Budapest X. kerülete

Budapest X. kerülete, összefoglaló nevén Kőbánya () a főváros pesti oldalán elhelyezkedő kerület. A sík terület városképéből kiemelkedik a Szent László-templom Zsolnay-kerámiával fedett tornya. A lakótelepek mellett kertvárosias és szerény külvárosias részek egyaránt megtalálhatók a kerületben. Budapest 1873-as létrejöttekor még a főváros VIII. kerületéhez tartozik. Kezdetben területileg külső kerületnek számított, 1950-ben azonban Nagy-Budapest létrehozása után a város mértani középpontja a kerületbe került, egészen pontosan a Martinovics térre (Csajkovszkij park).

Története

A kerület neve az egészen a középkorig visszanyúló kőfejtésre utal. A terület első említése még Kőérként IV. Béla király 1244. évi adománylevelében történik, amelyben az említett területet megművelésre Pest városának ajándékozott. Ezen elnevezés emlékét őrzi a Kőér utca neve. A hely geológiai adottságainak köszönhetően alakulhatott ki a kőbányászat, a tégla- és cserépgyártás, valamint dombjai révén a szőlőtermelés.

Kőbánya területén már a 17. század elejétől intenzív bányászat folyt, a puszta 1661-től a felsővattai Wattay (Pál Pál-Pilis-Solt vármegye helyettes alispánja) család birtoka volt. A kitermelést a gyarapodó Pest építőanyag-igénye csak növelte az idők során. A puszta oszmán uralom alóli felszabadításakor Wattay János a váci járás szolgabírájaként, a Rákóczi-szabadságharc alatt a vármegye első kuruc alispánjaként irányította Kőbánya életét. Kőbányai alapanyagokból épült a Magyar Tudományos Akadémia épülete, valamint az Egyetemi Könyvtár, és a Széchenyi lánchíd pilléreinek egy része is. 1890-ben a veszélyes bányászat miatt beszüntették e tevékenységet Kőbányán.

A kőfejtés mellett a téglagyártás és a szőlőtermesztés is virágzott Kőbányán a 19. század derekán. A pestiek kellemes kirándulóhelynek tartották a korabeli Kőbányát, szép borvidékkel. A pesti szőlőültetvények 80%-a mai Kőbánya területén helyezkedett el. Kőbánya két szőlőhegye az Ó- és Új-hegy voltak. Az Ó-hegy legmagasabb pontján (148 m) épült fel a romantikus stílusú Csősztorony, a szőlőültetvényeken történt garázdálkodások megakadályozására. Havas József, az Óhegyi szőlőskertek tulajdonosa 1859-ben eladta szőlejét Perlmutter Jakabnak, akitől azt Dreher Antal 1862-ben vette meg.

A budafokihoz hasonló kiterjedt pincerendszerek, amelyek a kőbányászat tárnáiból maradtak, segítették elsősorban a sörgyártás, másodrészt a gombatermelés kialakulását. A legnagyobb a Kőrösi Csoma Sándor út és a Kolozsvári utca találkozásánál kezdődik, s teljes hossza körülbelül 33 km.

Az 1800-as évektől kezdve számos gyár létesült Kőbányán. Itt épült egykoron Széchenyi István malma is. Az 1838-as pesti árvíz után jött létre a Kőszénbánya és Téglagyár Társulat Pesten, vagyis a Drasche-téglagyár. Az első kőbányai sörgyárakat az 1850-es években alapították. Ekkor kezdte meg működését a Kőbányai Serház Társaság, a Perlmutter, a Barber és a Klusemann-féle serfőzde.

