alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
HAB

HAB

 hrvatska državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka
 (Hab) kratica biblijske knjige proroka Habakuka
 kratica za Hawaii Association of the Blind
 kratica za Hercog August Bibliothek (Njemačka)
 kratica za Horn of Africa Bulletin
 (Hab) rijeka na jugu Pakistana, utječe u Arapsko more blizu Karachija (Karači)

Rijeke u Pakistanu
Biblija
HAC

HAC

 kratica za Hrvatske autoceste
 kratica za Hrvatski akademski centar
 kratica za Hans Andersen Club (Hong Kong)
 kratica za Hansard Association of Canada
 kratica za Havre Athletic Club (Francuska)
 kratica za Hmong American Community
 kratica za Hollywood Advisory Council
 kratica za Homeless Action Center (legal services agency, Berkeley, Kalifornija)
 kratica za Honourable Artillery Company
 kratica za Host America Corporation
 kratica za Hot Action Cop (band)
 kratica za Hotel Association of Canada
 kratica za House Appropriations Committee
 kratica za Houtland Atletiekclub (Belgija)
 kratica za Hughes Aircraft Corporation
 kratica za Humanist Association of Canada

Kratice
HAD

Troslov HAD može biti imenica ili kratica i ima više značenja:

 mit. (Had, ᾍδης) grčki bog podzemnog svijeta, brat Zeusa i Posejdona, s kojima je podijelio vlast nad svijetom (opširnije: Had), naziva se i Pluton;
 mit. (had) podzemni svijet koji omeđuje pet rijeka i kamo odlaze duše (sjene) umrlih nakon što im bog Had izrekne presudu; svijet sjenki;
 bibl. (had) opći grob čovječanstva; šeol;
 pren. pakao;
 Had, geološki period;
 kratica za međunarodni skup Hrvatski arbitražni dani;
 kratica za Hrvatsko agronomsko društvo (Croatian Society of Agronomists);
 kratica za Hrvatsko agroekonomsko društvo;
 kratica za Hrvatsko akademsko društvo; 
 kratica za Hrvatsko aktuarsko društvo;
 kratica za Hrvatsko akustičko društvo;
 kratica za Hrvatsko-američko društvo (Croatian-american society, CAS);
 kratica za Hrvatsko andragoško društvo;
 kratica za Hrvatsko antropološko društvo (Croatian Anthropological Society);
 kratica za Hrvatsko arheološko društvo;
 kratica za Hrvatsko arhivističko društvo;
 kratica za Hrvatsko asfaltersko društvo;
 kratica za Hrvatsko astronomsko društvo;
 kratica za Hrvatsko-austrijsko društvo;
 kratica za Hrvatsko autorsko društvo;
 Had, speleoklub iz Poreča;
 kratica za Heinemann Australian Dictionary;
 HAD, oznaka aerodroma Halmstad u istoimenom švedskom gradu;
 Had, mjesto na jugu Pakistana blizu obale Arapskog mora zapadno od Karachija'';
 El Had, mjesto u pokrajini Tisemsilt;
 Marián Had (* 1982), slovački nogometaš;

Izvori 

Kratice
Naselja
HAE

HAE

 kratica za Hire Association Europe (engl. hire = najam, zakup; nadnica; najamnina)
 (Hae) mjesto u JZ Angoli, južno od Luande (CD-atlas)
 (hae) uzvik za podsticanje volova, ae, ajs (ARJ)
 Hae Mosu, drevni korejski general, princ i vladar

Naselja
HAF

HAF

 kratica za Hale'iwa Arts Festival (Haleiwa, North Shore of Oahu, Finska)
 kratica za Hamburger Akademie für Fernstudien
 kratica za Haywood Advancement Foundation
 kratica za Hawaii Advertising Federation
 kratica za Hawaii Aikido Federation
 kratica za Healing Alternatives Foundation
 kratica za Healing Art Foundation
 kratica za Health Access Foundation
 kratica za Health Accountability Foundation
 kratica za Health Aid Foundation
 kratica za Hellenic Air Force (Grčka)
 kratica za Hellenic Airsports Federation
 kratica za Hellenic Archery Federation
 kratica za Helms Athletic Foundation
 kratica za Heroin Awareness Foundation
 kratica za Hewitt Associates Foundation
 kratica za High Atlas Foundation
 kratica za Hilltopper Athletic Foundation
 kratica za Hillsborough Athletic Foundation
 kratica za Hindu American Foundation
 kratica za Hispanic AIDS Forum
 kratica za Historic Albany Foundation
 kratica za Historic Alexandria Foundation
 kratica za Historic Annapolis Foundation
 kratica za Holistic Aromatherapy Foundation
 kratica za Holistic Arts Fair
 kratica za Honolulu Advertising Federation
 kratica za Horn of Africa Forum
 kratica za Houston Advertising Federation
 kratica za Humboldt Area Foundation
 kratica za HungarianAmerica Foundation (Inc.)

 (haf, dan. Hav, njem. Haff) zaljev na ušću rijeke, odvojen od mora uzanim i dugačkim obalskim jezikom (nerungom) (Vujaklija)
 (haf) tur. oprost, oproštenje (Klaić)
 Alija Hafizović Haf, sarajevski slikar (rođ. 1947)
 Krešimir Haf, mladi hrvatski orguljaš, osvojio treću nagradu na prvom Međunarodnom orguljaškom natjecanju u Umagu 2004. godine
 (Haf) mjesto u J Somaliji blizu obale Indijskog oceana, JZ od Mogadishua (CD-atlas)
 (Håf) drugi naziv (na karti: Hov) mjesta u središnjoj Švedskoj istočno od norveškog Trondheima, (CD-atlas)

Naselja
Geografija

en:HAF
HAH

HAH
 kratica za Hrvatska agencija za hranu
 kratica za Healthcare Association of Hawaii
 kratica za Hospital At Home (palliative care)
 oznaka aerodroma Hahaya u gradu Moroni na Komorima 
 (Hah) mjesto u JI Turskoj južno od jezera Van (CD-atlas)

Naselja
Vis

Vis ima više značenja.

Geografija 

 Vis (grad), grad na otoku Visu
 Vis (otok), otok u Jadranskom moru
 Vis (rijeka), rijeka u Okcitaniji, duga 58 km
 Vis (selo), selo u oblasti Haskovu

Inicijalizmi 

 municipalni aerodrom Visalia, aerodromski kod IATA-e i lokacijski identifikator FAA-e za javni aerodrom u Visaliji
 Vanguard International Semiconductor Corporation, tajvanski proizvođač integriranih sklopova
 Vatican Information Service, elektronički informativni servis Tiskovnog ureda Svete stolice
 Victorian Institute of Sport, vladin institut za sport u australskoj državi Viktoriji
 Vienna Independent Shorts, godišnji međunarodni festival kratkometražnih filmova u Austriji
 Vienna International School, neprofitna međunarodna škola sa sjedištem u Beču
 VIS (kriminalna organizacija), bugarsko osiguravajuće društvo osnovano kao paravan za kriminalnu organizaciju
 VIS (proizvođač automobila), ruski proizvođač automobila i autodijelova
 Visa Information System, baza podataka s otiscima prstiju i skenovima lica koju koriste zemlje šengenskog područja
 Visual Instruction Set, SIMD instrukcijski skup za SPARC procesore

