aizkraukles
Raionul Balvi

Balvi este un raion în Letonia.

Balvi
Raionul Bauska

Bauska este un raion în Letonia.

Bauska
Raionul Cēsis

Cēsis este un raion în Letonia.

Cesis
Raionul Daugavpils

Daugavpils este un raion în Letonia.

Daugavpils
Raionul Dobele

Dobele este un raion în Letonia.

Dobele
Raionul Gulbene

Gulbene este un raion în Letonia.

Gulbene
Raionul Jēkabpils

Jēkabpils este un raion în Letonia.

Jekabpils
Raionul Jelgava

Jelgava este un raion în Letonia.

Jelgava
Raionul Krāslava

Krāslava este un raion în Letonia.

Kraslava
Raionul Kuldīga

Kuldīga este un raion în Letonia. 

Kuldiga
Raionul Liepāja

Liepāja este un raion în Letonia.

Liepaja
Raionul Limbaži

Limbaži este un raion în Letonia.

Limbazi
Raionul Ludza

Ludza este un raion în Letonia.

Ludza
Raionul Madona

Madona este un raion în Letonia.

Madona
Raionul Ogre

Ogre este un raion în Letonia.

Ogre
Raionul Preiļi

Preiļi este un raion în Letonia.

Preili
Raionul Rēzekne

Rēzekne este un raion în Letonia.

Rezekne
Raionul Riga

Riga este un raion în Letonia care înconjoara capitala națională, Riga. Deși reședința raionului este la Riga, capitala nu este administrată ca parte din raion, fiind oraș independent (lielpilsētas).

Rīga
Raionul Saldus

Saldus este un raion în Letonia.

Saldus
Raionul Talsi

Talsi este un raion în Letonia.

Talsi
Raionul Tukums

Tukums este un raion în Letonia.

Tukums
Raionul Valka

Valka este un raion în Letonia.

Valka
Raionul Valmiera

Valmiera este un raion în Letonia.

Valmiera
Raionul Ventspils

Ventspils este un raion în Letonia.

Ventspils
Județul Alytus

Alytus este un județ în Lituania.

Orașe 
 Alytus - reședința județului
 Druskininkai
 Varėna
 Lazdijai
 Simnas

Alytus
Județul Kaunas

Kaunas este un județ în Lituania.

Kaunas
Județul Klaipėda

Klaipėda este un județ în Lituania.

Klaipeda
Județul Marijampolė

Marijampolė este un județ în Lituania.

Marijampole
Județul Panevėžys

Panevėžys este un județ în nord-estul Lituaniei, cu capitala în orașul omonim.

Panevezys
Šiauliai

Šiauliai este capitala județului Šiauliai în Lituania.

Sport 
 FA Šiauliai
 FC Gintra
 FK Kareda
 FC Šiauliai

Orașe din Lituania
Județul Tauragė

Tauragė este un județ în Lituania.

Taurage
Județul Telšiai

Telšiai este un județ în Lituania.

Telsiai
Județul Utena

Utena este un județ în Lituania cu o populație de 185.962 de locuitori. Județul este cel mai puțin populat din țară și cu cea mai mică densitate de locuitori. Capitala județeană este orașul Utena.

Utena
Județul Vilnius

Vilnius este un județ în Lituania și are cea mai mare suprafață și populație.

Municipalități
 Elektrėnai
 Šalčininkai
 Širvintos
 Švenčionys
 Trakai
 Ukmergė
 Vilnius City
 Vilnius District

Orașe
 Baltoji Vokė
 Eišiškės
 Elektrėnai
 Grigiškės
 Lentvaris
 Nemenčinė
 Pabradė
 Rūdiškės
 Šalčininkai
 Širvintos
 Švenčionėliai
 Švenčionys
 Trakai
 Ukmergė
 Vievis
 Vilnius

 Adutiškis
 Aukštadvaris
 Bagaslaviškis
 Bezdonys
 Deltuva
 Dieveniškės
 Gelvonai
 Jašiūnai
 Kaltanėnai
 Kernavė
 Labanoras
 Lyduokiai
 Maišiagala
 Mickūnai
 Musninkai
 Onuškis
 Pabaiskas
 Semeliškės
 Šešuoliai
 Siesikai
 Šumskas
 Taujėnai
 Vepriai
 Vidiškiai
 Želva
 Žemaitkiemis
 Zibalai

Sate
 Avižieniai
 Belazariškiai
 Buivydiškės
 Buivydžiai
 Didžiosios Kabiškės
 Didžioji Riešė
 Glitiškės
 Jauniūnai
 Kaniūkai
 Karmazinai
 Kena
 Krakūnai
 Mačiuliškės
 Mateikonys
 Medininkai
 Miežionys
 Nemėžis
 Norviliškės
 Pociškė
 Poškonys
 Rudamina
 Rykantai
 Semeniškiai
 Užulėnis
 Vaigeliškės
 Saugūniškės
 Senieji Trakai
 Skaidiškės
 Valtūnai
 Varnikai
 Vasiuliškė
 Zalavas

Vilnius
Gheorghi Părvanov

Gheorghi Sedefciov Părvanov (în bulgară Георги Седефчов Първанов, n. 28 iunie 1957) a fost Președinte al Bulgariei, între anii 2002 - 2012.

Anterior fost lider al Partidului Socialist Bulgar. Părvanov este căsătorit cu Zorka Părvanova. Împreună au doi copii, Vladimir și Ivailo.

