1904



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – A Japán Birodalmi Haditengerészet megindítja az első támadásait az orosz haditengerészet ellen, az orosz–japán háború kezdete.
 február 9. – Japán támadás indul Port Arthur ellen.
 március 19. – X. Piusz pápa kiad egy motu propriót, amelyben elrendeli a latin egyház kánonjogának felülvizsgálatát és kodifikálását. (Az új gyűjtemény, a Codex Juris Canonici (Kánonjogi kódex) 1917-re készült el.)
 április 8. – Londonban aláírják a francia-angol egyezményt, megalakul az antant.
 április 12–13. – Szerbia és Bulgária a mürzstegi egyezménynek megfelelő megállapodást köt.
 május 5. – František Veselovský szlovák ellenzéki parlamenti képviselőt a pozsonyi törvényszék egyévi börtönbüntetésre ítéli, a magyar nemzet elleni izgatásért.
 május 21. – A FIFA megalapítása Párizsban.
 június 12. – Újjáalakul az Apponyi Albert vezette Nemzeti Párt.
 június 15. – A PS General Slocum kirándulóhajó katasztrófája
 július 28. – Szentpéterváron eszer forradalmárok meggyilkolják Vjacseszlav Konsztantyinovics von Plehve orosz belügyminisztert.
 október 20. – Sir John Fisher tengernagyot nevezik ki a Brit Haditengerészet élére (első tengeri lorddá).
 október 26. – A Körber-féle osztrák kormány átalakításakor az ócseh párti Antonín Randa személyében ismét betöltik a cseh tartományi miniszteri tárcát.
 november 1. – A Csehszláv Szociáldemokrata Munkáspárt VI. kongresszusán a küldöttek elutasítják a polgári pártokkal való együttműködés taktikáját, s mint a politikai harc eszközét elfogadják az általános sztrájkot.
 november 13. – A Lengyel Szocialista Párt (PPS) oroszellenes tüntetést szervez Varsóban, tiltakozásul az orosz-japán háború kapcsán a lengyeleknek az orosz hadseregbe történő behívása ellen.
 november 18. – Az Országgyűlés új házszabályt fogad el, mely nem teszi lehetővé az obstrukciót (zsebkendőszavazás). 
november 19. – Az ellenzék közös „vezérlőbizottságának” felállításával megalakul a szövetkezett ellenzék. 
 november 28. – Szerbia kereskedelmi szerződést köt Németországgal.
december 13. – Botrányos ülés az Országgyűlésben (Az újra összeült parlamentben az ellenzéki képviselők lehetetlenné tették az ülés megtartását és heves ordibálás és vitatkozás közepette gyakorlatilag szétrombolták a terem berendezését; annak darabjaival még a kiérkező karhatalmi erőkre is rátámadtak.).
 december 22. – A Horvát Népi Parasztpárt megalakítása.
 december 29. – A Horvát Haladó Párt megalakítása.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A hegy- és dombvidékek vízenergiájának hasznosítására Magyarországon több helyen épül vízerőmű. (Például Besztercebányán, Boksánbánya mellett, a Felka-patakon, Eperjesen, Resicabányán)
 Porosz-Lengyelországban a porosz kormány letelepedési törvényt ad ki, melyben megtiltják, hogy lengyel telepesek a felparcellázott telkeken lakó- és gazdasági épületeket emeljenek. (A porosz kormány célja, hogy lengyel területeken német gazdagparasztok letelepítése.)
 december – Pénzügyi egyezmény Magyarország és Horvátország között, ami gyakorlatilag nem hoz semmilyen lényeges gazdasági változást.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1904-ben

1904 a légi közlekedésben

1904 a vasúti közlekedésben

1904 a filmművészetben 
 Utazás a lehetetlenbe – Georges Méliès

1904 az irodalomban 
 Csehov Cseresznyéskert (dráma).

1904 a zenében 
 november 18. – Kacsóh Pongrác János vitéz c. daljátékának bemutatója – Király Színház, Budapest.
 Bartók Béla megírja a Rapszódia zongorára és zenekarra c. művét.

1904 a tudományban 
 John Ambrose Fleming elkészíti az első elektroncsövet (dióda).
 Joseph John Thomson atommodellje.
 Ramón y Cajal neuron-tana.

1904 a sportban 
 május 12. – november 18. III. nyári olimpiai játékok megrendezése St. Louis-ban, 11 ország sportolóinak részvételével.
 Az MTK nyeri az NB 1-et. Ez a klub első bajnoki címe.

1904 a jogalkotásban

Születések 
 január 22. – Arkagyij Petrovics Gajdar, orosz ifjúsági író († 1941)
 január 27. – Gaál József bugaci főintéző († 1993)
 január 29. – Gallai Rezső, Magyarország legidősebb férfi állampolgára († 2014)
 február 10. – Bitskey Zoltán, úszó, edző († 1988)
 február 14. – Hans Morgenthau, amerikai jogász, politikatudós († 1980)
 február 25. – Török Sándor, író († 1985)
 február 28. – Tabák Lajos, a magyar szociofotográfia megteremtője, legkiemelkedőbb alkotója († 2007)
 március 1. – Glenn Miller, amerikai zenész († 1944)
 március 4. – George Gamow, fizikus († 1968)
 március 4. – Vlaj Lajos szlovéniai magyar nemzetiségi politikus, költő († 1966)
 március 10. – Kellner Béla orvos, onkológus, az MTA tagja († 1975)
 április 7. – A. Tóth Sándor, festőművész, bábművész, rajztanár († 1980)
 április 18. – Barsi Ödön, magyar színész, író, rendező († 1963)
 április 22. – Robert Oppenheimer, amerikai fizikus († 1967)
 május 5. – Greguss Zoltán színész († 1986)
 május 6. – Moshe Feldenkrais, a Feldenkrais-módszer megalapítója († 1984)
 május 11. – Salvador Dalí katalán-spanyol festőművész († 1989)
 május 12. – Julesz Miklós orvos, belgyógyász, endokrinológus, az MTA tagja († 1972)
 május 13. – Babos Zoltán magyar vízépítő mérnök († 1977)
 május 15. – Paul D. Harkins amerikai tábornok, a Dél-Vietnámban szolgáló az amerikai csapatok parancsnokságának első parancsnoka volt 1962 és 1964 között († 1984)
 május 17. – Jean Gabin, francia színész († 1976)
 május 17. – Hincz Gyula, festőművész, grafikus († 1986)
 május 23. – Palotai Boris, író († 1983)
 június 2. – Johnny Weissmuller, magyarországon született (bánsági sváb) amerikai sportoló, filmszínész († 1984)
 június 11. – Ivánovics György, kétszeres Kossuth-díjas orvos, mikrobiológus, bakteriológus, egyetemi tanár, az MTA tagja († 1980)
 június 26. – Peter Lorre magyar származású amerikai színész, rendező († 1964)
 július 16. – Goffredo Petrassi, olasz zeneszerző († 2003)
 augusztus 1. – Bálint Sándor, néprajzkutató († 1980)
 augusztus 12. – Lossonczy Tamás, Kossuth-díjas festőművész († 2009)
 augusztus 16. – Genda Minoru japán katona, a Pearl Harbor-i támadás tervezője († 1989)
 szeptember 5. – Kuthy Sándor agrokémikus, biokémikus, az MTA tagja († 1971)
 szeptember 6. – Keresztury Dezső, irodalomtörténész († 1996)
 szeptember 15. – Szergej Joszifovics Jutkevics, szovjet filmrendező († 1985)
 október 2. – Graham Greene amerikai író († 1991)
 október 24. – Apátfalvi Czene János festőművész († 1984)
 október 31. – Kulin Sándor magyar agrármérnök, egyetemi tanár († 1994)
 november 25. – Nádasdy Kálmán, Kossuth-díjas magyar színházi rendező, színházigazgató, színészpedagógus († 1980)
 november 25. – Urr Ida, magyar költő, orvos († 1989)
 november 27. – Rösler Endre, Kossuth-díjas magyar operaénekes (tenor) († 1963)
 november 30. – Dienes András, író, Petőfi-kutató († 1962)
 december 9. – Horthy István, Horthy Miklós kormányzó idősebb fia, kormányzóhelyettes, gépészmérnök, repülőfőhadnagy († 1942)
 december 13. – Borsos István József, rajztanár, festő- és szobrászművész († 1936)
 december 14. – Petschauer Attila, kardvívó, újságíró († 1943)

Halálozások 
 január 2. – James Longstreet az amerikai polgárháború konföderációs, déli erőinek egyik tábornoka volt (* 1821)
 január 31. – Ujfalvy Károly Jenő Közép-Ázsia és Nyugat-Himalája néprajzi kutatója, nyelvész (* 1842)
 március 4. – Perczel Miklós, politikus, az 1848–49 évi szabadságharcban honvéd ezredes, az amerikai polgárháborúban az északi hadsereg ezredese, Perczel Mór honvéd tábornok öccse (* 1812)
 május 5. – Jókai Mór író, országgyűlési képviselő (* 1825)
 május 10. – Sir Henry Morton Stanley walesi születésű amerikai újságíró és Afrika-kutató (* 1841)
 május 19. – Dzsamszedzsi Tata, „az indiai ipar atyja” (* 1839)
 június 15. – Szontágh Pál, Nógrád megyei földnirtokos, a főrendiház tagja, Madách Imre közeli barátja (* 1820)
 július 15. – Anton Pavlovics Csehov orosz író, drámaíró (* 1860)
 augusztus 29. – V. Murád, az Oszmán Birodalom 34. szultánja (* 1840)
 szeptember 6. – Czetz János honvéd tábornok (* 1822)
 október 13. – Lotz Károly festő (* 1833)

Jegyzetek

Források