alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Lengyeltóti kistérség

A Lengyeltóti kistérség, más néven Pogányvölgye kistérség, Somogy megyében volt található, központja Lengyeltóti volt.

Települései

Fekvése 
A Lengyeltóti kistérség (Pogányvölgyi Többcélú Kistérségi Társulás) Somogy megye északi részén fekszik. Lakónépessége 11310 fő (2008), területe 273 km2, népsűrűsége 42 fő/km2. A Lengyeltóti kistérség településhálózatát 10 település alkotja: Buzsák, Gyugy, Hács, Kisberény, Lengyeltóti, Öreglak, Pamuk, Somogyvámos, Somogyvár, Szőlősgyörök. A települések déli irányban 15 kilométerre helyezkednek el a Balaton-parttól, a kistérség a Balaton-part tipikus háttérterülete.

Története

Nevezetességei
Buzsák: buzsáki Tájház, faluház, Fehér Kápolna, Nagyboldogasszony római katolikus templom, János-hegyi pincesor, Csisztafürdő.

Gyugy:Árpád-kori temploma, Kacskovics-kastély vagy Kaszkovics-kastély, 2007 Felszentelt Örökké valóság parkja.

Hács: evangélikus templom, római katolikus templom, béndeki középkori kápolna és klasszicista templom, Gárdony-pusztai kőkereszt és a halastó.

Lengyeltóti: római katolikus templom, Zichy-kastély.

Öreglak: Római katolikus (Szent Anna-) templom, Jankovich-kúria, római katolikus kápolna, millenniumi emlékoszlop.

Somogyvámos: Pusztatemplom , halastavak, Krisna-völgy.

Somogyvár: Szent Egyed bencés apátság romjai, Széchenyi-kastély, Szentesica forrás.

Pamuk: római villa romjai

Külső hivatkozások 
Szilágyi Dániel: Lengyeltóti kistérség helyzetelemzése, Budapest 2010

http://www.poganyvolgy.hu/

https://web.archive.org/web/20160305053448/http://poganyvolgy.blog.hu/

http://lengyeltoti.lap.hu/

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Marcali kistérség

A Marcali kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Marcali volt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
Vendégváró Marcali kistérség

Marcali Portál a kistérség centruma…

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Marcali
Nagyatádi kistérség

A Nagyatádi kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Nagyatád volt. Nevezték még Rinyamenti kistérségnek is.

Települései

Fekvése 

Belső Somogyban található. Területét korábban összefüggő erdőségek borították.

Története

Nevezetességei
 A Nagyatádi Termál- és Gyógyfürdő
 A Nagyatádi Haditechnikai Park
 A Nagyatádi Szoborpark
 A Kaszói Állami Erdei Vasút
 A Segesdi Ferences Templom és Kolostor

Külső hivatkozások 
 Hivatalos honlap

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Nagyatád
Siófoki kistérség

A Siófoki kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Siófok volt.

Települései

Fekvése

Története
2013-ban a korábban a Veszprém megye Balatonalmádi kistérségéhez tartozó Balatonvilágos átkerült ide.

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Tabi kistérség

A Tabi kistérség egy kistérség volt Somogy megyében, központja Tab volt. 2014-ben az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Somogy megye
Tab
Bonyhádi kistérség

A Bonyhádi kistérség kistérség Tolna megyében, központja: Bonyhád.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 
 Völgységi Önkormányzatok Társulása

Magyarország kistérségei
Paksi kistérség

A Paksi kistérség kistérség Tolna megyében, központja: Paks.

Települései

Fekvése 
A Paksi kistérség keleti szomszédja a Dél-Alföld régióhoz tartozó Bács-Kiskun megyei Kalocsai kistérség, melynek határa a Duna. Északról a már a Közép-Dunántúl régióhoz tartozó Fejér megyei Dunaújvárosi kistérség, nyugatról a Tamási kistérség, délről pedig a Szekszárdi kistérség fogja közre.

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Szekszárdi kistérség

A Szekszárdi kistérség egy kistérség volt Tolna megyében, központja Szekszárd volt. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Tamási kistérség

A Tamási kistérség egy kistérség Tolna megyében, központja: Tamási.

Települései

Fekvése 
A tamási kistérség Tolna megye nyugati, északnyugati határán helyezkedik el. A kistérség a Somogy, Tolna és Baranya megyék által alkotott dél-dunántúli régió megyéi közül Somogy, Baranya megyével, annak két és egy kistérségével határos, amely tény a turizmus és idegenforgalom területén is növelheti kapcsolatteremtő szerepét.

A kistérség természetföldrajzi szempontból a Dunántúli-dombság természetföldrajzi nagytáj két középtájára terjed ki. A területnek a Kapos folyótól nyugatra fekvő része Külső-Somogy természetföldrajzi középtájhoz, második fele a Kapos és a Sárvíz által határolt Tolnai-Hegyhát kistájhoz tartozik. Míg a Külső-Somogyhoz tartozó terület a mezőgazdasági hasznosítás szempontjából fontos felszíni formái alapján is, a Tolnai-hegyháthoz tartozó változatos domborzati adottságú területek a vidékfejlesztésben fontos szerepet játszó turizmus számára a legalkalmasabbak. Nem véletlen, hogy a megyében ezen a területen indult be elsőként szervezetten a falusi turizmus.

A területen az agyagon, löszön (téglagyártási alapanyag) és a homokon kívül (építkezési kötő- és vakolóanyag) hasznosítható kőzettani nyersanyag nincsen, így a természeti táj bányászati rombolásától, átalakításától sem a jelenben, sem a jövőben nem kell tartani.
A kistérség teljes területe a Kapos vízgyűjtő területéhez tartozik. A Kaposnak a kistérség területére eső legnagyobb mellékvízfolyása a Koppány. A kistérség északi peremén folyik a Sió csatorna, amelyen keresztül a Balaton felesleges vizét vezetik le a Dunába.
A kistérség természetes eredetű állóvizekben szegény.

Története

Nevezetességei

További információk 
 Tamási kistérség weboldala

Magyarország kistérségei
Tamási
Belecska

Belecska (németül Bellitsch)  község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
A Kapos folyó völgyében fekszik, a legközelebbi városok Gyönk (12 kilométerre), Simontornya (17 kilométerre) és Tamási (19 kilométerre). Központján a Kölesd-Pincehely közti 6313-as út halad végig, ezen érhető el a 61-es főútról letérve, illetve a 63-as és a 65-ös főutak irányából is. A keleti szomszédjában fekvő Miszlával egy önkormányzati fenntartású erdei út köti össze. A település szerkezete: dombvidéki útifalu.

A hazai vasútvonalak közül a  halad át a község területén, amelynek egy megállási pontja van itt, Belecska megállóhely.

