Finnugor nyelvek

A finnugor nyelvek az uráli nyelvcsalád nagyobbik csoportja. A finnugor nyelvek közé 15 élő és 2 holt nyelv tartozik. (A dialektus jellegű nyelveket külön számolva összesen 30 nyelv.) Ezek a nyelvek egymással bizonyos rokon vonásokat mutatnak a szerkezetüket és az alapszókincsüket tekintve. A finnugor nyelveket mintegy 24 millió ember beszéli a Kárpát-medencében, valamint Észak-Európa, Kelet-Európa és Nyugat-Szibéria hatalmas kiterjedésű területén. A finnugor nyelvek távolabbi rokoni kapcsolatát állapították meg a Szibériában beszélt szamojéd nyelvekkel. A két nyelvcsoport együtt alkotja az uráli nyelvcsaládot.

A finnugor nyelveknek két fő ága van: az egyiket a finn-permi nyelvek, míg a másikat az ugor nyelvek képezik.  Az ugor szó a magyar, a manysi és a hanti nyelvet együttesen jelenti. Ezen belül a manysi és a hanti nyelv önálló alcsoportot alkot, melyet obi-ugor nyelveknek nevezünk. Az obi- előtag arra utal, hogy az ugor nyelvek közül azok, melyeket az Ob folyó mentén beszélnek.

A finnugor népek a finnugor nyelveket beszélő népek összefoglaló elnevezése. A legnagyobb lélekszámú finnugor nyelvű népek a magyarok, a finnek, az észtek és a mordvinok. A nyelvrokonság és az egyes népek genetikai rokonsága általában eltér egymástól, a nyelv története és a nép története ritkán azonos.

A finnugor nyelvrokonság vizsgálatával, a finnugor nyelvek és az ezeket beszélő népek kultúrájának összehasonlító tanulmányozásával a finnugrisztika foglalkozik. Művelői, a finnugristák elsősorban magyar, finn és észt nyelvészek, de számos más országban is vannak finnugrista kutatók.

A magyar nyelv uráli (azon belül: finnugor) eredete a XIX. század óta bizonyított tény, melyet a kor egyik legkiválóbb nyelvésze, Budenz József bizonyított be végérvényesen, aki a kor legjobb mestereinél tanulta a nyelvészetet. A finnugor eredetet bizonyítják a többi finnugor nyelvvel való nyelvtani párhuzamok, a finnugor eredetű alapszókincs, valamint a magyar és a többi finnugor nyelv közötti számos rendszeres hangmegfelelés is. A finnugor eredetet a magyar és a nemzetközi nyelvtudomány (így a Magyar Tudományos Akadémia is) egyaránt elfogadja. A finnugor eredetet egyesek mégis tagadják, jellemzően magyarellenes szándékkal. Az ilyen magyarellenes csoportok rendszerint azt állítják, hogy a magyar nyelv altaji eredetű. Ennek oka, hogy magyarellenes körökben a magyarokat a fehér Európától idegen, a kereszténységtől és az európai civilizációtól távol álló, barbár és civilizálatlan keleti népnek kívánják beállítani. A mongol–magyar nyelvi és genetikai rokonságról szóló áltudományos elméletet előszeretettel propagálják román, szlovák és szerb magyarellenes csoportok. Azonban a magyar nyelv finnugor eredetét nem tudják cáfolni, és saját, áltudományos és dilettáns elméleteiket nem tudják bizonyítani.

Hasonló szavak

Az alábbiakban válogatás a finnugor család alapvető szókincsének rokon szavaiból, amelyek képet adhatnak az ezzel járó hangváltozásokról.

Felosztás 
 Ugor ág
 magyar
 obi-ugor nyelvek
 manysi (vogul)
 hanti (osztják)
 Finn-permi ág
 Permi csoport
 udmurt (votják)
 komi (komi-zürjén vagy zürjén)
 permják (komi-permják)
 Finn-volgai csoport
 Mari (cseremisz)
 Mordvin (erza, moksa és muroma (kihalt) dialektus)
 Számi nyelvek (vagy lapp nyelvek)
 Balti finn nyelvek (vagy finnségi vagy egyszerűen finn nyelvek)
 északi csoport
 finn (két nagy dialektusa, a meänkieli és a kven, egyesek szerint különálló nyelvek)
 izsór
 karjalai (karéliai, karél)
 lűd (lűd-karél)
 olonyec (olonyec-karél, livvi-karél, livvi)
 merja (kihalt) (meri)
 vepsze
 déli csoport
 észt
 északi
 déli
 võro
 lív
 vót

