1983



Események

Január 
 január 1. – A korábban kialakított ARPANET számítógépes hálózat helyett bevezetik mindenhol a TCP/IP protokollt, amely a mai internethálózat alapja, ez teszi lehetővé a világméretű hálózat kialakítását és az internet széles körű elterjedését.
 január 5. – A Varsói Szerződés országainak háromnapos csúcstalálkozója Prágában véget ér. 
 január 6. – Az Európai Gazdasági Közösség halászati politikája elleni tiltakozásul a brit haditengerészet elfog egy dán halászhajót. 
 január 8. – Börtönlázadás a New York-i Sing Singben. 
 január 17. – Nigéria kétmillió illegális bevándorlót utasít ki (nagy részük ghánai állampolgár).
 január 19. – Klaus Barbie német háborús bűnös letartóztatása Bolíviában. 
 január 23. – Björn Borg svéd teniszező bejelenti visszavonulását. 
 január 24. – A Vörös Brigádok 25 tagját életfogytiglani börtönre ítélik Aldo Moro meggyilkolása miatt. 
 január 31. – Nagy Károly újratemetése az aacheni dómban.

Február 
 február 7.
 Irán átfogó támadást indít az iraki csapatok ellen. 
 Egészségügyi okokból felfüggesztik Václav Havel börtönbüntetését.
 február 13. – Színháztűz Torinóban, melyben 64-en vesztik életüket. 
 február 14. – A háborús bűnökkel vádolt Aríél Sárón izraeli hadügyminiszter lemondása.
 február 16. – A délkelet-ausztráliai bozóttüzek a legsúlyosabbak az ország történetében, összesen 76-an halnak meg. 
 február 20. – Az indiai Asszám államban a helyi választásokat kísérő zavargásokban 3500-an vesztik életüket.
 február 21. – A Duray-per tárgyalását meghatározatlan időre elnapolják. (A nacionalizmussal vádolt Duray Miklós érdekében külföldön – mindenekelőtt Magyarországon – is sokan megmozdulnak.)
 február 23.
 Kormányintézkedések az NSZK-ban a savas esők visszaszorítására.
 Bombamerénylet Rangunban Cson Duhvan Dél-koreai elnök ellen.

Március 
 március 1.
 A Baleár-szigetek és Madrid autonóm közösséggé válnak. 
 Megtiltják a fókabőrök behozatalát az EGK országaiba. 
 március 6. – az NSZK-ban a szövetségi gyűlési választásokon a CDU és a CSU szerez többséget. 
 március 8. – Ronald Reagan a Szovjetuniót a „gonosz birodalmának” titulálja. 
 március 11. – Ausztráliában Bob Hawke alakít kormányt.
 március 23. – Ronald Reagan bejelenti az űrfegyverprogramot. 
 március 25.
 Az ezerforintos bankjegy kibocsátása.
 Michael Jackson először mutatja be közönség előtt a moonwalkot a Billie Jean előadása közben a Motown 25: Yesterday, Today, Forever műsorban.

Április 
 április 7. – Az STS–6 küldetésen Story Musgrave és Don Peterson a Challenger űrrepülőgépről végrehajtotta az amerikai Space Shuttle program első űrsétáját.
 április 10. – A „Hajnal I” fedőnevű hadművelet során, az iráni csapatoknak sikerül elfoglalniuk az iraki-iráni határ közelében – iraki kézen lévő – Hajj Umran iráni várost.
 április 13. – Chicagóban Harold Washington fekete ügyvédet választják polgármesternek. 
 április 15. – Megnyílik a tokiói Disneyland, az első USA-n kívüli Disney-park. 
 április 18. – A bejrúti amerikai nagykövetség bombázásánál 63-an vesztik életüket. 
 április 24. – Az osztrák parlamenti választáson a 13 éve kormányzó SPÖ elveszti abszolút többségét. Bruno Kreisky utódja a kancellári székben Fred Sinowatz. 
 április 25. – Előrehozott választások Portugáliában, melyet a szocialista párt nyer. Mario Soares lesz a miniszterelnök.

