alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hanusfalva

Hanusfalva (szlovákul Spišské Hanušovce, németül Henschau) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Késmárktól 23 km-re északra, Szepesófalutól 6 km-re délre fekszik.

Története 
A falut 1311-ben késmárki Henrik soltész alapította erdőirtással. 1313-ban „Henus” néven említik. 1343-ban „Hannuswagasa”, 1344-ben „Hannusfalva” néven szerepel az írott forrásokban. A Görgey és Berzeviczy családé, valamint 1593-ig a lándoki keresztesek birtoka, ekkor a palocsai Horváth család vásárolta meg. Lakói földművesek, favágók, pásztorok, fuvarosok voltak. 1605-ben 5 ház állt a faluban. 1689-ben egy elhagyott udvarházat említenek itt. 1703-ban a késmárki váruradalom része lett, majd 1724-ban Mednyánszky Pál birtoka, 1734-ben pedig a lőcsei Spillenberg családé. 1787-ben 83 házában 601 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HANUSFALVA. Hansdorf, Haritsán. Tót falu Szepes Várm. földes Urai több Urak, lakosai katolikusok, fekszik Bélához 1 2/4 mértföldnyire, legelője jó, de szűken elég, határjának fele ha szorgalmatosan miveltetik jó gabonát terem.”

1828-ban 93 háza volt 682 lakossal. 1847-ben lakói közül sokan Temesvár vidékére költöztek. A falut a 18. és 19. században több járvány, tűzvész és árvíz pusztította.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hanusfalva, tót falu, Szepes vmegyében, Ófaluhoz délre 1 órányira: 683 kath., 5 evang. lak. Kath. paroch. templom. Kastély. Sok erdő és legelő. F. u. b. Palocsay Horváth. Ut. p. Késmárk.”

1902-ben alakult meg a helyi hitelszövetkezet. 1918-ban átmenetileg lengyel csapatok szállták meg. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesófalui járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 467, többségben szlovák lakosa volt, jelentős cigány kisebbséggel.

2011-ben 749 lakosából 740 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent András apostolnak szentelt római katolikus plébániatemploma 14. századi eredetű, de 1763-ban teljesen átépítették, eredeti elemei alig észrevehetőek.
 Mai kastélya a 19. század első felében épült klasszicista stílusban, homlokzatán timpanonnal.
 Késő barokk kápolnája a 18. század közepén épült.
 Klasszicista kápolnája a 19. század első felében épült.

Híres személyek
Itt hunyt el 1904-ben Gergelyi Tivadar országgyűlési képviselő.
Itt szolgált Fábri Sámuel evangélikus lelkész, tanár.

További információk 
 Községinfó
 Hanusfalva Szlovákia térképén
 Ismertető magyar nyelven
 E-obce.sk

Jegyzetek 
Majeriková-Molitoris, M. - Majeriková, I.: Spišské Hanušovce (1313-2013).

Hanusfalva
Szepes vármegye települései
Gerlachov (egyértelműsítő lap)

A Gerlachov településnév jelentései:

Gerlachfalva szlovákiai község szlovák neve a Poprádi járásban
Gerla (Gerlachó) szlovákiai község szlovák neve a Bártfai járásban
967



Események

Határozott dátumú események 
 december 25. – I. Ottó német–római császár – XIII. János pápával – társcsászárrá koronáztatja 12 éves fiát, II. Ottót.

Határozatlan dátumú események 
 A kalandozó magyarok valószínűleg a Balkán-félszigetre indítanak portyát.
 Izz ad-Daula örökli az iraki emírséget apjától, Muizz ad-Daulától.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 967-ben

Születések 
 I. Boleszláv lengyel király

Halálozások 
 Muizz ad-Daula iraki emír

Jegyzetek 

10. század
966



Események 
I. Mieszko megkeresztelkedése révén a lengyelek felveszik a kereszténységet.
 Káfúr, a felszabadított núbiai rabszolga a gyakorlatban is megszerzi Egyiptom emírjének tisztségét.
 I. Ottó német-római császár hat évig tartó itáliai hadjáratot kezd a bizánciak ellen, meghódítja Dél-Itáliát és a lombard hercegnek ajándékozza.
 Ottó kimenti az előző évben elrabolt XIII. János pápát, és véres bosszút áll ellenségein.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 966-ban

Születések

Halálozások 
 július 6. – II. Berengár itáliai király (* 913 k.)
 Ali ibn al-Ihsíd egyiptomi emír

Jegyzetek 

10. század
965



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 10. – Bréma vásártartási jogot kap.
 október 1. – I. Ottó német-római császár Jánost, az egyházi állambeli Narni püspökét választja meg pápának, aki a XIII. János nevet veszi fel.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A Kijevi Fejedelemség megtámadja és legyőzi a Kazár Birodalmat.
 I. Harald dán király megkeresztelkedik, kialakul a dán állam, amely a 17. századig magába foglalja a mai Svédország déli részét is.
 Bizánc visszafoglalja Ciprust az araboktól.
 december – A római nemesek ellenezték Ottó pápaválasztását, ezért elrabolják Jánost.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 965-ben

Születések

Halálozások 
 március 1. – VIII. Leó pápa
 július 4. – V. Benedek pápa

Jegyzetek 

10. század
964



Események 
 február 26. – Miután I. Ottó német-római császár elhagyja Rómát, XII. János zsinatot hív össze, és letéteti VIII. Leó pápát.</small> (János ismét pápa lesz.)
 május 14. – János váratlanul meghal szeretője karjában. (Halálakor mindössze 27 esztendős.)
 május 22. – V. Benedek pápa megválasztása.
 június 23. – V. Benedek pápa lemondása.

Az év témái

Születések

Halálozások 
 május 14. – XII. János pápa

Jegyzetek 

10. század
963



Események

Határozott dátumú események 
 november 6. – I. Ottó német-római császár zsinatot hív össze a római Szent Péter-bazilikába.</small>
 december 4. – A római zsinat fegyveres összeesküvés szítása és méltatlan viselkedés vádjával elítéli és leteszi XII. János pápát, helyette VIII. Leót választja meg pápának.

Határozatlan dátumú események 
 Trapezunti Athanasziosz megalapítja az Athosz-hegyen az első kolostort.
 I. Mieszko lengyel fejedelem keresztény hitre tér, és a német király hűbérese lesz.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 963-ban

Születések 
 március 13. – Anna Porphyrogenéta, II. Rómanosz bizánci császár lánya, I. Vlagyimir kijevi nagyfejedelem felesége († 1011)
 augusztus 23. – II. Jóságos Richárd, Normandia hercege († 1027)
Bizonytalan dátum
 Snorri Goði, avagy Snorri Þorgrímsson, jelentős nyugat-izlandi törzsi vezér, akinek tetteit a Eyrbyggja saga, a Njáls saga és a Laxdæla saga is megénekli († 1031)

Halálozások 
 március 15. – II. Rómanosz, bizánci császár (* 938)
 április 3. – III. Szőke Vilmos, aquitániai herceg (* 915)
 április 18. – Sztephanos Lekapenos, I. Rómanosz bizánci császár fia és társcsászára (* 910)
Bizonytalan dátum
 Tryggve Olafsson, az Oslo-fjord vidékén elterülő délkelet-norvégiai Viken törzsfője, I. Olaf norvég király apja, I. Széphajú Harald norvég király unokája (* ?)

