alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1613



Események 
 március 25. – Pozsonyban Ergelics Ferenc megkoronázza – a Forgách Ferenc bíboros, esztergomi érsek által fölkent – Annát, II. Mátyás feleségét.
 április 1. – II. Mátyás a – Bocskai István fejedelem által letelepített – szoboszlói, a hadházi, a vámospércsi és a polgári hajdúk szabadságát megerősíti, s ezzel a hajdúkat másodszor is beiktatták birtokaikba.
 április 11. – II. Mátyás és Báthory Gábor között megállapodás jön létre. (A király elismeri Erdély szabad fejedelemválasztási jogát. A szerződés titkos pontja szerint Báthory a török ellen is segíti II. Mátyást.)
 október 23. – A kolozsvári országgyűlés – I. Ahmed szultán támogatásával – erdélyi fejedelemmé választja Bethlen Gábort.
 október 27. – Báthory Gábor volt fejedelmet a korábbi trónkövetelő, Ghyczy András emberei Váradon felkoncolják.
 november 22. – Bethlen Gábor bevonul Szebenbe.

Az év témái

1613 a tudományban

1613 az irodalomban

Születések 
 március 12. – André Le Nôtre francia kertépítész, a franciakert kerttípusának megteremtője († 1700)
 április 7. – Gerrit Dou, holland festő († 1675)
 április 19. – Christoph Bach, német zeneszerző (†1661)
 szeptember 15. – François de La Rochefoucauld, francia író († 1680)
 szeptember 25. – Claude Perrault, francia építész († 1688)
 november 5. – Isaac de Benserade, francia költő († 1691)

Halálozások 

 március 27. – Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem (* 1572)
 október 27. – Báthory Gábor erdélyi fejedelem (* 1589)

Jegyzetek 

 
17. század
Játék (egyértelműsítő lap)

A játék a következőket jelentheti:
 Játék (pszichológia) – a hétköznapi jelentés, „szabad cselekvés”
 Játék (matematika) – a játék fogalma a játékelméletben, a matematika egyik ágában
 Játék (pedagógiai módszer) – a játék pedagógiája és pszichológiája, igen fiatal tudományág
 Játék (etológia) – játék az állatvilágban
 Játékszer – a játékhoz használt eszköz (például kártyajátékok, táblás játékok stb.)
 Játék (illesztés) – két lazán egymásba illesztett gépalkatrész közötti hézag
 Szerepjáték – a társasjáték speciális fajtája
 Videójáték – számítógépen (PC-n vagy játékkonzolon) játszható játék
 A Játék – egy, diákok között terjedő, közösségi szellemi játék
 Színházi előadás
 Játékfilm, filmes műfaj
 Valamilyen sport (például Olimpiai játékok, labdajáték stb.)
 Játék – Jerzy Kawalerowicz 1968-as filmje
Gráf (egyértelműsítő lap)

gráf, matematikai fogalom
 Gráf, családnév
Közönséges bűnözők

A Közönséges bűnözők (eredeti cím: The Usual Suspects) 1995-ben bemutatott amerikai bűnügyi film Bryan Singer rendezésében. A filmet a Sundance Filmfesztiválon mutatták be 1995 januárjában. A film Oscar-díjas forgatókönyvét Christopher McQuarrie írta. A filmben nyújtott alakításáért Kevin Spacey Oscar-díjat nyert.

Cselekmény
A filmben Verbal Kint (Kevin Spacey), egy kisstílű és állandóan hazudozó szélhámos egy különös és csavaros történetet mesél az őrszobán Kujan ügynöknek, a törvény emberének (Chazz Palminteri) arról, hogyan keveredett bele olyan eseményekbe, melyek eredményeképp egy Los Angeles-i mólón tűzvész keletkezett és amelyek lövöldözésbe és mészárlásba torkollottak.

Kint története, mely ennek az előzményeit mondja el, egyre sötétebb árnyalatot vesz, ahogyan egyre több szó esik a török Keyser Sozeről, az alvilág kegyetlen, titokzatos, nagy hatalmú és megközelíthetetlen fejedelméről, akinek gátlástalansága és óriási hatalma legendás nemcsak alvilági körökben, hanem a törvényt védő alkalmazottak körében is (bár az ügynök csak ostoba legendának tartja).

Szereplők

Díjak és jelölések 
 Oscar-díj (1996)
 díj: legjobb férfi mellékszereplő (Kevin Spacey)
 díj: legjobb eredeti forgatókönyv (Christopher McQuarrie)

 BAFTA-díj (1996)
 díj: legjobb forgatókönyv (Christopher McQuarrie)
 díj: legjobb vágás (John Ottman)
 jelölés: legjobb film

 Golden Globe-díj (1996)
 jelölés: Legjobb férfi mellékszereplő (Kevin Spacey)

Érdekességek 
 Egy összeégett dokkmunkás utolsó szavai magyarul hangzanak el a filmben: „Láttam az ördögöt!”.

Jegyzetek

További információk 

 Kicsoda Keyser Söze? - legendák, érdekességek

1995 filmjei
Amerikai bűnügyi filmek
InterCom-filmek
Amerikai neo-noir filmek
NET (egyértelműsítő lap)

a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa, Magyarország 1949 és 1989 közötti államfői testülete elnevezésének hivatalos rövidítése
 a Semmelweis Egyetem Nagyvárad téri Elméleti Tömbje elnevezése az egyetemen belüli használatban
 .net felsőszintű domén
Országos Gyermektumor-regiszter

Az Országos Gyermektumor-regiszter a Magyar Gyermekonkológiai Hálózat üzemeltetésében
a Semmelweis Egyetem 2. sz. Gyermekgyógyászati Klinikáján
működő adatbázis. Az 1970-es évek eleje óta orvosi statisztikai adatokat gyűjt a rosszindulatú daganatokban megbetegedő gyermekek betegségeiről. 

A regiszter segítségével mérhető a gyógykezelési eredmények javulása. A regiszter vizsgálja a daganatok gyakoriságát és annak időbeli, térbeli változásait is.

Külső hivatkozások
 Magyar Gyermekonkológiai Hálózat

Onkológia
Magyarországi egészségügy
1599



Események

Határozott dátumú események 
 április 26. – Rudolf magyar király szentesíti a pozsonyi országgyűlés törvényeit. (A király idegeneknek nem adományozhat magyarországi birtokokat.)
 március 21. – Báthory Zsigmond ismét lemond a fejedelemségről.
 március 29. – Báthory András bíborost választják erdélyi fejedelemmé.
 augusztus 17. – VIII. Kelemen pápa felbontja Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem és Mária Krisztierna Habsburg főhercegnő házasságát.
 október 28. – Báthory András erdélyi fejedelmet a székelyek és II. Mihály havasalföldi fejedelem seregei megverik a sellenberki csatában.
 november 1. – Erdély II. Mihály ellenőrzése alá kerül.

Határozatlan dátumú események 
 augusztus eleje – A Buda melletti Felhévízen egy hajdú csapat fogságba ejti és Bécsbe küldi Szulejmán budai pasát.
 Londonban megépül Shakespeare Globe Színháza.