Osobe 

 Vis (prezime), nizozemsko prezime, s listom osoba kojih je prezime Vis

Ostalo 

 junakinja ljubavne priče Vis i Ramin
 kraća srpskohrvatska riječ za visinu, obično u opreci prema daljini; usp. skok u vis
 latinska riječ što znači »moć, sila«; vidi:
 vis inertiae
 vis legis
 vis maior
 vis medicatrix naturae
 vis probandi
 vis vitalis
 Vis (brod), štabni brod Jugoslavenske ratne mornarice izgrađen 1956. u Puli
 Vis (pištolj), tip poljskog ručnog oružja
 VIS Entertainment, škotski razvijač videoigara

Vidi još 

 sve stranice koje počinju s »Vis«
 sve stranice s naslovima koji sadrže Vis
 vis-à-vis
Inuitski jezici

Inuitski jezici su jezici kojima govore Inuiti (Eskimi). Ovi jezici se govore u Kanadi, Rusiji, Aljasci i na Grenlandu. Intuitske jezike govori oko 90.000 Inuita.

Jezici
Jezici Kanade
Jezici Rusije
Jezici Grenlanda
Dogri jezik

Dogri jezik (डोगरी dogrī) je jedan od jezika Indije. Govori ga oko 2 miliona ljudi u Džamuu (država Džamu i Kašmir), kao i u Kašmiru i Pendžabu. Ranije se smatralo da je dogri dijalekat pundžabi jezika. Narod koji govori ovaj jezik se naziva Dogra. 

Dogri jezik za pisanje koristi varijantu arapsko-persijskog pisma (takri).

Jezici Indije
Jezici
Kreolski jezici

Kreolski jezici su jezici koji su obično nastali u nekoj zajednici čiji pripadnici potiču iz raznih delova sveta i koji ne govore istim jezikom. U želji da komuniciraju, prisiljeni su da se služe jezikom koji nije ni jedan od jezika ni jedne posebne grupe. Rezultat je jezik čija leksika (obično prilično deformisana) uglavnom potiče iz nametnutog jezika osvajača, a sintaksa liči više na leksiku drugih kreolskih jezika nego na leksiku jezika "majke".

Tipičan primer je jezik radnika (ili robova) koji su dovođeni na plantaže na Karibima iz različitih delova sveta, i koji su bili primorani da koriste jezik kolonijalne sile koja ih je tu dovela (engleski, francuski ili španski) kako bi komunicirali među sobom. U početku, komunikacija je tipična mešavina između leksike jezika kolonizatora i sintakse, fonetike i morfologije jezika koje su ti radnici/robovi doneli sa sobom iz svojih postojbina. Kada se ovaj način komunikacije pretvori u maternji jezik nakon promene nekoliko generacija, tada se zove kreolski jezik.

Neki kreolski jezici 
 Kreolski iz Belizea
 Kreolski sa Haitija
 Kreolski palenkera
 Čabakano
 Patoa ili kreolski sa Jamajke
 Papiamento
 Čamoro
 Afro-seminola

 
Jezici
Magellanov tjesnac

Magellanov tjesnac (španjolski: Estrecho de Magallanes, engleski: Strait of Magellan) je morski prolaz između otoka Ognjena zemlja i južnoameričkog kontinenta kojim je moguće skratiti plovidbu imeđu Atlanskog i Tihog oceana.

Geografija 

Najveći dio tjesnaca leži unutar čileanskih teritorijalnih voda, osim njegovog majušnog najistočnijeg dijela koji pripada Argentini. Magellanov tjesnac dug je 560 km i širok od 2 do 20 km.

Prolaz se prostire od Atlantika, gdje je ulaz u tjesnac između rta Vírgenes i rta Espiritu Santo, zatim tjesnac zavija prema jugozapadu, sve do rta Froward na jugu poluotoka Brunswicka. Od tu tjesnac ponovo naglo zavija, ovaj put prema sjeverozapadu i izlazu na Tihi ocean, kod rta Pilar na otoku Desolaciónu. Najveća luka i najznačajniji grad na tom plovnom putu je Punta Arenas na poluotoku Brunswicku. U vrijeme jedrenjaka i parobroda bio je nezaobilazna usputna stanica za brodove, a danas je glavna izvozna luka je za čileansku ovčetinu.

Historija 

Prvi evropski moreplovac koji je pronašao i preplovio taj pomorski put bio je Ferdinand Magellan od 21. oktobra do 28. novembra, 1520. godine, Portugalac u službi španjolskog dvora, za vrijeme svoje slavne ekspedicije kad je kao prvi čovjek na svijetu oplovio Zemlju.

Magellanov tjesnac bilo je jako teško preploviti u vrijeme jedrenjaka, zbog izuzetno uske krivudave staze između brojnih otoka, uvala, kanala i morskih hridi, ali i zbog lošeg vremena koje tamo vlada veći dio godine. Zbog velike magle i jakih vjetrova koji naglo mjenjaju smjer, Magellanov tjesnac bio je pravo groblje brodova krajem 19. i početkom 20. vijeka kada je bio jedini plovni put za zapadnu obalu Amerike. Njegova važnost je opala nakon izgradnje Panamskog kanala (dovršen 1914.) kojim je plovidba skraćena za nekoliko hiljada milja.

Povezano 
 Ferdinand Magellan

Izvori

Vanjske veze 

 Strait of Magellan (na portalu Encyclopædia Britannica) 
 Detaljna karta Magellanova tjesnaca

Morski tjesnaci u Argentini
Morski tjesnaci u Čileu
Tjesnaci Atlantskog oceana
Tjesnaci Tihog oceana
Ognjena zemlja
Favela

Favela je naziv za divlja naselja u Brazilu. Iako se “najpoznatije” favele nalaze u Rio de Žaneiru i u Sao Paulu, ima ih u skoro svakom većem brazilskom gradu. Favele su nazvane prema brdu Morro da Favela, gde se prva favela pojavila. Naziv tog brda, favela dolazi od imena biljke sa igličastim lišćem koje raste u neplodnim predjelima brazilskog sjeveroistoka. 

Prvobitne naseobine su formirale izbjeglice i ratni veterani građanskog rata u Kanudošu, u Baiji (1895-1896), tako što su okupirali javnu zemlju, uglavnom u neplodnim dijelovima predgrađa. Ova naselja su prozvana favela, osim toga što su se nalazila na istom zemljištu i zato što, isto kao i biljka, ova naselja su uspjela opstati uprkos uslovima u kojima postoje. Godinama kasnije, većina siromašne populacije, tek oslobođeni robovi, su zamijenili izbjeglice i ratne veterane.

Preko 70% stanovništva u favelama su crnci i melezi a voda za piće im je jedan od najvećih problema. Često stanovnici favela, faveladosi, buše cevi gradskog vodovoda kako bi došli do vode. I pored teških uslova života i siromaštva, upravo iz favela potiču najpoznatije škole sambe u Riju, a u favelama su odrasli i neki od najpoznatijih brazilskih, ali i svetskih fudbalera: Pele, Ronaldo, Rivaldo, itd.