Jegyzetek 

10. század
962



Események 
 január 31. – I. Ottó német király – hatalmas serege élén – bevonul Rómába.
 február 2. – XII. János pápa Rómában megkoronázta I. Ottót, az első német-római császárt. (A király feleségét, Adelaidot császárnővé koronázta.)
 február 13. – I. Ottó oklevelet ad ki, amelyben a pápaságot gyakorlatilag vazallusává tette.(A dokumentum kimondta, hogy a megválasztott pápa csak akkor szentelhető fel, ha a császári küldöttek jelenlétében a mindenkori uralkodónak hűséget esküdött.)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 962-ben

Születések 
Bizonytalan dátum
 június/július – Guillaume de Volpiano, bencés apát, egyházi reformer († 1031)
 II. Szent Eduárd, angol király († 978)
 Rogneda, I. Vlagyimir kijevi nagyfejedelem felesége († 1002)

Halálozások 
Bizonytalan dátum
 Indulf, skót király, II. Konstantin skót király fia (* ?)
 IV. Rossz Ordoño, a Kantábriai-házból való leóni király, IV. Alfonz leóni király (* 924)
 Gauzelin de Toul, Toul pülpöke (* ?)
 Dŏng Yuán, kínai festő (* 934 körül)

Jegyzetek 

10. század
961



Események 
 A kalandozó magyarok Trákia területén súlyos vereséget szenvednek a bizánci haderőtől.
 Egyiptomot Ali ibn al-Ihsíd örökli fivérétől, Únúdzsúrtól, de őt is befolyása alatt tartja nevelőjük, Abu l-Miszk Káfúr.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 961-ben

Születések 
 valószínűleg az év folyamán – VIII. Kónsztantinosz bizánci császár († 1028)

Halálozások
 Únúdzsúr ibn al-Ihsíd egyiptomi emír

10. század
960



Események 
 I. Ottó megalapítja a Bajorországtól független Ostmarkot (a későbbi Ausztriát)
 Kína északi részén elkezdődik a Szung-dinasztia uralma (960-1127)

Az év témái

Államok vezetőinek listája 960-ban

Születések

Halálozások 

10. század
959



Események 
 A kalandozó magyarok Konstantinápolyig törnek előre, nagy zsákmányt szereznek és sok foglyot ejtenek.
 Edgár angol király egyesíti Angliát, és elindítja az ország kulturális fejlődését

Az év témái

Államok vezetőinek listája 959-ben

Híres személyek

Születések

Halálozások
 október 1. – Eadwig wessexi király (* 941)
 november 9. – VII. Konstantin bizánci császár (* 905)

10. század
958



Események

Az év témái

Államok vezetőinek listája 958-ban

Híres személyek

Születések
 valószínűleg az év folyamán – II. Baszileiosz bizánci császár († 1025)

Halálozások 

 Öreg Gorm dán (jyllandi) király (uralkodott 934–958)

10. század
957



Események

Az év témái

Államok vezetőinek listája 957-ben

Híres személyek

Születések
 Szent Adalbert vértanú (Szent István nevelője) († 997)

Halálozások 

10. század
956



Események

Az év témái

Államok vezetőinek listája 956-ban

Híres személyek

Születések

Halálozások 

10. század
955



Események

Határozott dátumú események 
 március 1. – A német királypárti erők az Inn folyó melletti Mühlbachnál legyőzik és fogságba ejtik Herold salzburgi érseket, aki Arnulf regensburgi palotagróf 954-ben bekövetkezett halálát követően állt az elégedetlenek élére. (Büntetése megvakítás és a székétől való eltiltás, valamint száműzetés.)
 augusztus 10. – A kalandozó magyarok utolsó, bajorországi és svábföldi dúlásokat magában foglaló nyugati portyájának az I. Ottótól a Lech-mezőn elszenvedett augsburgi vereség vet véget. (Vezéreiket, Lélt (Lehel), Bulcsút és Súrt Regensburgban felakasztják.)
 december 16. – Az összehívott római zsinat, a mindössze 18 éves ifjú Octavianust, II. Alberik spoletói herceg törvénytelen gyermekét emeli Szent Péter trónjára, aki a XII. János nevet veszi fel.

Határozatlan dátumú események 
 április – Az Ottó-ellenes felkelők kezén lévő Regensburg megadja magát a királypárti csapatoknak.<ref name=vltbg>Veszprémi László–Torma Béla Gyula: ''A lech mezei csatához vezető út. Magyar kalandozások német földön 954-ben. In.: Hadtörténelmi Közlemények. 128. évf., 2015/1. sz., 7-14. oldal, ISSN 0017-6540</ref>
 az év folyamán''' –
 I. Ottó német király leveri a lázadó hercegeket, helyreállítja a birodalom egységét.
 I. Ottó legyőzi a szlávokat a Rachnitz folyó mellett, területüket az Oderáig a birodalomhoz csatolja.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 955-ben

Születések

Halálozások 
 augusztus 10. – Konrád lotaringiai herceg (* 923)
 november 8. – II. Agapét pápa
 november 23. – Eadred wessexi király (* 923/924)

Jegyzetek 

10. század
954



Események

Határozott dátumú események 
 november 12. – Megkoronázzák Lothár nyugati frank királyt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A kalandozó magyarok az Ottó német király ellen kirobbant lázadás során Vörös Konrád lotaringiai herceghez és Liudolf herceghez csatlakoznak Bulcsú vezetésével. Karintián keresztül Bajorországba, majd Frankföldre mennek, mindenütt komoly pusztítást végrehajtva, majd a lotaringiai herceggel a Rajna vidékét, a mai Belgiumot, Reims és Metz környékét dúlják, ahonnan egész Franciaországban szétrajzanak, végül Burgundia és Itália területén keresztül térnek haza komoly zsákmánnyal.
 október – Az Ottó-ellenes felkelők kezén lévő Mainz megadja magát a királypárti csapatoknak.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 954-ben

Születések

Halálozások 
 július 22. – Arnulf regensburgi palotagróf (* 913)
 szeptember 10. – IV. (Tengerentúli) Lajos nyugati frank király (* 920/921)

Jegyzetek 

10. század
953



Események

Határozott dátumú események

Határozatlan dátumú események 
 az év tavaszán – I. Ottó német király elleni felkelés, a 953–954. évi német polgárháború kezdete. (Ottó rokonai, veje és elsőszülött fia – Vörös Konrád lotaringiai herceg és Liudolf sváb herceg – Mainzban el akarta fogni a királyt, de az Aachenen át Dortmundba menekült.)
 április – I. Ottó Fritzlarban tartott birodalmi gyűlésen leteszi a lázadó lotaringiai herceget, Konrádot.
 július
 Ottó német király testvérét, Kölni Brúnót választatja meg kölni érsekké. (Aachenban az év szeptemberében hirdetik ki érseki címét, s valószínűleg ekkor teszi meg a király lotaringia főhercegévé.)
 Ottó csapataival Mainzban körülzárja a fellázadt sváb herceget, Liudolfot és Konrád lotaringiai herceget. (Ottó a város kéthavi folyamatos ostromával felhagyva Mainzból Bajorországba elszökő fia, Liudolf után eredt. A hercegség központját, Regensburgot ostromzárral zárta körül.)
 december eleje – Ulrik augsburgi püspök csapatával Regensburg felé indul a német király táborába, azonban Arnulf regensburgi palotagróf – kitörve Regensburgból – meglepi a védtelenül maradt püspöki székhelyet és kifosztja azt, szép számú túszt ejtve.
 december 10. után – I. Ottó dolga végezetlenül vonul vissza Regensburg alól.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 953-ban