A kőbányai sertéskereskedelem története az 1840-es évekig nyúlik vissza. Ekkor alapította az első disznószállást Schreyer Antal, aki kapcsolatot teremtett a németországi és bolgár sertéskereskedőkkel. Az 1847-ben megnyitott Pest-Cegléd vasútvonalnak megállója létesült itt. Ez hozzájárult mind a sertéskereskedelem fellendüléséhez, mind a terület benépesüléshez. Pest város helytartótanácsa 1856-ban elrendelte az ólak áttelepítését a Ligettelekről a vasút túloldalára, a mai gyárdülői Szállás utca környékére, ahol olcsó telkeket árultak a kereskedőknek. A legnagyobb telepek a Mázsa tér környékén üzemeltek. 1858-tól állandó sertés- és szarvasmarhapiac létesült. A virágzó sertéskereskedelemnek, amelynek emlékét számos helyi utca és tér neve jelzi, végül az 1895-ös országos sertésvész vetett véget.

Az Ó-hegy és az Új-hegy környékén fekvő földeket az 1850-es években kezdték kiparcellázni, s ettől az időtől kezdett fejlődni a terület. 1873, Budapest egyesítése után rohamosan megindult a fejlődés és a lakosság számának növekedése. 1869-ben még csak 4353-an, 1910-ben már -en éltek a kerületben. A népességnövekedésnek azonban megvoltak az árnyoldalai is: az egész fővárosban Kőbányán volt a legrosszabb az iskolahelyzet, mindössze három iskola működött a kerületben. 1907-ben alapították meg a mai Szent László Gimnáziumot, amely 1915-ben nyitotta meg kapuit a Lechner Ödön által tervezett épületben.

Kőbánya területén több nagy szemétlerakó is volt, ezek nagy részét mára megszüntették, például az Újhegyi lakótelep is egy feltöltött szeméttelepre épült. 1896-ban épült a kerületben a sokáig Közép-Európa legnagyobb börtönének számító Budapesti Gyűjtőfogház. 1906-ban alapította meg Richter Gedeon híres gyógyszergyárát a Cserkesz utca 69. szám alatt. 1926-ban 101-en, az 1960-as évek végén már 3800-an dolgoztak a gyárban.

Az 1950. január 1-én létrejött Nagy-Budapest és Kőbánya a város belső kerületévé vált, ide került Budapest mértani középpontja is. Ezzel egyidejűleg a régi kerületek határai is megváltoztak kisebb-nagyobb mértékben, ekkor csatolták át a X. kerülettől a Hungária körúttól nyugatra eső területet a VIII. kerülethez.

Kőbánya fejlődése a szocializmus idején is töretlen volt: 1973-ban mintegy 80 ezren laktak a kerületben, ugyanakkor az itt működő 120 üzemben kb. 110 ezer ember dolgozott (közülük 48 ezren vidékről jártak be), s ezzel a X. kerület az ország legnagyobb munkáskerülete volt.

A kerület lakásproblémáit az 1960-es és az 1980-as évek között a kerület különböző pontjain épült lakótelepekkel próbálták megoldani.

Közélete

Polgármesterek 
 1990-1994: György István (Fidesz)
 1994-1998: György István (SZDSZ-Fidesz-KDNP-MDF)
 1998-2002: György István (Fidesz-FKgP-MDF-MDNP)
 2002-2006: Andó Sándor (MSZP)
 2006-2010: Verbai Lajos (MSZP)
 2010-2014: D. Kovács Róbert Antal (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: D. Kovács Róbert Antal (Fidesz-KDNP)
 2019-től: D. Kovács Róbert Antal (Fidesz-KDNP)

Képviselő-választási eredmények

2010 

 A megválasztott képviselők megoszlása jelölő szervezetek szerint az alábbi:

2014 
 D. Kovács Róbert Antal (Fidesz-KDNP) – 49,47%
 Élő Norbert (DK) – 32,9%
 Tokody Marcell Gergely (Jobbik) – 7,58%
 Tóth Balázs (LMP) – 6,58%
 Szabó Antal (független) – 2,34%
 Kerezsi László (Munkáspárt) – 1,14%
Képviselők száma:
 Fidesz-KDNP (12)
 MSZP-DK-EGYÜTT-PM (3)
 Jobbik (1)
 LMP (1)

Népesség

Gazdaság

A 19. század második feléig olyan iparágak számítottak hagyományosnak Kőbányán, mint a kőfejtés, a téglagyártás, a szőlőművelés és a sertéskereskedelem. Ezt követően olyan új iparágak telepedtek meg a környéken, mint a vegyipar, az élelmiszeripar és a villamossági ipar. A rendszerváltás óta a terület ipari jelentősége csökkent.