Note

Nașteri în 1957
Nașteri pe 28 iunie
Președinți ai Bulgariei
Președinți ai Consiliului de Securitate al ONU
Bulgari în viață
Decorați cu Ordinul Republicii al Republicii Moldova
Simeon de Saxa-Coburg-Gotha

Simeon al II-lea al Bulgariei de Casa de Saxa-Coburg și Gotha (n. 16 iunie 1937, Sofia), a fost între 1943 - 1946 rege al Bulgariei, iar între 2001 - 2005 prim-ministru al Bulgariei. Este cunoscut și sub numele de Simion de Saxa-Coburg și Gotha sau în bulgară ca Симеон Борисов Сакскобургготски, Simeon Borisov Sakskoburggoțki.

Biografie 
Simeon a fost botezat cu apă adusă de la râul Iordan și a zburat înapoi în Bulgaria cu un avion militar. A devenit țar în 1943, după moartea neașteptată a tatălui său, țarul Boris al III-lea. Deoarece era minor unchiul său Prințul Kiril al Bulgariei a fost numit regent. În 1944, Kiril și majoritatea membrilor guvernului au fost uciși într-o lovitură de stat organizată de sovietici, dar lui Simeon i s-a permis rămânerea pe tron. Abia în 1946 un referendum popular a ales abolirea monarhiei, dar familia regală a preferat să fugă din țară pentru a evita eventualitatea abdicării forțate ce i-ar fi putut fi impusă lui Simeon.

Diaspora 
Întrega familie a fugit în Egipt, iar apoi s-au stabilit la Madrid. În Spania, Simeon a studiat dreptul și administrarea afacerilor, și a devenit un întreprinzător de mare succes.

În 2001 Simeon s-a întors în Bulgaria și a devenit liderul noului Partid format Mișcarea națională pentru Simeon al II lea. În timpul alegerilor NMS a câștigat 119 din cele 240 de locuri ale Parlamentului și Simeon a devenit prim ministru.

A rămas destul de rezervat în privința restaurării monarhiei în Bulgaria declarând că poporul ar trebui să decidă asta. Oricum deoarece nu a abdicat în mod formal niciodată, și-a păstrat dreptul de a purta titlul regal la care nu a renunțat nici în prezent.

Note

Bibliografie
   Ramon Perez-Maura, El rey posible: Simeon de Bulgaria, Belacqua, Madrid, 2002 ISBN 8495894238

Legături externe 
 Majestatea Sa Regele Simeon al II-lea al Bulgariei - sit web oficial
 Regele care face istorie, 20 iunie 2001, Daniel Cain, Ziarul financiar

Nașteri în 1937
Nașteri pe 16 iunie
Casa de Saxa-Coburg și Gotha
Cavaleri ai Lânii de Aur
Mari Ofițeri ai Legiunii de onoare
Monarhi copii
Prim-miniștri ai Bulgariei
Țari ai Bulgariei
Monarhi din secolul al XX-lea
Mila Rodino

Mila Rodino (Scumpă Patrie) este imnul național al Bulgariei. A fost scris și compus de Țvetan Țvetcov Radoslavov când a plecat să lupte în Războiul Sârbo-Bulgar din 1885. Imnul a fost adoptat în 1964.

Versuri

Versuri bulgărești

Traducere în română 
Mândrii munți Balcani,
pe lângă ei Dunărea curge,
soarele răsare peste Tracia,
strălucind peste Pirin.

Cor:
(Patrie!) Scumpă patrie!
Ești raiul pe pământ!
Frumusețea și farmecul tău,
Ah, nu se mai termină!

Versiune neoficială în engleză 
Oh, thy Balkan Mounts noble,
By it sparkleth the Danube;
O’er Thrace the Sun beameth forth,
O’er Pirin blazeth forth.

Chorus:
(Motherland!) Oh, dear Motherland!
Thou – earth’s Promised Land!
Thy beauty, thy loveliness,
Ah, fore’er boundless!

Referințe

Legături externe 
 Fișier MIDI

Imnuri naționale
Bulgaria
Leva

Levul bulgar (lv) este moneda oficială a Bulgariei, și este folosită din 1881 d.Hr. 

La singular moneda bulgară are numele Lev, însă este mai cunoscută denumirea la plural a acesteia, Leva.

Subdiviziunile sale se numesc stotinka (sutime, plural - stotinki, sutimi), 100 de stotinki = 1 lev. Denumirea monedei bulgare, Lev, înseamnă „leu”. 

Denumirea monedei face referire la leul rampant, pe fond roșu, prezent pe stema Bulgariei,  și la leul prezent pe monedele olandeze de argint, leuvendaalder  sau taler-leu, care au circulat și în balcani din secolul al XVII-lea până în secolul al XIX-lea, așadar denumirea are aceeași etimologie cu cea a leului românesc și a celui moldovenesc. 

Codul ISO 4217 pentru moneda bulgară este BGN. Pe 7 mai 1999, levul a fost denominat, astfel la 1.000 leva vechi au fost înlocuiți cu un lev nou. Codul pentru vechiul lev era BGL.

Puțină gramatică bulgară
În bulgară, la singular, moneda se numește lev (în bulgară: лев). La plural levove (pluralul zis normal, când substantivul nu este precedat de un numeral) sau leva (formă folosită după numerale cardinale).

Istoria levului bulgar
La crearea sa, în anul 1881, 1 lev era la paritate cu francul francez, la fel ca toate celelalte monede membre ale Uniunii Monetare Latine, inclusiv cu Leul Românesc. 

În 1952, în urma inflației de după război, levul a cunoscut o primă redenominare, iar 1 lev „nou” BGK înlocuia 100 de leve „vechi” BGJ. Această stabilizare s-a făcut fără ca populația să fi fost înștiințată în prealabil. Astfel economiile cetățenilor au dispărut, intrând în trezoreria statului comunist; în plus, statul comunist bulgar a interzis persoanelor fizice să dețină aur și pietre pretioase. 