Május 
 május 11. – Az első nemzeti tiltakozási nap Chilében a Pinochet-diktatúra ellen. 
 május 14. – Az Etna lávafolyamát robbantásokkal terelik új mederbe, két falut mentve meg a pusztulástól.
 május 15. – Mika Špiljak váltja Petar Stambolićot a jugoszláv államelnöki székben.
 május 26. – Honsú északi részén földrengés és cunami pusztít (104 halott).

Június 
 június 5. – Hídnak ütközik egy folyami hajó Uljanovszkban, 176 halott. 
 június 9. – A brit alsóházi választások a konzervatívok győzelmével zárulnak. 
 június 13. – A Pioneer–10 az első űreszköz, amely elhagyja a Nap bolygórendszerét, de még a Naprendszer határain belül van.
 június 15. – A Charta ’77 levelet intéz a Prágában ülésező nemzetközi békekonferencia résztvevőihez, akikkel Václav Havel és a Charta ’77 más képviselői június 23-án személyesen is találkoznak.
 június 16. Feloszlik a Hungária együttes, majd rá 10 napra az együttes 6 tagja, Fenyő Miklós nélkül megalapítja a Dolly Rollt.
 június 18. – Sally Ride az első amerikai nő a világűrben.
 június 22. – Az oroszlányi márkushegyi szénbányában 37-en halnak meg sújtólégrobbanás következtében. 
 június 24. – Jasszer Arafat kiutasítása Szíriából.
 június 25. – A Jugoszláv Kommunisták Szövetsége Központi Bizottsága (JKSZ KB) programot fogad el a gazdaság szinten tartásáról.
 június 27. – A Magyar Nemzeti Bank forgalomba hozza az 1000 forintos címletű bankjegyet.

Július 
 július 1. – Az ausztrál legfelső bíróság leállítja a tasmaniai Franklin-gát építését környezetvédelmi okok miatt. 
 július 21. – A Földön mért legalacsonyabb hőmérséklet: , −89,2 °C, Vosztok kutatóállomás, Antarktisz.
 július 22.
 Hondurasi és nicaraguai őrnaszádok lőnek egymásra. 
 Lengyelországban megszüntetik az 1981. december 13-a óta érvényben levő szükségállapotot. Amnesztia a politikai foglyok részére.
 július 25.
 Tamilellenes pogrom kezdődik Srí Lankán. A 3000 életet követelő vérontás polgárháború kirobbanásához vezet.
 A JKSZ KB ülése, ahol elfogadják a jugoszláv „gazdasági stabilizáció hosszú távú programját”.

Augusztus 

 augusztus 4.
 Olaszország első szocialista miniszterelnöke Bettino Craxi lesz. 
 Thomas Sankara forradalmi vezető lesz Felső-Volta elnöke. 
 augusztus 10. – Franciaország Hissene Habré elnök oldalán beavatkozik a csádi polgárháborúba. 
 augusztus 18. – Bemutatták az István, a király című rockoperát.
 augusztus 20. – Szarajevóban 12 tagú muzulmán nacionalista csoportot ítélnek el.
 augusztus 21. – Benigno Aquino hazatérő ellenzéki vezetőt meggyilkolják a manilai repülőtéren.

Szeptember 
 szeptember 1. – A Koreai Légitársaság 007-es Boeing-747 járata, 400 km-re letért az útvonaláról, és Szahalin légterébe repült. A szovjet légierő a gépet lelőtte, 269 ember halt meg, diplomáciai bonyodalom alakult ki az USA és a Szovjetunió között.
 szeptember 3. – Szendi József elfoglalja a veszprémi püspöki széket.
 szeptember 5. – Egy szárnyashajó és egy tolóhajó ütközése miatt bekövetkezik az 1983-as bécsi hajókatasztrófa.
 szeptember 9. – Befejezik az EBEÉ soros madridi értekezletét.
 szeptember 15. – Menáhém Begín izraeli miniszterelnök lemondása. Utóda Jicak Samir. 
 szeptember 23. – Zavargások törnek ki Új-Kaledóniában. 
 szeptember 25. – Az SPD 51,3% szavazattal a mandátumok 58%-át szerzi meg a brémai választásokon és egyedül alakít kormányt.
 Kurd felkelés Irakban, az iraki–iráni háború alatt.