Jelentősebb cégek és gyárak Kőbánya múltjából
 Vas és gépipar: Ganz Vagongyár; MÁV Gépgyár (ma a VIII. kerülethez tartozik); Magyar Fém- és Lámpaárugyár Rt.; Magyar Radiátorgyár Rt.; LAMPART Zománcipari Művek; Elzett Fémlemezipari Művek; Budapesti Vegyipari Gépgyár. Magnezitipari Művek
 Téglagyártás: Drasche Kőbányai Tégla-, Porcelán- és Agyagipari Rt.; Kőbányai Téglagyár, később Épületkerámiaipari és Burkolóanyagipari Vállalat; Magnezitipari Művek
 Vegyipar és gyógyszeripar: Magyar Ruggyantaárugyár (ma a VIII. kerülethez tartozik); Richter Gedeon Vegyészeti gyár, ma Richter Gedeon Nyrt.; Wander Gyógyszer- és Tápszergyár Rt., később EGYT Gyógyszervegyészeti Gyár, ma Egis Gyógyszergyár Zrt.; Phylaxia Szérumtermelő Rt., ma Ceva-Phylaxia Oltóanyagtermelő Zrt. MEDICOR. Kőolajipari Gépgyár
 Élelmiszeripar: 

Haggenmacher Kőbányai és Budafoki Rt.; Barber és Klusemann Serfőzőház; Első Magyar Részvényserfőzde; Polgári Serfőző Rt.; Dreher Kombinát, később Dreher-Haggenmacher Első Magyar Részvényserfőzde Rt., később Kőbányai Sörgyár, ma Dreher Sörgyárak Zrt.; Maul Kakaó- és Csokoládégyár Rt., később Budapesti Keksz- és Ostyagyár; Magyar Édesipar, később Duna Csokoládégyár; Budapesti Konzervgyár, később Duna Konzervgyár, később Globus Konzervipari Rt.; Növényolaj- és Szappangyár, később Kőbányai Növényolajgyár, később Cereol Növényipari Rt.; Kőbányai Dohánygyár.
 Villamossági és híradástechnikai ipar: Egyesült Villamosgépgyár (EVIG); Engel Károly Alkatrészgyár N. V. Műszergyára (EKA); ORION Rádió és Villamossági Vállalat; REMIX Rádiótechnikai Gyár; Ganz Kapcsoló- és Készülékgyártó Kft.; Finommechanikai Vállalat., VBKM Vilesz Villamos Berendezések és Készülék Művek (Venyige utca)
 Egyéb ágazatok: Budapesti Lakásépítő Vállalat (BULAV); KIPSZER Építési Rt.; HUNGEXPO Vásár és Reklám Rt., ma Hungexpo Zrt.; Athenaeum Nyomda Rt.; Hungarocamion Rt. Fékon Ruházati Vállalat, Kőbányai Porcelángyár (Tárna utca), Kőbányai Textil, Kőbányai Vas- és Acélöntöde (KÖVAC), Kőbányai Likőrgyár, Ganz Gépgyár, MÁV Járműjavító,

Oktatás

Általános iskolák 
 Janikovszky Éva Általános Iskola
 Harmat Általános Iskola
 Fekete István Általános Iskola
 Bem József Általános Iskola
 Kada Mihály Általános Iskola
 Kápolna Téri Általános Iskola
 Keresztury Dezső Általános Iskola
 Kertvárosi Általános Iskola
 Szervátiusz Jenő Általános Iskola
 Szent László Általános Iskola
 Széchenyi István Általános Iskola
 Komplex Általános Iskola és Szakszolgáltató Központ
 Felnőttek Általános Iskolája
 Kőbányai Alapfokú Művészetoktatási Intézmény (Kőbányai Zeneiskola)
 Wesley János Általános Iskola
 Orchidea Magyar–Angol Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola
 Szivárvány Magántanoda Általános Iskolája
 Christophorus Waldorf Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola

Középiskolák 
 Szent László Gimnázium
 Bercsényi Miklós Élelmiszeripari Szakközépiskola
 Zrínyi Miklós Gimnázium
 Magyar Gyula Kertészeti Szakközépiskola és Szakiskola
 Giorgio Perlasca Kereskedelmi, Vendéglátóipari Szakközépiskola és Szakiskola
 BMSZC Pataky István Híradásipari és Informatikai Technikum
 Keleti Károly Közgazdasági Szakközépiskola

Felsőoktatás 
 Nemzeti Közszolgálati Egyetem (2011 óta)
 Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem (2000–2012)
 Vám- és Pénzügyőri Iskola

Közösségi közlekedés

A kerület városközpontjai
Kőbánya alsó vasútállomás (korábban: Kőbánya, városközpont): buszpályaudvar, villamosmegálló, vasútállomás
Kőbánya-Kispest (a köznyelvben: KöKi): buszpályaudvar, a 3-as metró végállomása, vasútállomás
Örs vezér tere: buszpályaudvar, a 2-es metró és a H8-as és H9-es HÉV végállomása, villamosmegállók

Autóbuszvonalak 
A X. kerületben 34 helyi autóbuszvonalnak van megállóhelye, további három csak áthalad rajta:
 A kerületben közlekedő viszonylatok: 
 Az Örs vezér tere kőbányai oldaláról induló 97E, 169E és 261E buszok áthaladnak a kerületen (a Keresztúri és a Jászberényi úton), ám csak a XVII. kerületben állnak meg.
 Az Örs vezér tere kőbányai oldaláról induló 32, 176E, 276E, 907-es és 931-es buszok csupán a kerület határán közlekednek.

Metróállomások a kerületben

A kerület vasútállomásai

Nevezetességek

 Conti-kápolna (1740), Kápolna tér 3.
 Csősztorony (1844; Zofahl Lőrinc és Brein Ferenc tervei alapján), Harmat utca 41.
 Evangélikus templom; (1931), Kápolna utca 14.
 Lengyel nemzetiségi templom (1930), Óhegy utca 11.
 Népliget (1868; Ilenczfalvi Sárkány József városi tanácsos indítványára)
 Református templom (1900), Ihász utca 15.
 Mindenki Temploma; (1907; volt zsinagóga), Cserkesz utca 7-9.
 Szőlőfürtös feszület (1773), Kada utca 140/B és Sörgyár utca sarka
 Szent László-templom (1899; historizáló, Lechner Ödön tervei alapján), Szent László tér 25.
 Szent László Gimnázium (1907), Körösi Csoma Sándor út 28.
 Tűzoltó Múzeum (1955), Martinovics tér 12.
 Söripari Emléktár – Dreher Sörmúzeum (1979), Jászberényi út 7-11.
 Kőbányai pincerendszer

Városrészek

Budapest X. kerülete összesen 11 városrészből épül fel, amik a következők: 
Felsőrákos, Gyárdűlő, Keresztúridűlő, Kőbánya-Kertváros, Kúttó, Laposdűlő, Ligettelek, Népliget, Óhegy, Téglagyárdűlő és Újhegy. Korábban a régi Kőbánya is a városrészek között volt, de a Fővárosi Közgyűlés 2012. december 12-én kelt rendeletben területét beolvasztotta más városrészekébe.