Az év témái

1599 a tudományban

1599 az irodalomban

Születések 
 április 25. – Oliver Cromwell, angol államférfi, katonai vezető, a polgárháború vezére († 1658)
 június 6. – Diego Velázquez, spanyol barokk festő († 1660)
 december 29. – Gabriel Bucelin német történész, Benedek-rendi szerzetes († 1681)

Halálozások 
 augusztus 22. – Luca Marenzio olasz zeneszerző (* 1553)
 október 31. – Báthory András erdélyi fejedelem (* 1566)

Jegyzetek 

16. század
1606



Események

Határozott dátumú események 
 január 31. – Az angol Parlament épülete előtt kivégzik Guy Fawkes-t, az úgynevezett Lőporos összeesküvés legismertebb alakját.
 március 16. – Bocskai fejedelem köleséri kiváltságlevele a hajdúknak.
 június 23. – A bécsi béke megkötése Rudolf magyar király és Bocskai István között. (Lásd még: tizenöt éves háború)
 július 15. – Forgách Zsigmondot választják országbíróvá.
 szeptember 2. – A szoboszlói kiváltságlevél kiadása, melyben Bocskai törvényesíti a hajdúszabadságot. (Ezzel megteremti egy új társadalmi réteg fejlődésének alapjait.)
 november 11. – A zsitvatoroki béke megkötése Rudolf magyar király és a török szultán között. (Lásd még: tizenöt éves háború)
 december 13–23. – A Bocskai István által Kassára összehívott országgyűlés a bécsi béke lehetséges módosításáról tárgyal.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Hajdúnánás városi rangot kap.

Az év témái

1606 az irodalomban

1606 a tudományban

Születések 
 július 15. – Rembrandt Harmens van Rijn, németalföldi festő († 1669)
 november 9. – Hermann Conring német tudós, polihisztor († 1681)

Halálozások 
 december 29. – Bocskai István erdélyi fejedelem (* 1557)

Jegyzetek 

17. század
1605



Események

Határozott dátumú események 
 február 21. – A székelyek Nyárádszeredán megválasztják fejedelmüknek Bocskai Istvánt, amely döntéshez később az erdélyi megyék is csatlakoznak.
 április 20. – Bocskai Istvánt a szerencsi országgyűlés Magyarország és Erdély fejedelmévé választja.
 július 19. – Bocskai fejedelem Kassán átadja békefeltételeit a király megbízottjának.
 szeptember 7. – A kircholmi csata. (Jan Karol Chodkiewicz litvániai hetman vezette lengyel hadak livóniai Kircholmnál győzelmet aratnak a négyszeres túlerőben levő svéd seregek fölött, akiket Södermanland hercege, a későbbi IX. Károly svéd király vezet.)
 október 3. – Esztergom újra török kézen.
 november 5. – A híres Gunpowder Plot, Lőporos összeesküvés, I. Jakab angol király elleni merénylet
 november 11. – Lala Mehmed nagyvezír királyi koronát adományoz Bocskainak.
 december 12. – A korponai kiváltságlevél kiadása. (Bocskai fejedelem 9 254 hajdú vitéznek nemességet adományoz és Szabolcs vármegye déli részén – saját birtokán – telepíti le őket.)

Határozatlan dátumú események 
 szeptember eleje – Egész Erdély meghódol Bocskainak.

Az év témái

1605 az irodalomban 
 Megjelenik a Don Quijote első része.

1605 a tudományban

Születések 
 április 8. – IV. Fülöp, spanyol király († 1665)
 április 18. (keresztelés dátuma) – Giacomo Carissimi, itáliai barokk zeneszerző († 1674)
 május 7. – Nyikon moszkvai pátriárka, az orosz ortodox egyház 7. pátriárkája († 1681)
 június 15. – Thomas Randolph, angol költő, drámaíró († 1635)
 július 29. – Simon Dach, porosz költő († 1659)
 szeptember 12. – William Dugdale, angol régiséggyűjtő († 1686)
 szeptember 28. – Ismaël Bullialdus, francia csillagász († 1694)
 október 19. – Thomas Browne, angol író († 1682)
 október 22. – Frédéric Maurice de La Tour d'Auvergne, Bouillon és a független Sedan hercege († 1652)
Bizonytalan dátum 
 Brynjólfur Sveinsson, izlandi evangélikus püspök († 1675)
 Jean-Baptiste Tavernier, francia utazó, író († 1689)

Halálozások 
 február 19. – Orazio Vecchi, itáliai zeneszerző (* 1550)
 március 3. – VIII. Kelemen pápa (* 1535)
 április 6. – John Stow, angol történész (* 1550)
 április 23. – Borisz Godunov, orosz cár (* 1552)
 április 27. – XI. Leó pápa (* 1535)
 május 4. – Ulisse Aldrovandus, itáliai természetbúvár, alkimista (* 1522)
 június 3. – Jan Zamojski, lengyel mágnás, Zamość grófja (* 1542)
 június 10. – II. Fjodor, orosz cár (* 1589)
 július 26. – Miguel de Benavides, spanyol egyházfi, Kína-kutató, Manila püspöke, a manilai Santo Tomas Egyetem alapítója (* 1552)
 szeptember 23. – Pontus de Tyard, francia költő és pap (* 1521)
 október 13. – Béza Tódor, eredeti nevén Théodore de Bèze, svájci teológus, Kálvin János hivataltársa és utóda a genfi református egyházban (* 1519)
 október 15. – Nagy Akbar, a Mogul Birodalom uralkodója; (sahinsah (* 1542)
 november 8. – Robert Catesby, a Lőporos összeesküvést szervező angol katolikus csoport vezetője (* 1572-ben vagy utána)
 december 23. – Francis Tresham, a Lőporos összeesküvést szervező angol katolikus csoport tagja (* 1567)
 december 29. – John Davis, angol tengerész, felfedező, utazó (* 1550 körül)

Jegyzetek 

17. század
1604



Események

Határozott dátumú események 
 október 14. – Bocskai István győzelmet arat Álmosd és Diószeg között a császári seregek fölött.
 november 1. – Shakespeare tragédiájának, az „Othello”-nak bemutatója a londoni Whitehall Palace-ban.
 november 20. – Bocskai István fejedelmi jelvényeket kap a Török portától.
 november 21. – Ergelics Ferenc tölti be a boszniai címzetes püspöki tisztet.

Határozatlan dátumú események 
 Megjelenik Szenczi Molnár Albert latin–magyar szótára, az első betűrendes magyar szótár.
 Johannes Kepler a Kígyótartó csillagképben megfigyel egy szupernóvát.

Az év témái

1604 az irodalomban

1604 a tudományban

Születések 
 október 31. – Nyáry Krisztina Thurzó Imre, majd Esterházy Miklós nádor felesége. Naplója irodalmi értékű. († 1641)
 november 3. – II. Oszmán az Oszmán Birodalom szultánja († 1622)
 november 22. – Ifj. Petrus de Jode flamand rézmetsző és kiadó († 1674)
 november 26. – Johann Bach, német zeneszerző, a Bach család erfurti vonalának megalapítója († 1673)

Halálozások 
 január 4. – Nádasdy Ferenc magyar főnemes, hadvezér (* 1555)

Jegyzetek 

17. század
Adattisztítás

Az adattisztítás a statisztikai adatfeldolgozás bevezető lépéseinek egyike.