Gradske četvrti u Brazilu
Društvo u Brazilu
HBK

HBK:
 kratica za Hrvatska biskupska konferencija;
 (HbK) njemačka kratica za Hochschule für bildende Künste;

Kratice

en:HBK
hr:HBK
HBL

HBL
 kratica za Hrvatska badmintonska liga;
 kratica za Hrvatska baseball-liga;
 kratica za Hrvatska biljarska liga;
 kratica za Hrvatski biografski leksikon;
 kratica za Habib Bank Limited (Pakistan);
 kratica za Handball-Bundesliga (Njemačka);
 kratica za Hawaii Bicycling League;
 kratica za Himalayan Bank Ltd. (Nepal);
 kratica za Hudson Bay Lowland (engl. lowland = nizozemlje, nizina);

Kratice
HBS

HBS
 kratica za Hrvatski badmintonski savez
 kratica za Hrvatski baseball-savez
 kratica za Hrvatski biciklistički savez
 kratica za Hrvatski biljarski savez
 kratica za Hrvatski bob-savez
 kratica za Hrvatski boćarski savez
 kratica za Hrvatski boksački savez
 kemijska kratica za Haber-Boschova sinteza (postupak industrijskog dobivanja amonijaka)
 nekadašnja JNA-kratica za hemijska borbena sredstva
 kratica za hrvatski/bosanski/srpski jezik, pisana malim slovima, hbs jest oznaka standarda ISO 639 za srpskohrvatski jezik
HND

HND ima više značenja:

 aerodrom Haneda, jedan od dva glavna aerodroma u Tokiju; IATA aerodromski kod HND
 Higher National Diploma (akr. HND), kvalifikacija višeg obrazovanja u Ujedinjenom Kraljevstvu
 Honduras, država u Srednjoj Americi, između Karipskog mora na sjeveru i Tihog oceana na jugu; ISO kod zemlje HND
 Hrvatsko naravoslovno društvo (akr. HND), društvo za poticanje razvoja i popularizaciju prirodnih znanosti u Hrvatskoj, od 1908. Hrvatsko prirodoslovno društvo
 Hrvatsko novinarsko društvo (akr. HND), strukovno udruženje novinara u Hrvatskoj
HNK

HNK može biti kratica za

 kratica za hrvatsko narodno kazalište
 kratica za hrvatski nogometni klub
 kratica za Hrvatski nacionalni korpus 
 kratica za Hrvatski nacionalni komitet

 HNK
HOS

HOS
 kratica za Hrvatske obrambene snage
 kratica za Hrvatski obrambeni savez
 kratica za Hrvatski odbojkaški savez
 kratica za Hrvatski orlovski savez (organizacija prije 2. svjetskog rata) (Zidar)
 kratica za Hrvatske oružane snage (u NDH) 
 kratica za Helsinški odbor Srbije
 u engleskim biblijskim tekstovima oznaka biblijske Knjige Ozijeve (engl. Hosea, hrvatski: Hošea ili Ozej, srpski Osija)
 njemačka kratica za Heeresoffizierschule (vojna oficirska škola) (Njemačke kratice)
 bugarska kratica za hidromeliorativna opitna stancija (Bugarske kratice)

Biblija

bs:HOS
en:HOS
hr:HOS
HSS

HSS može da bude:
 kratica za: Hrvatska seljačka stranka
 kratica za: Hrvatski seljački savez
 kratica za: Hrvatski skijaški savez
 kratica za: Hrvatska samostalna stranka (nekadašnja)
 H.S.S., engleska kratica za: History of Science Society (SAD) 
 ХСС, bugarska kratica za: Християнски студентски съюз (Kršćanski studentski savez, Meksiko) 
 ХСС, bugarska kratica za: Християнсоциален съюз (Kršćanskosocijalni savez, Njemačka) / ruska kratica za: Християнскосоциальный союз (Kršćanskosocijalni savez, Njemačka)
HUF

HUF
 međunarodna oznaka mađarske forinte (Hungarian forint);
 kratica za Hrvatska udruga fizioterapeuta;
 oznaka aerodroma Hulman Field u gradu Terre Haute u Indiani, USA;
 Huf je prezime u Hrvatskoj učestalo u Dražici kod Grubišnog Polja, u Hercegovcu kod Garešnice i u Ivanskoj kod Bjelovara.

Izvori 

Kratice
HŠD

HŠD:
 kratica za hrvatsko športsko društvo;
 kratica za Hrvatsko šumarsko društvo;
 kratica za Hrvatsko-švedsko društvo;

Kratice
HŠS

HŠS
 kratica za Hrvatski šahovski savez
 kratica za Hrvatski športski savez

Kratice
Ido

Ido je logičan i jednostavan međunarodni umjetni jezik stvoren da bi olakšao komunikaciju među ljudima različitih govornih sredina i kultura.

Istorijski razvoj 

Videti članak Ido-pokret

Početni razlog za nastanak ovog jezičkog projekta jeste želja mnogih tadašnjih esperantista za „poboljšanje“ esperanta. Naime, mnogi su mislili da nedovoljna „perfekcija“ koči svetski napredak esperanta. 
Jezički projekt ido pojavljuje se kao rezultat rada Delegacije za izbor međunarodnog jezika. Kada je Komisija za predlog međunarodnog jezika (na čelu koje je stajao najznačajniji vođa esperantskog pokreta: Luis de Bofron),predložila izmene u esperanto-jeziku, popularnoo nazvane Esperantido (potomak esperanta). Nakon pojavljivanja projekta ido nastaje ozbiljna šizma u međunarodnom esperantskom pokretu. Novi jezički projekt privukao je pretežno lingviste. Tada nastaje izreka da je esperanto ostao jezik bez vođa, dok je ido postao jezik bez naroda; što je donekle preuveličavanje tadašnjeg stanja: Prema Enciklopediji esperanta prešlo je u ido-tabor oko 20% esperantsskog rukovodstva i smo oko 4% esperantista.
Idisti su nastavili da prave „poboljšanja“. Reforme su dolazile jedna za drugom, zbog čega je jezik izgubio mnoštvo pobornika. Nakon Drugog svetskog rata ovaj jezik se stabilizuje, ali ne uspeva da spreči tihi odliv pristalica. Ipak, organizovani Ido-pokret postoji još uvek i on aktivno koristi ovaj jezik u međunarodnoj komunikaciji.

Jezička struktura

povratnia sprega ido-esperanto 
Nasuprot nekadašnjoj oštroj polemici među pripadnicima ove dve jezičke zajednice esperanto profitira od impulsa koje donosi sa sobom „ido-šizma“. Uglavnom u književnoj upotrebi jezik se obogaćuje značajnim brojem sinonima kojim se postepeno eliminišu teška morfemska građenja reči, čiju "oportunost" bejahu iskusili u praksi. 