Földrajzi elterjedés 
A finnugor nyelvek területi csoportosítása:

 Közép-Európa:
 magyar
 Észak-Európa:
 Észak-skandináviai csoport: számi (lapp) nyelvek (összesen 10 nyelv vagy dialektus)
 Balti finn csoport: finn, észt, vót, lív†, izsór, karjalai, vepsze, merja (kihalt)
 Kelet-Európa:
 Volgai csoport: mari, mordvin (erza és moksa), muroma (kihalt)
 Permi csoport: udmurt, komi, komi-permják
 Ázsia (Nyugat-Szibéria):
 Obi-ugor csoport: manysi, hanti

A nagyobb finnugor nyelvek a beszélőik száma és főbb lakóhelyei szerint

 Magyar nyelv kb. 14,5 millió fő
 Magyarország
 Románia, Szlovákia, Vajdaság, Ukrajna, Horvátország, Szlovénia, Ausztria
 USA, Kanada, Ausztrália, Izrael
 Finn nyelv – kb. 6,5 millió fő
 Finnország
 Svédország, Oroszország, USA, Kanada
 Észt nyelv – 1,1 millió fő
 Észtország
 Finnország, Svédország, USA, Kanada
 Mordvin nyelv (erza és moksa dialektus) – a legújabb adatok szerint 987 341 fő (2002)
 Oroszország, Mordvinföld
 Oroszország
 Csuvasföld
 Baskíria
 Kazahsztán
 szovjet utódállamokban Ukrajnától a Szahalin szigetig
 Udmurt nyelv – 640 000 fő (2002)
 Oroszország, Udmurt Köztársaság
 Mari nyelv – 604 000 fő (2002)
 Oroszország, Mariföld, Baskíria
 Kazahsztán (volt kitelepítettek)
 Komi nyelv – 293 000 fő (2002)
 Oroszország, Komi Köztársaság
 Komi-permják nyelv – 125 000 fő (2002)
 Oroszország, Permi határterület

Jegyzetek

Források 

 Csepregi Márta (ed.): Finnugor kalauz. Budapest: Panoráma, 1998 
 A magyar szókészlet finnugor elemei. Etimológiai szótár. Budapest: Akadémiai Kiadó, 1967–1978
 Kozmács István, Sipőcz Katalin (szerk.): Uralisztika. Uráli nyelvészet Budapest : Bölcsész Konzorcium, 2006
 Wiik, Kalevi: Az európai népek eredete, Nap Kiadó, 2008

További információk 
 Finnugrisztikai alapismeretek (ELTE)
 Finnugor linkgyűjtemény
 Weöres Gyula a finn és a magyar nyelv kapcsolatáról 
 Fejes László Mit olvassak? Finnugrisztikai szakirodalom. http://fu.nytud.hu/szakir.htm

Kapcsolódó szócikkek 

 Uráli nyelvcsalád
 Finn-permi nyelvek
 Ugor nyelvek
 Obi-ugor nyelvek
 Magyar nyelv
 Finnugor Népek Világkongresszusa
 Finnugor nyelvrokonság

Wikipédiák a finnugor nyelveken 

(Zárójelben a 2013. november 20-ai szócikkszám); [Szögletes zárójelben a 2022. október 15-ei szócikkszám]
 Finn wikipédia (336 011 szócikk); [540 050]
 Észt wikipédia (117 499 szócikk); [230 663]
 Számi wikipédia (északi lapp nyelv) (7621 szócikk); [7803]
 Võro wikipédia (észt nyelvjárás) (5126 szócikk); [6358]
 Hegyi mari wikipédia (5116 szócikk); [10 426]
 Komi wikipédia (4021 szócikk); [5492]
 Vepsze wikipédia (3640 szócikk); [6697]
 Komi-permják wikipédia (3429 szócikk); [3445]
 Udmurt wikipédia (3384 szócikk); [5344]
 Mezei mari wikipédia (3036 szócikk); [10 488]
 Erza (mordvin) wikipédia (1585 szócikk); [7719]
 Moksa (mordvin) wikipédia (1176 szócikk); [2126]