Az adattisztítás során
 felmérjük a hibákat
 ellenőrizzük az adatfájl szerkezeti épségét
 felmérjük a hiányzó értékeket
 felmérjük az adatközlési és adatbeviteli hibákat
 megvizsgáljuk az egyes változók eloszlását
 az eloszlások szélein elhelyezkedő extrém értékeket ellenőrizzük
 felmérjük, hogy az eloszlások megfelelnek-e az előzetes elvárásainknak, vannak-e nem várt sűrűsödések, ritkulások egyes értéktartományokban (például durva kerekítés vagy eltérő mértékegység használata az adatszolgáltatók egy részénél)
 megvizsgáljuk, hogy a változók közötti triviális összefüggések teljesülnek-e (például vizsgálat dátuma ≥ születés dátuma)
 a hibásnak tűnő adatokat felülvizsgáljuk, javítjuk.

Számítógép-tudomány
1588



Események

Határozott dátumú események 
 április 4. – II. Frigyes halála után 11 éves fia, IV. Keresztély lesz Dánia és Norvégia királya, valamint Schleswig és Holstein hercege.
 július 28. – Anglia legyőzi a spanyol II. Fülöp híres „Győzhetetlen armadáját”.
 október 8. – Rákóczi Zsigmond győzelmet arat Szikszónál a törökök fölött.
 december 8. – Az erdélyi országgyűlés nagykorúsítja a 16 éves Báthory Zsigmondot, aki ezentúl önállóan gyakorolja fejedelmi hatalmát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Párizsból minden prostituáltat kitiltanak. (Aki ellenállt, annak leborotválták a fejét, s vasketrecbe zárták.)

Az év témái

1580 a tudományban 

 Megjelenik Tycho Brahe fő műve, a De mundi aetherei recentioribus phaenomenis (Az éteri világ új jelenségeiről).

1580 az irodalomban

Születések 
 április 5. – Thomas Hobbes angol filozófus († 1679)
 május 2. – Étienne Pascal matematikus († 1651)
 szeptember 1. – II. Henri de Bourbon-Condé a Bourbon királyi család tagja, Condé 3. hercege, a francia király fővadászmestere († 1646)
 szeptember 8. – Marin Mersenne francia szerzetes, matematikus, fizikus († 1648)

Halálozások 
 április 19. – Paolo Veronese, a 16. századi velencei festészet egyik legnagyobb alakja (* 1528)
 augusztus 5. – I. Henri de Bourbon-Condé Condé hercege (* 1552)
 december 23. – I. Henri de Guise guise-i herceg, hadvezér, a Szent Liga vezetője (* 1550)
 december 24. – I. Louis de Guise reimsi érsek, bíboros, a Szent Liga egyik vezetője (* 1555)

Jegyzetek 

16. század
1607



Események

Határozott dátumú események 
 január 12. – Kassán a hajdúk felkoncolják Káthay Mihályt, Bocskai István volt kancellárját, akit a fejedelem megmérgezésével vádolnak.
 január 30. – A felső-magyarországi rendek kassai részgyűlése kinyilvánítja, hogy a bécsi béke értelmében visszatérnek a király hűségére.
 február 8. – Rákóczi Zsigmondot a gyulafehérvári országgyűlés Erdély fejedelmévé választja.
 február 22. – A szultán megerősíti Rákóczi Zsigmondot a fejedelmi tisztében.
 június 30. – V. Pál pápa megerősíti Ergelics Ferencet a boszniai címzetes püspöki székben.
 július 4. – II. Rudolf Forgách Ferencet nevezi ki esztergomi érsekké és magyarországi helytartóvá.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Mantovában farsangkor bemutatják Claudio Monteverdi Orfeo című operáját.
 október – Debrecen térségében kirobban a második hajdúfelkelés, Nagy András vezetésével.

Az év témái

1607 az irodalomban

1607 a tudományban

Születések 
 november 26. vagy 29. – John Harvard angol–amerikai lelkipásztor, a Harvard Egyetem alapításának meghatározó alakja, első jelentős támogatója († 1638)
 december 14. – Kemény János, erdélyi fejedelem († 1662)

Halálozások 
 Giorgio Basta zsoldosvezér (* 1550)

Jegyzetek 

17. század
1608



Események

Határozott dátumú események 
 február 5. – Nagy András hajdú főkapitány a megkötött debreceni egyezményben szövetségre lép Báthory Gáborral, aki megerősíti a hajdúkat a Bocskai István által adományozott kiváltságokban.
 március 5. – Rákóczi Zsigmond lemond Erdély trónjáról Báthory Gábor javára.
 június 25. – Mátyás főherceg sereggel kényszeríti bátyját, Rudolfot, hogy mondjon le javára Magyarország, Horvátország és az osztrák örökös tartományok uralmáról.
 augusztus 15. – A Porta jóváhagyja Báthory Gábor fejedelemmé választását.
 november 19. – A Szent Koronával magyar királlyá koronázzák II. Mátyást, a koronázási szertartáskor a drapérián először szerepelnek a piros-fehér-zöld színek.
 december 1. – Homonnai Drugeth Bálintot választják országbíróvá.
 december 6. – II. Mátyás szentesíti a koronázás utáni törvényeket. (Az I. tc. értelmében az országgyűlés két (alsó és felső) táblára válik. A XIII. tc. a vármegyékhez utalja a jobbágyköltözés ügyét. Rendelkezik a nádori méltóságról (III. tc.), a magyar királyi tanácsról (X. tc.), a végvárak ellátásáról (XXI. tc.). A XI. tc-el a végvári tisztekre magyarokat nevez ki.)

Határozatlan dátumú események 
 december – II. Mátyás királyi pecsétjén először jelenik meg az országcímeren a Szent Korona.</small>
 az év folyamán –
 Megalakul a protestáns német rendek uniója a protestantizmus védelmére.
 Québec francia gyarmat megalakulása Észak-Amerikában.
 Illésházy Istvánt választják nádorrá.</small>

Az év témái

1608 az irodalomban

1608 a tudományban

Születések 
 május 1. – Pieter Post holland építész, festő és nyomdász († 1669)
 július 13. – III. Ferdinánd német-római császár, cseh és magyar király († 1657)
 augusztus 16. – Jean-Louis Raduit de Souches francia nemzetiségű, osztrák szolgálatban álló tábornok († 1682)
 október 15. – Evangelista Torricelli olasz fizikus és matematikus († 1647)
 december 9. – John Milton angol költő († 1674)

Halálozások 
 december 8. – Rákóczi Zsigmond erdélyi fejedelem (* 1544 – 1554 között)

Jegyzetek 

17. század
1620



Események 
 január 9. – A pozsonyi országgyűlés felajánlotta Bethlen Gábornak a királyi címet, de ő csak a Magyarország fejedelme titulust fogadta el.
 augusztus 22. – Oliver Cromwell és Elizabeth Bourchier esküvője a cripplegate-i Szent Egyed-templomban.
 augusztus 25. – Bethlen Gábort a besztercebányai országgyűlés magyar királlyá választja.
 november 8. – A csehek vereséget szenvednek a Prága melletti fehérhegyi csatában.
 november 11. – Massachusettsben 41 kivándorlóval, az USA alapító atyáival kiköt a Mayflower.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Megjelenik Szepsi Csombor Márton Europica Varietas-a, az első magyar útleírás.