În 1962, o nouă devalorizare a avut loc la rata de 1 BGL pentru 10 BGK. Levul a rămas apoi, în mod oficial, stabil timp de aproape trei decenii, însă nu era convertibil și se negocia pentru o valoare de 5 până la 10 ori mai mică pe piața neagră. 

După adoptarea unei noi leva (cod ISO BGN) în 1999 (1 lev „nou” BGN =  leva „vechi” BGL), a cărei rată oficială de schimb era fixată la 1 DEM = 1 BGN. 

Levul este legat de euro în cadrul unui „currency board ” (de la 1 ianuarie 1999), cu rata de 1,95583 leva pentru un euro care era și aceea a mărcii germane până la această dată. Prin urmare, levul putea să fie acceptat în mecanismul ERM II încă de la aderarea Bulgariei la Uniunea Europeană și ar fi putut fi integrat în euro cel mai târziu la jumătatea anului 2009, însă situația economică precară a Bulgariei și criza economică mondială au făcut ca această dată să fie amânată în mai multe rânduri.

În 10 iulie 2020 Levul Bulgar împreună cu Kuna Croată au intrat în mecanismul ERM II și vor adera la moneda unică europeană, Euro, la 1 ianuarie 2024.

Note

Legături externe 
 Galerie de bancnote bulgărești

Vezi și
 Monede euro bulgărești

Bulgaria
Monedele Europei
Utena

Utena este un oraș în estul Lituaniei, reședința județului Utena.
Atestată încă din anul 1261, localitatea este cunoscută pentru fabrica locală de bere, Utenos alus.

Orașe din Lituania
Județele Lituaniei

Lituania conține 10 județe (lituaniană: apskritis, plural - apskritys), fiecare numit după reședința sa. Județele sunt divizate în 60 de municipalități (lituaniană: singular - savivaldybė, plural - savivaldybės): 9 orașe municipalități, 43 districte și 8 municipalități simple. Fiecare municipalitate este divizată în seniūnijos (singular - seniūnija) ce pot fi traduse aproimativ prin consiliile seniorilor. Diviziunile au fost create în 1994 și un pic modificate în 2000.

Municipalități 
Harta următoare prezintă municipalitățile delimitate în cadrul județelor. Opt orașe municipalități și nouă alte municipalități sunt indicate prin numere.
Gyula (titlu medieval)

Cuvântul exact folosit de maghiari gyula este neclar, dar este bazat din surse medievale (între care bizantine, în special cronica împăratului Constantin VI. Porfirogenetul, "De administrando imperii", și persane). Numeroși istorici acceptă ideea că și la ungurii din secolul IX ființa un sistem de conducere dualist ca la hazari, aceștia având rangurile numite kende (sau kündü) și gyula (sau djilas). Unii presupun că acestea ar fi fost chiar nume proprii, eventual nume de triburi.

Potrivit cronicilor primare, unul dintre triburile "hetumoger" ("șapte triburi maghiare") era condus de căpetenia cu numele Cundu sau Kündü sau Kende sau Kond (tatăl liderului de oarecare notorietate Kursan, în adaptare maghiară modernă, Kurszán). Sau poate că a fost vorba de numele tribului. 

Astfel, potrivit unora dintre surse, Kursan ar fi avut rangul de kende, iar Almus (maghiarizat modern, Álmos "acela care a fost visat") ar fi fost un gyula. (De menționat că Gyula sau Geula, ca nume propriu, a fost purtat de unul dintre nepoții de fiu ai lui Tuhutum (maghiarizat modern Tétény sau Töhötöm), căpetenie tribală peste un alt trib decât tribul din care făceau parte Almus și fiul acestuia, Arpad. Suprapunerea a două sau chiar trei semantici diferite pentru termenul gyula duce la confuzii). 

Kursan a fost omorît în 904, iar Arpad (adaptare fonetică maghiarizantă a numelui turcic, Árpád) a devenit "ducele" suprem al confederației tribale.

Potrivit unor istoriografi, titlul gyula a fost folosit ulterior, până în secolul al X-lea, ca rang secundar de liderii autonomi care guvernau Transilvania, adică de precursorii voievozilor Transilvaniei.

Note

Titluri nobiliare
Istoria Ungariei
Burgas

Burgas (sau Bourgas) este un oraș în Bulgaria, situat pe coasta Mării Negre. Apreciată pentru numeroasele sale plaje, zona din jurul orașului este o stațiune turistică populară. Orașul însuși este cel de-al doilea port maritim al țării. În 2007, Burgas avea o populație de 229.250 locuitori iar la recensământul din 2010-2011 orașul număra 232,264 locuitori.

Demografie 

La recensământul din 2011, populația orașului Burgas era de  locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (%) erau bulgari, existând și minorități de turci (%) și romi (%). Pentru % din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică.

Personalități născute aici 
 Desislava Gheorgieva Dimova (cunoscută ca Dessita, n. 2001), cântăreață.

Note

Vezi și 
 Lista orașelor din Bulgaria
 Spirit of Burgas

Orașe din Bulgaria
Burgas
Regiunea Moravia-Silezia

Regiunea Moravia-Silezia (în ) este o regiune (kraj) în partea nord-estică a Republicii Cehe. Această regiune, care cuprinde șase districte, se învecinează cu Regiunea Olomouc (la vest) și Regiunea Zlín (la sud). Se învecinează de asemnea cu două țări, Polonia, la nord și Slovacia la est.