Története 

Első települési emléke az avar  korból származik. A határában emelt földvárat a tájban megtelepülő magyarok is megerősítették. A jelek szerint a Hedr nemzetség szállásbirtokainak egyike volt. Egy 1271-ben kelt oklevél templomáról tesz említést, utána írásos említés 1332-ből származik Beelch néven. Akkor Simontornyához tartozott.

Temploma 1454-ben még fennállott, ez idő tájt a Miszlay család birtokában volt. A török hódoltság alatt elnéptelenedik, majd néhány évtized után újra települ.

Szeghalmi Gyula az 1940-ben Budapesten kiadott Dunántúli vármegyék című kiadványában területét 2503 kat. holdra teszi. Jelenlegi lakosai száma 350 fő.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Schäfer Konrádné (független)
 1994–1998: Dr. Jakab Róbert (független)
 1998–2002: Dr. Jakab Róbert (független)
 2002–2006: Dr. Jakab Róbert (független)
 2006–2010: Dr. Jakab Róbert (független)
 2010–2011: Dr. Jakab Róbert (független)
 2011–2014: Szemeti Sándor (független)
 2014–2019: Szemeti Sándor (független)
 2019-től: Szemeti Sándor (független)

A településen 2011. július 3-án időközi polgármester-választást kellett tartani, az előző polgármester halála miatt. A választáson aránylag nagy számú (öt) jelölt indult, de a győztes egymaga meg tudta szerezni az érvényes szavazatok abszolút többségét.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,4%-a magyarnak, 2,3% cigánynak, 1,3% németnek, 0,3% örménynek, 0,5% románnak mondta magát (5,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 25,3%, református 3,8%, evangélikus 9,5%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 41,9% (18,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 100 éves evangélikus temploma van.
 Belecska szülötte Lackner Aladár evangélikus esperes (1932–2000).
 Építészeti nevezetessége a falu mellett lévő Mechwart-kastély.
 A Kapos árterétől a Hegyhátig az erdős részek vegyes vadállományban gazdagok.

Jegyzetek

További információk 
 Egy falu, ahol senkit sem kell segélyezni - egy gazdálkodó közösség

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései
Diósberény

Diósberény (németül Berin) község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
Tolna vármegye középső részén fekszik, a Tolnai-Hegyhát tájegységben, Gyönktől és Hőgyésztől is nagyjából azonos, 6-7 kilométernyi távolságra. Mindkét településsel a 6315-ös út köti össze, ezen érhető el a Kölesd-Pincehely közti 6313-as út és a 65-ös főút irányából is.

Története

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Lerch Henrikné (független)
 1994–1998: Zei Péter (független)
 1998–2002: Zei Péter (független)
 2002–2006: Tillmann András László (Fidesz)
 2006–2010: Tillmann András László (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Tillmann András László (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Tillmann András László (független)
 2019-től: Tillmann András László (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,1%-a magyarnak, 2,1% cigánynak, 33,3% németnek mondta magát (4,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 53,8%, református 8%, evangélikus 1,2%, görögkatolikus 0,9%, felekezeten kívüli 26,6% (9,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései
Dúzs

Dúzs  () község Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
A Tolnai-Hegyhátnak a Kapos völgyére ereszkedő részén található. Központján a Hőgyész–Dombóvár közötti 6532-es út húzódik végig, de a közigazgatási területének keleti szélét érinti a Hőgyész-Mucsi közti 65 157-es számú mellékút is.

A településen áthalad a (Budapest–) Pusztaszabolcs–Pécs-vasútvonal, melynek egy megállási pontja van itt, Dúzs megállóhely.

Története 
A törökök kiűzése után sokáig, még az 1730-as években is lakatlan volt, csak a következő évtizedben telepítették be németekkel.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Sudár Mátyás (független)
 1994–1998: László Zoltánné (független)
 1998–1999: Goráci Józsefné (független)
 2000–2002: Ignácz István (független)
 2002–2006: Ignácz István (független)
 2006–2010: Ignácz István (független)
 2010–2014: Ignácz István (független)
 2014–2015: Ignácz István (független)
 2015–2019: János Mariann (független)
 2019-től: Kerekes József (független)

A településen 2000. február 27-én időközi polgármester-választást kellett tartani, az előző polgármester lemondása miatt.

2015-ben két időközi polgármester-választást is kellett tartani a településen. Az első választást – aminek oka a korábbi polgármester lemondása volt – 2015. augusztus 2-ára tűzték ki, de az eredménytelenül zárult, mert az első helyen szavazategyenlőség alakult ki: a három induló közül János Mariann és Ignácz Imre is 62-62 voksot szerzett meg a 145 érvényes szavazatból. Az emiatt szükségessé vált újabb időközi választáson, amit november 22-én tartottak meg, János Mariann már csak egyedüli jelöltként indult el, így ő lett a község polgármestere.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,9%-a magyarnak, 8,7% cigánynak, 3,5% németnek mondta magát (3,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,1%, református 1,6%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 26,8% (13,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
A valaha a községhez, ma Hőgyészhez tartozó dúzsi erdőben termett a II. világháború előtt a leghíresebb magyar trófea. Zichy Rubido Iván, Apponyi Géza hőgyészi birtokos veje 1929 őszén ejtette el a rendkívüli terpesztése miatt magyar ökörnek elkeresztelt szarvast. A több nagydíjat és aranyérmet nyert, 10,60 kg tömegű, 214 Nadler pontot érő trófeát ma a Természettudományi Múzeum őrzi.

Jegyzetek

Források 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései
Ajkai kistérség

Az Ajkai kistérség Veszprém megyében található, Ajka központtal. 2011. január 1-jén addigi településeinek nagy része az újonnan alakult Devecseri kistérséghez került, a megmaradt 12 település területe 355,76 km², népessége pedig 40 643 fő volt 2010. január 1-jén. A települések közül egy város (Ajka) és tizenegy község.

Települései 
Adatok a KSH 2010. évi helységnévkönyve szerint, 2010. január 1.

Története 
A régi Devecseri járás székhelye 1971-ben került át a mesterségesen felfejlesztett, iparosított Ajkára, és ezzel neve is ajkaira változott. 1984-ben, a járási rendszer megszüntetése kapcsán ennek helyén alakult az Ajkai városkörnyék, majd a kistérségi rendszer létrehozásakor, 1994-ben az Ajkai kistérség. A 2010. évi CXLIX. törvény alapján 2011. január 1-jével az Ajkai kistérségből kivált 27 település, létrehozva az új Devecseri kistérséget, melyhez a kistérség településeinek nagyobb, lakosságának azonban csak kisebb része került. 2013. január 1-jével, a kistérségi rendszer megszűnésével és a járási rendszer visszaállításával az Ajkai kistérség megszűnt, szerepét az újra megalakított Ajkai járás vette át, azzal a különbséggel, hogy – mivel a Devecseri kistérséghez tartozó települések különállása is megmaradt Devecseri járás néven – Noszlop község oda került át.

