Pridjev

Pridjev (ijek.) ili pridev (ek.), odn. adjektiv (prema lat. adiectivus: dodan, priložen), u lingvistici, riječ koja se pridijeva imenici, obično opisujući je ili specificirajući. 

Pridjevi nisu univerzalna vrsta riječi - nemaju svi jezici pridjeve. Na primjer, kineski jezik nema pridjeve: sve riječi koje se prevode kao pridjevi zapravo su stativni glagoli.

U nekim se jezicima participi koriste kao pridjevi. Imenice koje mijenjaju druge imenice ponekad se zovu modificirajuće imenice, imenice s pridjevskom službom, ili dio složene imenice (npr. eng. ice u ice cream; hrv. radio u radioaparat).  

U nekim jezicima, kao što je engleski, ne postoji dogovor oko pridjeva: neki svrstavaju engleske članove (a, an, the) i posvojne oblike imenica (Mary's) u pridjeve, a neki ne. U hrvatskom se riječi taj, moj, njegov svrstavaju u zamjenice, a riječi Ivanov i Marijin u pridjeve, iako imaju vrlo sličnu funkciju, pa i gramatička svojstva (npr. promjenu po padežima).

U srpskohrvatskom jeziku 

U srpskohrvatskom su pridjevi promjenjiva vrsta riječi. Svaki se pridjev mijenja po:

 rodu (tj. svaki pridjev ima posebne oblike u sva tri roda)
 broju
 padežima

Pridjevi imaju isti rod, broj i padež kao imenica kojoj se predlažu.

Mnogi se pridjevi mijenjaju i po stupnjevima, a postoji i promjena po određenosti.

Pridjevi se dijele po značenju na:

 opisne ili kvalitativne (kakvo je što, npr. žut, velik)
 posvojne (čije je što, npr. očevo, mačje)
 gradivne (od čega je što, npr. zlatan, drven)

Pridjevsko-zamjenička (određena) promjena 

Ova promjena pridjeva se koristi:

 ako je uz imenicu još i pokazna zamjenica (npr. taj)
 u dijelu naziva (tj. ako se pridjev uvijek koristi uz imenicu u nekoj frazi)
 kod posvojnih pridjeva na -ji, -ki (gradski, jutarnji, vojnički...)
 kod nekih pridjeva kao što su jarki, žarki
 kod pridjeva koji završavaju na -ći (brijaći, šivaći, idući)
 kod pridjeva koji označavaju imenicu s obzirom na položaj i u prostoru i u vremenu (mjesečni, tjedni, davni, noćni, sjeverni, južni, desni)
 kod pridjeva na -dni, -eni, -ni (radni, kućni, riječni, vodeni, kopneni, vjenčani)
 kod posvojnih pridjeva na -ski, -ški, -ji, -nji, -šnji... (kozji, večernji, unutrašnji, gradski, vojnički, mladićki, skijaški)

U zagradama su označeni navesci o čijoj upotrebi uglavnom odlučuju stilski razlozi.

Osnove koje završavaju na palatal (npr. tuđ) u nekim padežima umjesto o (podebljano u tablici gore) imaju e (DAT tuđem), i ne mogu imati naveske na -e.

Imenička (neodređena) promjena 

Ova promjena pridjeva se koristi:

 kada su pridjevi dio imenskog predikata
 kod posvojnih pridjeva na -ov, -ev, -in, -jev, -ljev (stričev, svekrvin, Ivanov, Garibaldijev, Jakobljev...)

U govornom se jeziku neodređeni oblici vrlo rijetko upotrebljavaju, osim u nominativu.

Stupnjevi pridjeva 

U srpskohrvatskom postoje tri stupnja opisnih pridjeva:

 pozitiv, kojim se iskazuje apsolutno svojstvo, npr. Ivana je lijepa.
 komparativ, kojim se iskazuje relativno svojstvo npr. Ivana je ljepša (od Marije, ali je ipak ružna)
 superlativ, kojim se iskazuje svojstvo u odnosu na sve s kojima nešto uspoređujemo, npr. Ivana je najljepša.

Pozitiv je oblik koji je "uobičajen", nalazi se u rječnicima i najčešće se koristi.

Komparativ se tvori od pozitiva na sljedeće načine:

 dodavanjem -(i)ji, pri čemu može doći do glasovnih promjena, i uz moguće otpadanje sufiksa: crven: crveniji; ukusan : ukusniji; dubok : dublji (< dub-ji) ...
 dodavanjem -ši, samo kod sljedećih pridjeva: mek : mekši, lijep : ljepši, lak : lakši ...
 od druge osnove (tj. supletivno): dobar : bolji; zao : gori; velik : veći; malen : manji ...

Ispred ovih sufiksa nestaje nepostojano a (ukusan : ukusn-iji).

Superlativ se tvori dodavanjem prefiksa naj- na komparativ: veći : najveći.

Gradivni i posvojni pridjevi uglavnom nemaju stupnjeve (osim pozitiva) - ne postoji *Ivanoviji u značenju "više Ivanov". Ako je potrebno izraziti stupnjevanje, koristi se spomenuta konstrukcija s prilogom više (koji je u komparativu, i za kojeg postoji i superlativ najviše).

Vanjske poveznice 

 Određeni i neodređeni pridjevi 
 Određeni pridjevi 
 Neodređeni pridjevi 
 Razlika u uporabi pridjeva zadnji i posljednji