953 a tudományban

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

10. század
952



Események 
 I. Ottó német király itáliai hadjáratát követően Verona és Aquileia testvérének, Henrik bajor hercegnek a fennhatósága alá kerül.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 952-ben

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

10. század
951



Események 
Ottó német király átveszi a hatalmat Itáliában.
A kalandozó magyarok Itálián keresztül Aquitániáig vonulnak, de visszafelé Észak-Itáliában vereséget szenvednek I. Henrik bajor hercegtől, Ottó fivérétől.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 951-ben

Híres személyek

Születések

Halálozások

10. század
950



Események 
A magyarok kalandozó hadjáratai és I. Henrik bajor herceg csatározásai során a német uralkodó betör a Magyar Fejedelemség területére, és komoly zsákmánnyal tér haza.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 950-ben 
950 a tudományban

Születések 
 június 12. – Reizei, japán császár († 1011)
Bizonytalan dátum
 Worms-i Burchard, püspök, egyházjogász († 1025)
 Erik Torvaldsson, viking hajós, Grönland felfedezője († 1003/04).
 Notker Labeo, az első európai, aki kommentárokat írt Arisztotelész munkáihoz († 1022).
 Sarolt fejedelemasszony, Géza magyar fejedelem felesége, az erdélyi Zombor gyula leánya, Szent István anyja († 1008)
 Ibn Júnusz, egyiptomi arab csillagász és matematikus († 1009)

Halálozások 
 november 22. – II. Lothár, itáliai király (* 926)
Bizonytalan dátum
 Hywel Dda ap Cadell, a dél-walesi Deheubarth királya (* 880 körül)
 al-Fárábi avagy Alpharabius, török származású perzsa muszlim filozófus és tudós (* 870)
 II. Sunifred avagy Sunyer, Barcelona grófja (* 874)
 Rajmund Pons, Toulouse grófja (* ?)

10. század
949



Események 
A kalandozó magyarok és I. Henrik bajor herceg határ menti csatározásai. A magyarok képtelenek áttörni a német védelmen.
Adud ad-Daula, Rukn ad-Daula rajji emír fia örökli a fárszi emírséget nagybátyjától, Imád ad-Daulától.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 949-ben

Születések

Halálozások
Imád ad-Daula fárszi emír

10. század
Nagy Károly (egyértelműsítő lap)

Nagy Károly
 Nagy Károly (748–814) frank uralkodó
 Nagy Károly (1797–1868) csillagász, matematikus
 Nagy Károly, hottói (1816–1911), zalaegerszegi alszolgabíró, ügyvéd, országgyűlési írnok, földbirtokos.
 Nagy Károly (1858–1942) református lelkész, presbiter, író, költő
 Nagy Károly (1860–1940) kereskedelmi akadémiai tanár
 Nagy Károly (1868–1926) református püspök
 Nagy Károly (1870–1939) építészmérnök, műegyetemi tanár
 Nagy Károly (1900–1975) szociáldemokrata, majd kommunista politikus, országgyűlési képviselő
 Nagy Károly (1900–1978) parasztpárti politikus, országgyűlési képviselő
 Nagy Károly (1908–1992) úszó Európa-bajnok
 Nagy Károly (1909–1942) író (legismertebb álneve: Charles Lorre)
 Nagy Károly (1921–?) labdarúgó (Szegedi AK, Gamma, Ferencvárosi TC)
 Nagy Károly (1926–2016) fizikus
 Nagy Károly (1930–2022) pedagógus, pedagógiai szakíró
 Nagy Károly (1932) újságíró, író
 Nagy Károly (1932–2001) jogász
 Nagy Károly (1934–2011) szociológus, irodalomszervező, nyelvművelő, az MTA tagja
 Nagy Károly (1936–2015) magyar bajnok labdarúgó (Újpesti Dózsa)
 Nagy Károly (1937) egyházi író
 Nagy Károly (1938) magyar bajnok labdarúgó (Vasas)
 Nagy Károly (1944) sportlövő
 Nagy Károly (1969) matematikus
 Nagy Károly (1978) színész
 Nagy Károly (1997) politikus
 Nagy Károly (atléta)
 Nagy Károly (birkózó)
 Nagy Károly (színigazgató)
 Nagy Károly (teológus)
 Nagy Károly (zenész)

hasonló nevűek
 Krajnik-Nagy Károly (1947) újságíró, műfordító
 Szotyori Nagy Károly (1821–1897) református kántor, orgonaművész, főiskolai zenetanár
 Tasnádi Nagy Károly (1801–1860) főjegyző, országgyűlési követ, igazságügyminisztériumi osztályfőnök
 F. Nagy Károly (1950 előtt) színművész

Jegyzetek
948



Események 
II. Borrell lesz az első barcelonai gróf, aki függetleníti magát a Karolingoktól.
A kalandozó magyarok az új bajor herceg, Henrik ellen vonulnak, de a szállásterületüktől nem messze vereséget szenvednek tőle a Duna mellett.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 948-ban

Születések

Halálozások
 április 10. – Hugó itáliai király (* 882 k.)
 június 15. – I. Rómanosz bizánci császár (* 871)
 II. Sunifred barcelonai gróf

10. század
947



Események 
A kalandozó magyarok Taksony fejedelem vezetésével Itália ellen vonulnak, és egészen Apuliáig dúlják az Appennini-félszigetet; végül II. Berengár itáliai király békét vásárol tőlük.

Születések

Halálozások
Zolta fejedelem

Az év témái

Államok vezetőinek listája 947-ben 

10. század
946



Események 
 január 17. – hosszas tárgyalásokat követően Ahmad ibn Búja húzisztáni emír bevonul Bagdadba, ahol al-Musztakfi kalifa főemírré nevezi ki és a Muizz ad-Daula tiszteleti nevet ruházza rá.
 január 28. – Muizz ad-Daula leteszi a kalifát, és al-Mutít nevezi ki utódául.
 április – csatározás kezdődik Szamarránál Muizz ad-Daula és Nászir ad-Daula moszuli emír seregei között. Nászir ad-Daula bevonul Bagdadba. Állóháború kezdődik a fővárosban.
 május 10. – II. Agapét pápa megválasztása
 július 24. – Únúdzsúr lép az egyiptomi fejedelmi trónra nevelője, Abu l-Miszk Káfúr befolyása alatt.
 augusztus 1. – Muizz ad-Daula seregei utolsó erőfeszítésükkel kiűzik a moszuli csapatokat Bagdadból.