Jegyzetek

További információk 
Ajkai kistérség honlapja

Magyarország kistérségei
Balatonalmádi kistérség

A Balatonalmádi (kelet-balatoni) kistérség kistérség Veszprém megyében, központja Balatonalmádi.A térség lakossága 27 443 fő.

Települései 
Adatok a KSH 2010. évi helységnévkönyve szerint, 2010. január 1.

Története
2007-ben Lovas átkerült a Balatonfüredi kistérségbe.
2013-ban Balatonvilágos átkerült Somogy megyébe, a Siófoki kistérségbe.

Jegyzetek 

Magyarország kistérségei
Balatonfüredi kistérség

A Balatonfüredi kistérség kistérség Veszprém megyében, központja Balatonfüred.

Települései

Fekvése

Története
Lovas 2007-ben került ide a Balatonalmádi kistérségből.

Nevezetességei

További információk 
 Veszprém megye

Magyarország kistérségei
Esztergomi kistérség

Az Esztergomi kistérség kistérség volt Komárom-Esztergom megyében 2012-ig, a Közép-Dunántúli Régióban, Esztergom székhellyel. Lakónépessége 2009. január 1-jén 56 840 fő volt, területe  km². Három városa volt, ezek Esztergom, Nyergesújfalu és Lábatlan. 1997-ben vált ki belőle a Dorogi kistérség. 2013 óta települései a Dorogi kistérség településeivel együtt alkotják az Esztergomi járást.

Települései

Fekvése, közlekedése 

Komárom-Esztergom megye északkeleti részén feküdt. Északról a Duna határolta.
Bajót és Mogyorósbánya kivételével a települések a 11-es és a 10-es főközlekedési
utak mentén láncszerűen helyezkednek el. Ez a belterületeken nagy
közúti átmenő forgalmat eredményez, a levegőminőség és a zaj szempontjából jelentős környezetterhelést okozva.

A kistérség fő vasútvonala az Esztergom-Budapesti, illetve a Almásfüzítő-Esztergomi voltak. A vasúti teher és személyszállításnak nem volt jelentős szerepe a kistérségen belül.Hiányzik a szlovák-magyar vasúti kapcsolat, valamint szükséges lenne egy kamion forgalomra is alkalmas híd.
Az 50 km-es Duna szakasz ellenére a vízi közlekedésnek nincs jelentősége a térségben.
Kikötők a kirándulóhajók részére Esztergomban és Dömösön kerültek kialakításra.

Gazdasága 

A térség mezőgazdasági termelésének fő profilja jelenleg a szántóföldi növénytermelés, illetve jelentős a szőlőtermesztés. Az állattartás a térségre nem jellemző.
Országosan kimagasló a kistérség ipari termelése. Az egy lakosra jutó külföldi tőke nagyságát tekintve, pedig az esztergomi a Közép-Dunántúli Régió első térsége. Ezt követi a Komáromi, majd a Székesfehérvári kistérség. A térségben két ipari park van, az esztergomi, ahol a Suzuki gyár is működik, és a nyergesújfalui. A térség harmadik nagy ipari települése pedig Lábatlan, ahol a cementgyártás és papírgyártás folyik.

Együttműködések 
Határon átnyúló együttműködésről történt megállapodás 2000-ben az Esztergom és Nyergesújfalu Kistérségi Területfejlesztési Társulás, a Párkány központú Déli Régió, valamint Tokod és Tokodaltáró között.

Demográfia (2009)

Nevezetességei 
Lásd még: Komárom-Esztergom megyei múzeumok listája#Esztergom.

Jegyzetek

További információk 
 Területi adatok
 Kistérségi helyzetkép, statisztikai adatok

Magyarország kistérségei
Esztergom
Kisbéri kistérség

A Kisbéri kistérség kistérség Komárom-Esztergom megyében, központja: Kisbér.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Dabasi kistérség

A Dabasi kistérség kistérség Pest megyében, központja: Dabas.

Települései

Fekvése
A dabasi kistérség a Magyar Alföldön terül el. Itt találjuk Magyarország földrajzi középpontját Pusztavacs község határában. Területének nagyobbik része a Duna–Tisza közi homokhátságon, kisebbik része a Pesti-síkságon terül el. Budapest távolsága 30-60 kilométer, Kecskemét 50-30 kilométer. 

A dabasi kistérséget érinti az M5 autópálya, az 5-ös és 405-ös országút, illetve a 142-es számú Budapest–Lajosmizse–Kecskemét-vasútvonal.

Története

Lakónépesség alakulása

További információk
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Dunakeszi kistérség

A Dunakeszi kistérség kistérség Pest megyében, központja: Dunakeszi.

Települései

Fekvése
A főváros közvetlen szomszédságában, attól északra, a Duna bal partján helyezkedik el.

Története
Mogyoród 2007-ben a Gödöllői kistérségből került a Dunakeszi kistérségbe.

Lakónépesség alakulása

Nevezetességei
 Dunakeszi: Római híd hídfőjének romjai a Dunaparton. Árpád-kori romtemplom.

 Fót: Ybl Miklós tervezte római katolikus műemléktemplom és a Gyermekvárosban található klasszicista Károlyi-kastély. Számos védett fajnak (például fóti boglárka) élőhelyet biztosít a Gödöllői-dombság részét képező Somlyó-hegy.

Göd:

Mogyoród: Hungaroring, Aquaréna

További információk
Dunakeszi Kistérségi Portál
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Edelényi kistérség

Az Edelényi kistérség kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja Edelény.

Fekvése 
Borsod-Abaúj-Zemplén megye északi részén helyezkedik el. Északon Szlovákiával határos. A települések a Bódva folyó völgyében, a Csereháton, az Aggteleki-karszt területén és az ahhoz csatlakozó dombvidéken helyezkednek el.

Települések

Története 
Aggtelek 2007-ben került ide a Kazincbarcikai kistérségtől.

Nevezetességei 
 Gömör–Tornai-karszt
 L’Huillier–Coburg-kastély, Edelény
 Gömör-Tornai Nyár fesztivál

További információk 
 Friss hírek a térségből – Boon.hu

Magyarország kistérségei
Oroszlányi kistérség

Az Oroszlányi kistérség kistérség Komárom-Esztergom megyében, központja: Oroszlány.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Dedukció

Dedukció vagy levezetés, bizonyítás logikai fogalom.