Október 
 október 4. – A Thrust2 nevű sugárhajtású jármű 1019,5 km/h-ra javítja az autók szárazföldi sebességi rekordját.
 október 7.
 Balázs Dénes kezdeményezésére megnyílik az érdi Magyar Földrajzi Múzeum. 
 II. János Pál pápa a temesvári esperesség „ad nutum Sanctae Sedis” ordináriusává nevezi ki Sebastian Kräutert.
 október 9. – Rangunban bombamerényletet követnek el odalátogató dél-koreai politikusok ellen, mely során négy miniszter is életét veszti. 
 október 11. – Megnyílik a zalaegerszegi Hevesi Sándor Színház.
 október 15.
 Az önálló társulattal rendelkező budapesti Katona József Színház megtartja első bemutatója. (Csehov drámája, A manó került színre.)
 Megszűnik az Ciprusi Török Szövetségi Állam. (Egy hónapon belül új köztársaság szerveznek a helyén.)
 október 22. – 1,3 millióan tiltakoznak az NSZK-ban az atomfegyverkezés ellen.
 október 23. – A libanoni Bejrútban a Hezbollah terrorszervezet bombát robbant az amerikai katonai támaszponton. (Összesen 307-en estek áldozatul a merényletnek, köztük 241 amerikai katona.)
 október 25–29. – Amerikai fegyveres agresszió Grenada ellen. (A négynapos villámháború, az Operation Urgent Fury során 19 amerikai katona esett el és összesen 9 helikoptert vesztettek az amerikai erők.)
 október 27. – A NATO–tagállamok védelmi miniszterei – az Atomtervező Csoport kanadai ülésén – döntenek további 1400 atomrobbanófej Európából történő visszavonásáról (Montebellói Határozat).
 október 30. – A 7 éves katonai diktatúra után megtartott első argentin választásokat a Raul Alfonsín vezette Radikális Polgári Unió nyeri.

November 
 november 2. – Népszavazás az alkotmányreformról Dél-Afrikában, az ázsiai származásúak és a félvérek politikai jogokat kapnak, melyeket a fekete lakosságtól továbbra is megtagadnak. 
 november 3. – Felavatják a Paksi atomerőmű első reaktorblokkját. 
 november 5. – A Szépművészeti Múzeumból hét nagy értékű festményt loptak el, közöttük Raffaello Esterházy Madonna c. alkotását.
 november 6. – A törökországi választásokon a Hazafias Párt arat győzelmet, Turgut Özal lesz a miniszterelnök. 
 november 10. – A Microsoft kiadja a Windowst, ami az MS-DOS bővítése volt egy grafikus felülettel.
 november 15. – Észak-Ciprus függetlenségi nyilatkozatban rendelkezik a függetlenségéről.
 november 17. – Megalakul Mexikóban a Zapatista Nemzeti Felszabadító Hadsereg. 
 november 22. – A Bundestag engedélyezi az amerikai atomrakéták telepítését az NSZK-ban.
 november 23.
 Földi indítású manőverező robotrepülőgépek (GLCM) szállítása az Egyesült Királyságba, jelezve a NATO INF eszközök telepítésének kezdetét.
 Szovjet határozat a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről folyó genfi tárgyalások megszakításáról.
 november 26. – A londoni repülőtéren megtörténik az úgynevezett „Brinks Mat” rablás, amikor elloptak 26 millió fontot érő 6800 aranyrudat.
 november 27. – Egy kolumbiai repülőgép lezuhan Madrid közelében, 181-en vesztik életüket, 11-en túlélik a szerencsétlenséget.