Születések

Halálozások
 május 26. – I. Edmund wessexi király (* 921/922)
 május – III. Márton pápa
 július 24. – Muhammad ibn Tugdzs al-Ihsíd egyiptomi emír, az Ihsídida-dinasztia megalapítója

Az év témái

Államok vezetőinek listája 946-ban

946 a tudományban 

10. század
945



Események 

augusztus – meghal Túzún, a főemír. A sereg a titkárát, Ibn Sírzádot választja utódául, aki tárgyalásokba kezd Ahmad ibn Búja húzisztáni emírrel.
Szajf ad-Daula elragadja Aleppót az Ihsídidáktól, önálló emírséget alakítva.

Születések

Halálozások
 I. Krešimir horvát király
 I. Igor kijevi fejedelem
 augusztus – Túzún főemír

Az év témai

Államok vezetőinek listája 945-ben

945 a tudományban 

10. század
Helivágása

Helivágása (1892-ig Haligóc, szlovákul Haligovce, németül Helbingsau) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Ólublói járásában.

Fekvése 
Szepesófalutól 7 km-re keletre, Ólublótól 20 km-re északnyugatra, a Hársas-patak bal oldali völgyében, a lengyel határ közelében fekszik.

Története 
A község területén már az őskorban éltek emberek. Az Akszamith-barlangban 1874-ben a paleolitikumból származó maradványokat tártak fel. Határában pedig kőkorszaki és újkőkori települések maradványait találták.

A falu a 14. században keletkezett irtványtelepülés. Először 1338-ban említik „Helinguagasa” néven, ekkor Illés fia Arnold birtoka. 1433-ban elfoglalták a husziták, ennek következtében a falu elnéptelenedett. 1458-ban Akszamith Péter huszita kapitány megerősített tábort hozott létre itt. 1523-ban a falu a vöröskolostori karthauzi uradalom része lett. 1789-ben 89 házában 566-an laktak.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HALIGÓCZ. Harihotz, Halgólcz. Tót falu Szepes Vármegy. földes Urai Doloviczényi Urak, lakosai katolikusok, fekszik Ófalutól más fél mértföldnyire, barlangjában külömbféle állati tsontok találtatnak, mind legelője, mind földgye valamivel alább való mind Richvaldnak.”

1828-ban már 105 ház volt 761 lakossal. Lakói mezőgazdasággal, állattartással, favágással, szövéssel, fuvarozással, drótozással, mészégetéssel és lenolaj préseléssel foglalkoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Haligocz, tót falu, Szepes vmegyében, egy völgyben elszórva: 719 r., 20 görög kath., 2 evang. lak., kath. paroch. templommal. Dunajeczhez s Gallicziához csak 1/2 órányira esik. Lakosi földmivelésből s gyolcsszövésből élnek. Van itt egy Penina nevü barlang, mellyben különböző iszonyú nagy állatok csontjai találtatnak. F. u. b. Palocsay Horváth. Közel a helységhez találtatik egy Szmerdsonka nevü kamarai kénköves fördő, s ásványviz. Fél órányira a Dunajecz partján pedig Veresklastrom fekszik, melly hajdan camaldulensisek zárdája volt. Most a lechniczi urad. tartozik, s itt van az udvarbiróság is, és 21 kath., 8 zsidó lak. Ut. p. Késmárk.”

A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesófalui járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 583, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 683 lakosából 682 szlovák volt.

2011-ben 674 lakosából 651 szlovák.

Nevezetességei 
 Határában található az Akszamith-barlang, melyet Akszamith Péter huszita kapitányról neveztek el. Ez a környék búvóbarlangjainak legnevezetesebbike. 1874-ben Róth Sámuel és Badányi Mátyás a paleolitikumból származó maradványokat tártak fel benne.
 Sarlós Boldogasszony tiszteletére épült plébániatemplomát 1896-ban építették egy korábbi templom helyén.
 Szűz Mária tiszteletére szentelt ortodox temploma 1896-ban épült neoromán stílusban.
 A faluban mai is vannak még jellegzetes magas tetejű, zsindellyel fedett faházak.

Jegyzetek 
Badányi Mátyás 1874: A haligóczi barlangról. Archaeologiai Értesítő 293-294.

További információk 
 Községinfó
 Ismertető magyarul
 A falu története szlovák nyelven
 E-obce.sk

Helivagasa
Szepes vármegye települései
Hernádszentistván

Hernádszentistván () község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése 
Kassa központjától 9 km-re északra, a Hernád jobb partján fekszik.

Története 
1423-ban „Zenthesthwan” néven említik először, amikor Zsigmond király a szokolyi váruradalmat Pálóci Imrének és Mátyásnak adja. A falunak régen temploma is volt, melyet Szent István király tiszteletére szenteltek. 1427-ben kilenc portát számláltak a faluban. 1440-ben „Zenthesthwan”, 1555-ben „Zent Istwan” néven említik. Ekkor jelenik meg a falu későbbi szlovák neve is Costelanka alakban. A század közepén lakói reformátusok lettek. 1787-ben 46 házában 309 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZENT ISTVÁN. Rozelani. Tót falu Sáros Várm. földes Ura Kassa Városa, lakosai katolikusok, fekszik Kassához 1 1/2 mértföldnyire; határja középszerű.”

1828-ban 82 ház állt a községben 622 lakossal. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak, emellett vasércet bányásztak, majd a 19. század végétől a kőbányában dolgoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szent-István, tót falu, Sáros vmegyében, a Hernád mellett, Kassához 1 mfd. 392 kath. lak., kath. paroch. templommal. Sörfőzőház. Vizimalom. Nagy erdő. F. u. Kassa város.”

A 20. század elején műtrágyagyártó üzem épült a községben. A trianoni diktátumig Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.

Hernádszentistvánt (2003-ig), Sároskisfalut és Tapolcsányt 1960-ban Družstevná pri Hornáde néven egyesítették. 2003-tól újra önálló település.

Népessége
1880-ban 497 lakosából 454 szlovák és 10 magyar anyanyelvű volt.

1890-ben 463 lakosából 432 szlovák és 18 magyar anyanyelvű volt.

1900-ban 506 lakosából 459 szlovák és 34 magyar anyanyelvű volt.

1910-ben 588 lakosából 496 szlovák és 67 magyar anyanyelvű volt.

1921-ben 536 lakosából 460 csehszlovák és 60 magyar volt.

1930-ban 738 lakosából 725 csehszlovák és 6 magyar volt.

1991-ben 2901 lakosából 2820 szlovák és 1 magyar volt.

2011-ben 1202 lakosából 1106 szlovák, 2 magyar és 1 cigány volt.

2021-ben 1247 lakosából 1183 (+3) szlovák, 2 (+1) magyar, (+6) cigány, 1 (+13) ruszin, 11 (+1) egyéb és 50 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 

A kegytemplomot Kisboldogasszony tiszteletére szentelték. A 16–17. században, majd 1707 és 1714 között a protestánsok foglalták el. 1733-ban Kassa városa szépen felújította, ekkor került ide a máriapócsi kegykép másolata. Népszerű búcsújáróhely lett a számos imameghallgatás miatt. A templom kicsi lett a sok zarándoknak, ezért Kassa városa 1803-ban egy nagyobb kegytemplomot épített egy dombon, az erdő szélén.