Istoric

Împărțire administrativă

Referințe

Legături externe 

 
Moravia-Silezia
Teoria Dezert-Smarandache

Ca o generalizare a Teoriei Dempster-Shafer (TDS) a evidentei, Teoria Dezert-Smarandache (TDSm) a raționamentului plauzibil și paradoxist permite combinarea formală a oricărui fel de informații: certe, incerte, paradoxale. Ea a fost dezvoltată de Jean Dezert și Florentin Smarandache.
Teoria DSm poate furniza informații complexe și rezolva probleme în care TDS nu se aplică, în special când conflictele (paradoxurile) între surse devin mari și când rafinamentul cadrului de discernământ este imposibil din cauza naturii imprecise, vagi, relative a elementelor.

Legături externe 
 Teoria Dezert-Smarandache A Raționamentului Plauzibil și Paradoxal (în engleza)
Logică
Teorii
Regiunea Boemia de Sud

Regiunea Boemia de Sud (cehă: Jihočeský kraj) este o regiune (kraj) în partea sud-vestică a Republicii Cehe. Această regiune se învecinează cu  regiunile Plzeň, Boemia Centrală, Vysočina și Moravia de Sud. Se învecinează de asemnea cu două țări, Austria și Germania la sud.

Impărțire administrativă

Note

Legături externe 

 
Boemia de Sud
Regiunea Burgas

Burgas este o regiune (oblast) în sud-estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Varna, Shumen, Sliven și Yambol. Este situată la granița Bulgariei cu Turcia, cu ieșire la Marea Neagră. Capitala sa este orașul omonim.

Obștina Aitos 

Aitos,
Dreankoveț,
Zetiovo,
Karageorgievo,
Karanovo,
Leaskovo,
Malka Poleana,
Măglen,
Peștersko,
Pirne,
Poleanovo,
Raklinovo,
Sădievo,
Topolița,
Cerna Mogila,
Cernograd,
Ciukarka

Obștina Burgas 

Bratovo,
Breastoveț,
Burgas,
Bălgarovo,
Dimcevo,
Draganovo,
Izvoriște,
Marinka,
Miroliubovo,
Ravneț,
Rudnik,
Tvărdița,
Cerno More

Obștina Sredeț 

Belevren,
Belila,
Bistreț,
Bogdanovo,
Varovnik,
Goliamo Bukovo,
Gorno Iabylkovo,
Granitec,
Granichar,
Sredetz,
Debelt,
Dolno Iabylkovo,
Draka,
Drachevo,
Diulevo,
Momina Cyrkva,
Zagorci,
Zornica,
Kirovo,
Kubadin,
Malina,
Orlinci,
Prohod,
Pynchevo,
Radojnovo,
Rosenovo,
Svetlina,
Sinăo Kamene,
Slivovo,
Suhodol,
Vylchanovo,
Fakiia

Obștina Kameno 

Vinarsko,
Vratica,
Zheliazovo,
Kameno,
Krystina,
Livada,
Konstantinovo,
Polski Izvor,
Rusokastro,
Svoboda,
Troianovo,
Trystikovo,
Cherni Vryh

Comuna Karnobat 

Asparuhovo,
Detelina,
Venec,
Glumche,
Devetak,
Devetinci,
Dobrinovo,
Draganci,
Dragovo,
Ekzarh Antimovo,
Zheleznik,
Zhitosviat,
Zimen,
Iskra,
Karnobat,
Klikach,
Kozare,
Krumovo Gradishte,
Krushovo,
Mydrino,
Nevestino,
Ognen,
Raklica,
San-Stefano,
Sigmen,
Sokolovo,
Syrnevo,
Smolnik,
Hadzhiite,
Cerkovski,
Cherkovo

Obștina Malko Tyrnovo 

Bliznak,
Bryshlian,
Biala Voda,
Vizica,
Gramatikovo,
Evrenozovo,
Zabernovo,
Zvezdec,
Kalovo,
Malko Tyrnovo,
Mladezhko,
Slivarovo,
Stoilovo

Obștina Tzarevo 

Ahtopol,
Brodilovo,
Bylgari,
Varvara,
Velika,
Izgrev,
Kondolovo,
Kosti,
Lozenetz,
Tzarevo,
Rezovo,
Sinemorec,
Fazanovo

Obștina Nessebar 

Bania,
Sveti Vlas,
Giuliovtza,
Emona,
Koznitza,
Kosharitza,
Nessebar,
Obzor,
Orizare,
Panitzovo,
Priseltzi,
Ravda,
Rakovskovo,
Tynkovo

Obștina Pomorie 

Aheloj,
Aleksandrovo,
Bata,
Gaberovo,
Gorica,
Gylybec,
Dybnik,
Belodol,
Kableshkovo,
Kamenar,
Kozichino,
Kosovec,
Lyka,
Medovo,
Pomorie,
Poroj,
Stracin

Comuna Ruen 

Bilka,
Vishna,
Vresovo,
Podgorec,
Dobra Poliana,
Dobromir,
Dropla,
Dyskotna,
Diulia,
Zaimchevo,
Zajchar,
Zvezda,
Kameniak,
Karavelăovo,
Listec,
Liuliakovo,
Pripek,
Mrezhichko,
Preobrazhenci,
Planinica,
Prosenik,
Razbojna,
Rechica,
Rozhden,
Rudina,
Ruen,
Rupcha,
Ryzhica,
Skalak,
Snezha,
Sniagovo,
Sokolec,
Sredna Mahala,
Struia,
Topchijsko,
Trynak,
Sini Rid,
Cheresha,
Shivarovo,
Iabylchevo,
Iasenovo

Obștina Sozopol 

Vyrshilo,
Gabyr,
Zidarovo,
Izvor,
Indzhe Vojvoda,
Krushevec,
Prisad,
Ravadinovo,
Ravna Gora,
Atiia,
Rosen,
Sozopol,
Chernomorec