December 
 december 13. – Törökországban – a választások után – megalakul a polgári kormány.
 december 17. – Egy madridi diszkótűzben 83-an vesztik életüket. 
 december 18. – Megkezdődik a Palesztinai Felszabadítási Szervezet kivonulása Libanonból. Jasszer Arafat is elhagyja az országot. 
 december 20. – Guineában súlyos földrengésben több százan vesztik életüket. 
 december 27. – II. János Pál pápa felkeresi merénylőjét, a Rebibbia börtönben, hogy megbocsátson neki.
 december 31.
 Nigériában Muhammadu Buhari tábornok vezette katonai puccs megdönti Shehu Shagari kormányát.
 Brunei elnyeri teljes függetlenségét.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1983-ban

1983 a filmművészetben 
 Bódy Gábor: A kutya éji dala
 Mario Camus: Méhkas
 Jacques Deray: A kívülálló
 Dobray György: Vérszerződés
 Erdős Pál: Adj király katonát
 Federico Fellini: És a hajó megy
 Gazdag Gyula: Elveszett illúziók
 Gulyás testvérek: Ne sápadj!
 Fukazava Sicsiró: Narajama balladája
 Karel Kachyńa: Nővérkék
 Kardos Ferenc: Mennyei seregek
 Elem Germanovics Klimov: Búcsú Matyorától
 Adrian Lyne: Flashdance
 Jiří Menzel: Hóvirágünnep
 Sándor Pál: Szerencsés Dániel
 Szomjas György: Könnyű testi sértés
 Szurdi Miklós: Hatásvadászok
 Alain Tanner: A fehér városban
 François Truffaut: Végre vasárnap
 Monty Python: Az élet értelme
 Tony Scott: Az éhség 
 Nagisa Ōshima: Boldog karácsonyt, Mr. Lawrence!

1983 az irodalomban 
 Somlyó György – Részletek egy megírhatatlan versesregényből, Magvető

1983 a zenében 
 AC/DC: Flick of the Switch
 Billy Idol: Rebel Yell
 Cseh Tamás – Bereményi Géza: Frontátvonulás
 Depeche Mode: Construction Time Again
 Edda Művek: Edda Művek 3.
 Elton John: Too Low for Zero 
 Eurythmics: Sweet Dreams (Are Made of This) / Touch 
 Dire Straits: ExtendedancEPlay
 Halász Judit: Helikoffer
 Iron Maiden: Piece of Mind
 Cyndi Lauper: She’s So Unusual
 Corey Hart: First Offense
 István, a király – rockopera
 Spandau Ballet: True
 Johnny Cash 11 Grammy-díjas amerikai zenész, ikon a Budapest Sportcsarnokban, április 25-én.
 Kovács Kati: Érj utol
 Culture Club: Colour by Numbers
 Metallica: Kill ’Em All
 Mike Oldfield: Crises
 Kim Wilde: Catch as Catch Can
 Mötley Crüe: Shout at the Devil
 Neoton Família: Pago Pago
 Nena: Nena
 Laid Back: Keep Smiling 
 Pink Floyd: The Final Cut
 Pink Floyd: Works
 Robert Plant: The Principle of Moments
 Tears for Fears: The Hurting
 The Rolling Stones: Undercover
 The Carpenters: Voice of the Heart
 The Police: Synchronicity
 Tolcsvay László: Várd ki az időt!
 Toto Cutugno: L'italiano 
 Van Halen: 1984
 Wham: Fantastic
 Yes: 90125
 Megjelenik Agnetha Fältskog az ABBA egykori énekesnőjének legelső angol szólóalbuma Wrap your arms around me címmel. A The heat is on és a Can't shake loose című dalok Amerikában nagy sikernek örvendtek, a Shame és a Mr. Persuasion pedig Európában.
 Megalakul a Bon Jovi amerikai rockegyüttes
 Megjelenik Bonnie Tyler: Faster Than The Speed Of Night című lemeze, amelyből napi 60 ezer darabot adtak el világszerte és az 1983-as év legnagyobb példányszámban eladott albuma lett, többek között a Total Eclipse Of The Heart című dalnak köszönhetően.
 Megjelent Madonna debütáló albuma Madonna címmel, a legnagyobb slágerek róla:    Everybody, Burning Up / Physical Attraction,  Holiday,  Lucky Star,  Borderline.
 Megalakul a Red Hot Chili Peppers
 Megalakul az Aurora magyar punk rock együttes
 A Karthago együttes a Requiem c. dal angol verziójával megnyeri a Villach-i zenei fesztivált.
 David Bowie:  Let's Dance