Az év témái

1620 az irodalomban

1620 a tudományban

Születések 
 január 31. – Georg Friedrich von Waldeck brandenburgi herceg és német hadvezér, később hollandiai parancsnok († 1692)
 május 1. – Zrínyi Miklós, költő, hadvezér († 1664)
 november 10. – Ninon de l’Enclos francia származású luxus kurtizán, író és a művészetek pártfogója († 1705)

Halálozások 
 Simon Stevin németalföldi fizikus, mérnök és matematikus (* 1548 vagy 1549)

Jegyzetek 

17. század
1629



Események
 Bethlen Gábor erdélyi fejedelem halála után rövid ideig Brandenburgi Katalin Erdély kormányzója

Az év témái

1629 az irodalomban

1629 a tudományban

Születések
 április 1. – Jean-Henri d'Anglebert, zeneszerző és csembalista († 1691) 
 április 14. – Christiaan Huygens, holland csillagász († 1695)
 augusztus 17. – Jan Sobieski Lengyelország királya és Litvánia nagyfejedeleme († 1696)
 augusztus 25. – Gyöngyösi István, magyar költő, alispán († 1704)

Halálozások
 november 15. – Bethlen Gábor erdélyi fejedelem. Gyulafejérvárott hunyt el (* 1580)

17. század
Bethlen István (egyértelműsítő lap)

Bethlen István (1582–1648) erdélyi fejedelem
 Bethlen István (1606–1632) főispán, Bethlen István fejedelem fia
 Bethlen István (1874–1946) politikus, miniszterelnök
 Bethlen István (1904–1982) jégkorongozó és lovaspólózó
 Bethlen István (1946–2018) politikus, országgyűlési képviselő (MDF)
1630



Események 
 január 25. – A gyulafehérvári országgyűlés megerősíti a „három nemzet” – a magyar, a székely és a szász – unióját.
 május 1–24. – Országgyűlés Pozsonyban.
 június 18–19. – A helvét hitvallásúak egyházi gyűlése Pápán.
 szeptember 9. – A hajdúk Tokaj mellett szétverik a királyi hadakat.
 szeptember 21. – A kolozsvári országgyűlés lemondatja Brandenburgi Katalin fejedelemasszonyt.
 szeptember 28. – A kolozsvári országgyűlés fejedelemmé választja Bethlen Istvánt, Bethlen Gábor öccsét.
 október 25. – Dávid Pál korábbi váci püspök tölti be a veszprémi püspöki széket.
 december 1. – A segesvári országgyűlés I. Rákóczi Györgyöt erdélyi fejedelemmé választja.

Az év témái

1630 az irodalomban

1630 a tudományban

Születések 
 november 10. – Martin Albrich magyar evangélikus lelkész († 1694)
 december 28. – Ludolf Bakhuizen holland festő († 1708)

Bizonytalan dátum:
 Bánffy Dénes báró, erdélyi főúr (1630 körül született) († 1674)

Halálozások 
 november 15. – Johannes Kepler német csillagász, matematikus (* 1571)
 november 19. – Johann Hermann Schein, német zeneszerző (* 1586)

Jegyzetek 

17. század
1648



Események

Határozott dátumú események 
 április 18. – Szelepcsényi György veszprémi püspököt áthelyezik a nyitrai püspöki székbe.
 május 7. – A Żółte Wody-i csatában a Bohdan Hmelnickij vezette zaporozsjei kozákok megsemmisítették a lengyel seregeket.
 május 15. – A münsteri békeszerződés megkötésével lezárul a nyolcvanéves háború.
 október 24. – A vesztfáliai békével lezárul a harmincéves háború – Svájc és Hollandia függetlenségének elismerése.
 augusztus 8. – Az ulemák (vallási elöljárók) támogatását élvező janicsárok felkelése megbuktatja Ibrahim szultánt.
 augusztus 18. – Isztambulban kivégzik a megbuktatott Ibrahim szultánt.
 szeptember 14. – Nemzeti zsinat Nagyszombatban.
 október 11. – II. Rákóczi György elfoglalja trónját, mint Erdély fejedelme.

Határozatlan dátumú események 
 április – A Parlament rendeletére a St. James-palotában fogva tartott Jakab, yorki herceg Németalföldre szökik.
 az év folyamán – Szijávus korábbi kapudán pasa lesz a budai pasa. (Tisztét 1650-ig viseli, mikoris .)

Az év témái

1648 az irodalomban

1648 a tudományban

Születések 
 július 2. – Arp Schnitger német orgonaépítő mester († 1719)
 augusztus 9. – Johann Michael Bach, német zeneszerző († 1694)

Halálozások 
 szeptember 1. – Marin Mersenne, francia szerzetes, matematikus, fizikus (* 1588)
 október 11. – I. Rákóczi György, erdélyi fejedelem (* 1593)
 augusztus 18. – Ibrahim, az Oszmán Birodalom 19. szultánja (* 1615)

Jegyzetek 
Hahner Péter 2020: Egy elfelejtett mérföldkő a történelemben - 1648. Létünk 2020/3.

 
17. század
1593



Események

Határozott dátumú események 
 június 22. – A horvát és császári erőkből álló keresztény sereg Sziszeknél nagy győzelmet arat Hasszán boszniai pasa török serege felett. (A harcban a boszniai pasa is elesett.)
 július 25. – A hugenotta III. Henrik navarrai király – miután „beszállt” a francia trónért folytatott harcba – áttér a katolikus vallásra. (Ekkor hangzott el híres mondása, miszerint „Párizs megér egy misét!”.)
 november 11. – A Christoph Tieffenbach kassai főkapitány vezette felső-magyarországi hadak ostrom alá veszik Fülek várát. (Miután Romhánynál szétverték a felmentő török segélyhadakat, valamint az ostromlók szétlőtték a vár vízellátását biztosító vezetékeket a felső vár közel ezerfős török őrsége szabad elvonulás fejében november 27-én feladta a várat.)

Határozatlan dátumú események 
 október – Pákozdnál a császári sereg győzelmet arat a török felett.

Az év témái

1593 a tudományban

1593 az irodalomban

Születések 
 április 3. – George Herbert walesi költő, szónok († 1633)
 június 8. – I. Rákóczi György erdélyi fejedelem († 1648)
 július 8. – Artemisia Gentileschi olasz festőnő († 1653)
 szeptember 22. – Matthäus Merian svájci születésű metszetkészítő, térképész († 1650)

Halálozások 
 május 30. – Christopher Marlowe angol drámaíró (* 1564)

Jegyzetek 

16. század
Szászfenesi csata

A szászfenesi csata 1660. május 22-én zajlott le Szászfenes mellett, Erdélyben Szejdi Ahmed budai pasa és II. Rákóczi György között. Utóbbi katasztrofális vereségével zárult a harc, melynek következménye Várad eleste lett.