Obștina Sungurlare 

Balabanchevo,
Beronovo,
Bosilkovo,
Vedrovo,
Vezenkovo,
Vylchin,
Gorovo,
Grozden,
Esen,
Zavet,
Kamensko,
Kamchiia,
Klimash,
Kosten,
Lozarevo,
Lozica,
Manolich,
Podvis,
Prilep,
Pchelin,
Sadovo,
Skala,
Slavianci,
Sungurlare,
Syedinenie,
Terzijsko,
Velislav,
Chernica,
Chubra,
Dybovica

Obștina Primorsko 

Veselie,
Kiten,
Novo Panicharevo,
Pismenovo,
Primorsko,
Iasna Poliana

Regiunile Bulgariei
Regiunea Dobrici

Dobrici este o regiune (oblastie) din nord-estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Silistra, Șumen și Varna. Este situată la granița Bulgariei cu România, la Marea Neagră. Capitala sa este orașul omonim. 
A făcut parte între 1913-1940 din România Mare sub denumirea de județul Caliacra.

Lista orașelor din oblast 
 Dobrici
 Balcic
 Cavarna
 Gheneral Toșevo
 Tervel
 Șabla

Comunele

Comuna Balcic 
Albena, Balcic, Bezvodița, Boboveț, Breastovo, Gurkovo, Dropla, Dăbrava, Zmeevo, Karvuna, Kranevo, Kremena, Leahovo, Țaricino, Obrociște, Prespa, Rogacevo, Senokos, Sokolovo, Strajița, Trigorți, Hrabrovo, Țărkva

Comuna Dobrici

Comuna Dobricika

Comuna General Toșevo

Comuna Cavarna

Comuna Krușari

Comuna Șabla

Comuna Tervel
Regiunea Gabrovo

Gabrovo este o regiune (oblastie) din centrul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Veliko Tarnovo, Loveci, Plovdiv și Stara Zagora. Capitala sa este orașul omonim.

Obștina Gabrovo

Obștina Drianovo

Obștina Sevlievo

Obștina Triavna

Referințe 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Haskovo

Haskovo este o regiune (oblast) în sudul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Kârgeali, Plovdiv, Stara Zagora, Sliven și Iambol. Este situată pe granița Bulgariei cu Grecia și cu Turcia. Capitala sa este orașul omonim.

Obștina Dimitrovgrad

Obștina Ivailovgrad

Obștina Liubimeț

Obștina Magearovo

Obștina Mineralni Bani

Obștina Svilengrad

Obștina Simeonovgrad

Obștina Stambolovo

Obștina Topolovgrad

Obștina Harmanli

Obștina Haskovo 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Kărdjali

Regiunea Kărdjali  (, ) este o regiune din sudul Bulgariei, învecinată cu Grecia cu unitățile administrative ale acesteia Xanthi, Rhodope, și Evros la sud și est. Regiunea are o suprafață de 3209.1 km2. Orașul de reședință a regiunii este Kărdjali.

Istorie
Teritoriul regiunii Kărdjali a fost obținut de Bulgaria în timpul Primului Război Balcanic în 1912. În 1913, regiunea a fost organizată ca județul (окръг, okrăg în bulgară) Mestanli. Acest județ a făcut parte din Regiunea Stara Zagora din 1934 până în 1949, după a fost transferat către nou formata regiune Haskovo, dupa care a fost restaurată, acum ca regiune si cu hotarele putin schimbate.

Comune

Regiunea Kărdjali (област, oblast) are șapte comune (singular: община, obština; plural: общини, obštini). Următorul tabel arată numele fiecărei municipalități în engleză și chirilică, orașul principal (în aldine) sau satul și populația din 2009.

Demografie
Regiunea Kărdjali are o populație de 149.661, conform rezultatelor provizorii ale recensământului din 2011, dintre care 49.8%  sunt bărbați și 50.2% sunt femei. Kărdjali este una dintre cele trei regiuni bulgare în care mai puțin de cincizeci la sută din populație trăiește în zonele urbane: doar 41% din populația locuia în zonele urbane în 2016.

Următorul grafic reprezintă schimbarea populației din provincie după Al Doilea Război Mondial:

Grupuri etnice

Populație totală (recensământ 2011): 152,808Grupuri etnice (recensământ 2011): S-au identificat: 130.781 persoane:
Turci: 86,527 (66.16%)
Bulgari: 39,519 (30.22%)
Altă etnie sau nedefinit: 4,735 (3.62%)

Alte 22.000 de persoane din regiune nu și-au declarat grupul etnic la recensământul din 2011.

La recensământul din 2001, 158.704 de persoane din populația de 164.019 din regiunea Kărdjali s-au identificat ca aparținând uneia dintre următoarele grupuri etnice (cu procent din populația totală):

Limbă
La recensământul din 2001, 160.167 de persoane din populația de 164.019 din regiunea Kărdjali au identificat una dintre următoarele drept limba lor maternă (cu procent din populația totală):
 101,548 turcă (61.9%)
 57,046 bulgară (34.8%)
 1,171 romani (0.7%)
 402 altă limbă (0.2%).

Religie

Conform recensământului din 2011, musulmanii sunt 82.227 (70,14% dintre cei care au răspuns) iar ortodocșii sunt 23.916 (20,4% dintre cei care au răspuns). Figura musulmanilor este formata din turci si in mare parte din bulgarii musulmani, desi ortodocșii sunt majoritatea dintre bulgarii din provincie.