Primere takvih sinonima naći ćete niže.
Treba napomenuti, da druga u svakoj liniji (koji odgovara ido-u ) ima ograničeno polje upotrebe, i skoro da i ne ulazi u svakodnevnu upotrebu. 
malofta / rara,
malfrua / tarda, 
maljuna / olda
supreniri / ascendi
malsupreniri / descendi

Na to se nadovezuju sledeći afiksi č od kojih nekoliko nalazi na sveopšto prihvatanje i ozvaničenje u normirajućim institucijama: 
mis- (miskompreno, miskonduto, mise...; ozvaničena u 4-om „Zvaničnom dodatku Univerzalnog rečnika (Universala Vortaro):

retro-(retroiri, retroveturi) 

-end- (kao "pagenda" = "obavezna za plaćanje"; oficialigita de la 7-a Oficiala Aldono al la Universala Vortaro)
-iv- (kao "pagiva" = "platljiv(a)"; estus "internacia sufikso" laux la 15-a regulo de la Fundamenta Gramatiko), 
-oz- (kao "montetoza pejzagxo" = "brdoviti krajolik")

Eksterni linkovi 

 http://www.ido.li
 http://io.wiktionary.org

Umjetni jezici
Karlobag

Karlobag (ranije Skris, po Gašparu Vinjaliću) je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Ličko-senjskoj županiji.

Zemljopis 
Grad na jadranskoj obali, u Podvelebitju, u Hrvatskoj. Njegova turistička rivijera je duljine 42 km. Smješten je na cestovnom pravcu Rijeka - Dubrovnik (Jadranska magistrala), odnosno i na cestovnom pravcu koji vodi prema Gospiću, na Plitvice i prema Zagrebu.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Karlobag imala je 1.019 stanovnika, raspoređenih u 14 naselja:
 Barić Draga - 124
 Baške Oštarije - 30
 Cesarica - 144
 Crni Dabar - 0
 Došen Dabar - 0
 Karlobag - 510
 Konjsko - 7
 Kućišta Cesarička - 12
 Ledenik Cesarički - 27
 Lukovo Šugarje - 79
 Ravni Dabar - 0
 Rodanka
 Staništa - 10
 Sušanj Cesarički - 13
 Vidovac Cesarički - 63

Apsolutnu većinu u Karlobagu čine Hrvati.

Uprava 
Karlobag je općina.
Načelnik općine Ivan Tomljenović

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi 
Rodio se je Francesco de Suppè koji je bio od 21.2.1862. 1841.god. bio je blagajnik općine Senj i tamo je oženio 11.1.1891. Magdalenu Demelli de Löwensfeld. 1897 postao je prvi austrijski upravitelj Kvarnerskih optoka. !816 ga austrijski car FrancII. postavio U Kotoru za okružnog kapetana. Umro je u Senju 21.2.1834.

Spomenici i znamenitosti 
Od vjerskih objekata, u Karlobagu je kapucinski samostan, zatim crkva Majke Božje žalosne i župna crkva sv. Josipa iz 1713. godine. 

Nad Karlobagom se nalaze ruševine utvrde iz srednjeg vijeka ("Fortica").
 
Kod Karlobaga su i ostatci crkve sv. Karla Boromejskog iz 1615. godine.

U Crkvi sv. Josipa nalazi se zanimljiva slika "Posljednje večere" nepoznatog autora. Po čemu je posebna i vjerojatno jedinstvena u svijetu, uvjeriti će se svi oni koji će posjetiti ovu lijepu crkvu.

Obrazovanje

Kultura

Šport

Zanimljivosti
Po jednoj teoriji, karlobaški kapucini su osnovali grad Gospić.

Vanjske veze 

Ličko-senjska županija
Državna cesta D8

D8 Jadranska magistrala (Jadranska turistička cesta) je jedna od glavnih hrvatskih državnih cesta koja povezuje sjeverni i južni Jadran. Pruža se duž sjeverne obale Jadranskog mora pa je zbog toga i nazvana Jadranska magistrala. Izgrađena je 50-tih i 60-tih godina 20. stoljeća, a cestovna oznaka joj je D-8. U novije vrijeme je poznata i pod imenom Jadranska turistička cesta, a dužina kojom prolazi kroz Hrvatsku joj je 658 kilometara. 

Ova cesta povezuje sve važnije hrvatske primorske gradske centre od Rijeke, preko Zadra, Šibenika, Splita, Makarske, Ploča i Dubrovnika, pa sve do graničnog prijelaza Debeli brijeg između Hrvatske i Crne Gore, a završava na krajnjem jugu Crne Gore. Cesta prolazi kroz tri države, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru, te kroz šest hrvatskih županija: Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Zadarsku, Šibensko-kninsku, Splitsko-dalmatinsku i Dubrovačko-neretvansku.

Vanjske veze 
Hrvatske ceste 

D008
Našinski

Našinski (što u literaturi znači „naš jezik“) ili goranski naziv je torlačkog govora Goranaca, pripadnika etničke grupe goranske oblasti na tromeđi između Kosova, Severne Makedonije i Albanije.

Distribucija i klasifikacija 
Dijalekt se govori širom goranske oblasti. Koristi se u 19 kosovskih, 11 albanskih i u 4 makedonska sela. Na Kosovu i u Severnoj Makedoniji goranski se piše srpskim ili makedonskim ćiriličnim ili latiničnim pismom, dok u Albaniji se koristi albansko latinično pismo. U jugoslovenskim popisima iz 1991. godine 54% stanovništva koji sebe smatraju etničkim Gorancima je reklo da govori goranskim jezikom u odnosu na ostatak stanovnika Gore koji su svoj jezik opisali kao srpski.

Goranski dijalekt je sličan sa susednim prizrensko–južnomoravskim dijalektom koji su na severoistočnoj strani, koji podrazumeva srpsko–torlačku govornu vrstu koji se govori na južnoj polovini Kosova i na jugoistoku Srbije, kao i sa dijalektima na najsevernijim delovima Makedonije. U kontekstu makedonske dijalektologije, goranski je opisan kao da ima bliske veze sa donjo pologskim dijalektom koji se govori u pologskoj i tetovskoj oblasti, koje se nalaze na drugoj strani goranske oblasti na Šar planini.

Goranski je isto klasifikovan kao vrsta bugarskog dijalekta od strane nekih inostranih antopologa. U 2007. godini Bugarska akademija nauka je sponzorisala i odštampala prvi našinsko–albanski rečnik (sa 43.000 reči i fraza) goranskog istraživača Nazifa Dokle koji smatra da je goranski vrsta bugarskog dijalekta.

Na drugoj strani, bivši jugoslovenski lingvisti , Brozović i Ivić klasifikuju slovenski dijalekt goranske oblasti kao makedonski jezik. Prema nekim izvorima 2003. godine kosovska je vlada pripremila makedonski jezik i gramatičke knjige da se predaje u goranskim školama.

Fonološke karakteristike 
Goranski dijalekt se deli na standardni srpski, najseverniji dijalekt makedonskog jezika i zapadni dijalekt bugarskog jezika na osnovu vokalizacije ranijih slogova /l/ i reči kao što je vuk (na makedonskom volk, na bugarskom vălk). Sa srpskohrvatskim jezikom goranski isto deli refleks /tj/dj/ kao / tɕ /, za razliku od makedonskog /c/ kao / ќ /. Sa najzapadnijim dijalektom makedonskog jezika, kao i sa većinom dijalekata bugarskog jezika, goranski deli reflekse „velikog Yus“ / ɔ̃ / kao /ə/ (ӑ) u reči kao što je păt (na makedonskom pat, na srpskom put). Goranski sa standardnim makedonskim i pojedinim dijalektima bugarskog jezika deli reflekse /ĭ, ŭ/ kao /e, o/ u reči kao što je den i son. Sa standardnim makedonskim, standardnim srpskim i pojedinim dijalektima bugarskog jezika goranski deli zadržavanje slogova /r/ u reči kao što je krv.