1983 a jogalkotásban

1983 a tudományban 
 január 1. – Az ARPANET hivatalosan átáll az internetprotokoll használatára, létrejön az internet
 Az Interneten használni kezdik a Domain Name Systemet, azaz a tartományi névfeloldó rendszert, mely mára a világ legnagyobb, osztott adatbázisává nőtte ki magát.
 január 22. – Az Apple televíziós reklámjának bemutatása

1983 a légi közlekedésben

1983 a vasúti közlekedésben

1983 a sportban 
 május 4. – A Magyar Kupa Népstadionban rendezett döntőjén az Újpest FC 3-2-re győz a Kispest Honvéd ellen.
 Nelson Piquet nyeri a Formula–1-es világbajnokságot a Brabham csapattal.
 A Győri Rába ETO nyeri az NB1-et. Ez a klub harmadik bajnoki címe.

1983 a televízióban 

 Ebben az évben készült el a Garfield az élet sűrűjében (Garfield és barátai - A nagy találkozás) (Garfield on the Town)

1983 új világörökségi helyszínei

Születések 
 január 1. – Melaine Walker, jamaicai atléta
 január 6. – Békés Márton, magyar történész
 január 8. – Gór-Nagy Miklós, világbajnok magyar vízilabdázó
 január 12. – Matjaž Markič, szlovén úszó
 január 11. – Adrian Sutil német autóversenyző
 január 20. – Germaine Mason, jamaicai-brit magasugró († 2017)
 január 21. – Moritz Volz, német labdarúgó
 január 29. – Sileshi Sihine, etióp atléta
 február 7. – Christian Klien, Formula–1-es autóversenyző
 február 9. – Keith Beavers, kanadai úszó
 február 10. – Bábel Klára, zongora- és hárfaművész
 február 18. – Jermaine Jenas, angol labdarúgó
 február 21. – Előd Álmos, színész
 február 23. – Mido, egyiptomi labdarúgó
 február 27. – Duje Draganja, horvát úszó
 február 28.
 Sara Nordenstam, norvég úszónő
 Tim Redwine, amerikai színész
 március 1. Banó Szabolcs
március 3. – Maite Perroni, mexikói színésznő
 március 9. – Nwamiko Madden, kanadai színész
 március 13. – Máté István Hunor, magyar származású osztrák úszó
 március 15.
 Florencia Bertotti, argentin színésznő
 Kerényi Miklós Máté, magyar színész, énekes
 március 20. – Michael Cassidy, amerikai színész
 március 23. – Carlos Alzate, kolumbiai kerékpározó
 március 26. – Juan van Deventer, dél-afrikai sprinter
 március 27. – Julija Golubcsikova, orosz atléta (rúdugró)
 március 30. – James Goddard, angol úszó
 március 31. – Vlaszios Marasz görög tornász
 április 1.
 Matthew Linville, amerikai színész
 Matt Lanter, amerikai színész
 április 2. – Mohammad Rubel Rana, bangladesi úszó
 április 3. – Iváncsik Tamás kézilabdázó
 április 4. – Paolo Pizzo, olasz párbajtőrvívó
 április 7. – Sztanyiszlav Csisztov, orosz jégkorongozó
 április 9. – Ryan Clark, ausztrál színész
 április 10. – Ryan Merriman, amerikai színész
 április 13. – Idora Hegel, horvát műkorcsolyázó
 április 17. – FankaDeli (Kőházy Ferenc), magyar rapper, hangmérnök, rádiós műsorvezető
 április 18. – Huszti Szabolcs, magyar labdarúgó
 április 22. – Cristopher Sacchin, olasz műugró
 április 25. – Konstantin Tupikov, lengyel műkorcsolyázó
 április 29.
 Sam Jones III, amerikai színész
 Semih Şentürk, török labdarúgó
 május 1. – Alain Bernard francia úszó
 május 3. – Fülöp Márton, magyar labdarúgó, kapus († 2015)
 május 9. – Alan Campbell, angol evezős
 május 13.
 Görbicz Anita, magyar kézilabdázó
 Grégory Lemarchal francia énekes († 2007)