Előzmény 

Rákóczi 1657-ben szövetkezve a két román vajdával betört Lengyelországba, mely végzetes hibának bizonyult. A lengyelek nemcsak, hogy visszaverték a támadást, de a tatár horda elfogta az erdélyi sereget, majd betört Székelyföldre és könyörtelenül végigpusztította. A török Porta Rhédey Ferencet tette fejedelemmé, de ő lemondani kényszerült a Partium felől betörő Rákóczival szemben. A hatalmas török–tatár sereggel szemben egyetlen reménye a Habsburgok segítsége lett volna, de ők nem kívántak háborúzni a törökkel.

Csata 
Szejdi Ahmed budai pasa 1660-ban betört a Tiszántúlra, miközben Rákóczi Barcsay Ákos ellen harcolt. Rákóczi abban a reményben, hogy a német és nyugati hadak közeledőben vannk, szembeszállt a pasával és Szászfenesnél személyesen próbálta megállítani. A hatalmas török–tatár haddal szemben rendkívül véres harc bontakozott ki és az erdélyi sereg hamarosan meghátrált. A fejedelem egy patakon ugratva igyekezett menekülő katonái után, hogy újra csatába vezesse őket. Az ugrás következtében leesett páncélsisakja és a törökök felismerték. Hatalmas tömeg vetette magát Rákóczira, aki oroszlánként harcolt, levágott 17 törököt, miközben öt lovat lőttek ki alóla, de három súlyos fejsebet kapott és később azokba halt bele Az ónodi katonák uruk segítségére siettek és kemény kézitusában kimentették. 150 testőre közül csak 20 maradt életben.

A csata elveszett és a halálosan megsebesült Rákóczit Váradra vitték. Ott mintegy két hét múlva meghalt.

Következmények 
Rákóczinak nemcsak, hogy addigi meggondolatlan tettei, de még a temetése is komoly kárt okozott. Holttestét a váradi helyőrség katonái vitték Gyulafehérvárra. A várban még ezer katona sem maradt. Szejdi nem késlekedett ezt kihasználni; seregével azonnal megindult és ostrom alá fogta Váradot, amelyet csakhamar bevett. Így a török megszervezhette ötödik magyarországi vilajetét is, a váradit. Ezzel pedig Erdély önállósága megszűnt.

Jegyzetek

További információk 
 Czófalvi Csia Attila: Az  1980-as években Szászfenesnél még lehetett látni  a szászfenesi csata tömegsírjának  dombjait. Az autópálya építésénél megsemmisítették azokat. Markó László: A magyar állam főméltóságai Szent Istvántól napjainkig – Életrajzi lexikon, Magyar Könyvklub Budapest 2000. 
 Csorba Csaba – Estók János – Salamon Konrád: Magyarország képes története, Magyar Könyvklub, Budapest 1998. 
 R. Várkonyi Ágnes: Megújulások kora, Magyar Könyvklub, Budapest 2001. 

1660
Magyarország csatái
Az Oszmán Birodalom csatái
Erdély történelme
Erdély csatái
1642



Események

Határozott dátumú események 
 január 4. – I. Károly angol király a parlamentben személyesen próbálja letartóztatni az ellenzék vezetőit (Pymet, Hampdent, Arthur Hesilrige-et, William Strode-ot, Denzil Hollest és Mandeville őrgrófot), de csak annyit állapíthatott meg haragosan, hogy „a madarak kirepültek”. (Távozáskor kiáltások figyelmeztették a parlament kiváltságaira.)
 február 3. – Az erdélyi országgyűlés II. Rákóczi Györgyöt fejedelemmé választja. (Trónját csak 1648. október 11-én foglalja el.)
      
 július 30. – Tholdalagi Mihály erdélyi főúr Erdőszentgyörgyön tartja lakodalmát második feleségével, Petki Erzsébettel, melyen részt vett I. Rákóczi György, Erdély fejedelme, a moldvai és a havasalföldi vajda is. 
 augusztus 22. – I. Károly angol király felállítja harci lobogóját Nottinghamben, ezzel kezdetét veszi a polgárháború. (Rossz előjelnek bizonyult, hogy a királyi lobogót még az éjjel ledöntötte a vihar.)
 szeptember 12. – A Richelieu bíboros elleni utolsó összeesküvés vezetőjének, Cinq-Mars márki lefejezése.
 november 21. – Jakusics György kerül az egri egyházmegye élére.
 november 24. – Abel Janszoon Tasman felfedezi a róla elnevezett Tasmaniát.
 december 13. – Abel Janszoon Tasman felfedezi Új-Zélandot.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Megalapítják Montréal városát.

Az év témái

1642 az irodalomban

1642 a tudományban

Születések
 január 2. – IV. Mehmed, az Oszmán Birodalom 20. szultánja († 1693)
 április 15. – II. Szulejmán, az Oszmán Birodalom 21. szultánja († 1691)
 szeptember 1. – Bethlen Miklós államférfi, történész († 1716)
 december 8. – Johann Christoph Bach német zeneszerző († 1703)
 december 30. – Vincenzo da Filicaja olasz költő († 1707)
Bizonytalan dátum
 Szilágyi Tönkő Márton, a bibliai nyelvek, a filozófia és a dogmatika tanára, református püspök († 1700)

Halálozások
 január 8. – Galileo Galilei olasz csillagász (* 1564)
 július 3. – Medici Mária francia királyné (* 1573)
 november 7. – Lósy Imre  esztergomi érsek (* 1580 körül)

Jegyzetek 

 
17. század
1657



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – II. Rákóczi György erdélyi fejedelem – a svédekkel szövetségben – megindul seregével Lengyelország ellen, a trónra jutás reményében. (A lehetőségtől megszédült fejedelem vállalkozása – melyben 15 000 főnyi erdélyi sereg vett részt – kezdetben látványos sikerrel indult.)
 április 7. – Az erdélyi csapatok beveszik Krakkót.
 április 18. – Az erdélyi fejedelem serege beveszi Brześcet.
 június 9. – II. Rákóczi György erdélyi és svéd hadak élén bevonul Varsóba.
 július 27. – I. Lipót német-római császárt Magyarország királyává koronázzák.
 július 31. – Az erdélyi sereg javát Köprülü Mehmed nagyvezíre utasítására a tatárok Lengyelországban elfogják.
 október 27. – Portai követ érkezik a gyulafehérvári országgyűlésre, II. Rákóczi György letételét parancsoló szultáni rendelettel.
 november 2. – Az erdélyi rendek – a török fenyegetés hatására – II. Rákóczi Györgyöt lemondatják a trónról, helyébe Rhédey Ferencet választják.