Primeri 
 Ja som od Košarišt.
 Srećen rodni den!
 Ja zborim Našinski jezik.

Tipične reči 
Ove pesme su otpevane tipičnim goranskim dijalektom (prva je iz Šištaveca):

Eksterni linkovi 
 Projekat Rastko - Gora 
 Naša Gora

Reference

Južnoslavenski jezici
Jezici Srbije
Srpskohrvatski dijalekti
Zemunik Donji

Zemunik Donji je općina u Hrvatskoj, smještena u blizini Zadra u Sjevernoj Dalmaciji. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Općina broji 1903 stanovnika (popis 2001.), od toga mjesto Zemunik Donji 1466 stanovnika. Općina je naseljena gotovo homogeno hrvatskim stanovništvom (po popisu 1991. Hrvata ima 1792 ili 94%). U općini žive i 63 osobe srpske nacionalnosti (3%), 20 Albanaca (1%), 2 Roma, te po 1 Mađar, Nijemac, Turčin i Slovenac. (Izvor Državni zavod za statistiku)

Uprava

Historija
Na području današnje općine su se za vrijeme rata u Hrvatskoj vodile žestoke borbe između hrvatskih s jedne te JNA i krajinskih snaga s druge strane. Kao posljedica toga područje je poznato po velikoj količini zaostalih mina.

Gospodarstvo

Slavni ljudi
 Nikola Dragaš, hrvatski kuglač
 Vanja Paleka Lokin, športašica
 Tomislav Marijan Bilosnić, hrvatski umjetnik
 Marijan Buljat, hrvatski nogometaš
 Senka Paleka Martinović, hrvatska pjesnikinja
 Jurica Buljat, hrvatski nogometaš

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Zadarska županija
Stankovci

Stankovci su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

Zemljopis 
Stankovci se nalaze na državnoj cesti Šibenik-Benkovac i u neposrednoj blizini autoceste Zagreb-Split. Općina jednim svojim dijelom izlazi na Vransko jezero.

Stanovništvo 
Općina Stankovci je po popisu iz 2001. imala 2.088 stanovnika. Najveće naselje su Stankovci sa 740 stanovnika. Prema etničkom sastavu bilo je 98.6 % Hrvata i 0.7 % Srba. Stanovništvo je i prije rata u Hrvatskoj bilo pretežno hrvatsko, osim sela Morpolača u kojem su živjeli Srbi.

Uprava 
Općini pripadaju naselja Banjevci, Bila Vlaka, Budak, Crljenik, Morpolača, Stankovci i Velim.

Povijest 
Stankovci su nastali u dolini podno utvrde Velim, poprišta teških borbi između Mlečana i Turaka u 16. i 17. stoljeću. Nakon konačnog protjerivanja Turaka, na teško stradalo područje se pod vodstvom franjevaca naseljava novo stanovništvo. 1747. godine u Stankovcima je uspostavljena katolička župa u sklopu Skradinske biskupije. Nakon ukidanja te crkvene jedinice, od 1828. stankovačko područje pripada Šibenskoj biskupiji. 
Posebna stankovačka općina postojala je sve do 1962. godine kada je ukinuta i priključena općini Benkovac. Obnovljena je 1993. godine u nešto manjem teritorijalnom opsegu.

Gospodarstvo 
 Gospodarska zona u začetku ( otvorena 2005.)
 Kamenolom kod Bile Vlake

Slavni ljudi 
 Sveti Nikola Tavelić; prvi hrvatski svetac - kao moguće mjesto rođenja spominje se Velim

Spomenici i znamenitosti 
 Ostaci kaštela Budak (kula)
 Srednjovjekovna crkva Svetog Ivana sa zvonikom - kulom u Banjevcima
 Starohrvatska crkva Svetog Petra u Morpolači
 Župna crkva Uznesenja Marijina u Stankovcima (1885. neoromanički stil )

Obrazovanje 
 Osnovna škola "Petar Zoranić" u Stankovcima s područnom školom u Banjevcima

Kultura 
 Glazbeno društvo "Stankovci" ( osnovano 1935.)
 KUD Vinac

Sport 
Nogometni Klub "Croatia"
Moto Klub "Stankovci"

Turniri 
 Turnir u Stankovcima 
 Turnir u Budaku
 Jednodnevni turnir u Biloj Vlaci
Luksemburški

Luksemburški ili leceburški (luksemburški Lëtzebuergesch [ˈlətsəbuəjəʃ]), zapadnogermanski, srednjonjemački dijalekt koji se razvio iz mozelskofranačkog dijalekta. Vrlo je raširen u Luksemburgu, gdje ima status nacionalnog jezika.

Eksterni linkovi 

Germanski jezici
Luksemburg
Lišane Ostrovičke

Lišane Ostrovičke su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

Geografija 
Lišane Ostrovičke se nalaze na državnoj cesti Benkovac-Skradin i željezničkoj pruzi Zadar-Knin na istočnom rubu Ravnih Kotara. U sklopu općine su i naselja Dobropoljci koje se nalazi u krševitom području Bukovice te naselje Ostrovica.

Stanovništvo 
Općina ima 764 stanovnika, koji najvećim dijelom žive u samom naselju Lišane Ostrovičke ( 680 st.). Hrvati čine 92.7 % stanovništva, a Srbi 5.9 %.

Uprava 
Općina Lišane Ostrovičke je nastala izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Pripadaju joj naselja Dobropoljci, Lišane Ostrovičke i Ostrovica.

Historija 
Na području općine se nalazi znamenita srednjovjekovna tvrđava Ostrovica, posjed Bribirskih knezova koji su je 1347. godine zamijenili za utvrdu Zrin, i od tada se nazivaju knezovi Zrinski. 1523. Ostrovicu zauzimaju Turci. Potpuno je razorena u mletačko-turskim ratovima u 17. stoljeću. Nakon tog vremena raste značenje Lišana Ostrovičkih koji postaju važnije naselje od same Ostrovice i od 1735. sjedište katoličke župe.

Na području današnje općine su se na početku rata u Hrvatskoj bilježile sporadične, a zatim intenzivnije borbe između hrvatskih i krajinskih snaga, koje je podržavala JNA. Hrvatske snage su u septembru 1991. prisiljene na povlačenje, a Lišane su potom razorene od strane krajinskih snaga. To je područje pod hrvatski nadzor vraćeno za vrijeme operacije Oluja, nakon koje se vratio se najveći dio izbjeglih Hrvata.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti 
 Ostaci tvrđave Ostrovica
 Svetište Svetog Nikole Tavelića u Lišanima

Obrazovanje 
 Osnovna škola "Ivan Goran Kovačić"

Kultura 
 Kulturno umjetničko društvo "Lišane"
 Lišanska misa, Liturgijsko pučko pjevanje u Lišanima, izdavač Dragan Nimac i suradnici, Lišane Ostrovičke 1998.