Neves személyek 
 Itt született 1895. január 17-én Mécs László költő.
 Itt született 1912. március 11-én Pálfy Matild tornász olimpikon.

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Hernádszentistván Szlovákia térképén
 Hernádszentistván története (szlovákul)
 A vasútállomás
 

A Kassa-környéki járás települései
Sáros vármegye települései
Hladovka

Hladovka (szlovákul Hladovka, lengyelül Głodówka) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.

Fekvése 
Árva régióban, Árvanádasdtól 10 km-re keletre, a lengyel-szlovák határ mellett fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szlovák hlad (= éhség) főnévből ered és egy sokat szenvedett falura utal. Más források szerint viszont a falu nevét első soltészáról, Hlad Kristófról kapta. A 20. század elején nevét Ladókára magyarosították, de ez nem fogant meg.

Története 
1598-ban „Jeleszna” néven említi először oklevél. A falu a vlach jog alapján létesült a 16. század végén és Árva várának tartozéka volt. 1598-ban még csak két ház állt a faluban, melyet akkor a magyaros „Illésna” néven is neveznek a források. 1608-ban birtokosa, Thurzó György vámszedő hellyé nyilvánította a községet. 1619-ben a soltészén kívül még 5 pásztorház és malom is állt a faluban. A lakosság száma ezután folyamatosan nőtt. 1626-ban már 17 család élt itt, mintegy 90 lakossal. 1659-re pedig már 423 lakosa volt, melyből 271 katolikus és 152 evangélikus. A fejlődésnek a kuruc háborúk vetettek véget. A 17. század végére a lakosság teljesen elszegényedett és sokan elmenekültek a faluból, mely csaknem teljesen elpusztult. 1690-ben újra benépesítették. 1715-ben 25 család élt itt, amely mintegy 130 lakost jelent. 1787-ben 313 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HLADONKA. Tót falu Árva Várm. lakosai katolikusok, fekszik Tersztenához 2 óránnyira, Vitanovától 1/2 órányira, határja soványas; mert zabnál egyebet nem terem.”

1828-ban 128 ház állt a községben 732 lakossal. 1836-tól a Sperlagh család lett a község földesura.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hladovka, tót falu, Árva vmegyében: 725 kath., 7 zsidó lak., kath. paroch. templom. 29 sessio. Vizimalom. Nagy gyolcs- és vászonkereskedés. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”

1864-től a litvai uradalomhoz tartozott. 1870-ben 137 házában 613 lakos élt. A trianoni diktátumig Árva vármegye Trsztenai járásához tartozott.

1920 és 1924 között Lengyelország része volt.

Népessége 
1910-ben 535, túlnyomórészt lengyel lakosa volt.

2011-ben 994 lakosából 965 fő szlovák.

Nevezetességei 

 Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1800 és 1808 között épült. Freskóit Jozef Hanula festette 1941-ben.
 A korábbi, 1808-ban szétszedett és eladott fatemplom helyén ma egy Szent Flórián szobor áll.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Hladovka község hivatalos honlapja 
 Községinfó
 Hladovka Szlovákia térképén
 E-obce.sk

A Turdossini járás települései
Árva vármegye települései
Družstevná pri Hornáde

Družstevná pri Hornáde (e néven Sároskisfalu (Malá Vieska) és Tapolcsány (Tepličany) községeket egyesítették) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.

Fekvése 
Kassa központjától 9 km-re északra, a Hernád bal partján fekszik.

Története 
A hozzá tartozó Sároskisfalu első írásos említése 1423-ban „Wyfalw” alakban történik. Kisfalu néven 1429-ben szerepel először „Kysflaw” alakban. Neve alapján ekkor még bizonyára magyarok lakták. 1773-ban már tót faluként említik. 

Tapolcsány 1423-ban „Tapliczan” alakban szerepel először oklevélben.

A trianoni diktátumig mindkettő község Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.

Hernádszentistvánt, Sároskisfalut és Tapolcsányt 1960-ban Družstevná pri Hornáde néven egyesítették. 2003-ban Hernádszentistván kivált a településből.

Népessége
Sároskisfalunak 1880-ban 508 lakosából 452 szlovák anyanyelvű volt.

Sároskisfalunak 1890-ben 462 lakosából 446 szlovák és 2 magyar anyanyelvű volt.

Sároskisfalunak 1900-ban 505 lakosából 460 szlovák és 12 magyar anyanyelvű volt.

Sároskisfalunak 1910-ben 482 lakosából 419 szlovák és 16 magyar anyanyelvű volt.

Sároskisfalunak 1921-ben 507 lakosából 464 csehszlovák és 5 magyar volt.

Sároskisfalunak 1930-ban 689 lakosából 675 csehszlovák és 8 magyar volt.

2001-ben 3238 lakosából 3088 szlovák, 91 cigány és 5 magyar volt.

2011-ben 2532 lakosából 2093 szlovák, 257 cigány és 4 magyar.

Lásd még 

 Sároskisfalu
 Tapolcsány

Jegyzetek

További információk 

 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Družstevná pri Hornáde Szlovákia térképén
 Képes ismertető (szlovákul)
 Az iskola honlapja
 E-obce.sk

A Kassa-környéki járás települései
Cicero (egyértelműsítő lap)

A Cicero név több személyre is vonatkozhat:

 Marcus Tullius Cicero – a közismert politikus és író
 Marcus Tullius Cicero – az i. e. 30. év consulja
 Quintus Tullius Cicero
 „Cicero” – Elsősorban Nagy-Britannia ellen tevékenykedő náci ügynök fedőneve a II. világháború alatt. Valódi neve Elyesa (Elias) Bazna (1904–1970) volt.
 Cicero, város az USA Illinois államában, Cook megyében

Előfordulhat tévesen írva, a következők helyett is:

 Ciceró (keresztnév)
 ciceró tipográfiai mértékegység

Jegyzetek
Hrustin

Hrustin (szlovákul Hruštín) község Szlovákiában a Zsolnai kerület Námesztói járásában. 2011-ben 3178 lakosából 3140 szlovák volt.

Fekvése 
Námesztótól 13 km-re délnyugatra, az azonos nevű patak mellett fekszik, az 521-es út mentén. A tőle 2 km-re északra lévő Vanyovka tartozik hozzá.

Története 
Azon a területen, ahol a mai község elterül a 16. századig nem volt település. A falu 1580 körül keletkezett a vlach jog alapján, amikor pásztorokat telepítettek ide. A falu első említése 1588-ból származik "Hrussczyn" néven Árva várának tartozékaként. A falu földesurai a Thurzók voltak. Lakói mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak. Emellett vászonszövéssel, lábbelik, fém és fatárgyak készítésével foglalkoztak. Házaikat kizárólag fából építették, ez lévén az egyetlen elérhető építőanyag. 1626-ban már 30 család, mintegy 150 lakos élt a faluban. Első temploma 1631-ben fából épült. A települést 17. században a hadak többször is feldúlták. 1715-ben mintegy 450 lakosa volt. 1737 és 1742 között pestis pusztított. 1752-ben 159 család lakott a községben. 1778-ban 605 lakosa volt. 1820-ban felépült a plébániatemplom. 1828-ban 183 házában 943 lakos élt. 1910-ben 1410, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. 1916-ban megépült az első fűrészüzem. A trianoni békeszerződésig Árva vármegye Námesztói járásához tartozott.