La recensământul din 2001, 149.839 de persoane din populația de 164.019 din regiunea Kărdjali au identificat una dintre următoarele drept religia lor (cu procent din populația totală):

Politică și administrație 
Regiunea Kărdjali este administrată de un președinte de regiune (sau oblast/provincie) și un consiliu regional care este compus din 41 de consilieri. Președintele regiunii este Hassan Aziz Ismail de la DPS. Începând cu alegerile locale din 2019, consiliul regional are următoarea componență:

Vezi și
Regiunile Bulgariei
Comunele Bulgariei
Lista orașelor din Bulgaria
Sate din regiunea Kărdjali

Referințe

Regiunile Bulgariei
Regiunea Kiustendil

Kiustendil este o regiune (oblast) în vestul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Blagoevgrad, Sofia și Pernik. Este situată pe granița Bulgariei cu Macedonia și cu Serbia. Capitala sa este orașul omonim.

Obștina Bobov Dol

Obștina Boboșevo

Obștina Kocerinovo

Obștina Kiustendil

Obștina Nevestino

Obștina Rila

Obștina Sapareva Bania

Obștina Dupnița

Obștina Trekliano 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Loveci

Loveci este o regiune (oblastie) din centrul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Gabrovo, Stara Zagora, Plovdiv, Sofia, Vrața și Plevna. Capitala sa este orașul omonim. Cuprinde 8 obștine (comune).

Subdiviziuni 
 Obștina Aprilți
 Obștina Iablanița
 Obștina Letnița
 Obștina Loveci
 Obștina Lukovit
 Obștina Teteven
 Obștina Troian
 Obștina Ugărchin

Regiunile Bulgariei
Regiunea Montana

Montana este o regiune (oblastie) din nord-vestul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Vidin, Vrața și Sofia. Este situată pe granița Bulgariei cu România. Reședința sa este orașul omonim. Cuprinde 11 obștine (comune):

Obștina Berkovița

Obștina Boicinovți

Obștina Brusarți

Obștina Vălcedrăm

Obștina Vărșeț

Comuna Gheorghi Dameanovo, Montana

Obștina Lom

Obștina Medkoveț

Obștina Montana

Obștina Ciprovți

Comuna Iakimovo, Montana

Note

Regiunile Bulgariei
Regiunea Pazardjik

Pazardjik sau Pazargik este o regiune (oblastie) din sud-estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Blagoevgrad, Sofia, Plovdiv și Smolian. Capitala sa este orașul omonim.

Comune 
Cuprinde 11 obștine (comune).
 Comuna Batak
 Comuna Belovo
 Comuna Brațigovo
 Obștina Velingrad
 Comuna Lesiciovo
 Comuna Pazardjik
 Obștina Panaghiuriște sate care aparțin comunei (Banea, Băta, Elșița, Levski, Oboriște, Panagiuriște, Panagiurski Kolonii, Poibrene, Popinți, Srebrinovo)
 Comuna Peștera
 Comuna Rakitovo
 Comuna Septemvri
 Comuna Strelcea

Regiunile Bulgariei
Regiunea Pernik

Pernik este o regiune (oblast) în vestul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Sofia, Kyustendil și cu orașul Sofia. Este situată pe granița Bulgariei cu Serbia. Capitala sa este orașul omonim. 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Plevna

Plevna  este o regiune (oblastie) în nordul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Veliko Târnovo, Loveci și Vrața. Se află pe granița Bulgariei cu România. Capitala sa este orașul omonim.

Regiunile Bulgariei
Regiunea Plovdiv

Regiunea Plovdiv este o regiune (oblast) din centrul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Loveci, Gabrovo, Stara Zagora, Haskovo, Kârgeali, Smolian, Pazargik și Sofia. Capitala sa este orașul omonim. Are în componență 18 obștine (comune).

Obștina Asenovgrad

Obștina Brezovo

Obștina Kaloianovo

Obștina Karlovo

Obștina Lăki

Obștina Marița

Obștina Plovdiv

Obștina Părvomai

Obștina Rakovski

Obștina Rodopi

Comuna Sadovo 
Ahmatovo,  Bogdanița, Bolearți, Karageovo, Kаtunița, Kocevo, Milevo, Mominsko, Popovița, Sadovo, Selți, Ceșneghirovo

Obștina Săedinenie

Obștina Kricim

Obștina Perusitza

Obștina Stamboliiski

Obștina Kuklen

Obștina Sopot

Obștina Hisarea 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Razgrad

Razgrad este o regiune (oblast) în nord-estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Silistra, Shumen, Târgoviște și Ruse. Capitala sa este orașul omonim.

Vezi și 
 Turci în Bulgaria

Regiunile Bulgariei
Regiunea Ruse

Ruse este o regiune (oblast) în nordul Bulgariei, lângă Dunăre. Se învecinează cu regiunile Razgrad, Târgoviște și Veliko Tarnovo. Capitala sa este orașul omonim.

Regiunile Bulgariei
Regiunea Șumen

Șumen este o regiune (oblastie) în estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Dobrici, Varna, Burgas, Sliven, Târgoviște, Razgrad și Silistra. Capitala sa este orașul omonim.

Vezi și 
 Turci în Bulgaria

Regiunile Bulgariei
Regiunea Silistra

Provincia Silistra (, transliterat Oblastul Silistra, anterior numit okrugul Silistra) este o provincie din Bulgaria, numită după orașul de reședință - Silistra. Este împărțită în șapte municipii cu o populație totală, în decembrie 2009, de 127.659. Provincia face parte din Dobrogea de Sud, care a făcut parte din România până în 1940.

Provincia Silistra este o provincie în mod tradițional agricolă, în principal datorită solului ei fertil. Provincia este cunoscută pentru pelicani și țuica de caise.

Pe lângă centrul administrativ, alte orașe sunt Alfatar, Dulovo, Glavinița, Kainardja, Sitovo și Tutrakan.