Határozatlan dátumú események 
 március – Szelepcsényi György nyitrai püspököt – korábbi egyházmegyéjének megtartása mellett – kinevezik kalocsai érsekké.
 július eleje – Lengyel sereg tör be Erdélybe, az őrizetlenül hagyott Vereckei-hágón.
 az év folyamán – Kisdy Benedek egri megyés püspök megalapítja a kassai egyetemet.

Az év témái

1657 az irodalomban

1657 a tudományban

Születések 
 május 11. – Vay Ádám, kuruc szenátor, II. Rákóczi Ferenc udvari főkapitánya († 1719)
 július 11. – I. Frigyes porosz király, 1688-tól Brandenburg választófejedelme, a Hohenzollern-ház tagja, 1701-től az első „király Poroszországban” (Poroszország csak Frigyes halála után lett királyság.) († 1713)
 szeptember 25. – Thököly Imre, erdélyi fejedelem († 1705)
 október 13. – Farkas Ádám, korponai kapitány († ?)

Halálozások 
 augusztus 17. – Robert Blake admirális (* 1599)
 április 2. – III. Ferdinánd magyar király és német-római császár (* 1608)
 június 3. – William Harvey angol orvos, sebész, anatómiatanár (* 1578)

Jegyzetek 

 
17. század
1658



Események

Határozott dátumú események 
 január 9. – II. Rákóczi György lemondatja Rhédey Ferencet és újra elfoglalja Erdély trónját.
 február 11. – X. Károly Gusztáv svéd király elfoglalja Sjælland szigetét, ezzel fenyegetve Koppenhágát.
 február 18. – A taastrupi szerződés aláírása Svédország és Dánia-Norvégia között.
 február 26. – A roskildei békeszerződés aláírása Svédország és Dánia-Norvégia között. (A békeszerződés értelmében Svédországé lesz a teljes mai dél-svédországi partvidék, azaz a már 1645-ben, a brömsebrói békében megszerzett Halland mellett Blekinge, Bohuslän, valamint Dánia egyik legfontosabb régi tartománya, Skåne is.)
 augusztus 1. – I. Lipótot német-római császárrá koronázzák.
 szeptember 5–20. – Az Erdélybe betör tatárok közel  ölnek meg, hurcolnak rabságba. (A tatárok feldúlják Nagyenyedet, Tordát, Kolozsvárt és Marosvásárhelyt.)
 szeptember 2. – Török kézre kerül Jenő vára.
 szeptember 6. – a Gábor deák által vezetett székelyek Szárhegynél legyőzték a Székelyföldre támadó tatár és román rablóbandát.
 szeptember 14. – Köprülü Mehmed nagyvezír Jenő vára alatt Barcsay Ákost nevezi ki Erdély fejedelmévé.
 október 11. – A török nagyvezír parancsára az erdélyi rendek Barcsay Ákost választják II. Rákóczi György helyébe.
 november 23. – Oliver Cromwell lordprotektor állami temetése.
 december 25. – A lengyel hadak a dánok segítségével a koldingi csatában legyőzik a svédeket Dániában.

Határozatlan dátumú események 
 május – II. Rákóczi György erdélyi fejedelem Lippánál megveri a budai pasa seregét.
 az év nyara – A pálülési csatában elhunyt Elcsi Haszan temesvári pasa helyére Csengízáde Alit nevezik ki. (A tartományt áthelyezéséig, 1660-ig irányította.)
 az év folyamán – Köprülü Mehmed nagyvezír seregével megindul Erdély ellen.
 december – A megbízhatatlannak ítélt krétai hős, Deli Hüszejn helyére Kösze Alit nevezik ki az Oszmán Birodalom tengernagyává.

Az év témái

1658 az irodalomban

1658 a tudományban

Születések 
 március 5. – Antoine Laumet de La Mothe Cadillac francia katonatiszt, felfedező, Detroit elődjének alapítója († 1730)
 április 22. – Giuseppe Torelli itáliai zeneszerző, hegedűművész és hegedűtanár († 1709)
 július 10. – Luigi Ferdinando Marsigli olasz földrajztudós, műgyűjtő, diplomata, utazó, tudós, hadmérnök, nyelvész-filológus, katona († 1730)

Halálozások 
 szeptember 3. – Oliver Cromwell angol államférfi, Lord Protector (* 1599)

Jegyzetek 

17. század
1660



Események

Határozott dátumú események 
 május 3. – A Gdańsk melletti Olivában megkötött békeszerződés Lengyelország és Svédország között, ami lezárta a még 1655-ben kirobbant háborút, s amibe Oroszország, a Krími Tatár Kánság, Ausztria, a Porosz Hercegség és Brandenburg, valamint Dánia-Norvégia is bekapcsolódott. (A békében Lengyelország elveszti Poroszországot, Svédország megtarthatja Riga, illetve Livónia birtokát, s a még 1648-ban szerzett területeit. Poroszországot Brandenburg kapja meg.)
 május 22. – Szejdi Ahmed budai pasa a szászfenesi csatában szétveri II. Rákóczi György seregét. (Rákóczi halálos sebet kap.)
 május 27. – A koppenhágai béke aláírása Svédország és Dánia–Norvégia között. (A svédek elnyerik Skåne tartományt.)
 augusztus 27. – Szejdi Ahmed és Ali pasák egyesült serege elfoglalja a Partium legfontosabb erősségét, a Tisza István várnagy parancsnoksága alatt lévő Váradot.
 november 28. – A londoni Gresham College-ban 12 tudós – többek között Christopher Wren, Robert Boyle, John Wilkins és Sir Robert Moray – megalapítja a természettudományok művelésére a Royal Society-t.

Határozatlan dátumú események 
 az év második fele – Bosnyák Iszmailt Budára rendelik a leváltott Szejdí Ahmed budai pasa helyére.

Az év témái

1660 az irodalomban

1660 a tudományban

Születések 
 február 19. – Friedrich Hoffmann, német kémikus és fizikus († 1742)
 április 16. – Hans Sloane, ír orvos és gyűjtő. A British Museumot nagyrészt az ő hagyatékából alapították. († 1753)
 május 2. – Alessandro Scarlatti, Itáliai barokk zeneszerző († 1725)
 május 20. – Andreas Schlüter, porosz építész és szobrász († 1714)
 május 28. – I. György brit király, hannoveri választófejedelem, Nagy-Britannia és Írország királya († 1727)
 június 5. – Sarah Churchill, Marlborough hercegnője, Anna brit királynő bizalmasa († 1744)
 július 24. – Charles Talbot, angol államférfi († 1718)
 október 21. – Georg Ernst Stahl, német fizikus és kémikus († 1734)
 november 20. – Daniel Ernst Jablonski, cseh származású német protestáns teológus († 1741)
 december 4. – André Campra, francia barokk zeneszerző, operakomponista († 1744)

Bizonytalan dátum:
 Daniel Defoe angol író, újságíró († 1731)

Halálozások 
 április 18. – Lorántffy Zsuzsanna, I. Rákóczi György erdélyi fejedelem özvegye (* 1600 körül)
 június 7. – II. Rákóczi György, erdélyi fejedelem, belehalt a szászfenesi csatában kapott sebeibe (* 1621)

Jegyzetek 

 
17. század
1667



Események

Határozott dátumú események 
 február 4. – Besztercebányán politikai tanácskozásra gyűlnek össze az erdélyi politikusok Wesselényi Ferenc nádor hívására.
 augusztus 22. – IX. Kelemen pápa megerősíti Szelepcsényi Györgyöt az esztergomi érseki tisztségében.

