Thomas Jefferson

Thomas Jefferson (13. travnja 1743. - 4. srpnja 1826.) bio je jedan od osnivača Sjedinjenih Američkih Država, glavni autor Deklaracije o nezavisnosti (1776.) i treći Predsjednik SAD-a (1801. - 1809.). Na početku Američke revolucije, služio je u kontinentalnom kongresu predstavljajući državu Virginiju, a nakon toga služio je i kao ratni guverner Virginije (1779. - 1781.). Nakon što je rat okončan sredinom 1784. godine Jefferson je postao diplomat u Parizu. U svibnju 1785. godine postao je američki ministar u Francuskoj. Jefferson je bio prvi Državni tajnik SAD-a (1790. - 1793.) služeći pod vodstvom tadašnjeg Predsjednika Georgea Washingtona. Sa svojim bliskim prijateljem Jamesom Madisonom stvorio je demokratsko-republikansku stranku te kasnije dao ostavku iz Washingtonovog kabineta. Godine 1796. izabran je za Potpredsjednika SAD-a nakon što je izgubio utrku za Predsjednika od Johna Adamsa. Jefferson i Adams nisu se slagali, pa je Jefferson zajedno s Madisonom u tajnosti napisao Rezolucije Kentuckyja i Virginije.

U onome što je sam nazvao Revolucijom 1800. godine, Jefferson je izabran za Predsjednika SAD-a te je nadzirao kupnju ogromnog dijela teritorija današnje države Louisiana od Francuske (1803. godine), a također je poslao i ekspediciju Lewis i Clark (1804. - 1806.) da istraže područja novog zapada. Njegov drugi mandat uglavnom su označile nevolje poput propalog suđenja za izdaju njegovog bivšeg Potpredsjednika Aarona Burra. Uz eskalirajuće probleme s Britanijom koja je optuživala Ameriku zbog neutralnosti i prijetila obustavom dostave putem mora, u gospodarskom ratu koji je uslijedio pokušao se boriti nizom Zakona o embargu koje je donio, a koji su samo dodatno naškodili američkoj trgovini. Godine 1807. Predsjednik Jefferson je u Zakon stavio članak o zabrani uvoza robova u Sjedinjene Države. Premda se u znanstvenim istraživanjima i školskim udžbenicima Jefferson i danas smatra jednim od najvećih američkih predsjednika, od druge polovice 20. stoljeća mnogi povjesničari su ga učestalo kritizirali upravo zbog pitanja ropstva.

Kao jedan od vođa razdoblja Prosvjetiteljstva, Jefferson je bio polimat koji je tečno govorio pet jezika i bio zainteresiran za područja znanosti, izuma, arhitekture, religije i filozofije, a koji će ga svi dovesti do osnivanja Sveučilišta u Virginiji nakon što mu završi drugi mandat za Predsjednika SAD-a. Sam je dizajnirao svoju veliku palaču na imanju koje se prostiralo na 5 tisuća jutara u Charlottesvilleu (država Virginia), a koju je nazvao Monticello. Premda nije bio jak govornik, Jefferson je bio vješt pisac i često se dopisivao s mnogim uglednim ljudima u Americi i Europi tijekom svog odraslog života.

Iako je u svom vlasništvu držao stotine robova, Jefferson se tijekom cijelog svog života službeno i privatno protivio instituciji ropstva smatrajući kontradiktornim ideje o zajedničkom ropstvu i slobodi te njihove nekompatibilnosti s glavnom idejom Američke revolucije. Ipak, povjesničari su se često nalazili na suprotnim stranama u vezi Jeffersonove posvećenosti i iskrenosti o antiropstvu. Nakon što je Martha Jefferson umrla 1782. godine (njegova supruga s kojom se nalazio u braku 11 godina), Jefferson je do kraja života ostao udovac; u svojem braku imali su šestero djece od kojih je samo dvoje preživjelo do zrelih godina. Godine 1802. pojavile su se glasine da je Jefferson također otac djece Sally Hemings, njegove ropkinje. Godine 1998. godine DNK tekstom otkrivena je povezanost između posljednjeg djeteta i Jeffersonove obiteljske linije. Premda povjesničari ističu da potonji dokaz može ukazivati i na to da je netko drugi otac, većina je zaključila da je Jefferson imao dugogodišnju vezu s Hemings i da je upravo on otac najmanje jednog djeteta, a najvjerojatnije svih šestero djece, od kojih je četvero preživjelo do zrelih godina.