Vályi András szerint "HRUSTIN. Tót falu Árva Várm. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Árva Várához közel, minden Namesztovi járásbéli Helységek között leg közelebb, határja közép termékenységű, terem kiváltképen árpát, és zabot.
" 

Fényes Elek szerint "Hrussin, tót falu, Árva vmegyében: 939 kath., 7 zsidó lak., kik vászon- és fa-eszközök készitéséből, s fuvarozásból élnek. Kath. paroch. templom. 95 7/8 sessio. F. u. az árvai uradalom.
" 

2001-ben 3188 lakosából 3180 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Keresztelő Szent Jánosnak szentelt római katolikusok plébániatemploma 1820-ban épült.
 Szent Anna kápolnája 1800 körüli.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Hrustin Szlovákia térképén
 Hrustin az Árvai régió honlapján
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Hrustin
Árva vármegye települései
Hutti

Hutti (a 20. század elején Liptóhuta, szlovákul Huty) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Liptószentmiklósi járásában.

Fekvése 
Liptószentmiklóstól 16 km-re észak-északnyugatra, a Prószéki-völgy felső torkolata közelében fekszik.

Története 
A falu a 16. század elején keletkezett, amikor az itteni üveghutákhoz a Felső-Árva vidékéről gorálokat telepítettek ide. Első írásos említése 1545-ből származik „Huty” alakban. Birtokosai a részben udvarnoki és liptóteplai nemesek, részben a lucski Abaffyak voltak. 1784-ben 126 házában 800 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír a faluról: „HUTTI. Tót falu Liptó Vármegy. földes Ura Dvornikovits Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Árva Vármegyének szélénél, fája tűzre, és épűletre van, de legelője, földgye sovány.”

1828-ban 186 háza volt 1290 lakossal. Lakói üvegfúvással, mezőgazdasággal, kosárfonással, szövéssel, házaló ablakozással foglalkoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Hutti, tót falu, Liptó vmegyében, Árva vmegye szélén, 1283 kath., 7 evang. lak. Kath. paroch. templom. Határja roppant, de sovány; zabot, lent, kolompért terem; erdeje szép; lakosai közt sok üveges és ablakos vagyon; vásznat készitenek; lenmag-olajt sajtolnak, s azzal kereskednek. F. u. a kamara. Ut. p. Rosenberg.”

A trianoni diktátumig Liptó vármegye Németlipcsei járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 960, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 186 lakosából 185 szlovák.

Nevezetességei 
Színeváltozás római katolikus plébániatemploma 1894-ben épült neogótikus stílusban.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Hutti Szlovákia térképén
 E-obce.sk

A Liptószentmiklósi járás települései
Liptó vármegye települései
Outlandos d’Amour

Az Outlandos d’Amour a The Police első albuma, 1978-ban jelent meg. Címét Miles Copeland találta ki, első ötlete az Outlaws of Love volt (kb. „a szerelem számkivetettjei” vagy „a szerelem törvényein kívül állók”), de különlegesebb hangzást akart, ezért az első szót lecserélte az outland-re (az outlandish jelentése „idegenszerű, külföldies, szokatlan”), amihez spanyolos végződést tett (hogy a commando szóra hasonlítson): Outlandos of Love. Végül az of Love-ot is lefordította, franciára. 

A lemez dalain igen erősen érezhető a punk (Next to You, Peanuts) és a reggae (So Lonely, Hole in My Life) hatása.

Fogadtatása meglehetősen ellentmondásos volt: A két kislemezre kimásolt dal, a Roxanne és a Can’t Stand Losing You sugárzását a BBC és más adók megtagadták, mivel előbbi egy prostituáltról, utóbbi pedig az öngyilkosságról szól. Mint Sting nyilatkozta, a Can’t Stand Losing You-val szemben az volt a fő kifogásuk, hogy a borító hátoldalán látható fényképen Stewart Copeland egy olvadozó jégtömbön állt, nyakában egy hurokkal. Ugyanakkor koncertjeiken, különösen a kis költségvetésű amerikai turnéjukon, egyre nagyobb ismertségre tettek szert, és a Roxanne egyre több rádióban volt hallható. Amikor az A&M 1979 áprilisában újra kiadta a dalt, az a brit slágerlistán a 12. helyig jutott, a szintén újrakiadott Can’t Stand Losing You pedig hamarosan a 2. lett. Maga az album a 6. helyet érte el.

Számok 
Next to You (Sting) – 2:50
So Lonely (Sting) – 4:49
Roxanne (Sting) – 3:12
Hole in My Life (Sting) – 4:52
Peanuts (Copeland, Sting) – 3:58
Can’t Stand Losing You (Sting) – 2:58
Truth Hits Everybody (Sting) – 2:53
Born in the 50’s (Sting) – 3:40
Be My Girl – Sally (Sting, Summers) – 3:22
Masoko Tanga (Sting) – 5:40

Előadók 
 Stewart Copeland – dob, ének
 Sting – basszusgitár, ének
 Andy Summers – gitár, ének

Helyezései a slágerlistákon 
Az album – Billboard (Észak-Amerika)

A kislemezek – Billboard (Észak-Amerika)

The Police-albumok
1978 nagylemezei
Reggatta de Blanc

{{Album infobox
 | előadó = The Police
 | cím = Reggatta de Blanc
 | borító = 
 | típus = nagylemez
 | megjelent = 1979. október 5.
 | felvételek = 1979. február–augusztusSurrey Sound Studios, Leatnerhead
 | stílus = new wave
 | hossz = 41:42
 | kiadó = A&M
 | producer = Stewart Copeland, Sting, Andy Summers, Nigel Gray
 | kritikák = * AllMusic  link
 Rolling Stone (kedvező) link
 Robert Christgau (B-) link
 | előző = Outlandos d'Amour(1978)
 | jelenlegi = Reggatta de Blanc(1979)
 | következő = Zenyatta Mondatta(1980)
 | kislemez1 = Message in a Bottle
 | kislemez1dátum = 1979. szeptember
 | kislemez2 = Walking on the Moon
 | kislemez2dátum = 1979. november
 | kislemez3 = Bring On the Night
 | kislemez3dátum = 1979. december (csak Európában)
}}
A Reggatta de Blanc a The Police második albuma, megjelent 1979-ben. A reggatta szó két g-vel írva a reggae-re utal (több számot a „fehér reggae”-hangzás jellemez), a fehér ugyanakkor a tagok szőke hajára is utal. A francia szavak használata az első albumra utal vissza.