 május 15.
 Szabó Bence, magyar autóversenyző
 Bácsi Péter, magyar birkózó
 május 24. – Ricky Mabe, amerikai színész
 június 1. – Daniel Popescu, román tornász
 június 3. – Armando Costa, angolai kosárlabdázó
 június 24. – Juan Luis Barrios, mexikói sprinter
 június 30. – Tan Ruiwu, horvát asztaliteniszező
 július 6. – Gregory Smith, kanadai-amerikai színész
 július 8. – Ari-Pekka Nurmenkari, finn műkorcsolyázó
 július 12. – Yarelys Barrios, kubai atléta
 július 13.
 Kristof Beyens, belga atléta
 Liu Hsziang olimpiai és világbajnok kínai atléta
 július 18. – George Bovell, trinidadi úszó
 július 23. – Aaron Peirsol, amerikai úszó
 augusztus 6. – Robin van Persie, holland labdarúgó
 augusztus 11. – Chris Hemsworth, ausztrál színész
 augusztus 12. – Klaas-Jan Huntelaar, holland labdarúgó
 augusztus 14. – Mila Kunis, amerikai színésznő
 augusztus 20. – Andrew Garfield brit-amerikai színész
 augusztus 22. – Véghelyi Balázs, magyar költő, író, zenész
 augusztus 23. – Egri Bálint magyar színművész
 augusztus 28. – Dobai Bálint, magyar költő
 augusztus 31. – Tóth Balázs, magyar tékvandós
 szeptember 1.
 Jesse Head, amerikai színész
 Balogh Tamás, magyar válogatott rögbis
 szeptember 2. – Young Talkmore Nyongani, zimbabwei atléta
 szeptember 7. – Annette Dytrt német műkorcsolyázó
 szeptember 10. 
 Molnár András, magyar kosárlabdázó
 Filip Bandžak, cseh operaénekes, bariton
 szeptember 14. – Amy Winehouse, angol énekesnő († 2011)
 szeptember 19. – Kirsty Coventry, zimbabwei úszónő
 szeptember 21. – Maggie Grace, amerikai színésznő
 szeptember 21. – Joseph Mazzello, amerikai színész
 szeptember 25. – Varga Dániel magyar olimpiai és világbajnok vízilabdázó
 szeptember 26. – Ricardo Quaresma, portugál labdarúgó
 szeptember 29. – Adam Zolotin, amerikai színész
 október 2. – Alexei Bell, kubai baseball játékos
 október 10. – Juan Pedro Gutierrez Llanas, kolumbiai műugró
 október 14. – Murat Szujumagambetov, kazah labdarúgó
 október 19. – Brenton Rickard, ausztrál úszó
 október 20. – Alim Gadanov, orosz judós
 október 21. – Hrvoje Čustić, a horvát NK Zadar labdarúgója († 2008)
 október 23. – Katie McGrath ír színésznő és modell
 október 27. –  Elina Siirala finn énekesnő
 november 1. – Václav Svěrkoš, cseh labdarúgó
 november 2. – Răzvan Şelariu, román tornász
 november 7. – Makszim Zsalmagambetov, kazah labdarúgó
 november 8. – Chris Rankin, új-zélandi születésű angol színész
 november 11.
 Philipp Lahm, német labdarúgó
 Miho Bošković, horvát vízilabdázó
 november 12. – Galambos Dorina, énekesnő
 november 14. – Adriana Olteanu, román kézilabdázó
 november 15.
 Veli-Matti Lindström, finn síugró
 Fernando Verdasco, spanyol teniszező
 november 17.
 Harry Lloyd, angol színész
 Virgil Hodge, Saint Kitts és Nevis-i atléta
 november 18.
 Ilja Medvegyev, orosz úszó
 Michael Dawson, angol labdarúgó
 november 22. – Huszár Erika, rövidpályás gyorskorcsolyázó
 november 24. – Gwilym Lee, brit filmszínész
 november 30. – Vlagyiszlav Poljakov, kazah úszó
 december 4. – Roman Zaretski, izraeli jégtáncos
 december 5. – Annamay Pierse, amerikai úszónő
 december 10.
 Patrick Flueger, amerikai színész
 Rafael Martínez, spanyol tornász
 december 28. – Flavia Cazziolato, brazil úszónő