Sport 
 Malonogometni klub "Lišane"
 Boćarski klub "Lišane"

Vanjske veze 

Zadarska županija
Polača

Polača je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis 
Mjesto Polača jedno je od najvećih i najtipičnijih razvijenih seoskih sredina ravno-kotarskog područja. To je mjesto koje prirodno pripada centralnom prostoru sjeverno-dalmatinske regije. Polača se nalazi u neposrednom zaleđu Jadranskog mora, sjeverno od Biograda na Moru. Udaljenost od mora iznosi tek 8 km zračne linije, odnosno 10 km cestovne. 

Zemljopisno je Polača smještena na pola puta između dva gradska središta, Benkovca i Biograda na Moru. Udaljenost Polače od jednog i drugog mjesta je otprilike 10 km, s razlikom što je Benkovac sjeverno od Polače, a Biograd južno. U odnosu na Zadar, gospodarsko, kulturno i prometno središte Sjeverne Dalmacije, Polača je smještena nešto više od 30 km istočno.

Površina općine iznosi 28 km2, od čega preko 60 % čine obradive poljoprivredne površine.

Stanovništvo 
Prema popisu 2001.g. općina ima 1.434 stanovnika, od čega 93.7 % Hrvata i 3.8 % Srba. Samo naselje Polača broji 1.117 stanovnika.

Za Polaču je karakteristično izrazito promjenjivo stanje u povećanju, odnosno smanjenje broja

Uprava 
Prije rata i osnivanja zasebnog općinskog središta Polača je pripadala općini Benkovac. Kao jedno od 53 mjesta općine Benkovac, Polača je bila pored Benkovca najveće mjesto po broju stanovnika ( 1.467 st. prema popisu 1991.g.). Kao upravna jedinica općina Polača osnovana je 1993. godine izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Općinu Polača čine naselja Donja Jagodnja, Gornja Jagodnja, Kakma i Polača.

Povijest 
Polača je teško stradala u ratu u Hrvatskoj. Selo su u septembrz 1991. godine okupirale i potpuno razorile krajinske snage potpomognute s JNA. Čitavo područje je oslobođeno u vojnoj akciji "Oluja". Pritom se iselilo cjelokupno srpsko stanovništvo iz Jagodnje i Kakme, dok su se prognani Hrvati gotovo svi vratili i obnovili Polaču.

Gospodarstvo 
 IGM - eksploatacija kamena

Poznate osobe 
 Šime Prtenjača - zastupnik u Hrvatskom saboru te nekadašnji župan Zadarsko-kninske županije.

Spomenici i znamenitosti 
 Ostaci utvrde u Polači ( Gradina )
 Pravoslavna crkva Svetog Simona monaha u Jagodnji (1868.)
 Stara župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana iz 1820. godine,srušena na sam Božić 1991. godine.
 Nova župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana sagrađena je 1989.godine, a do temelja je srušena 1991. godine. Ostaci srušene crkve nikad nisu uklonjeni već stoje kao primjer stradavanje Polače i njezinih stanovnika u Domovinskom ratu.
 Nova župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana sagrađena je ponovno na drugoj lokaciji, a svečano je otvorena 26. veljače 2006.g.

Obrazovanje 
 Osnovna škola "Polača"

Kultura 
 KUD "Gradina"

Sport 
 NK Polača, nogometni klub
 Hipodrom u Nadinskom blatu

Vanjske veze 

Zadarska županija
Sveti Filip i Jakov

Sveti Filip i Jakov (prethodno Filipjakov), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na obali Jadranskog mora.

Zemljopis 
Sveti Filip i Jakov je udaljen 25 km jugoistočno od grada Zadra i svega 3 km sjevernozapadno od starog kraljevskog grada Biograd na Moru.

Stanovništvo

Uprava

Historija 
1000. pne. na mjestu današnjeg Sv. Filipa i Jakova postojalo je malo liburnsko naselje. U I. st. n.e. dolaze Rimljani. 

Hrvati dolaze u 7.st.n.e. Kroz slijedeća stoljeća zbog blizine kraljevskog Biograda, tu se nalaze posjedi.

U 11.st. gradi se crkva Sv.Roka, oko koje se nalazi selo Rogovo. Najkraćim putem do mora seljani dolaze do male crkvice posvećene Svetom Filip i Jakovu u 13.st., koja je stradala. Po njoj kasnije selo dobiva ime. Prvi put spominje se u 15.st. kao San Filip e Giacomodi Rogovo, jer se nalazi pod Rogovom, i seoce se zove Rogovski pristran (pristanište).

Kroz 16.st. nastaje današnja jezgra Svetog Filipa i Jakova. Crkva Sv.Mihovila spominje se u 16.st., ali strada od Turaka, pa 1707.g. je podignuta današnja sa zvonikom.

Svoje ime Sveti Filip i Jakov ima nepromjenjeno do socijalističke Jugoslavije, kad se iz imena izbacuje riječ Sveti. Nakon osamostaljenja Hrvatske ponovno je staro ime u uporabi.

Gospodarstvo 
Poljoprivreda [Poljoprivredna udruga Nova Zora]
Turizam te ribarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti
Vrijedno je istaknuti slijedeće spomenike arhitekture:
 Park Borelli, kao spomenik parkovne arhitekture u jezgri naselja. 
 Ostaci Bendiktinskog dvora na Rogovu, pregrađenog na tri razine. 
 Kuća Oštrića 
 Kuće Borelli

Spomenik:
Dr. Franjo Tuđman, prvi hrvatski predsjednik.

Obrazovanje 
Osnovna skola Sv. Filip i Jakov
Dječji vrtić Cvit Sv. Filip i Jakov

Kultura 
Crkveni zbor
Ritmika

Sport 
U Svetom Filipu i Jakovu djeluju vaterpolski klubovi „Croatia” i „Gusar”. U Sv. Filipu i Jakovu djeluju jos i nogometni klubovi [nogometni klub Nova Zora] i [nogometni klub Croatia].
U Sv. Filipu i Jakovu ima i Jedrilicarski klub

Vanjske veze 

Zadarska županija
Sukošan

Sukošan je gradić i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na sjevernodalmatinskoj obali Jadranskog mora. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis 
Sukošan je naselje i lučica u prostranom zaljevu (Zlatna luka Sukošan), 11 km jugoistočno od Zadra. Nalazi se na jadranskoj turističkoj cesti u sredini hrvatske jadranske obale. 

Prostrano je i mirno - duge obale i brojnih intimnih uvala te čistoga, bistroga mora obrubljenog otocima što se protežu u nacionalni park Kornate.

Sukošan ima veliku marinu Dalmacija, prirodni kompleks Tustica, pjeskovite plaže i udobna kampirališta, ugledna zdanja, maslinike i vinograde, gostoljubljive ljude i tradiciju.

Stanovništvo 
Sukošan ima oko 2500 stanovnika.

Uprava

Povijest

Gospodarstvo 
Gospodarska je osnova poljodjelstvo, vinogradarstvo, maslinarstvo, voćarstvo i turizam.

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti
Mjesto je prostrano i mirno - duge obale i brojnih intimnih uvala te čistoga, bistroga mora obrubljenog otocima što se protežu u nacionalni park Kornate. 