Rani život i karijera 
Kao treće od desetero djece, Thomas Jefferson rođen je 13. travnja 1743. godine u obiteljskoj kući u Shadwellu (država Virginia). Njegov otac bio je Peter Jefferson, vlasnik plantaže i nadzornik. Moguće je da Jefferson ima welško podrijetlo, premda to do danas nije sigurno dokazano. Njegova majka bila je Jane Randolph, kćerka Ishama Randolpha, kapetana broda i vlasnika plantaže. Peter i Jane oženili su se 1739. godine. Thomas Jefferson nije pokazivao pretjerani interes za svoje pretke; jedino je znao za postojanje svog djeda s očeve strane.

Prije svoje smrti 1745. godine, udovac William Randolph - stari prijatelj Petera Jeffersona - imenovao je Petera da bude upravitelj Tuckahoe plantaže te da se brine za njegovih četvero djece. Te godine obitelj Jefferson preselila se u Tuckahoe gdje će ostati živjeti narednih sedam godina prije povratka u Shadwell, 1752. godine. Peter Jefferson umro je 1757. godine, a imanje Jeffersonovih podijeljeno je između njegova dva sina: Thomasa i Randolpha. Thomas je naslijedio otprilike 5 tisuća jutara zemlje, uključujući i Monticello, te između 20 i 40 robova. Preuzeo je kontrolu nad imanjem nakon što je napunio 21 godinu života.

Obrazovanje 
Jefferson je svoje obrazovanje u djetinjstvu započeo pod vodstvom tutora. Godine 1752. započeo je pohađati lokalnu školu koju je vodio škotski prezbiterijanski svećenik. U dobi od devet godina života, Jefferson je započeo učiti latinski, grčki i francuski jezik; naučio je jahati konje i započeo je proučavati prirodu. Od 1758. do 1760. godine učio je pod okriljem Velečasnog Jamesa Mauryja blizu Gordonsvillea, država Virginia. Dok se družio s Mauryjevom obitelji, učio je povijest, znanost i klasiku.

U dobi od 16 godina života, Jefferson je započeo pohađati koledž William & Mary u Williamsburgu i tada je prvi put upoznao profesora prava Georgea Wythea koji će mu postati mentor i jako utjecati na njegov kasniji život. Profesor William Small, koji je upoznao entuzijastičnog Jeffersona s djelima autora poput Johna Lockea, Francisa Bacona i Isaaca Newtona, učio ga je matematici, metafizici i filozofiji. U to je vrijeme Jefferson također radio na poboljšanju svog znanja iz francuskog i grčkog te je svirao violinu. Kao marljiv učenik, Jefferson je pokazivao strastvenu znatiželju na gotovo svim područjima te diplomirao 1762. godine završivši studij za samo dvije godine. Dok je radio kao pravni službenik za Wythea, proučavao je pravo. U tom razdoblju također je čitao razne engleske klasične tekstove i upoznavao se s političkim radovima. Primljen je u odvjetničku komoru države Virginije 1767. godine.

Kroz cijeli svoj život Jefferson je učio iz raznih knjiga. Skupljao je na tisuće knjiga u svojoj knjižnici u Monticellu. Kada mu je umro otac Peter, Thomas je - skupa s još nekim drugim stvarima - naslijedio i knjižnicu. Većinu njegove kasnije knjižnice također su sadržavale i knjige koje mu je nakon svoje smrti u oporuci ostavio George Wythe. Nakon što su Britanci spalili kongresnu knjižnicu 1814. godine, Jefferson je ponudio na prodaju svoju kolekciju od preko šest tisuća knjiga po cijeni od četiri dolara po knjizi. Kasnije, nakon što je shvatio da više ne posjeduje većinu knjiga u kolekciji, napisao je pismo Johnu Adamsu u kojem je istaknuo: "Ne mogu živjeti bez knjiga." Uvijek željan znanja, Jefferson je gotovo instantno započeo kupovati nove knjige i nastavio čitati i učiti iz njih gotovo cijeloga života.