Comune/Obștini

Provincia Silistra cuprinde 7 comune ( - plural: , ). Următorul tabel arată numele fiecărei comune în engleză și chirilică, orașul principal (în aldine) sau satul și populația fiecăruia din decembrie 2009.

Demografie 

Conform unui recensământ din 2001, provincia Silistra avea o populație de 142.000 de locuitori, dintre care 49,7% erau bărbați și 50,3% femei. La sfârșitul anului 2009, populația provinciei, anunțată de Institutul Național de Statistică din Bulgaria, era de 127.659 dintre care 25,6% sunt locuitori în vârstă de peste 60 de ani.

Politică și administrație 
Regiunea Silistra este administrată de un președinte de regiune (sau oblast/provincie) și un consiliu regional care este compus din 33 de consilieri. Președintele regiunii este Iulian Naidenov de la GERB. Începând cu alegerile locale din 2019, consiliul regional are următoarea componență:

Lista orașelor din oblast 

 Silistra 
 Tutrakan 
 Dulovo 
 Glavinița
 Alfatar

Note

Vezi și 
 Turci în Bulgaria
Regiunea Sliven

Sliven este o regiune (oblast) în centrul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Târgoviște, Shumen, Burgas, Yambol, Khaskovo, Stara Zagora și Veliko Tarnovo. Capitala sa este orașul omonim. Cuprinde 4 comune (obștine).

Obștina Kotel

Obștina Nova Zagora

Obștina Sliven

Obștina Tvărdița

Regiunile Bulgariei
Regiunea Smolean

Smolian este o regiune (oblast) în sudul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Kârgeali, Plovdiv, Pazargik și Blagoevgrad. Este situată la granița Bulgariei cu Grecia. Capitala sa este orașul omonim. 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Stara Zagora

Stara Zagora este o regiune (oblast) în centrul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Haskovo, Kârgeali, Plovdiv, Loveci, Gabrovo, Veliko Târnovo, Sliven și Iambol. Capitala sa este orașul omonim.

Regiunile Bulgariei
Regiunea Tărgoviște

Tărgoviște este o regiune (oblast) în nordul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Razgrad, Shumen, Sliven, Veliko Tarnovo și Ruse. Capitala sa este orașul omonim.

Vezi și 
 Turci în Bulgaria

Regiunile Bulgariei
Regiunea Varna

Varna este o regiune (oblastie) din estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Dobrici, Șumen și Burgas. Este situată pe coasta bulgară a Mării Negre. Capitala sa este orașul omonim.

Obștina Avren 
Avren,
Benkovski,
Bliznați,
Boliarți,
Dăbravino,
Dobri Dol,
Iunac,
Kazașka Reka,
Kitka,
Krușa,
Priselți,
Ravna Gora,
Sadovo,
Sindel,
Trăstikovo,
Țarevți,
Zdraveț

Obștina Aksakovo 
Zornița

Obștina Beloslav 
Beloslav

Obștina Biala

Obștina Varna 

Kamenar, Kazashko, Konstantinovo, Topoli, Varna, Zvesditsa

Obștina Vetrino

Obștina Vălci Dol

Obștina Dolni Ciflik

Obștina Devnia

Obștina Dălgopol

Obștina Provadia

Obștina Suvorovo

Regiunile Bulgariei
Regiunea Veliko Tărnovo

Veliko Tărnovo este o regiune (oblast) în nordul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Ruse, Tărgoviște, Sliven, Stara Zagora, Gabrovo, Loveci și Plevna. Este situată la granița Bulgariei cu România. Capitala sa este orașul omonim.

Regiunile Bulgariei
Regiunea Vidin

Vidin este o regiune (oblast) în nord-vestul Bulgariei. Se învecinează cu regiunea Montana. Este situată la granița Bulgariei cu România și cu Serbia. Capitala sa este orașul omonim. Populația regiunii era la recensământul din februarie 2011 de 101.018 persoane, densitatea era de 33,3 loc/km² iar suprafața este de 3,032.9 km². În nordul acestei regiuni trăiește cea mai mare comunitate de români din Bulgaria (români timoceni).

Date generale 

La câțiva kilometri de Vidin se află ruinele unei mănăstiri săpate în stâncă de pe vremea lui Stratsimir și a țarinei Ana. La poiana Albotina, aflată la poalele stâncilor, se întâlnesc românii din satele din preajma Vidinului în fiecare an, a doua zi de Paște, venind unii de la zeci de kilometri. 

Regiunea Vidin cuprinde 11 obștine (comune):

Religia 

Structura populației după religie conform recensământului din 2001:

Vezi și 
 Timoc

Referințe

Legături externe 

 Provincia Vidin

Despre românii din Regiunea Vidin 
 Articol despre comunitatea română din preajma orașului Vidin 
 35 de sate de romani de "mana a doua" - reportaj din Regiunea Vidin, 2 noiembrie 2006, Anca Aldea, Jurnalul Național
 Româna, limba de circulație internațională , 1 noiembrie 2006, Ioana Alexandra Raduca, Jurnalul Național
 Interviu cu Ivo Gheorghiev, președintele Uniunii Etnicilor Români din Bulgaria
 Coloniștii români timoceni din Cadrilater 
 Articol despre mănăstirea Bacikovo  (cu referiri importante și la românii timoceni)
 Zilele folclorului românesc în Bulgaria , 6 septembrie 2003, Curierul Național
 Etnicii românii din Bulgaria cer sprijinul Consiliului Europei

Regiunile Bulgariei
Regiunea Vrața

Vrața este o regiune (oblast) în nord-vestul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Montana, Sofia, Loveci și Plevna. Este situată la granița Bulgariei cu România. Capitala sa este orașul omonim. 