A lemez hangzásvilágában a debütáló album folytatása, a Bring on the Night, a Deathwish, a The Bed's Too Big Without You és az együttes egyik legismertebb slágere, a Walking on the Moon mind a reggae hatásáról tanúskodik, de a punk hangzása is jelen van, főként az It's Alright for You-ban és a No Time This Time-ban. Az album különlegessége a Stewart Copeland által énekelt On Any Other Day.A felvételek több mint fél évig húzódtak, de valójában csak néhány hetet vettek igénybe; alighanem ez volt az együttes legfelszabadultabb időszaka. Copeland: „Egyszerűen csak bementünk a stúdióba, és azt mondtuk: 'Rendben, kinek van meg az első dal?' Még csak nem is gyakoroltunk a felvételek előtt.”

Az Egyesült Királyságban mind a kislemezek (Message in a Bottle, Walking on the Moon), mind az album a slágerlista élére kerültek.

Szerepel az 1001 lemez, amit hallanod kell, mielőtt meghalsz című könyvben.

 Az album dalai 

 Helyezések 
Album

Kislemezek

 Díjak 
Grammy-díj

 Közreműködők 
 Sting – basszusgitár, ének, nagybőgő, háttérvokál
 Andy Summers – gitár, zongora
 Stewart Copeland – dob, ének az On Any Other Day-en és a Does Everyone Stare első versszakán, gitár az It's Alright For You'' versszakai és refrénje alatt

The Police-albumok
1979 nagylemezei
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Illés (település)

Illés (1891-ig Illia, szlovákul Ilija) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerület Selmecbányai járásában.

Fekvése 
Selmecbányától 4,5 km-re délre fekszik, országúton csak Selmecbányán át közelíthető meg.

Északról Selmecbánya, délnyugatról Bacsófalva, délről Berencsfalu és Béld, keletről pedig Szentantal községgel határos.

Története 
A község területén a régészeti leletek tanúsága szerint már a korai bronzkorban éltek emberek, később a laténi kultúra települése állt itt.

A falut 1266-ban "Sanct Egid" néven említik először, eredeti neve ugyanis temploma védőszentje után "Szentegyed" volt. 1504-ben "Ilesfalwa", 1558-ban "Illia" néven szerepel az írott forrásokban. A Hont-Pázmány nemzetség, majd a Csáky család birtoka. 1347-ben Nagy Lajos király oklevelében "Scenthegud" néven szerepel. A 16. században a litvai és a csábrági, majd a szitnyai váruradalom része. 1540-ben 11 és fél portát számláltak a faluban.

1548-ban a Balassáké, majd a 18. századtól a Koháry család birtoka, lakói főként mezőgazdasággal, erdei munkákkal, kézművességgel foglalkoztak. 1715-ben 26 adózó háztartása volt. 1828-ban 59 házában 355 lakos élt, akik erdei munkákkal, szénégetéssel, a 20. század elejétől bányászattal, szövéssel foglalkoztak.

A határában álló Szitnya vára a 13. század közepén a bányavárosok védelmére épült. A 16. században Balassa Menyhért hírhedt rablófészke volt, melyet 1547-ben Salm császári serege ostrommal elfoglalt. Ezután a Pálffyak és a Koháryak birtoka. A kuruc harcokat követően lerombolták, így a szabadságharcban már nem volt szerepe.

Vályi András szerint "ILLIA. Tót falu Hont Vármegy. földes Ura G. Koháry Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Selymetzhez fél mértföldnyire, Szent Antalhoz 1 órányira, és annak filiája, földje terméketlen, sovány, nagyobb részént, erdőség a’ határa; többnyire a’ Bányákból való munkából, és szekerezésből élnek."

Fényes Elek szerint "Illia, (Sz. Egyed), tót falu, Honth vmegyében, Sz. Antal mellett: 398 kath., 3 evang. lak. Nagy erdő. F. u. h. Coburg. Ut. p. Selmecz."

A trianoni békeszerződésig Hont vármegye Korponai járásához tartozott.

Népessége 
A falunak 1910-ben 606, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 340 lakosából 321 szlovák.

Nevezetességei 
 A falutól délnyugatra 2,5 km-re, egy 1009 m magas hegy tetején láthatók Szitnya várának romjai.
 A falunak román stílusú műemléktemploma van. A templom a 13. század első felében épült, főoltára 17. századi. Pieta és Madonna szobra 15. századi műalkotás. Eredeti gótikus táblaképeit a turócszentmártoni múzeum őrzi.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal 
 Községinfó
 Illés Szlovákia térképén
 Regionalnenoviny.sk
 Képek és angol szöveg a várról
 E-obce.sk
  Tinódi Sebestyén: Szitnya, Léva, Csábrág, és Murán várának megvevése (1549)

Jegyzetek 
Milan Hanuliak 1996: Stredoveké nálezy z Ilije a ich význam. Študijné zvesti 32.
Ján Hunka 1996: Počítacie žetóny objavené počas archeologických výskumov na Slovensku. Študijné zvesti 32.
Maksay Ferenc 1959: Urbáriumok XVI–XVII. század. Budapest, 296 nn.

Illes
Hont vármegye települései
Zenyatta Mondatta

{{Album infobox
 | előadó = The Police
 | cím = Zenyatta Mondatta
 | borító = 
 | típus = nagylemez
 | megjelent = 1980. október
 | felvételek = Wisseloord Studios, Hilversum, 1980. július–augusztus
 | stílus = Új hullám (new wave)
 | hossz = 38 perc 16 mp
 | kiadó = A&M
 | producer = Stewart Copeland, Sting, Andy Summers, Nigel Gray
 | kritikák = 
 AMG  link
 | előző = Reggatta de Blanc(1979)
 | jelenlegi = Zenyatta Mondatta(1980)
 | következő = Ghost in the Machine(1981)
}}
A Zenyatta Mondatta a The Police harmadik albuma, megjelent 1980-ban. Címe több elemből tevődik össze (szóösszerántás), „hivatalos” magyarázat híján a rajongók többféle megoldást is kitaláltak. A mindkét szó végén ismétlődő atta az előző albumra utal. Az első szóban a zen vallás, vagy a zenit szó sejthető. A yatta esetleg Jomo Kenyattára, a Mau Mau vezetőjére utal. A második szóban talán a francia monde (világ) rejtőzik. 

SzámokDon't Stand So Close to Me (Sting) – 4:04Driven to Tears (Sting) – 3:20When the World Is Running Down, You Make the Best of What's Still Around (Sting) – 3:38Canary in a Coalmine (Sting) – 2:26Voices Inside My Head (Sting) – 3:53Bombs Away (Copeland) – 3:09De Do Do Do, De Da Da Da (Sting) – 4:09Behind My Camel (Summers) – 2:54Man in a Suitcase (Sting) – 2:19Shadows in the Rain (Sting) – 5:02The Other Way of Stopping'' (Copeland) – 3:22

Helyezései a slágerlistákon
Az album – Billboard (Észak-Amerika)

A kislemezek – Billboard (Észak-Amerika)

Díjak
Grammy-díj

The Police-albumok
1980 nagylemezei
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Ghost in the Machine

{{Album infobox
 | előadó = The Police
 | cím = Ghost in the Machine
 | borító = 
 | típus = nagylemez
 | megjelent = 1981. október
 | felvételek = AIR Studios, Montserrat, 1981. június–július
 | stílus = Rock / New Wave
 | hossz = 41 perc 08 mp
 | kiadó = A&M
 | producer = Stewart Copeland, Sting, Andy Summers, Hugh Padgham
 | kritikák = 
 AMG  link
 | előző = Zenyatta Mondatta(1980)
 | jelenlegi = Ghost in the Machine(1981)
 | következő = Synchronicity(1983)
}}
A Ghost in the Machine a The Police negyedik albuma, megjelent 1981-ben. Címét Arthur Koestler könyvéről kapta (The Ghost in the Machine, Szellem a gépben), mivel több számot is az ő írásai inspiráltak. A borítón az együttes három tagja látható egy LED-kijelzőt utánzó grafikán (balról jobbra: Summers, Sting, Copeland).