Brak i obitelj 
Nakon što je nekoliko godina radio kao putujući odvjetnik, Jefferson se oženio s 23-godišnjom udovicom Marthom Wayles Skelton, 1. siječnja 1772. godine. Martha Jefferson bila je atraktivna, elegantna i popularna među svojim prijateljima; često je bila Jeffersonova hostesa i upravljala je njihovim velikim zajedničkim imanjem. Imali su sretan brak; Martha je puno čitala, plela i na amaterskoj razini se bavila glazbom. Jefferson je svirao violinu, a Martha ga je pratila na glasoviru. Govorilo se da je privukla Thomasa prvenstveno zbog njihove zajedničke ljubavi prema glazbi.
 Tijekom njihovog desetogodišnjeg braka, Martha je rodila šestero djece: Marthu, zvanu Patsy (1772. - 1836.); Jane (1774. - 1775.); nikad imenovanog sina (1777.); Mary Wayles, zvanu Polly (1778. - 1804.); Lucy Elizabeth (1780. - 1781.) i Lucy Elizabeth (1782. - 1785.). Jedino su Martha i Mary preživjele do zrelih godina.

Nakon što John Wayles, Marthin otac, umro 1773. godine, ona i njezin suprug Jefferson naslijedili su njegovih 135 robova, 11 tisuća hektara zemlje i dugove njegovog imanja. Godinama su Jefferson i ostali nasljednici otplaćivali te dugove, a zbog svega je obitelj Jefferson upala u financijske probleme. Nedugo potom Martha Jefferson je obolila od dijabetesa, a učestala rađanja dodatno su pogoršavala njezino stanje. Nekoliko mjeseci nakon rođenja njihovog posljednjeg djeteta, u dobi od 33 godine života Martha je umrla (6. rujna 1782. godine). Jefferson je bio prisutan za vrijeme njezine smrti pored kreveta i cijeli ga je događaj izuzetno pogodio. Tijekom sljedeća tri tjedna, Jefferson se zatvorio u sobu gdje je hodao naprijed-natrag do točke fizičke iznemoglosti. Kasnije je išao u dugačke šetnje napuštenim cestama kako bi tugovao za suprugom. Kao što joj je i obećao prije smrti, nikada se nije ponovno oženio.

Monticello 

Godine 1768. Jefferson je započeo graditi svoju primarnu rezidenciju, Monticello, na vrhu brda, na plantaži koja se prostirala do 5 tisuća hektara. Rezidenciju su većinom izgradili lokalni zidari i tesari kojima su pomagali Jeffersonovi robovi. Jefferson se 1770. godine uselio u Južni paviljon gdje mu se dvije godine poslije pridružila i supruga Martha. Pretvorivši Monticello u remek-djelo neoklasicizma on je postao Thomasov dugotrajni projekt.

Dok je radio kao Ministar u Francuskoj između 1784. i 1789. godine, Jefferson je imao priliku vidjeti neke klasične građevine o kojima je čitao u svojim knjigama, a također je otkrio i "moderne" trendove u francuskoj arhitekturi koji su u to vrijeme posebno bili popularni u Parizu. Godine 1794., nakon što je prestao biti Državni tajnik (1790. - 1793.) započeo je ponovnu izgradnju Monticella temeljenu na svemu onome što je vidio u Europi. Pregradnja je trajala gotovo cijelo vrijeme dok je on bio Predsjednik SAD-a (1801. - 1809.). Najupečatljiviji dodatak građevini bila je izgradnja osmerokutne kupole.

Odvjetnički posao 
U kolonijalnoj državi Virginia, Jefferson je radio kao odvjetnik u razdoblju od 1768. do 1773. godine sa svojim prijateljem i mentorom Georgeom Wytheom. Lista njegovih klijenata uključivala je članove elitnih obitelji iz Virginije, uključujući i članove obitelji njegove majke, Randolphe. Uz to što se bavio pravom, Jefferson je u razdoblju od 11. svibnja 1769. godine do 20. lipnja 1775. godine predstavljao okrug Albemarle u Kući Burgesses u Virginiji. Nakon što je britanski Parlament 1774. godine donio Nepodnošljivi zakon (Intolerable Acts), Jefferson je napisao niz rezolucija protiv istog. Kasnije će te rezolucije biti proširene i postati ono što se danas zove A Summary View of the Rights of British America, a u kojima je Jefferson istaknuo svoje vjerovanje da ljudi imaju pravo upravljati samima sobom.

Politička karijera od 1775. do 1800.