Sukošan ima veliku marinu Dalmacija, prirodni kompleks Tustica, pjeskovite plaže i udobna kampirališta, ugledna zdanja, maslinike i vinograde, gostoljubljive ljude i tradiciju. 

Sukošan se odlikuje lijepim pješčanim plažama. Mjesto isprepleću tradicionalne uske ulice i prirodne šetnice idealne za šetnju. Uz mnoge ugostiteljske objekte - restauracije, gostionice - Sukošan se drži mjestom vina i pjesme.

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 Službena stranica općine
 O Sukošanu

Zadarska županija
Massachusetts

Massachusetts država u s-i dijelu SAD. Površina 21 500 km2, stanovnika 6,6 miliona, glavni grad Boston. Reljef nizijski a na zapadu uzvišenja te manje planine. Klima atlanska te umjerena. Industrija; elektronska, mašinska, brodogradnja, tekstilna, celuloza, prehrambena. Poljoprivreda; krompir, voće, duvan. Savezna država od 1788 godine

 
Američke savezne države
Bibinje

Bibinje je je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na sjevernodalmatinskoj obali Jadrana. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Geografija 
Bibinje je malo, obalno mjesto, smješteno 7km jugoistočno od Zadra. Do njega se veoma lako dolazi Jadranskom magistralom.

Stanovništvo 
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bibinje imala je 3.923 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Bibinju.

Nacionalni sastav, 2001. 
 Hrvati - 3.819 (97,35)
 Albanci - 12 (0,31)
 Bošnjaci - 9 (0,23)
 Nijemci - 9 (0,23)
 Srbi - 8 (0,20)
 Slovenci - 5 (0,13)
 Mađari - 2
 Makedonci - 2
 Slovaci - 2 
 Austrijanci - 1
 Česi - 1
 ostali - 4
 neopredijeljeni - 7 (0,18)
 nepoznato - 42 (1,07)

Uprava

Povijest
Bibinje se spominje još za vrijeme Viviusa ili Bibiusa, a pojavljuje se 1214.godine.

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 
 Bibinje online nudi Vam zanimljive informacije o mjestu 
 Turistička zajednica općine Bibinje
 Marina Dalmacija

Zadarska županija
Tkon

Tkon je općina i naselje u Hrvatskoj, koje administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Geografija 
Općina Tkon se prostire na 15 km kvadratnih zemlje bez mora i to najvećim dijelom na jugoistočnom dijelu otoka Pašmana (jedna petina otoka) i na trinaest otočića od kojih su najveći Gangaro, Žižanj i Košara, a najmanji Orlić. Samo su Planac i Čavatul u Pašmanskom kanalu, a ostali su jugoitočno prema Vrgadi, Kornatu i Žutu tj. prema Murterskom moru i Srednjem kanalu.

Stanovništvo 
Ribari i uzgojivači ribe s dosta ugostiteljskih radnji tipa birtija i konoba. Nešto obrtnika svih vrsta. Stanovnici svoje mjesto nazivaju Kun, a sebe kunjkama i kunjanima pa se i poznata školjka zove po tim vrsnim školjkarima.

Uprava 
Tkon je općina od 1997. s četiri stalno zaposlena + 4 u javnoj kom. ustanovi Prvenj koja uz odvoz otpada gospodari sportskom lučicom ( 22 veza za jedrilice) i FKK (naturističkim) auto kampom "Sovinje"

Historija 
Podno benediktinskog samostana na Ćokovcu, gospodara 36 sela na kopnu od Zadra do Skradina, formiralo se naselje težaka i ribara koji su stoljećima nadgledali strateški ulaz u Pašmanski kanal kao dio puta od Vanecije do Svete zemlje. Sjedište popovske glagoljaške bratovštine i stoga s većom dozom autonomije pod Mlecima. U drugom svjetskom ratu Nijemci ga fortificiraju pa ga saveznici u više navrata bombardiraju. Dvadesetak poginulih stanovnika i oštećena župna crkva Sv. Tome.

Gospodarstvo

Znameniti ljudi
 Ante Gotovina, hrvatski general

Spomenici i znamenitosti 
 Benediktinski samostan sv. Kuzme i Damjana

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Zadarska županija
Pašman
Sali

Sali su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, koja se nalazi u Zadarskoj županiji.

Geografija 
Sali je najveće mjesto na Dugom otoku i sjedište istoimene općine. Nalazi se na južnom dijelu ovoga najvećega otoka zadarskog arhipelaga.

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Znameniti ljudi 
 Božidar Finka (1925. - 1999.), poznati hrvatski jezikoslovac i lingvista.

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura 
Nadaleko najpoznatija kulturna manifestacija u Salima je "Saljske užance". Održava se tradicionalno od 1958.g. Uz užance je 1959. osnovana i Tovareća mužika koja je ubrzo postala i zaštiti simbol te manifestacije.

Sport

Vanjske veze 

 Saljske užance 

Zadarska županija
Dugi otok
Ražanac

Ražanac je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, koja administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo
Općina ima 3.107 stanovnika, od kojih u naselju Ražanac živi njih 1.002.

Uprava 
Općini Ražanac pripadaju naselja Jovići, Krneza, Ljubač, Ljubački Stanovi, Podrvšje, Radovin, Ražanac i Rtina.

Povijest 
 Prvi tragovi života na području Ražanca datiraju iz sredine starijeg kamenog doba, a nalazi se čuvaju u Arheološkom muzeju u Zagrebu.
 Ražanac se prvi put spominje u XIV. stoljeću (1332. godine) kao posjed zadarskog plemića Vučine Martinušića.
 Leopold Riko Finka u svojim spisima mjestima od Jovića do Rtine (područje dužine 15 km) nadjenuo ime Ražanac, a to je obrazložio time da ima oblik "ražnja".
 današnji položaj Ražanca počinje se razvijati kada se življe zbog lakše obrane od turaka spustilo na more 1507.g. i tamo započelo izgradnju ražanačke utvrde.
 1570. - Turci porušili i opljačkali Ražanac

Gospodarstvo

Slavni ljudi
Juraj Baraković - Obitelj Baraković živjela je u Plemićima ispod liburnske gradine Venac. Bili su veleposjednici u selima: Plemići, Brusi i Oštri Rat. Iz te obitelji potječe naš znameniti i jedan od najstarijih pjesnika iz 16. i s početka 17.st. Juraj Baraković (1548.–1628.). Vladislav Cvitanović, koji je bio župnik Ražanca od 1934.–1937.g., piše: "Baraković Juraj, kanonik, rođ. 1548. u Plemićima, zaselak Ražanca, današnja Rtina. Majka mu je Zadranka. Otac Jurin poveo je svoju ženu na svoje imanje u Plemićima, gdje se rodio Juraj g. 1548.