Dedukción egy olyan műveletet értünk, amelynek során bizonyos előfeltevésekből (premisszákból) bizonyos, előre meghatározott módszerekkel (levezetési szabályokkal) általában szintaktikai jellegű átalakításokat végzünk. Az eredmény a konklúzió (következmény). 

Szűkebb értelemben ezek szigorúan meg kell hogy feleljenek a klasszikus kétértékű deduktív logika szabályainak. A következtetések a premisszák elfogadásának feltételével így bizonyítottak lesznek.

A dedukciót nem szabad összekeverni bizonyos más következtetésekkel, amelyek a feltevések igazsága esetén is csak valószínűsítik a konklúziót, nem bizonyítják. Ilyen például az indukció, amely általában az egyedi premisszák igazsága esetében sem teszi bizonyossá az általános állítást, hanem legfeljebb igazolja azt. Ugyanakkor a teljes indukció egy matematikai bizonyítási szabály a természetes számok axiómarendszerében, azaz dedukció.

Példák:

Ha a premisszám az az univerzális állítás, hogy „Minden ember halandó”, akkor ebből a klasszikus kétértékű logika szabályai szerint dedukálhatom azt az egyedi állítást, hogy „Szókratész halandó”. Ezt a levezetést bizonyításnak tekinthetjük, amely az általános állítás igazságától függ.

Ugyanakkor, ha csak véges sok egyedi állításom van: „Szókratész halandó”, „Russell halandó”, „Nietzsche halandó” stb., akkor ebből ugyan általánosíthatok, hogy „minden ember halandó”, azonban ez a következtetés nem lesz dedukció, ugyanis a deduktív logika szerint ez nem következik, azaz nem biztos a levezetés, nem ad bizonyosságot akkor sem, ha a véges sok egyedi állításom igaz. Véges sok ember megfigyelését adottnak véve logikailag még bármikor bekövetkezhet, hogy egy nem halandó embert figyelünk meg.

Források 
 

Logika
Vizsgálati módszerek
Kunszentmiklósi kistérség

A Kunszentmiklósi kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja: Kunszentmiklós.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 

Magyarország kistérségei
Kunszentmiklós
Tatabányai kistérség

Tatabányai kistérség: kistérség Komárom-Esztergom megyében, központja: Tatabánya.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 A Tatabányai Többcélú Kistérségi Társulás honlapja

Magyarország kistérségei
Tatabánya
Tatai kistérség

A Tatai kistérség kistérség volt Komárom-Esztergom megyében, központja: Tata.

Települései

Története

Fekvése 
Komárom-Esztergom megye északnyugati részén a Duna a Gerecse hegység és a Vértes által körül fogott területen található.

Nevezetességei 
A térség vonzerejét a Duna és Gerecse hegység által alkotott, páratlanul szép táj és az ősi faluképek alkotják.
 Dunaalmás egyike a környék legjobb turisztikai adottságokkal rendelkező községeinek. Az önkormányzat célja az egykor virágzó, természetes hőforrásokon alapuló fürdőélet felújítása.
 Naszály jelentős természeti értéke a halastórendszer, amely számos védett madár fészkelőhelye. 
 Neszmély a középkor óta nevezetes bortermeléséről. 15-16. századi műemlékei és a falu szélén sorakozó, löszfalba vájt, lyukpincék sajátos színt kölcsönöznek a Duna menti településnek.
 Tardos a Gerecse hegység belsejében fekvő és a római kor óta bányászott jurakori vörös mészkőről ismert. A festői szépségű malomvölgyi horgásztó, játszótér és a turistalétesítmények kellemes időtöltést ígérnek. 
 Vértestolna a Gerecse hegység egyik kis medencéjében fekszik, csodálatos természeti környezete teszi vonzóvá a falusi üdülést kedvelők számára.

Kistérségi megbízott 
 Csige János (2005)

Külső hivatkozások 
 Tatai barangolások, fényképes városi túraajánlatok

Magyarország kistérségei
Tata
Sümegi kistérség

A Sümegi kistérség kistérség Veszprém megyében, központja: Sümeg.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Pápai kistérség

A Pápai kistérség kistérség Veszprém megyében, központja: Pápa. 49 település alkotja. Területe 1021,18 km², lakosainak száma 2007-ben 62 007 volt.

Települései

Fekvése 
Veszprém megye északnyugati részén fekszik. A térség legfontosabb közútja a 83-as főútvonal, amely Győr és a 8-as főút között teremt kapcsolatot.

Története 
2002-ben Bakonyszentlászló, Bakonygyirót, Fenyőfő, Románd, Sikátor és Veszprémvarsány átkerültek a Pápai kistérségből a Győr-Moson-Sopron megyei Pannonhalmai kistérségbe.

Nevezetességei

Vallás 
A 2001-es népszámlálás adatai szerint a kistérség 63 336 lakosának nagy többsége, 55 834 fő (88,2%) a négy legnagyobb keresztény felekezethez tartozónak vallja magát, ez az adat 6,5%-kal haladja meg az országos átlagot. Ebből római katolikusnak 38 624 (61%), reformátusnak 9497 (15%), evangélikusnak 7609 (12%), görögkatolikusnak pedig 104 fő (0,2%) vallotta magát. Tehát az országos átlaghoz viszonyítva a kistérségben jóval nagyobb az evangélikusok és magasabb a római katolikusok aránya, de kisebb a reformátusoké és különösen alacsony a görögkatolikusoké. Az országos adatokhoz képest kevesebben jelölték meg magukat nem vallásosként vagy tagadták meg a válaszadást. A kistérség 49 települése közül 41 római katolikus többségű (köztük az összes nagyobb település), 4 község evangélikus többségű, 3 település református többségű, egy községben pedig (Mezőlakon) ugyanannyian vallották magukat római katolikusnak, mint reformátusnak.

További információk 
 Veszprém megye
Hermann István: Pápai kistérség, 4904. Adásztevel, Bakonyjákó, Bakonykoppány, Bakonyság, Bakonyszentiván, Bakonyszücs, Bakonytamási, Béb, Békás, Csót, Dáka, Döbrönte, Egyházaskesző, Farkasgyepű, Ganna, Gecse, Gic, Homokbödöge, Kemeneshőgyész, Kemenesszentpéter, Kup, Külsővat, Lovászpatona, Magyargencs, Malomsok, Marcalgergelyi, Marcaltő, Mezőlak, Mihályháza, Nagyacsád, Nagydém, Nagygyimót, Nagytevel, Nemesgörzsöny, Nemesszalók, Németbánya, Nóráp, Nyárád, Pápa, Pápadereske, Pápakovácsi, Pápasalamon, Pápateszér, Takácsi, Ugod, Vanyola, Várkesző, Vaszar, Vinár; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)
A pápai kistérség foglalkoztatási paktumának kommunikálásával kapcsolatos információs füzet; Pápa és Környéke Települési Önkormányzatok Területfejlesztési Társulása, Pápa, 2006
Pápai kistérség kulturális stratégiája, 2010–2013; Jókai Mór Művelődési Központ, Pápa, 2010
Tudás-szín-tér. Közművelődés a közoktatásért. A Jókai Mór Művelődési Központ projektje a pápai kistérségben. Összegző tanulmány; szerk. Tompa Péterné Tóth Katalin; Jókai Mór Művelődési Központ, Pápa, 2011 + DVD
Gedenken zum 70. Jahrestag der Vertreibung / Emlékezés az elűzetés 70. évfordulójára; szerk. Pillerné Fódi Ilona, Gőgösné Bakos Adél, Drabant András, ford. Szilágyiné Kósa Anikó; Német Nemzetiségi Önkormányzat, Pápa, 2016

Jegyzetek 

Papai
Tapolcai kistérség

A Tapolcai kistérség kistérség Veszprém megyében, központja: Tapolca.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

További információk 
 Veszprém megye

Magyarország kistérségei
Várpalotai kistérség

A Várpalotai kistérség kistérség Veszprém megyében, központja Várpalota.

Települései 
Adatok a KSH 2010. évi helységnévkönyve szerint, 2010. január 1.

Fekvése

Története
Jásd 2007. szeptember 25-éig a Zirci kistérséghez tartozott.

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 Veszprém megye

Magyarország kistérségei
Veszprémi kistérség

A Veszprémi kistérség kistérség Veszprém megyében, központja: Veszprém.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások

Magyarország kistérségei
Veszprém
Szentesi kistérség

A Szentesi kistérség Csongrád megyében található kistérség, központja Szentes.

Települései

Nevezetességei 

Nagymágocs és Derekegyház egykor Károlyi uradalom volt, aminek egy részét a csepeli Weiss Manfréd vette meg. A két világháború között nagyon korszerű gazdálkodás folyt ezen a birtokon. Az országban 1836 és 1837 között a Károlyi-birtokon volt az első jobbágyfelszabadítás örökváltsággal. A Nagymágocsot Derekegyházzal összekötő út mentén a két háború között orgonafákat ültettek. A megvastagodott törzseket külföldre szállították bútor-alapanyagnak. A Károlyi-kastélyban jelenleg (2005) aggok háza van, de tárgyalnak, hogy a Károlyiak visszakapják a kastélyt. A nagyobbik Horthy-fiú ebből a Károlyi családból nősült, de később elváltak(, mert a leány tüdőbeteg volt).

Szegvár a mai napig eleven mezőgazdasággal, főleg zöldségtermesztéssel foglalkozó község. A 19. század közepéig viszont Csongrád megye székhelye volt, azért, hogy az urak a szegvári kastélyban maguk között lehessenek. Móricz Zsigmond a Rózsa Sándor c. regényében megírta, hogy Rózsa Sándor bement a szegvári bálba.

Minden évben pályázatot hirdetnek Szegváron versre, prózára, képzőművészeti alkotásokra. Sokáig a kendergyár volt az egyetlen ipari létesítménye. A kenderáztató savanyú szagát a környék is ismerte. A gyáron belül szamarak vontatták a kendert.

Szegváron nőtt fel Szécsényi József diszkoszvető, főiskolai világbajnok és a római olimpián olimpikon. Az ő alakját mintázta az egykori Sportszelet diszkoszvetője.

Ugyancsak Szegvár szülötte Holmann Endre, aki a Herkulesfürdői emlék c. film főszerepét játszotta női ruhában. (A film több nemzetközi díjat nyert). Holmann Endre urológusként évekig dolgozott Jemenben.

A kistérség legősibb része Árpádhalom, Cserebökény és Eperjes. Ez a rész Árpád-kori település volt, és a három település legősibb magja Belső-Ecser. A mai napig fellelhető az ecseri Árpád-kori templom romja, annak ellenére, hogy a köveit a környező építkezésekhez széthordták. A legnagyobb lélekszámú Fábiánsebestyén szép, rendezett község, ahol a hetvenes–nyolcvanas években a környék egyik leggazdagabb termelőszövetkezete volt. Az egész környéken kimagasló minőségű a termőföld. Az aranykoronában is legmagasabb értékű föld a dónáti határrészen van a térségben. A 20. század elején ezek a jó földek csábították ide a bolgárkertészeket. Ők kezdték Magyarországon az ötvenes években a fóliás kertészetet.

A Körös és a Tisza közelsége sok kisebb vízfolyást táplál: Veker, Kórogy, Kurca és más patakokat. Ennek köszönhetően igen gazdag a madárvilága is. Dr. Bot Péter ornitológus (és orvos) rendelkezik gazdag képanyaggal erről, és az ő publikációi örökítik meg e védett madárvilágot. A 19. században a Körösökön és a Tiszán keresztül nagy mennyiségű fát úsztattak le Erdélyből, visszafelé hajókon Nagyváradig szállítottak árut, például zöldséget, szárított halat. A táj másik közös jellemzője, hogy mindenfelé találkozunk kunhalmokkal az egész vidéken (Hódmezővásárhelytől Szentesig).

Külső hivatkozások 
 Részletes bemutatás
 Gazdasági bemutatás
 Bács-Kiskun megye oldala
 Városi Visszhang – Szentes és térsége független lapja

Magyarország kistérségei
Szentes
Szegedi kistérség

A Szegedi kistérség kistérség Csongrád-Csanád vármegyében, központja: Szeged. Területe 876 km². Lakossága 209 273 (2011. január 1.) fő.

Települései

Fekvése 
A szegedi kistérség Csongrád-Csanád vármegye déli részén a szerb határ mellett fekszik, Budapesttől 137 km-re délre-délkeletre. A kistérség központja és egyben székhelye Szeged. A Szegedet Budapesttel és Röszkénél a szerb határral összekötő M5-ös autópálya átvezet a kistérségen.
Szerbiával és a Vajdasággal Röszkénél közúti és vasúti, Tiszaszigetnél közúti határátkelőhely köti össze, de a román határ közelsége miatt tradicionálisan a Bánsággal is szoros kapcsolata van a térségnek. A legfontosabb közeli városok Hódmezővásárhely és Makó, illetve a határ túloldalán a Bánságban Nagyszentmiklós, Temesvár és Arad, a Vajdaságban pedig Szabadka.

