alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Batajnica

Batajnica (szerbül Батајница / Batajnica) falu Szerbiában, Belgrád közelében, a belgrádi agglomeráció része.

Fekvése 

A Duna jobb oldalán található, egy kisebb domb választja el a folyótól. Belgrádtól 19 km-re északnyugatra fekszik. Szomszédos települések Újpazova 7 km-re északnyugatra és Ugrinovci 8 km-re délnyugatra

Története 
Dénes nádorispán 1165-ben döntő győzelmet aratott itt Branász Mihály, a szerémségi bizánci görög vezér felett, és az elesett görögök fölé egy máig is látható, 20 méter magas dombot hányatott. Mikor a Manuél Komménosz görög császár által küldött Andronikosz Kontosztefanosz hadai e dombhoz értek, lovaikról leugrálva esküdtek meg, hogy bosszút állnak az elesettekért.

Erre 1167. július 8-án ugyanitt adódott alkalom, Andronikosz győzelmet aratott Dénes nádor seregei felett. 800 vitéz, köztük 5 comes került a görögök hatalmába. A magyarok azonban még az éjjel segítséget nyertek, mire a görögök sietve átkeltek a 12 kilométernyi távolságban lévő Száván. A nép ma is Batajnižko polje, azaz csatamező néven ismeri a sírdomb környékét.

A trianoni békeszerződésig Szerém vármegye Zimonyi járásához tartozott, ezután a délszláv állam része lett. 

1923-ban repülőtér épült, amely részben katonai, de 1926-tól már civil járatokat is indítottak innen a legközelebbi nagyobb városokba. A második világháborút megelőző években a Jugoszlávia modernebb francia és angol gyártmányú vadászgépeket kapott Belgrád védelmére, amelyek szintén Batajnicán állomásoztak. Ezek a gépek szembeszálltak a németek 1941. április 6-án végzett légitámadásával (106 gép német oldalon, 16 védővel szemben)de a túlerő elsöpörte az ellenállást. Ma is állnak az akkori légi harcokban elesett pilóták névsorai a repülőtér bejáratánál, amelyet meg is koszorúznak április 6-án minden évben.

2001 júliusában Batajnica mellett vélhetően szerbek által meggyilkolt albánok tömegsírját találták. Több áldozat hét éven aluli volt. A környéken további négy-öt tömegsírban több mint nyolcszáz albán áldozatot találtak. A felfedezés megrázta a világot, és segített azt Szlobodan Milosevics ellen hangolni, akit épp eközben kísértek a hágai nemzetközi bíróság elé.

Batajnica Belgrád repülőterének is a neve. Bár ez inkább Újpazovához esik közelebb, mert annak határán helyezkedik el. Az 1999-es NATO-bombázások alkalmával ezt a katonai repteret is bombázták és a mostani műholdképek tanúsága szerint az egyik kifutót még mindig kráterek borítják. A reptér jelenleg is használatban van és időnként a katonai gépek is gyakorlatoznak a környéken. A reptér bejáratánál egy régi használaton kívüli MiG repülőgép látható. Ez közvetlenül a Batajnica és Újpazova közötti autóút mellett van.

Lásd még 
 Batajnica légibázis

További információk 
 Honlap
 Batajnica portál
 Pallas Nagy Lexikona

Szerbia települései
1724



Események 
 Kolozsvárott ettől az évtől működik a posta

Az év témái

1724 az irodalomban

1724 a tudományban

Születések 
 április 22. – Immanuel Kant, német filozófus († 1804)
 június 2. – Friedrich Gottlieb Klopstock, német költő († 1803)
 június 27. – Csapody László, jezsuita rendi tanár, költő († 1791)
 december 11. – Károly Tivadar pfalzi és bajor választófejedelem († 1799)

Halálozások 
 március 7. – XIII. Ince (eredeti nevén Michelangelo dei Conti), római pápa (* 1655)
 december 24. – Apáti Miklós, református prédikátor (* 1662)

18. század
1722



Események

Határozott dátumú események 
 június 18. – I. (Nagy) Péter orosz cár hadat üzen Perzsiának
 július 8. – Országgyűlés kezdete Pozsonyban.
 október 25. – A reimsi katedrálisban Franciaország és Navarra királyává koronázzák a 12 esztendős XV. Lajost.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A selmeci bányák vizének kiszivattyúzására üzembe helyezik az első – 100 lóerős – magyarországi gőzgépet, amely egyúttal az európai kontinensen is az első, üzemszerűen működő gőzszivattyú volt.