Spomenici i znamenitosti 
 Župna crkva Gospe od Ružarija u Ražancu 
- izgrađena u XIV. stoljeću; 1646. godine razrušena uslijed turskih pohoda te obnovljena 1670. godine
 Ražanačka utvrda - Kaštelina 
- gradnja utvrde započela 1507. za obranu od turaka
 Crkva sv. Andrije (Jadrije)
- između današnjih ražanačkih zaselaka Rudića i Garića
 Crkvica gospe od Zdravlja (1680.)
 lokalitet Opatija

Obrazovanje 
 Osnovna škola "Juraj Baraković" Ražanac

Pri osnovnoj školi djeluje 5 područnih škola. Nalaze se u susjednim mjestima; Radovin (svih 8 razreda) Jovići, Kneza, Ljubač i Rtina (u ovim školama nastava je organizirana do četvrtog razreda, nakon toga učenici idu u Ražanac)

Kultura 
U Ražancu djeluje Kulturno umjetnička udruga "Fortuna" koje njeguje pjesme i ples s područja Ražanca.
Ražanačko kolo je jedan od najsvijetlijih bisera hrvatskog folklora.

Sport

Vanjske veze 

Zadarska županija
Privlaka (Zadarska županija)

Privlaka je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u Sjevernoj Dalmaciji. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis 
Privlaka (Zadarska županija) je smještena na prostranom, ravnom poluotoku pjeskovitog tla (7 km dužine i 4 km širine) koji sa sjeveroistočne strane zatvara Ninski zaljev, a s jugozapadne Zadarski kanal. Od Zadra je udaljena 18 km. Odlikuje se blagom mediteranskom klimom s 2.540 sunčanih sati godišnje.

Plitko priobalno more, obilje pitke vode o čemu i danas svjedoče brojni bunari razasuti po mjestu te obradiva pjeskovita površina, razlog su ranog naseljavanja čovjeka od neolitika kontinuirano do danas. O tome govore i bogati arheološki nalazi te ostaci sakralnih objekata.

Danas je Privlaka turističko mjesto, prije svega zahvaljujući brojnim pješčanim uvalama (na nekim mjestima i s ljekovitim blatom).

Stanovništvo

Uprava

Povijest 
Prvi pisani spomen iz 1296. godine spominje Privlaku kao vinogradsko mjesto, a ona je kroz povijest poznata kao mjesto pomoraca, ribara, a posebno "sabunjara" (pjeskara).

Gospodarstvo

Slavni ljudiniko begonja

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje
U centru je smještena Osnovna škola Privlaka, koja je nekoć nosila ime "Vlado Bagat".Danas ta škola nosi naziv "OŠ PRIVLAKA" i jedna je od naprednijih škola zadarske županije. Predavanja su uvelike modernizirana pomoću računala i projektora. OŠ PRIVLAKA izdaje i školski list pod nazivom "Eko oblak" koji je osvojio nagradu za najbolji školski list zadarske županije.

Kultura 
U Privlaci djeluje Kulturno umjetničko društvo "Privlaka", muška i ženska Klapa "Privlaka" te Aktiv Dobrovoljnih Davaoca Krvi. KUD Privlaka je osnovan 2002.godine te okuplja oko sebe svu povijesnu ostavštinu Privlačkog kraja. Aktiv DDK vezuje oko sebe više od 100 davatelja krvi, s time da je prosjek godina davalaštva 27.

Sport 
U Privlaci djeluju brojne sportske udruge kao što su košarkaški, nogometni i malonogometni klubovi koji uglavnom nose tradicionalno ime ovog kraja; "Sabunjar" također djeluju i šahovski klub "Sveti Vid" te sportsko ribolovno društvo "Morski Konjić".

Vanjske veze 

Zadarska županija
Preko

Preko je naselje i općina u Hrvatskoj, na otoku Ugljanu. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo 
 Priješke lavandijere (preške pralje) - U 19. i početkom 20. stoljeća mnoge su mještanke Preka zarađivale za život svojih obitelji pranjem rublja zadarskoj gospodi. O teškom životu preških pralja svjedoči i tragična smrt 16 lavandijera dana 2. studenoga 1891. godine koje su stradale u prevrtanju broda kojim se u Zadar prevozilo čisto rublje spremno za isporuku njihovim vlasnicima.

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti
 Tvrđava Sv. Mihovila, 13. stoljeće 
 otočić Galevac (Školjić), prekriven bujnom mediteranskom vegetacijom i samostanom franjevaca trećeredaca sv. Pavla Pustinjaka iz 15. stoljeća s crkvom Sv. Pavla
 romanička crkvica Sv. Ivana, 11. stoljeće
 Dina Čolić - Anđelković, poznata jugoslovenska tv voditeljka
 Budimir Lončar, hrvatski i SFR jugoslavenski komunistički političar

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

 Preko
 Službene stranice općine Preko 

Zadarska županija
Ugljan
Povljana

Povljana je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Zadarskoj županiji, na južnom dijelu otoka Paga.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport
U Povljani djeluju boćarski klubovi "Povljana" i "Hajduk".

Vanjske veze 

Zadarska županija
Posedarje

Posedarje je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u sjevernom dijelu Zadarske županije.

Zemljopis 
Posedarje se nalazi oko 25 km sjeveroistočno od Zadra na obali Novigradskog mora. Kroz mjesto prolazi jadranska magistrala na dijelu Zadar - Maslenica, a neposredno iznad njega i autocesta Zagreb - Split.

Stanovništvo 
Naselje Posedarje ima 1.286 stanovnika, a čitava općina, kojoj pripadaju još četiri sela, ukupno 3.513.Hrvati su gotovo jedino stanovništvo općine(99%).

Uprava 
Općinu Posedarje čine naselja Islam Latinski, Podgradina, Posedarje, Slivnica i Vinjerac.

Historija 
Posedarje je za vrijeme rata u Hrvatskoj bilo na liniji fronte između hrvatskih snaga s jedne, te krajinskih snaga, podržanih od strane JNA, s druge strane.

Gospodarstvo

Znameniti ljudi
 Martin Posedarski

Spomenici i znamenitosti 
 Crkvica "Sv. Duha";
 Centralni bunar

Obrazovanje 
 Osnovna Škola " Braća Ribar" Posedarje

Kultura

Sport
 NK "Hrvatski Vitez" Posedarje (3. liga)
 Memorijalni turnir "Anđelko Herjavec"

Vanjske veze 

Zadarska županija
Poličnik

Poličnik je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u zaleđu Zadra. Nalazi se u Zadarskoj županiji .

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava

Historija 
Područje općine Poličnik je za vrijeme rata u Hrvatskoj bilo poprište žestokih borbi između hrvatskih snaga s jedne, te krajinskih snaga podržanih od strane JNA s druge strane.

Gospodarstvo 
U Poličniku se otvara građevinskogospodarska zona grabi te će se zaposliti znatan broj ljudi

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti
 Crkva sv. Nikole
 Crkva sv. Ivana
 Crkva sv. Luke

Obrazovanje

Kultura

Sport 
U Općini djeluje Nogometni klub Hrvatski Dragovoljac.

Vanjske veze 

Zadarska županija
Pašman (općina)

Pašman je naselje i istoimena općina u Hrvatskoj, smještena na otoku Pašmanu.

Zemljopis

Stanovništvo

Uprava 
Načelnik opštine Pašman je Nedjeljko Medić.

Povijest

Gospodarstvo

Slavni ljudi

Spomenici i znamenitosti

Obrazovanje

Kultura

Sport

Vanjske veze 

Zadarska županija
Pašman