Története

Nevezetességei

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Szegedi Kistérségi Portál
 Csongrád megye befektetői marketing kiadványa
 Kistérségi helyzetkép

Magyarország kistérségei
Szeged
Mórahalomi kistérség

A Mórahalomi kistérség kistérség volt Csongrád megyében, központja Mórahalom.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 

Morahalmi
Kisteleki kistérség

A Kisteleki kistérség kistérség Csongrád-Csanád megyében, központja: Kistelek.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei

Külső hivatkozások
 http://www.lea-szeged.hu/helyunk_kt4.html

Magyarország kistérségei
Kecskeméti kistérség

A Kecskeméti kistérség kistérség Bács-Kiskun megyében, központja Kecskemét.

Települései

Fekvése 
A Duna-Tisza-köze középső, Bács-Kiskun megye északkeleti részén található.

Története 
A dinamikusan fejlődő megyeszékhely – Kecskemét – sajátságosan magyar alföldi mezőváros, gazdasági és oktatási központ. Vonzáskörzetében az évszázados fejlődés eredményeképpen különleges településszerkezet, tanyás vidék jött létre. Az itt élő emberek ősei a régmúlt időben pásztorkodással, földműveléssel, a Tisza mentén halászattal foglalkoztak. A hagyományok, a szellemi és tárgyi örökség e múltból ered. Kecskemét kulturális szerepe meghatározó, jelentősége a térségen, sőt a régión is túl mutat.

Nevezetességei 
 Cifrapalota

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Térkép

Magyarország kistérségei
Kecskemét
Gyáli kistérség

A Gyáli kistérség kistérség Pest megyében, központja: Gyál.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben Üllő és Vecsés a Gyáli kistérségből a Monori kistérségbe kerültek át.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások
 Gyál kistérségi vállalkozások
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Monori kistérség

A Monori kistérség kistérség Pest megyében, központja Monor.

Települései

Fekvése
A monori kistérség Pest megye délkeleti  részén, a Gödöllői-dombság és az Alföld határán helyezkedik el.

A kistérség egész területe közúton jól megközelíthető, közlekedési kapcsolatai egyedülállónak mondhatók. Itt található Magyarország egyetlen nemzetközi repülőtere a Ferihegyi nemzetközi repülőtér. Két országos főútvonal, a 4-es főút és a 31-es főút, egy vasúti fővonal, a Budapest–Cegléd–Szolnok-vasútvonal és az M0-s körgyűrű révén nemcsak a hazai, de az európai vérkeringéshez is szervesen kapcsolódik.

Története
A Monori kistérség előzményének tekinthető közigazgatási területi egységeknek az 1886 óta változatlan székhelyű Monori járás, majd 1984-től a monori nagyközségkörnyék, illetve 1989-től városkörnyék.

A Monori egyike azon 138 kistérségnek, melyeket a KSH 1994-ben alakított ki statisztikai céllal a települések közötti valós munka-, lakóhelyi, közlekedési, középfokú ellátási és egyéb kapcsolatok alapján. Ekkor a következő tizenegy település tartozott hozzá: Monor, Bénye, Csévharaszt, Gomba, Káva, Nyáregyháza, Péteri, Pilis, Sülysáp, Úri és Vasad. Ekkor a budapesti agglomeráció egyetlen kistérséget alkotott, így a felsoroltaktól északnyugatra fekvő települések a Budapesti kistérséghez tartoztak.

A kistérségi rendszer 1997-es felülvizsgálata során a Monori kistérség területe jelentősen csökkent. 1997. augusztus 1-jétől a Nagykátai kistérséghez sorolták át településeinek majdnem felét (Bénye, Gomba, Káva, Sülysáp, Úri), így ezután csak hat település tartozott hozzá (Monor, Csévharaszt, Nyáregyháza, Péteri, Pilis és Vasad). Ezzel egyidejűleg a budapesti agglomeráció területén a korábbi egységes Budapesti kistérség helyett öt új alakult, ezek egyikéhez, a Gyálihoz sorolták a Monori kistérség és Budapest közé eső településeket.

A kistérségek beosztásának újabb módosítása 2004. január 1-jével ismét jelentősen érintette a Monori kistérséget, településeinek száma hatról tizenötre nőtt. Visszakerült hozzá az 1997-ben a Nagykátai kistérséghez sorolt öt község, valamint a Gyáli kistérségtől Ecser, Gyömrő, Maglód és Mende.

2006-ig Monor város településrésze volt Monorierdő, majd a 88/2005. (VI. 29.) KE határozat alapján, 2006. október 1-jétől, önálló községgé vált Monorierdő néven.

A kistérség területének legutóbbi módosítására a 2007-es kistérségi rendezés során került sor 2007. szeptember 25-ével, amikor Üllő és Vecsés a Gyáli kistérségből a Monoriba kerültek át, viszont Sülysáp és Úri ismét a Nagykátai kistérségbe került, akárcsak a 2004 előtt a Gyáli kistérségbe tartozott Mende.

Lakónépesség alakulása 
A kistérség népessége 2010 elején 111 855 fő volt. Az egyes települések népessége az alábbi volt.

Külső hivatkozások
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál
 Monor és térsége Önkormányzati Főépítészi Társulás és Társult települési Tervtanács honlapja
Szabó Bence: Monori kistérség, 4305. Bénye, Csévharaszt, Ecser, Gomba, Gyömrő, Káva, Maglód, Mende, Monor, Nyáregyháza, Péteri, Pilis, Sülysáp, Úri, Vasad; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2005 (Kincses könyvek)

Jegyzetek 

Magyarország kistérségei
Balassagyarmati kistérség

A Balassagyarmati kistérség Nógrád megye egyik kistérsége volt 2014-ig, amikor az összes többi kistérséghez hasonlóan megszűnt. Területe 532 km² volt, egy város (a kistérség központja, Balassagyarmat) és 28 község alkotta.

Települései

Fekvése
A kistérséget északról az Ipoly folyó és az országhatár, nyugatról a Szobi (Pest megye) és a Rétsági kistérség, délről a Váci kistérség (Pest megye), keletről a Pásztói és a Szécsényi kistérség határolja.

A térség fontosabb útja a 22-es főút, mely a szomszédos Rétsági és Szécsényi kistérségekkel köti össze.
A kistérségben fontosabb vasútvonalai a Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc és a Vác–Balassagyarmat-vasútvonal. A vasútvonalak Balassagyarmaton kívül több települést is érintenek a térségben.

Története

Nevezetességei

További információk
 www.ipoly-taj.hu – A Balassagyarmati Kistérség Többcélú Társulásának Hivatalos Honlapja

Magyarország kistérségei
Nagykátai kistérség

A Nagykátai kistérség kistérség Pest megyében, központja: Nagykáta.

Települései

Fekvése

Története
2007-ben a Monori kistérségből a Nagykátaiba került Sülysáp, Mende és Úri.

Lakónépesség alakulása

További információk 
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Pilisvörösvári kistérség

A Pilisvörösvári kistérség kistérség Pest megyében, központja Pilisvörösvár. Piliscsabán működik a Pázmány Péter Katolikus Egyetem bölcsésztudományi kara.