Az év témái

1722 az irodalomban

1722 a tudományban

Születések 
 január 28. – Johann Ernst Bach, német zeneszerző († 1777)
 július 25. – Fellner Jakab, építész († 1780)
 november 15. – Deccard János Vilmos, orvos, költő († 1778)
 december 1. – Anna Louisa Karsch német költőnő († 1791)

Halálozások 
 március 11. – John Toland, angol materialista filozófus, szabadgondolkodó és író (* 1670)
 június 16. – John Churchill, Marlborough első hercege, a Térdszalagrend lovagja, királyi titkos tanácsos, a brit hadsereg főparancsnoka a spanyol örökösödési háborúban (* 1650)
 augusztus 8. – Esterházy Antal, gróf, kuruc tábornagy (* 1676)

Jegyzetek 

18. század
Biogeográfia

A biogeográfia (más néven életföldrajz) a földrajztudománynak  az élőlények elterjedésével, eloszlásával és a táj – élőlény kölcsönhatással foglalkozó ága. Magába foglalja a földtörténeti fejlődés és az állat- és növényvilág közti természeti kapcsolatok kiterjesztését a különböző földterületeken. Alapjait Alexander von Humboldt (1769–1859) fektette le.

A biogeográfia az élőlényeket úgy tekinti, mint:

 Geotényezőket (flóra és fauna);
 A táj elemeit;
 Bioindikátorokat a földterületek megjelölésére.

A biogeográfiát két fő részre oszthatjuk:
 Növényföldrajz és geobotanika (a növények és növényközösségek elterjedésének tanulmányozása)
 Állatföldrajz és geozoológia (az állatok helyi elterjedésének tudománya). A floraterületekhez faunák tartoznak.

További információ 
 Fajok globális megfigyelései az iNaturaliston

Biológia
Természetföldrajz
Irving Berlin

Irving Berlin  (eredeti nevén Izrael Izidor Balin) (Tyumeny, 1888. május 11. – New York, 1989. szeptember 22.) orosz származású amerikai zeneszerző és szövegíró.

Életpályája 
Tyumenyben született, Szibériában. Családjával 1893-ban az Amerikai Egyesült Államokba emigrált. Édesapja 1896-ban bekövetkezett halála után ő maradt a családfenntartó. Újságot árult és  alkalmi munkából élt. Táncdalokat kezdett írni. Nevet változtatott (IPI névazonosítója 00002852023, Irving Berlin néven 199 művét jegyezték be zeneszerzőként; neve mellett sehol nem szerepel szövegíró) és új nevén jelent meg 1907-ben a "Marie from Sunny Italy" című dal szövege.
1911-ben írta meg máig is örökzöld slágerét Alexander's Ragtime Band címen (ISWC kód T-914.722.115-6). Ekkortól zenei karrierje felfelé ívelt, a Broadway ünnepelt szerzőjévé vált, 
miközben az 1930-as évektől számos híres hollywoodi film zenéjét szerezte. (például God Bless America. Jóval több dalszöveg fűződik a nevéhez, mint a szerzői jogi adatbázisban szereplő 199 zeneszám 

Sikerei ellenére sohasem tanult meg tökéletesen sem kottát olvasni, sem kottát írni. Speciális zongorát készítettek a számára; dalait egy asszisztens kottázta le.