Híres emberek 
A kerület híres szülöttei között találjuk Szőke Szakállt (1884-1955), aki a XX. század elejének jelentős komikusa volt létrejövő első kabarék világában, majd neves magyar-amerikai filmszínészként volt ismert. A világhírnevet az Oscar-díjas Casablanca című filmben játszott szerepe kapcsán érte el. Közkedvelt kőbányai volt Hoffmann Géza (1936–2002) Hofi Géza néven ismert Kossuth-díjas humorista, és előadóművész-legenda. A százados úti telepen született és élt fiatalon egykor a hazai film noir csillaga, Karády Katalin (1910-1990). A kerület híres operaénekese volt Udvardy Tibor (1914–1981), ma is sok szép emlék köti a kerülethez az itt született világhírű opera-énekesnőt, Rost Andreát (1962–). A kerület neves szülöttei között találjuk a francia új-hullám neves filmszínészét, aki később filmrendezőként is debütált, László Szabót (1936–). Játszott Jean-Luc Godard, Claude Chabrol filmjeiben, valamint François Truffaut Oscar-díjas alkotásában, Az utolsó metró (1980) című filmjében is. A színművészek szerény óriása Pap Vera (1956–2015) Kossuth- és Jászai Mari-díjas magyar színművésznő pályája is innét gyökerezett. A Kada utcai általános iskolába járt, akkori otthonától nem messze Gazsó György (1950–) Jászai Mari-díjas színművész, a kerület szülötte, és ma is ezer szállal kötődik a kerülethez Varnus Xavér (1964–) orgonaművész, aki nem csak a magyar állam által adományozható legmagasabb kitüntetéseinek, a Magyar Köztársasági Érdemrend Tiszti- és Középkeresztjének birtokosa, de a kerület díszpolgára is egyben. A sokáig a kerülethez tartozó Százados úti művésztelep révén, számos szobrászművész, festőművész kötődött Kőbányához, mint például Medgyessy Ferenc, Kisfaludi Strobl Zsigmond, akinek volt műterme korábban a Kápolna utcában is, Kerényi Jenő, Sidló Ferenc vagy Pór Bertalan.

Magyarország első európai versenyeken is részvevő autóversenyzője volt Hartmann László (1901–1938) Grand Prix versenyző, akinek sikerei révén Magyarország első  GP versenye is lezajlott 1936-ban a Népliget fái között, az erre a célra épített ringen. Szekrényessy Károly (székelyhídi) (1867–1938) Kőbánya ismert mecénása, Részvénytársaság tulajdonos, földbirtokos. Régi magyar nemesi családból származott. Kőbánya első kórházát ő alapította és tartotta fenn a Mázsa téri több holdas földterületén. Kőbánya valamennyi egyházának lelkes támogatója, a katolikus és református templom építésének kiemelkedő adományozója. A református templom országos hírű orgonáját saját költségén állíttatta. Részt vett Kőbánya villamosításában, s valamennyi jótékonysági- és gazdasági egyesület igazgatóválasztmányi tagja, vagy elnöke volt. Hölgy utca 18-as számú, 1905-ben épített háza helyi védettség alatt áll, melynek falai között majd mindennapos vendégnek számított 1905-1923 között az első magyar úszó, első sportlap alapító, és első Balaton-átúszó Szekrényessy Kálmán (1846–1923), aki előbbi nagybátyja volt. Sport terén a kerület díszpolgáraként is ismert Cseh László (1985) világbajnok, olimpiai ezüst- és bronzérmes úszó is a neves kőbányaiak sorát növeli.

A kerület számos kitüntetést adományoz az arra érdemeseknek. Kőbányáért Díjat kapottː Tihanyi Károly magyar-latin szakos tanár (1994).

Érdekességek 

 Óhegy városrész központja a 148 méter magas Ó-hegy, mely közel azonos magasságú, mint a budai Várhegy és a Gellért-hegy, éppen ezért némely pontjáról kitűnő panoráma tárulhat a szemünk elé. 
 A gondozott parkok összterületét tekintve Kőbánya listavezető,  m²-nyi zöldterülettel.
 A kerületben működik az ATV, melynek székháza és stúdióinak többsége a volt Kőbánya Mozi épületében található.
 A Kőbánya moziról Urbán Mária írt cikket A Kőbánya mozi – élt 35 évet címmel, mely a Budapesti Negyed 2001. 1. számában jelent meg.
 A sörgyári pincerendszer víz alatti részén készült videó