A Pilisvörösvári kistérség Közép-Magyarországon, Pest megyében, 380 km² nagyságú területen fekszik, állandó lakosainak száma 2001-ben 85 286 fő volt, 10 ezer fővel több az 1995. évinél. A térségbe a 2002. évi önkormányzati választásoktól 19 település tartozott, jelenleg 14 település alkotja, központja Pilisvörösvár. A legsűrűbben lakott térségek egyike, népsűrűsége 224 fő/km², ami az országos átlag több mint kétszerese. 1996 eleje és 2001 vége között a térség vándorlási nyeresége összesen 10.596 fő volt, az ezer lakosra jutó vándorlási egyenleg 141 fő, mellyel az országos sorrendben az élre került. Az öregedési index, vagyis a 14 év feletti népességre jutó időskorúak aránya 1,04, ami kedvezőbb az országos átlag 1,34-os értékénél. A mutató értéke 2000-hez képest több mint 0,1-del romlott, de ez sem rontott pozícióján, jelenleg is a 19. az országos rangsorban, míg megyéjében az 5. helyen végzett.

Települései 

2007-ben Budakeszi, Budajenő, Páty és Telki a Pilisvörösvári kistérségből a Budaörsi kistérségbe kerültek.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál
 A pilisvörösvári kistérség
 PilisCentrum - Pilisvörösvári kistérségi hírek, információk 

Magyarország kistérségei
Pilisvörösvár
Ráckevei kistérség

A Ráckevei kistérség kistérség Pest megyében, központja: Ráckeve.

Települései

Fekvése
A Csepel-sziget egészén és a Ráckevei (Soroksári) Duna-ágtól keletre fekvő települések tartoznak a térséghez. Összesen 20 település alkotja a kistérséget.
Helyiérdekű vasút köti össze Ráckevét Budapesttel, amely több településen is keresztülhalad.

Története

Lakónépesség alakulása

További információk 
 Csepel-sziget és Környéke Többcélú Önk. Társulás honlapja
 Kis-Dunamenti Régió honlapja
 RH Média – Ráckevei kistérségi hírportál
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál
Önt is várja a ráckevei Duna-ág; fotó Kovács Attila, Gábor Viktor; Kiskunlacháza és Vidéke Körzeti Földművesszövetkezet, Kiskunlacháza, 1967
Gasztronómiai híd a ráckevei Duna térségéhez; összeáll. Szánthó Györgyné; "Ráckeve Érték" Egyesület, Ráckeve, 2013
Horváth M. Ferenc: Ráckevei kistérség, 4307. Apaj, Áporka, Délegyháza, Dömsöd, Dunaharaszti, Dunavarsány, Halásztelek, Kiskunlacháza, Lórév, Majosháza, Makád, Ráckeve, Szigetbecse, Szigetcsép, Szigethalom, Szigetszentmárton, Szigetszentmiklós, Szigetújfalu, Taksony, Tököl; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2004 (Kincses könyvek)
Hidak a Ráckevei-Duna térségéhez. Egy kis gasztronómiával fűszerezve; összeáll. Szánthó Györgyné; Sophia Nostra, Ráckeve, 2014
A ráckevei Duna-ág és környéke; Kis-Duna mente TDM Nonprofit Kft., Szigetszentmiklós, 2019

Magyarország kistérségei
Szentendrei kistérség

A Szentendrei kistérség kistérség Pest megyében, központja: Szentendre.

Települései

Fekvése

Története

Nevezetességei 
 Marcipánmúzeum, melyben az Országház kicsinyített mása és az életnagyságú, 60 kilogrammos Michael Jackson található, valamint sok más marcipánból.
 Főtér: egyetlen ide látogató turista sem hagyja ki. Itt található az emlékkereszt, amely, mint a tér is, háromszögű. 1763-ban emeltette a Szerb Privilégiális Szentendrei Kereskedő Társaság. Azóta kétszer újították fel.
 Díszkapu: tabakosok, azaz tímárok emeltették a Bogdányi utcai Preobrazsenszkát. Az épülethez tartozó kerítésfal copf stílusú díszkapujának kovácsoltvas kapuszárnyait Olhauser József szentendrei kovácsmester készítette 1803 és 1806 között. A messze földön híres szerb búcsút emberemlékezet óta a templomban és udvarán tartják.
 Dalmát ház: a Szamárhegy ékessége az úgynevezett dalmát ház.
 Városháza: a 18. század óta a városi önkormányzat székháza. Az eredeti épület földszintes volt. 1924-ben Lessner Manó tervei alapján emeletet építettek rá. Oszlopos erkélyével, neobarokk homlokzatával ma is a város egyik szimbóluma.
 Skanzen: a Szabadtéri Néprajzi Múzeum (1967-ben alapították) Magyarország legjellegzetesebb tájainak népi építészetét, lakáskultúráját, életmódját mutatja be eredeti épületekkel és tárgyakkal a 18. század végétől a 20. század közepéig.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Ronsdorf

Ronsdorf önálló német város volt. 1929-től Wuppertal része.

Fekvése 
A K4 és L417 utak keresztezésénél fekszik.

Története 
A város első írásos emléke 1494-ből való.

1745-ben kapta meg a városi címet. A városba nemsokára textilipar és vasgyártás települt, és gyorsan növekedni kezdett.

1816-ban Poroszország része lett, a Lennepi járás egyik településeként.

1929-ben néhány kisváros (Barmen, Elberfeld, Vohwinkel, Ronsdorf, Cronenberg, Langerfeld és Beyenburg) egyesülésével létrejött Wuppertal (melyet 1929-1930-ig ideiglenesen Barmen-Elberfeldnek neveztek), ma e város egyik kerülete.

Városrészek

Lakosság 
 1871:  8 672
 1880: 10 100
 1900: 13 297
 1910: 15 365
 1925: 15 174
 2004: 22 261

A város szülöttei 
 Elias Eller (1690–1750) városalapító
 Adolf von Brüning (1837–1884) kémikus és iparos
 Paul Wegmann (1889-1945) politikus
 Rudolf Carnap (1891–1970) filozófus
 Jörg Knör (* 1959) komikus és parodista

Külső hivatkozások 
 Ronsdorfi polgári egyesület oldala
 "Ronsdorfer SonntagsBlatt" hetilap oldala
 Információs oldal

Észak-Rajna-Vesztfália megszűnt települései
Wuppertal
Szobi kistérség

A Szobi kistérség kistérség Pest megyében, központja: Szob.

Települései

Fekvése 
Közép-magyarországi Régió északi csücskében található a Szobi kistérség, amelyet az Ipoly, a Duna és a Börzsöny alkotta természetes határok vesznek körül.