Határozatlan dátumú események 
 május –
 Szente Bálint feltárja a bécsi udvar előtt a Wesselényi nádor szervezte összeesküvést.
 Szihráb Mehmed boszniai pasát helyezik a budai vilajet élére. (Hivatalából még októberben felmentik és áthelyezik Újvárra, amelyet közel két évig irányított.)
 az év folyamán – Nádasdy Ferenc lesz a királyi helytartó.

Az év témái

1667 az irodalomban

1667 a tudományban

Születések 
 május 26. – Abraham de Moivre francia matematikus († 1754)
 július 27. – Johann Bernoulli svájci matematikus († 1748)
 november 30. – Jonathan Swift ír-angol író († 1745)

Halálozások 
 január 31. – Jerzy Lubomirski lengyel mágnás, királyi marsall, hadvezér, a Szepesség kapitánya és német birodalmi herceg (* 1616)
 március 23. – Wesselényi Ferenc nádor, a Wesselényi-összeesküvés névadója (* 1605)
 május 13. – Rhédey Ferenc erdélyi fejedelem (* 1610 körül)
 szeptember 3. – Alonso Cano spanyol építész, szobrász (* 1601)

Jegyzetek 

 
17. század
1661



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Kemény Jánost a szászrégeni országgyűlés erdélyi fejedelemmé választja.
 január 6. – Barcsay Ákos vereséget szenved Kemény János erdélyi fejedelem seregeitől.
 április 23. – A besztercei erdélyi országgyűlés kimondja Erdély elszakadását a Portától és I. Lipót védelme alá helyezi magát. (Erre Ali szerdárpasa június 28-án seregeivel bevonul Erdélybe.)
 szeptember 14. – Ali szerdárpasa parancsára a marosvásárhelyi országgyűlés fejedelemmé választja Apafi Mihályt.
 november 20. – Beiktatják fejedelemségébe I. Apafi Mihályt.

Határozatlan dátumú események 
 szeptember – Kücsük Mehmedet nevezik ki kanizsai beglelbégnek, decemberben azonban már jenői-temesvári pasa.

Az év témái

1661 az irodalomban

1661 a tudományban

Születések 
 január 30. – Charles Rollin, francia történész és tanár († 1741)
 március 25. – Paul de Rapin, francia történész († 1725)
 április 16. – Charles Montagu, Halifax első earlje, angol költő és államférfi († 1715)
 május 25. – Claude Buffier, fraia filozófus és történész († 1737)
 június 9. – III. Fjodor, orosz cár († 1737)
 július 20. – Pierre Le Moyne d'Iberville, francia tengerész, felfedező Louisiana gyarmat megalapítója († 1702)
 augusztus 8. – Johann Matthias von der Schulenburg brandenburgi-porosz származású arisztokrata és tábornok, majd Velencében műgyűjtő és mecénás († 1747)
 szeptember 2. – Georg Böhm, német zeneszerző és orgonista († 1733)
 október 11. – Melchior de Polignac, bíboros, francia diplomata, költő († 1742)
 november 1. – Florent Carton Dancourt, francia drámaíró és színész († 1725)
 november 6. – II. Károly, spanyol király, a Habsburg-ház utolsó tagja a spanyol trónon († 1700)
 december 18. – Christopher Polhem, svéd gépészmérnök, feltaláló († 1751)

Halálozások 
 szeptember 12. – Christoph Bach, német zeneszerző (* 1613)
 július eleje – Barcsay Ákos erdélyi fejedelem (* 1619)

Jegyzetek 

 
17. század
1622



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – Bethlen Gábor lemond magyar királyi címéről a nikolsburgi békében, melynek fényében viszont megkapta a német-római birodalmi hercegi címet és Oppeln–Ratibor sziléziai hercegségeket, valamint hét felső-tiszai vármegyét.
 március 22. – A póheten törzsszövetség meglepetésszerű támadást indít a virginiai gyarmat települései ellen, 347 telepest lemészárolnak.
 május 1.–augusztus 18. – Országgyűlés Sopronban.
 május 1. – Gyűlés Kolozsvárott.
 május 22. – Musztafát másodszor is szultánná kiáltják ki.
 június 4. – Thurzó Szaniszlót Sopronban nádorrá választják.
 július 26. – Sopron városában megkoronázzák Gonzaga Eleonóra királynét, II. Ferdinánd második feleségét.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A horvát–szlavón rendek elérik II. Ferdinándnál, hogy az általuk nem kedvelt Frangepán Miklós bánt leváltsa.
 Cornelius Drebbel németalföldi tudós tengeralattjárót épít.

Az év témái

1622 az irodalomban

1622 a tudományban

Születések
 január 15. – Molière francia drámaíró († 1673)
 május 4. – Juan de Valdés Leal spanyol barokk festő († 1690)
 Béldi Pál erdélyi főnemes († 1679)

Halálozások
 május 13. – Károlyi Zsuzsanna, Bethlen Gábor erdélyi fejedelem első felesége (* 1585)
 május 20. – II. Oszmán, az Oszmán Birodalom szultánja (* 1604)
 június 25. – Révay Péter főispán (* 1568)
 Šimon Lomnický z Budče cseh költő (* 1552)

Jegyzetek 

 
17. század
1662



Események 
 január 23. – Kemény János erdélyi fejedelem elesik az I. Apafi Mihály ellen vívott nagyszőlősi csatában.
 május 1.–szeptember 19. – Országgyűlés Pozsonyban.

Az év témái

1662 az irodalomban

1662 a tudományban

Születések 
 január 4. – Apáti Miklós protestáns prédikátor († 1724)
 február 1. – Dévai János jezsuita rendi tanár († 1701)
 április 30. – II. Mária, Anglia és Írország királynője († 1694)
 július 11. – II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem, császári tábornagy, sikeres hadvezér, aki 1683-ban részt vett a törököktől ostromolt Bécs felmentésében, majd főhadparancsokként a török ellen vezetett hadjáratokat Magyarországon († 1726)
 július 20. – Andrea Brustolon itáliai szobrász és fafaragó († 1732)
 szeptember 13. – Batthyány Ádám, országbíró, a dunántúli hadak főgenerálisa († 1703)

Halálozások 
 február 16. – Listi László magyar költő (* 1628)
 augusztus 19. – Blaise Pascal, francia matematikus, fizikus (* 1623)
 november 10. – Csáky István magyar tárnokmester (* 1603)

Jegyzetek 

 
17. század
Bécsi béke (1606)

Az 1606-os bécsi béke Bocskai István és Rudolf király (II. Rudolf császár) közötti megegyezés (1606. június 23.), amelyben többek között Bocskai kötelezi II. Rudolfot arra, hogy kössön békét a törökökkel. Ezzel a békével zárul a tizenöt éves háború és a Bocskai István által vezetett felkelés.

A békében szereplő feltételek:
 szabad vallásgyakorlás Magyarország területén;
 ismét választhatott az Országgyűlés nádort (ez 1608-ban meg is történt);
 a legfontosabb magyarországi tisztségekre magyarokat kellett kinevezni;
 a Szent Koronát Magyarország területén kellett őrizni;
 a magyar városok megtarthatták korábban szerzett jogaikat;
 Erdély különválása elismerést nyer (Bocskai és férfiági utódainak uralma alatt), azonban a magyar nemzet egységesnek nyilvánítja magát a törökkel szemben.
 a törökökkel békét kellett kötni (ez az 1608-as zsitvatoroki békében meg is valósult)

Lásd még 
 A reformáció Magyarországon
 Bocskai-felkelés

További információk

Jegyzetek 

Békeszerződések
A három részre szakadt Magyarország
Cray

A Cray Inc. szuperszámítógépeiről ismert  amerikai számítógép-fejlesztő és - gyártó cég.

Története 
A Cray Research számítógépgyártó vállalatot Seymour Cray alapította 1972-ben. A cég a szuperszámítógépeiről híres, amelyek története az 1976-os Cray–1 vektorgéppel kezdődött. Mindez  Seymour Cray tervezőnek köszönhető, aki jelentős részt vállalt a szuperszámítógépek tervezésében és számos céget, gyárat alapított, majd adott el.

1989-ben a Cray Research leválasztotta egy részét Cray Computer Corp. néven, és Cray 3 termékvonalát elkülönítette a többi termékétől. Ezután a Cray Research 1996 februárjában összeolvadt a Silicon Graphicsszel. Ez utóbbi cég 1999 augusztusában önálló Cray Research üzleti egységet (business unit) hozott létre, hogy előkészítse a leválást, és 2000. február 2-án eladta a Tera Corporationnek. A Tera Corporation ezután újra felvette a Cray Inc. nevet (ez észszerű lépés volt, mivel a Teránál dolgozók 90%-a korábban a Cray-nél volt alkalmazásban), miután az üzlet 2000. április 4-én lezárult.

Modelljei

Cray Research (1972–2000; a SGI része 1996-tól) 
Cray-1
Cray X-MP
Cray 2

Cray Computer Corp. 
Cray 3

Cray Inc. (2000-től napjainkig, míg egy egyesülés folyamán a Tera Computers egy részévé vált, majd kivált onnan, mint Cray Research)  
Cray X1

További információk 

 A Cray Research és a Cray Inc. története 
 Lemondott a Cray Inc. vezérigazgatója Michael P. Haydock
 A Tera Computer megvette a Cray-t
 Cray szuperszámítógép az Egyesült Államok védelmi parancsnokságán
 Cray FAQ 

Szuperszámítógépek
Hardvergyártók
NASDAQ-on jegyzett részvénytársaságok
Bánffy Dénes (főispán, 1630–1674)

Báró losonci Bánffy Dénes (avagy II. Dienes; 1630 körül – Bethlen, 1674. december 17., 18., vagy 19.), erdélyi főúr, 1664 és 1674 között a fejedelmi tanács tagja.

Életpályája 
1659 júniusától a fejedelmi tábla ülnöke. II. Rákóczi György, Rhédey Ferenc, a fejedelmi szék fölötti viszályok idején Kemény János és I. Apafi Mihály bizalmi embere, 1659-től Doboka főispánja, 1666 szeptemberétől Kolozsvár városának és 1667 februárjától Szamosújvár kapitánya, 1667 áprilisától Kolozs vármegye főispánja, 1664–1674 között a fejedelmi tanács tagja volt. Bánffy aktívan közbenjárt és segített Apafi krími tatár fogságából (1659–1660) való kiszabadításánál a váltságdíj összegyűjtésében.

Családja részére sok birtokot szerzett; 1664 szeptemberében például Gyalu várát, majd Bécsben jártakor megkapta a bárói rangot is. Bánffy fokozatosan szembekerült sógorával, Apafival. Kemény Jánosnak volt a híve, aki viszont Apafi nagy ellensége, ellenlábasa volt. Véglegesen 1665-ben mérgesedett el a viszony Bánffy és Apafi között. Az Apafi által visszakövetelt vagyon között volt Gyalu vára és birtokai, amelybe már Bánffy beköltözött, és amelynek felújítására sok ezer tallért költött. A fejedelem felajánlott cserébe más várat – például Szamosújvárt –, de Bánffy nem volt hajlandó kiköltözni Gyaluból és minden más ajánlatot visszautasított.
 
Apafi ingatag jellemű ember volt, akit felesége, Bornemisza Anna és kancellárja, Teleki Mihály erősen befolyásoltak. Bánffy sorsát az pecsételte meg, hogy mohósága és vagyonának agresszív gyarapítása miatt szembekerült más, Apafit támogató (Bethlen János – Bethlen Miklós – Béldi Pál) főurakkal is, akik 1674 tavaszán elfogták és az országgyűlés december 17-én halálra ítélte. Végül Apafi, Teleki Mihály kancellár nyomására aláírta az ítéletet, és Bánffyt – Bornemissza Anna fejedelemasszony közbenjárása ellenére – lefejezték.

Fia, Bánffy György lett a Habsburg Birodalomhoz csatolt Erdély első főkormányzója (gubernátor).

Emlékezete
 A bonchidai Bánffy-kastély építkezését ő kezdte el. Később leszármazottai olyan színvonalú kastéllyá építették, amelyet „erdélyi Versailles”-ként emlegettek. 
 Bánffy Dénes alakját Jókai Mór is megörökítette Erdély aranykora című munkájában.

Jegyzetek

Források  
 
 
 Zsinka Ferenc 1914: Losonczi Bánffy Dénes és kora. Budapest.
 

Erdélyi magyar történelmi személyek
Denes 1630
Doboka vármegye főispánjai
Kolozs vármegye főispánjai
Az 1630-as években született személyek
1674-ben elhunyt személyek
Kivégzett magyar politikusok
Bánffy György (egyértelműsítő lap)

Bánffy György (?–1581) erdélyi udvari főkapitány 1572–1573-ban és 1575-ben
 Bánffy György (?–1659) főúr, Doboka vármegye főispánja
 Bánffy György (1661–1708) főúr, Erdély első főkormányzója
 Bánffy György (1689–1735) református főgondnok, főispán
 Bánffy György (1739–1805), Kraszna és Doboka vármegyék főispánja
 Bánffy György (1746–1822) főúr, császári és királyi kamarás, Erdély főkormányzója
 Bánffy György (1772–1832) főúr, Zaránd vármegye főispánja
 Bánffy György (1845–1929) főajtónálló, országgyűlési képviselő, főrend
 Bánffy György (1853–1889) zeneszerző, író, országgyűlési képviselő
 Bánffy György (1927–2010) színész
 Bánffy György (1942)
 Bánffy Györgyné báró Wesselényi Zsuzsanna (1744–1800) írónő