Deklaracija o nezavisnosti 
Ubrzo nakon što je izbio Američki rat za neovisnost, Jefferson je od lipnja 1775. godine započeo služiti kao delegat na Drugom kontinentalnom kongresu SAD-a. U samom Kongresu nije poznavao mnogo ljudi, ali se uglavnom slagao s Johnom Adamsom koji se skupa sa svojim rođakom Samuelom nametnuo kao vođa konvencije. Jefferson i Adams ubrzo su postali prijatelji i njihovo prijateljstvo potrajat će do kraja njihovih života; prijateljstvo je također dovelo do prve verzije Deklaracije o nezavisnosti koju je napisao upravo Jefferson. Kada je Kongres započeo razmišljati o prihvaćanju Rezolucije o nezavisnosti u lipnju 1776. godine, Adams se pobrinuo da upravo Jefferson bude izabran među petoricom onih koji će napisati Deklaraciju koja podupire njihovu rezoluciju. Nakon što su raspravili o generalnom sadržaju dokumenta, odbor je odlučio da će upravo Jefferson biti taj koji će napisati njegovu prvu verziju. Sam odbor, a pogotovo Jefferson, mislili su da Adams treba napisati dokument. Ipak, Adams je nagovorio odbor da izaberu Jeffersona koji je nevoljko pristao i obećao da će se konzultirati s mlađim članovima. Tijekom sljedećih sedamnaest dana, iako je imao ograničeno vrijeme za pisanje, Jefferson je uspio sastaviti prvu verziju. Konzultirajući se s drugim članovima odbora, Jefferson se također služio i svojim ranijim radom - Ustavom države Virginija; zatim Virginijinom Deklaracijom o pravima, autora Georgea Masona i drugim izvorima. Ostali članovi odbora u njegovom su tekstu napravili neke izmjene. Jedna od njih je bila i Jeffersonova rečenica: "Smatramo da su ove istine svete i da ih je nemoguće opovrgnuti...", a Franklin je to promijenio u: "Smatramo ove istine jasnima i očevidnima." Konačna verzija Deklaracije predstavljena je Kongresu 28. lipnja 1776. godine. Naziv dokumenta glasio je: "Deklaracija predstavnika Sjedinjenih Američkih Država okupljenih u Kongresu".

Nakon što su 2. srpnja izglasali Rezoluciju o nezavisnosti, Kongres je svoju pažnju posvetio samoj Deklaraciji. Kroz sljedeća tri dana debata, Kongres je napravio promjene i izbrisao gotovo četvrtinu teksta od kojih se posebno mora istaknuti onaj koji je govorio o trgovini robovima. Jeffersonu se promjene nikako nisu svidjele, ali odlučio je ne govoriti javno o tome. Dana 4. srpnja 1776. godine Kongres je ratificirao Deklaraciju o nezavisnosti i delegati su potpisali dokument. Deklaracija će kasnije postati jedno od Jeffersonovih najvećih životnih postignuća; njegov predgovor i danas se smatra trajnom izjavom o ljudskim pravima. Svi ljudi rođeni su jednakima često je nazivana "jednom od najbolje poznatih rečenica na engleskom jeziku svih vremena" koja u sebi također sadržava i "najpotentnije i najznačajnije riječi američke povijesti." Sam taj odlomak predstavlja moralni standard na kojem Sjedinjene Države kao takve počivaju. Upravo ovo gledište o jednakosti ljudi u svojoj kampanji promovirao je Abraham Lincoln koji je na njemu temeljio cijelu svoju filozofiju i često isticao da Deklaracija kao izjava principa treba biti ono prema čemu se interpretira Ustav SAD-a.

Guverner Virginije 
Godine 1779., u dobi od 36 godina života, Jefferson je izabran za guvernera savezne države Virginia.

Sredinom 20. stoljeća povjesničari su ustvrdili da je u 13-godišnjem periodu u kojem je često izbivao, Jefferson zapravo bio u Monticellu, svaki puta točno devet mjeseci prije rođenja sljedećeg djeteta Sally Hemings. Godine 1998., kako bi se ustanovila muška DNK linija, nekoliko istražitelja je provelo studiju Y-DNK živućih nasljednika Jeffersonovog ujaka Fielda te nasljednika Sallynog sina Estona Hemingsa. Rezultati su pokazali da se Y-DNK podudara s muškom Jeffersonovom obiteljskom linijom, a sve je objavljeno u magazinu Nature. Godine 2000. okupljen je tim povjesničara koji su u svom konačnom izvještaju zaključili da, skupa s DNK-om i povijesnim dokazima, postoji velika vjerojatnost da je Jefferson pravi otac Estona i vjerojatno ostale djece Sally Hemings. Godine 2012. Institucija Smithsonian i Udruga Thomasa Jeffersona organizirali su izložbu pod nazivom Ropstvo i Jeffersonov Monticello: Paradoks slobode u Nacionalnom muzeju američke povijesti tvrdeći da većina povjesničara prihvaća činjenicu da je zbog DNK analiza i povijesnih dokaza Jefferson otac djece Sally Hemings.