Története

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 A területfejlesztési társulás honlapja
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál
 Szobi Köztér
 szob.lap.hu

Magyarország kistérségei
Váci kistérség

A Váci kistérség kistérség Pest megyében, központja: Vác.

Települései

Fekvése 

A váci statisztikai kistérség a Közép-Magyarországi régió északi területén helyezkedik el, egy része a budapesti agglomerációhoz tartozik, más része a megye határán fekszik, a települések harmadik csoportja a 12-es útra fűződik fel. A Dunakanyar kistérségben a fejlődés, civilizálódás kulcsmotívumai időről időre fellelhetők voltak. A településképződés elengedhetetlen feltétele a víz jelenléte, a városfejlődést viszont természeti adottságai segítették elő. Az eltérő természeti adottságok más-más kultúráknak adnak otthont, így a térség kultúrák határán fekszik, amely ösztönzője a városfejlődésnek. Az iparosodás korai folyamatába a térségben és történelmi vonzáskörzetében található nyersanyagok, a vízi szállítás lehetősége kapcsolta be. A vasút kiépítése Vác várost egyedülálló helyzetbe hozta az országban elsőként megépülő vonal révén. A vasút megépítése az iparosodás során felgyorsította a településképződést, illetve a népesség Budapestre és a környező falvakba történő koncentrálódását.
A több évtizedes és a legutóbbi 15 év átalakulásának eredményeképpen a váci statisztikai kistérség társadalmi-gazdasági mutatók és folyamatok alapján három jól elkülönülő
zónából áll:
 budapesti agglomeráció részét képező, illetve Duna menti, szuburbanizáció által erősen érintett települések
 Vác szoros vonzáskörzete – ezt részben lefedi az előbbi kategória
 nehezen megközelíthető, közlekedési árnyékhelyzetben félperiférián és periférián elhelyezkedő települések

Nevezetességei 
A Dunakanyar kistérségben a turisztika jelenleg a tradicionális üdülő- és kiránduló területekrekoncentrálódik, jellemzően időjárásfüggően, tavasztól őszig fogad látogatókat a térség. A kistérség turisztikai vonzereje természeti és épített értékeinek gazdagságában, és a főváros közelségében rejlik. A Duna-Ipoly Nemzeti Parkhoz tartozó területek természeti környezetükkel egész évben vonzzák a turistákat. Az erdővel borított területek kiváló lehetőséget nyújtanak a természetjárók számára, míg több kisebb tó is található, melyek alkalmasak horgászásra, pihenésre. A szelíd turizmust erősítik a kiépített kerékpáros túraútvonalak (Vác-Rád-Penc-Csővár-Püspökhatvan-Galgagyörk-Váchartyán) is. A térség rendkívül gazdag kastélyokban, kúriákban és műemlék vagy műemlék jellegű épületekben, melyek a turisztikai programok szerves részét alkothatják.

Lakónépesség alakulása

Külső hivatkozások 
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Vaci
Veresegyházi kistérség

A Veresegyházi kistérség kistérség Pest megyében, központja: Veresegyház.

Települései

Fekvése

Története

Lakónépesség alakulása

Jegyzetek

További információk 
 Vezérmegye.hu – Pest megyei hír- és szolgáltató portál

Magyarország kistérségei
Abaúj-Hegyközi kistérség

Az Abaúj–Hegyközi kistérség egy kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Gönc, másik városa Abaújszántó.

Települései

Fekvése

Története

Kőkorszak

A terület bizonyítottan lakott volt a kőkorszaktól kezdve. A nyugati irányú, szélvédett, sokszor patakokkal ellátott völgyek kiváló búvóhelyet biztosítottak a pihenéshez, egyúttal jó kiindulópontot adtak a vadászathoz, halászathoz a Hernád völgye irányában.
Pattintott eszközökhöz adott alapanyagot a Zempléni hegység. Bányászat nyomait fedezték fel számos község hegyoldalában.

Gazdaság 

A KSH 2005-ös adatsora szerint Magyarország legelmaradottabb kistérsége. Így az egy lakosra jutó Szja 41 000 HUF, IPA 2800 HUF, munkanélküliség 22,9% (ez országos csúcs), ezer lakosra 46 vállalkozás esik, a csatornahálózatba bekapcsolt lakások aránya 4%.

Nevezetességei 
 Regéc és Mogyoróska határában a Regéci vár
 Vizsolyban a Református templomban a Károli-féle Biblia, és nyomda kiállítás
 Göncön Károli Gáspár és Biblia kiállítás
 Abaújszántó - Cekeháza Patay kastély
 Abaújvár Földvár
 Boldogkőváralja Boldogkő Vár
 Boldogkőújfalu Kőtenger természeti képződmény
 Göncruszka 900 éves templom
 Hejce Püspöki nyaraló
 Kéked Melczer-kastély
 Telkibánya bányászati kiállítás

További információk 

 KSH Területi statisztikai évkönyv 2005, id: HVG 2007. november 3.

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Bodrogközi kistérség

A Bodrogközi kistérség egy kistérség  volt Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja Cigánd volt. A kistérség egyike a legfiatalabb területi egységeknek: csupán 2004-ben, a kistérségi rendszer legutóbbi módosításakor hozták létre. 2014-ben az összes többi kistérséggel együtt megszűnt.

Települései

Fekvése 

A Bodrog és a Tisza közötti alföldi jellegű kistájat északról a Latorca folyó határolja el a szomszédos területektől. Csak déli része tartozik Magyarországhoz.

Története

Nevezetességei

Gazdaság 

A KSH adatai szerint 2005-ben e kistérségben volt a legalacsonyabb az egy főre eső éves szja az országban: 30 000 Ft. Ugyanitt a tárgyévben, az országban egyedül a csatornahálózatba bekapcsolt lakások aránya 0% volt. Ezer lakosra 31 vállalkozás jut, ez is országos negatív csúcs. Munkanélküliség: 20,8%, ez az országban a harmadik legrosszabb adat. A KSH a kistérséget az Abaúj–Hegyközi kistérség után, és a Sellyei kistérséget megelőzve Magyarország legelmaradottabbjaként jellemezte 2006-ban.

Jegyzetek

További információk 

 KSH Területi statisztikai évkönyv 2005, id: HVG 2007. nov. 3.

Lásd még 
 Bodrogköz földrajzi régió
Ez a link: A Zempléni Településszövetség leírása a Bodrogközről csak a magyarországi részével foglalkozik a Bodrogköznek.

Kapcsolódó szócikkek 

Magyarország kistérségei
Encsi kistérség

Encsi kistérség: kistérség Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, központja: Encs.

Települései 

Magyarország kistérségei