SzámokSpirits in the Material World (Sting) – 2:59Every Little Thing She Does Is Magic (Sting) – 4:22Invisible Sun (Sting) – 3:44Hungry for You (J'aurais toujours faim de toi) (Sting) – 2:53Demolition Man (Sting) – 5:57Too Much Information (Sting) – 3:43Rehumanize Yourself (Copeland, Sting) – 3:10One World (Not Three) (Sting) – 4:47Omegaman (Summers) – 2:48Secret Journey (Sting) – 3:34Darkness (Copeland) – 3:14

Helyezései a slágerlistákon
Az album – Billboard (Észak-Amerika)

A kislemezek – Billboard (Észak-Amerika)

Arthur Koestler könyvéről lásd a Szellem a gépben cikket.

A Szellem a gépben'' (1993) egy sci-fi címe is.

The Police-albumok
1981 nagylemezei
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Synchronicity

{{Album infobox
 | előadó = The Police
 | cím = Synchronicity
 | borító = 
 | típus = nagylemez
 | megjelent = 1983. június 17.
 | felvételek = 1982. december–1983. februárAIR Studios, MontserratLe Studio, Quebec, Kanada
 | stílus = rock, new wave
 | hossz = 44:11
 | kiadó = A&M
 | producer = The Police, Hugh Padgham
 | kritikák = *AllMusic  link
 | előző = Ghost in the Machine(1981)
 | jelenlegi = Synchronicity(1983)
}}

Az 1983-as Synchronicity a The Police ötödik, utolsó albuma. A lemez és a nyitó dal címe C. G. Jung szinkronicitás-elméletére utal Szerepel az 1001 lemez, amit hallanod kell, mielőtt meghalsz című könyvben.

Az album dalai

Helyezések
Album

Kislemezek

 Grammy-díjak 

 Közreműködők 
 The Police 
 Sting – basszusgitár, billentyűk, ének, háttérvokál, oboa, dobgép a Synchronicity I-on, szaxofon az O My God-on
 Andy Summers – elektromos gitár, billentyűk, ének a Mother és Someone To Talk To dalokon, háttérvokál a Someone to Talk To''-n
 Stewart Copeland – dob, xilofon, egyéb ütőhangszerek

Produkció 
 Hugh Padgham – producer, hangmérnök
 Dave Collins, Bob Ludwig – mastering
 Jeffrey Kent Ayeroff, Norman Moore, Vartan – művészi vezető
 Jeffrey Kent Ayeroff, Norman Moore – design
 Duane Michals – fényképek

Hivatkozások

Megjegyzések 

The Police-albumok
1983 nagylemezei
A Billboard 200 lista első helyezettjei
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Ho Si Minh-ösvény

A Ho Si Minh-ösvény Észak-Vietnámból Dél-Vietnámba a szomszédos Laoszon és Kambodzsán keresztül, teherautók, kerékpárok, illetve gyalogosok számára a dzsungel mélyén kiépített úthálózat volt, amely az észak-vietnámi hadsereg és a Dél-Vietnámi Nemzeti Felszabadítási Front (amerikai elnevezéssel Viet Cong) logisztikai utánpótlását biztosította a vietnámi háború idején. Az amerikaiak nevezték el Ho Si Minh észak-vietnámi elnökről. Vietnámban Đường Trường Sơn vagy Truong Son-útként volt ismert, a Közép-Vietnámban található hegylánc neve alapján.

Ezen az útvonalon évszázadok óta voltak ösvények, amelyeken többek között Kínából szállítottak aranyat és ópiumot Délkelet-Ázsiába. A franciák elleni háborúban a Việt Minh mozgalom kommunikációs csatornaként használta a felkelés kezdeti időszakában. A vietnámi háború kezdetén még meglehetősen primitív útvonalon csak gyalogosan lehetett közlekedni és a csapatok az útvonal menti kisebb falvakat, illetve az őserdei tisztásokat használhatták pihenésre, illetve készleteik feltöltésére. 1964 közepén az észak-vietnámi vezetés átfogó tervet készített az ösvény modern logisztikai útvonallá fejlesztésére, hogy a délen harcoló csapataik számára a harchoz szükséges több száz tonna utánpótlást biztosítani tudják. 
A terv végrehajtásának felelőse Dong Si Nguyen ezredes volt, aki felismerve a későbbi amerikai légitámadások kockázatát, fejlett légvédelmi rendszert épített ki az útvonal mentén.
Modern szovjet és kínai gépeket állítottak munkába a nehéz tehergépkocsik számára is alkalmas utak és hidak építéséhez.
A bombázások elleni felkészülésre földalatti laktanyákat, raktárakat, szerelőműhelyeket, kórházakat és üzemanyagraktárakat építettek ki.
A hadsereg szükségleteinek ellátására nagyszámú sofőrt, autószerelőt, rádióst, bombaszakértőt, forgalomirányítót, orvost, nővért és egyéb személyzetet toboroztak.
A fejlesztés egészen a harcok végéig, azaz 1975-ig folyamatban volt.

Az Egyesült Államok felszíni erőkkel nem tudta megállítani a Ho Si Minh-ösvényen dél felé áramló utánpótlást, mert az országok, melyek területén az keresztülhaladt, hivatalosan semlegesek voltak. Az elektronikus érzékelőberendezésekkel segített folyamatos és intenzív bombázás ellenére az észak-vietnámiak képesek voltak napi több száz tonna hadianyagot délre juttatni.

Amerikai szakértők becslései alapján a délre történő csapatmozgás az 1965-ös évi kb. 5000 főről, 1967-re hozzávetőlegesen 150 000 főre emelkedett.
A szüntelen légitámadások ellenére a Dél-Vietnámba tartó menetelők közül az amerikai bombáknál sokkal több áldozatot szedtek a különböző betegségek, mint például a vérhas és a malária.

Az amerikaiak 1968. november 11-én átfogó légi-offenzívába kezdtek (Operation Commando Hunt) az ösvényen történő csapatmozgások és az utánpótlás szállításának leállítására.
A hadművelet végéig 3 millió tonna bombát dobtak le Laosz területén, amely bár lelassította, de komoly mértékben mégsem tudta akadályozni az útvonal használatát.

Források 

 Stanley Karnow: Vietnam, A History, Penguin Books, New York, 1997

Kapcsolódó szócikkek  
Vietnámi háború
Gerilla-hadviselés

Vietnámi háború