Regiunile Bulgariei
Regiunea Iambol

Iambol este o regiune (oblastie) din sud-estul Bulgariei. Se învecinează cu regiunile Burgas, Sliven, Stara Zagora și Haskovo. Este situată la granița Bulgariei cu Turcia. Capitala sa este orașul omonim.

Subdiviziuni 
 Obștina Boliarovo
 Obștina Elhovo
 Obștina Stralgea
 Obștina Tungea
 Obștina Iambol

Note

Regiunile Bulgariei
Regiunea Sofia

Regiunea Sofia se poate referi la:

 Regiunea Sofia, Bulgaria, regiune din Bulgaria
 Regiunea Sofia-capitala, regiune din Bulgaria
 Regiunea Sofia, Madagascar, regiune din Madagascar
Václav Klaus

Václav Klaus (, născut la 19 iunie 1941 la Praga) este un economist și politician ceh, care a fost cel de al doilea președinte al Republicii Cehe. Klaus a deținut această funcție pentru două mandate consecutive, între 7 martie 2003 și 7 martie 2013.

Biografie

Alte funcții politice 

Înainte a fost prim-ministru al Republicii Cehe (1992-1997). Este unul dintre cei mai importanți politicieni ai Cehiei din era contemporană, cunoscut pe plan mondial mai ales datorită euroscepticismului său și a poziției sale critice la adresa teoriei încălzirii globale provocate de om.

Ordine și decorații

Note

Vezi și 
 Lista președinților Republicii Cehe
 Lista premierilor Republicii Cehe

Legături externe 

 Personal website
 Official presidential website
 http://www.youtube.com/watch?v=CFoYkWulKOI
Honorary Doctoral Degrees, Universidad Francisco Marroquín
 Biography  and selected speeches at the President's office
 Luboš Motl: Klaus in an interview on Global Warming with Hospodářské noviny, a Czech economics daily; February 2007
 Facing a Challenge of the Current Era: Environmentalism, a Cato Institute policy forum featuring Václav Klaus
 The Economist: Grumpy Uncle Vaclav, 4.12.2008
 The New American: Czech Pres. Vaclav Klaus Enrages Eurocrats , 30 December 2008
 Statement of President Václav Klaus on the ratification of the Lisbon Treaty – Official personal pages
 Pot meet kettle, kettle meet pot
 Gross not alone in financial snares

Nașteri în 1941
Nașteri pe 19 iunie
Cehi în viață
Critici ai Uniunii Europene
Prim-miniștri ai Republicii Cehe
Președinți ai Cehiei
Vladimír Špidla

Vladimír Špidla (născut la 21 aprilie 1951 la Praga) a fost prim-ministru al Republicii Cehe între 12 iulie 2002 și 19 iulie 2004, în guvernul de coaliție format din Partidul Social Democrat Ceh (al cărui membru era) (ČSSD), Creștin-Democrați și Uniunea Libertății.

Note

Vezi și 
 Lista președinților Republicii Cehe
 Lista premierilor Republicii Cehe

Legături externe

 Official biography at Czech government website  – out of date
 Current official website (in European Commission)
 Interview with Špidla on labour mobility (by EurActiv)
  Blog written by Špidla 

Prim-miniștri ai Republicii Cehe
Cehi în viață
Praghezi
Politicieni cehi
Subdiviziunile Bulgariei

Bulgaria este împărțită în 28 de regiuni denumite în bulgară oblastii (cu litere chirilice singular: ). Împărțirea administrativă curentă a țării a fost făcută în 1994, când cele șapte provincii curente au fost transformate în 28 de regiuni.

Regiuni
Târgoviște (dezambiguizare)

Numele Târgoviște se poate referi la:

 orașul Târgoviște, reședința județului Dâmbovița, România
 satul Târgoviște, Timiș, România
 orașul Tărgoviște, Bulgaria
 regiunea Tărgoviște, Bulgaria

Toponime românești
Listă de personalități de origine română din Voivodina

Aceasta este o listă de personalități românești din Voivodina.

Oameni de știință
Petrovici, Emil, lingvist
Flora, Radu, lingvist

Oameni politici
Viorel Besu, președintele Alianței Românilor din Voivodina
Ion Cizmaș, fost parlamentar iugoslav din partea Convenției Voivodina
Dimitrie Crăciunovici, președinte CNMNR și al Mișcării Democrate a Românilor din Serbia
Lucian Marina, președinte al Societății de Limba Română din Voivodina
 Ioan Tudoran, președinte Asociația "Victoria", fondator al primului post de radio și televiziune românească din Serbia

Ofițeri
Zoltán Dani, colonel în armata sârbă

Scriitori
Almăjan, Slavco, poet, prozator
Barbu, Vasile, poet și jurnalist
Gătăiantu, Pavel, poet
Marina, Lucian, publicist, ziarist, editor 
Popovici, Virginia, scriitoare
Stoiț, Ionel, poet, prozator, umorist
Roșu, Costa, publicist, președintele SREF
Ursulescu, Ana Niculina, poetă și ziaristă
 Petru Cârdu, poet, critic literar, ziarist, fondatorul și președintele Comunei Literare Vârșeț(KOV), om mondial de cultură
 Ion Miloș, poet
 Valentin Mic, poet și ziarist
Vasa Barbu, poet, jurnalist, critic literar redactor responsabil al Editurii Libertatea Panciova

Preoți
PS Daniil Partoșanul, episcop ortodox român de Vârșeț
Preot Emanuil Mojic

Ziariști
Bulik, Iota, ziarist, redactor-șef Libertatea
Ciobanu, Nicu, ziarist, director al Casei de Presă și Editură Libertatea
Marina, Lucian, ziarist, redactor-șef al revistei Limba română

Voivodina
Voivodina
Români din Serbia