Otkad su DNK testovi javno objavljeni, većina biografa i povjesničara zaključila je da se udovac Jefferson nalazio u dugogodišnjoj vezi s Hemings. Ostali povjesničari, uključujući i skupinu profesora povezanih s nasljedništvom Thomasa Jeffersona, ostaju pri mišljenju da su izneseni dokazi nedovoljni kako bi se stopostotno zaključilo da je Thomas Jefferson otac te djece te dodatno ističu mogućnost da je netko drugi iz obitelji Jefferson - ponajprije Thomasov brat Randolph ili netko od njegovih petero sinova - mogao biti otac djece Sally Hemings.

Spomenici i počasti 

Jeffersonu je odana počast na mnoge načine, uključujući zgrade koje nose njegovo ime, skulpture te novčanu valutu. Memorijalni centar Thomas Jefferson službeno je otvoren 13. travnja 1943. godine u Washingtonu točno na 200-tu obljetnicu njegovog rođenja. Unutarnje uređenje krasi Jeffersonova skulptura visoka čak šest metara te ugravirani odlomci iz njegovih knjiga. Najpoznatije su riječi ugravirane oko spomenika, blizu krova: Zakleo sam se pred božjim oltarom na vječno neprijateljstvo protiv tiranije koja ugrožava svakog čovjeka. Tijekom razdoblja New Deal 30-ih godina prošlog stoljeća, Demokrati su odali počast Jeffersonu i Andrewu Jacksonu koje su prozvali svojim osnivačima i vječnom inspiracijom. Jeffersona su portretirali kao glasnogovornika demokracije i običnog čovjeka. Predsjednik Franklin D. Roosevelt pomogao je u odobravanju izrade njegovog spomenika u Washingtonu.

Lik Thomasa Jeffersona nalazi se na američkim poštanskim markama još otkad su se započele raditi, 1856. godine. Jefferson je bio drugi predsjednik koji se počeo nalaziti na poštanskim markama. Njegov portret također se nalazi i na novčanici od dva američka dolara te na novčanici predsjedničkog dolara koje su puštene u cirkulaciju 16. kolovoza 2007. godine.

Jeffersona je zajedno s Georgeom Washingtonom, Theodoreom Rooseveltom i Abrahamom Lincolnom izabrao kipar Gutzon Borglum za svoju monumentalnu granitnu skulpturu na planini Rushmore (klesanje je odobrio tadašnji predsjednik Calvin Coolidge).

Izvori

Bibliografija 
  Url
 
 
  Url1 Url2
 
 
 
  – url
 
  Url
 
 
 
 
  Url
 
 
 
 
 
 
 
  Url
 
 
 
 
 
 
  Url
 
 
 
 
 
 
  Url1 Url2 Url3 
 
 
  Url
 Url
 
 
 
 
 
  Url
  Url
  Url
 
 
  
 
  Url
 
  Url

Primarni izvori 
  Url1 Google eBook
 
  Url1  Google eBook Bilješka: Ne toliko iscrpno i točno kao Boydovo izdanje koje ide samo do 1802. godine; ovo je TJ od rođenja do smrti. Javna domena.
  Url1
 The Jefferson Cyclopedia at University of Virginia; Note:TJ quotations arranged by topicsGoogle eBook (Foley)
  Url1 Url2 Bilješka: Postoje brojne kolekcije prvog izdanja; ovo je vjerojatno ona koju je najlakše pronaći.
  Google eBookBilješka: Ovo je bila jedina Jeffersonova knjiga; brojna izdanja

Vanjske veze 

 Thomas Jefferson: A Resource Guide u Kongresnoj knjižnici
 Thomas Jefferson Papers: An Electronic Archive u Povijesnom društvu države Massachusetts 
 Kolekcija Thomasa Jeffersona u knjižnici Sveučilišta u Virginiji
 Thomas Jefferson u Bijeloj kući
 Plan Thomasa Jeffersona za osnivanje Sveučilišta u Virginiji: Lekcije s travnjaka
 Monticello, dom Thomasa Jeffersona
 Poplar Forest, drugi dom Thomasa Jeffersona u Virigniji
 Papiri Thomasa Jeffersona u Avalon Project
 
 Thomas Jefferson na C-SPAN-u Američki predsjednici: Portreti
 Izvještaji stručnjaka o kontroverzama Jefferson-Hemings (2011.) 

Američki političari
Predsjednici SAD
Thomas