Parkok a X. kerületben 
 Népliget: a főváros legnagyobb parkjának területét 1855-ben kezdték akácfákkal beültetni, majd 1868-ban elkészült a park terve is. 1870-ben platánfákat, hársakat, amerikai kőriseket és juharfákat ültettek. A park 1942-ben nyerte el mai méretét. 1973-ban alakították ki a Centenáriumi parkot, amely a főváros egyesítésének 100. évfordulójára emlékeztet.
 Óhegy park: A terület alatt sokáig alagútrendszer húzódott, majd a kőbányai kőfejtés vette használatba a helyet. 1965-ben kezdték meg a feltöltését. 1973-1975 között parkká alakították Magyar-Szovjet Barátság Park néven, majd a rendszerváltozást követően átnevezték mai nevére.
 Csajkovszkij park: Egykoron a Dreher-kastély magánparkja volt. 1950-ben alakították közparkká Kőbányai Ifjúsági Park néven, majd 1963-ban megkapta mai nevét Pjotr Iljics Csajkovszkij orosz zeneszerzőről. Itt található Budapest mértani középpontja. A parkban látható Csajkovszkij szobra (alkotó: Kisfaludy Strobl Zsigmond) mellett Chopin (alkotó: Kocsornyik János), Berlioz és Liszt Ferenc szobra (alkotójuk: Hűvös László).
 Dausz Gyula park: Nevét Kőbánya monográfusáról kapta, akinek kötete 1913-ban jelent meg Kőbánya múltja és jelene címmel.
 Rottenbiller park: A park korábban a Rottenbiller család tulajdonában volt, majd megvásárolta a Dreher család. 1913-ban megvásárolta a főváros, hogy közkertet nyisson rajta, de ez meghiúsult. Az 1930-as években kezdték parkosítani, de a terület teljes rendbehozatalára egészen az 1950-es évekig kellett várni. 1973-ban állították fel Rottenbiller Lipót bronz mellszobrát, Kamotsay István szobrász alkotását.
 Újhegy park: A környéken korábban a Guttmann-téglagyár agyagbányája működött, melyet vízbetörés miatt meg kellett szüntetni. A bányába betörő vízből idővel bányatavak alakultak ki. A parkot pihenőövezet céljára 1977-ben alakították ki az Újhegyi lakótelepen két bányató feltöltésével. A harmadik bányató, a mai Mély-tó a horgászok által is keresett hely lett.
 Sportliget: Nagy alapterületű park játszótérrel, családi napok és más rendezvények helyszíne.
 Gépmadár park: A Gépmadár utca mentén álló parkot 1977–78-ban alakították ki a helyi lakótelep parkosítása során.

Testvérvárosok
  Balánbánya, Románia
  Vinkovce, Horvátország
  Wolverhampton, Egyesült Királyság
  Jarosław, Lengyelország
  Párkány, Szlovákia
  Litóchoro, Görögország
  Letovice, Csehország

Galéria

Jegyzetek

Megjegyzések

Források 
 Budapest Teljes Utcanévlexikona. Budapest, Sprinter Kiadó, 2003
 Palasik Mária: Kőbánya: X. kerület. Budapest, Ceba Kiadó, 2000
 http://kobanya.info/index.php?option=com_content&view=article&id=4020:kbanya-jaroslaw-ket-jo-barat&catid=42:kozelet&Itemid=84

További információk
 Kőbánya Online
 Kőbánya.Infó – a kerület hírportálja
 Újhegy Online
 Óhegy Online
 TV10 – a kerület televíziója
 Kőbányai Kilátó
 Kőbánya érdekességei
 A Tárna utcai dohánybeváltó hivatal
 Budapest ostroma 1944–45 (Kőbánya)

Kapcsolódó szócikkek 
 Emléktáblák Budapest X. kerületében
 Kőbányai lebegő vasút