Egészségi állapota élete vége felé hanyatlott; nem vehetett részt személyesen a 100. születésnapjára rendezett ünnepségen. Irving Berlin New Yorkban halt meg 101 éves korában és a Woodlawn temetőben nyugszik Bronxban (New York).

Híres dalai 
 Alexander's Ragtime Band
 Cheek to Cheek ISWC T-903.719.100-7 (társszerző: Koot Hermanus) 
 White Christmas (T-911.923.533-5 társszerző Beck Randy)
 God Bless America (T-302.076.672-3 társszerző Bray Dawid Owen)
 Puttin’ on the Ritz (T-070.167.001-0)
Dalok, amelynek címében valamelyik tánc neve szerepel
 T-310.724.324-9 Everyone In The World Is Doing The Charleston
 T-310.724.328-3 Herman Let's  Dance That Beautiful Waltz
 T-310.724.427-5 Since They Turned Loch Lomond Into Swing
 T-310.724.493-5 Waltz Medley
 T-310.724.500-7 'Twas A Wonderful Night For Waltzing
 T-310.724.510-9 Irving Berlin Fox-Trot Medley Part One And Two
 T-310.724.511-0 Irving Berlin Quickstep

Díjai 

Oscar-díj 
Legjobb Eredeti dal: Egész évben farsang (White Christmas) (1942)

Tony-díj 
Legjobb eredeti zene: Call Me Madam (1951) 
Tony-különdíj (1963) 
Lawrence Langer-díj (1978)

Grammy-díj 
Bing Crosby-díj (1968)

Jegyzetek

További információk
Bradányi Iván: Fehér karácsony. Irving Berlin élete; Regun Press, Üllő, 2004
 Életrajzok
 https://web.archive.org/web/19990827065748/http://encarta.msn.com/index/conciseindex/3E/03E10000.htm?z=1&pg=2&br=1
 ,
 Internet Movie Database profile
 Internet Broadway Database profile

Amerikai zeneszerzők
1888-ban született személyek
1989-ben elhunyt személyek
Századik életévüket betöltött személyek
Emigránsok az Orosz Birodalomból az Amerikai Egyesült Államokba
Amerikai filmzeneszerzők
Tony-díjasok
Amerikai dalszerzők
Oscar-díjasok
Jacques Tati

Jacques Tati (eredeti nevén Jacques Tatischeff, Le Pecq, Yvelines, Franciaország, 1907. október 9. – Párizs, 1982. november 5.) orosz származású francia filmrendező, színész. Nagyapja, Dmitrij Tatiscsev nagykövet volt Franciaországban.

Legtöbb filmjének ő főszereplője is – a saját maga alakította nyakigláb Hulot úr, – a modern világhoz adaptálódni képtelen, mindig barátságos és segítőkész, ám a szociális érintkezésben esetlen, örök kívülálló figurája. Filmjeiben mindig a képi világon van a hangsúly, a hangok legtöbbször zajok, tömegmorajok, a beszéd ritkán játszik fontos szerepet. Képi humora semmivel össze nem téveszthető. A mindennapi élethelyzetek finom eltúlzásával, kiemelésével megalkotott, nemritkán visszatérő poénjai mindig rendkívül finoman jelennek meg, a néző figyelme nincs „erőszakosan” rájuk irányítva, ezért mindig jóleső érzés felfedezni egy-egy újabb komikus részletet.

Jacques Tati az 1950-es években újraalkotta a klasszikus burleszket.
„Egy komikus helyzetet vagy arcot megjegyzünk, míg a filmbeli humoros mondatot rögtön elfelejtjük.”

Filmjei (rendező) 

 1935: Gai dimanche (rövidfilm, Jacques Berr-rel közösen)
 1947: Postások iskolája (L'école des facteurs) (rövidfilm)
 1949: Kisvárosi ünnep (Jour de Fête)
 1953: Hulot úr nyaral (Les vacances de Monsieur Hulot)
 1958: Nagybácsim (Mon Oncle)
 1967: Playtime
 1971: Hulot úr közlekedik (Trafic)
 1974: Parádé (Parade) (TV-film)

Az Hulot úr nyaral-t 1954-ben Oscar-díjra jelölték a legjobb eredeti forgatókönyv kategóriában, a Nagybácsim pedig 1958-ban el is nyerte a legjobb külföldi filmért járó díjat.

A filmekről 

A Kisvárosi ünnepet egyszerre két kamerával filmezték, az egyik fekete-fehér filmre forgatott, míg a másik kísérleti színes technikával dolgozott. A színes változatot végül nem mutatták be, és hosszú időre feledésbe merült, mígnem a század utolsó évtizedében Tati lánya újra rábukkant, és átalakította a ma megszokott formátumra.

A Playtime forgatásához egy teljes, Tativille-nek keresztelt, modern „városrészt” építettek fel, négy csupa-üveg toronyházzal, egy étteremmel, utcákkal, kereszteződésekkel. Tati a minél teljesebb hatás érdekében a hagyományos 35 mm-es film helyett a lényegesen jobb képminőséget és felbontást biztosító 70 mm-es filmre forgatott. A film elkészítése kilenc évig tartott, ám nem hozta meg azt a sikert, ami fedezte volna a magas költségeket, ezért a további filmjei már szerényebb költségvetéssel készültek.

A Nagybácsim jeleneteit lakóhelyén, Saint-Maur-des-Fossés-ban forgatta, sok statisztáló helyi lakossal. A városban ma a Place de la Pelouse-on bronzszobor örökíti meg Hulot urat, akit sok saint-mauri tart a leghíresebb lakosának.

Jegyzetek

Források 
 Tativille 
 Egy rajongó lapja Tati filmjeiről, képekkel 
Szalay Károly: Jacques Tati; Magyar Filmtudományi Intézet és Filmarchívum–NPI, Bp., 1982 (Filmbarátok kiskönyvtára)

További információk 

 
 

Francia színészek
Francia filmrendezők
Nevet változtatott francia személyek
1907-ben született személyek
1982-ben elhunyt személyek
1732



Események 
 szeptember 30. – 5,8-es magnitúdójú földrengés rázza meg Montréalt.
 december 7. – Londonban megnyílik a Covent Garden.

Az év témái

1732 az irodalomban

1732 a tudományban

Születések
 január 24. – Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, francia író, drámaíró († 1799)
 február 22. – George Washington, az Amerikai Egyesült Államok első elnöke, a függetlenségi háború főparancsnoka és győztes hadvezére († 1799)
 március 31. – Joseph Haydn, osztrák zeneszerző († 1809)
 április 5. – Jean-Honoré Fragonard, frencia rokokó festő († 1806)
 május 6. – Cervus Ádám, benedek rendi szerzetes († 1814)
 június 21. – Johann Christoph Friedrich Bach, zeneszerző, csembalista († 1795)
 július 1. – Cornides Dániel, történész, egyetemi tanár, könyvtáros († 1787)
 július 11. – Joseph Jérôme Lefrançais de Lalande, francia csillagász († 1807)
 szeptember 30. – Jacques Necker, svájci születésű bankár, politikus, pénzügyi szakember. XVI. Lajos három alkalommal bízta meg a Francia Királyság pénzügyeinek vezetésével († 1804)
 november 14. – Bacsinszky András, görögkatolikus magyar püspök († 1809)

Halálozások 
 augusztus 28. – Csáky Imre, bíboros, kalocsai érsek, költő (* 1672)
 november 19. – Révay Erzsébet, a magyar barokk kegyességi próza képviselője (* 1660)

18. század
1400



Események 
1400 a 14. század utolsó éve.

 február – II. Lajos (címzetes) nápolyi király trónfosztása.
 IV. Henrik angol király elfojtja a bárók felkelését. Kent, Huntingdon és Salisbury grófját kivégzik, mivel megkísérelték II. Richard visszahelyezését a trónra.
 július 10. – László nápolyi király (III. