Harasztos

Harasztos (románul Călărași, korábban Hărăstaș, németül Wahldorf) falu Romániában, Kolozs megyében, az azonos nevű község központja.

Fekvése 

Tordától 11 km-re délkeletre, a Keresztesmező síkság keleti felében, a Tóhely-völgyének északról érkező patakja mellett fekszik.

Nevének eredete 
Neve a régi magyar kocsányos tölgy értelmű haraszt főnévből ered. 1923-ban a falu hivatalos román nevét Hărăstașról Călărași-ra változtatták. Harasztos új román nevével (călăraș = határőr, lovas katona) az utókor, a románság számára jogorvoslásnak tűnő történelmi fejezetnek, az osztrák határőr-katonáskodásnak állít emléket. A harasztosiak a határőrezredbe való bevonásáról írott források nem tanúskodnak, ellenben két határneve, Komenda, illetve Rácsuj (lóbetanító hely) erre utalnak.

Története 
II. András király az Aranyos földjén lakó kézdi székelyek részére 1289-ben adott adománylevelében Harasztos neve nem szerepel, így feltehető, hogy az előbbi dátum és a pápai tizedjegyzék 1332-es éve között keletkezett. Ez utóbbi évben már Harastus néven emlegetik.

Székely lakosait Szászkézd vidékéről, Szászmedgyesről és Százhalomról telepítették Aranyos vidékére, a helyet felszabadítva a szász telepeseknek. Az előbb emlegetett két település két székely nemzetség, a Meggyes és a Halam szállásterülete lehetett. Áttelepülésükkor ugyancsak nemzetségek szerint települtek le. Ezért nevezik ma Harasztos két, völgybe felnyúló falurészét Meggyesnek, illetve Halamnak.

Kissé ellentmondásos a falu további története, ugyanis első temploma, jóval a két patak egyesülése után, a Palás hegy egyik előfokán, a Pusztatemplom nevű helyen állt. A templom helye feltételezi a település közelségét is. Ez a helynév ma is ismeretes, de a mostani falu kb. 2 km-rel fennebb található.

Az egykori falu lakosai a reformáció idején reformátusokká lettek templomukkal együtt. A régi templom a fennmaradt adatok szerint még 1754-ben is fennállt. A kuruc háborúk idején leégett, s újat már a mai faluban építettek helyette. Az 1860-as években Orbán Balázs még látta a régi templom alapjait. Egy évtizeddel később, a vasút építésekor, töltésnek elhordták.

Harasztos a szabad székelyek által használt földjét Bethlen Gábor Litteráti Balázsnak és nejének, Földvári Zsófiának adományozta. Ezen úri birtok járt később kézről kézre. Előbb a Felvinczik, majd az Orbánok, a Thoroczkaik, végül a Zeykek kezére ment át.

A mostani református temploma 1700-ban, az ellenreformáció korában épült, ezért kapott helyet az akkori falu szélén. Harasztos földesurai az 1700-as évek elején Székelylengyelfalváról származtak Harasztosra. Ez volt az Orbán család. E család több királybírát is adott Aranyosszéknek. Katolikusok lévén, ők alapították újra a katolikus egyházat, és építették fel Harasztoson 1783-ban a két völgy közötti magaslaton a templomot. A báró Orbán Elek tulajdonába került az egykori Szabadföld (a mai Tankodrom), és ettől kissé keletre az Orbán-láb. Az Orbánok, földjeik megmunkálására, helyben, a szabad székelyek között munkaerőt nem találtak, és ezért vallásukhoz közel álló, görögkatolikus románokat telepítettek a faluba. Az új betelepülők az egykori Orbán-kastély környékén, a falu délkeleti részén kaptak helyet. Ezt ma is Román utcának hívják.

1815-ben azonban az új templom is leégett, 1818-ban állították helyre.

1910-ben 1936 lakosából 1361 magyar, 570 román. A trianoni békeszerződésig Torda-Aranyos vármegye Felvinci járásához tartozott. 1992-ben társközségeivel együtt 2754 lakosából 1708 román és 993 magyar volt.

Harasztos leggyakoribb családnevei, egy 1989-es felmérés szerint, gyakoriságuk csökkenő sorrendjében: Bartha, Széll, Horváth, Nagy, Király, Bárócz, Kiss, Szabó, Szász, Udvarhelyi.

1662 és 1848 között 18 harasztosi diák tanult az enyedi Bethlen Gábor Kollégiumban.

Híres emberek 
 Itt tevékenykedett és hunyt el Murádin Lukács (1900–1963) római katolikus kántortanító.
 Itt született Diószeghy Iván (1929–2006) színész, a nagybányai színház magyar tagozatának, valamint a Szatmári Állami Magyar Színháznak a megalapítója.
 Itt született 1930-ban Murádin László nyelvész.
 Itt született 1935-ben Nagy Enikő kolozsvári festő, iparművész.
 1935–36-ban itt tanított Bencédi Sándor keramikus, szobrász.
 Itt született 1937-ben Murádin Jenő művészettörténész.
 Az 1970-es évek közepén itt tanított Tamás Gábor könnyűzene-énekes.

Nevezetességek 

 Katolikus temploma 1770 és 1783 között épült, 1915-ben leégett.
 Református temploma 1815-ben leégett, 1818-ban állították helyre.
 Régi kastélyának nyoma (amely egykor az Orbán, majd a Toroczkay családé volt) fundamentumának helye az 1980-as évek végén még felismerhető volt a falu Puszta nevű helyén.
 II. világháborús honvéd emlékmű a református temetőben, állíttatott 1992-ben. 31 honvéd halt hősi halált Harasztos határában 1944 szeptemberében.
 A millennium évében (2000) felállították a református templom előtt az idegenben elesett, harasztosi származású világháborús katonák emlékművét. A kopjafát Bartha Árpád faragta, fő támogatója Széll Sándor.

Jegyzetek

Források

 
 
 Török Tamás: Megőrzött emlékezet, Székelyudvarhely, 2004
 Nyelv- és Irodalomtudományi Közlemények, 1995
 Széll Sándor: Harasztosi sárkányjárás, 2013

Aranyosszék települései
Kolozs megye települései