Halálozások 
 január 24. – George Cukor amerikai filmrendező (* 1899)
 január 27. – Louis de Funès színész (* 1914)
 február 1. – Szász Péter, Balázs Béla-díjas filmrendező, forgatókönyvíró, dramaturg (* 1927)
 február 2. – Bánhalmi Ferenc atléta, rövidtávfutó, sportvezető (* 1923)
 február 16. – Kazimiera Iłłakowiczówna lengyel költő, író, dramaturg, műfordító (* 1892)
 február 25. – Tennessee Williams, amerikai író, költő (* 1911)
 március 3. – Arthur Koestler, magyar származású író (* 1905)
 március 18. – II. Umbertó, utolsó olasz király (* 1904)
 március 28. – Pálos Ádám László orvos, belgyógyász, hematológus, az MTA tagja (* 1912)
 április 4. – Gloria Swanson, amerikai színésznő (* 1899)
 április 11. – Johan Béla egészségpolitikus, orvos, patológus, mikrobiológus, az MTA tagja (* 1889)
 április 15. – Illyés Gyula, író, költő, műfordító (* 1902)
 április 20. – Mezey Mária színésznő (* 1909)
 április 30. – Muddy Waters, amerikai blueszenész (* 1913)
 május 5. – Farkas István magyar nyomdász, kommunista politikus, nemzetgyűlési képviselő (* 1897)
 május 6. – Ember Sándor magyar ügyvéd, sportrepülő, országgyűlési képviselő (* 1889)
 május 7. – Romhányi József, író (* 1921)
 május 10. – Kazal László színész (* 1911)
 június 1. – Anna Seghers (Netty Reiling), német írónő (* 1900)
 június 8. – Miško Kranjec, magyarországi születésű szlovén népiíró (* 1908)
 június 14. – Könczei Ádám magyar néprajzkutató (* 1928)
 július 1. – Molnár István, olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1913)
 július 2. – Budai László olimpiai bajnok magyar labdarúgó, edző, az Aranycsapat kiemelkedő jobbszélsője (* 1928)
 július 24. – Bezsilla László, entomológus (* 1903)
 augusztus 6. – Klaus Nomi, német dalszerző, énekes (* 1944)
 augusztus 19.
 Krompecher István orvos, anatómus, hisztológus, az MTA tagja, a magyarországi csont- és porcszövettani kutatások iskolateremtő egyénisége (* 1905)
 Bertalan Kálmán magyar földbirtokos, huszárfőhadnagy, országgyűlési képviselő (* 1897)
 augusztus 29. – Jobba Gabi, színész (* 1947)
 szeptember 13. – Palotai Boris, író (* 1904)
 szeptember 25. – III. Lipót belga király (Szász–Coburg–Gothai-ház) (* 1901)
 szeptember 27. – Ben Carruthers amerikai színész (* 1936)
 október 16. – Asztalos Lajos magyar politikus (* 1920)
 október 20. – Kézdi Árpád építőmérnök, az MTA tagja, a talajmechanika és a geotechnika kiemelkedő tudósa (* 1919)
 november 7. – Germaine Tailleferre (er. Germaine Taillefesse), francia zeneszerző, a Hatok egyetlen női tagja (* 1892)
 november 7. – Mátrai László állami díjas filozófus, könyvtáros, a budapesti Egyetemi Könyvtár főigazgatója, tanszékvezető egyetemi tanár, az MTA rendes tagja. (* 1909)
 november 9. – Kozma László villamosmérnök, az MTA tagja, a 20. századi távközlés- és számítástechnika kiemelkedő tudósa (* 1902)
 december 21. – Vértesy József, olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1901)
 december 25. – Joan Miró, festő (* 1893)

Jegyzetek

Források 
  
  
  

 
20. század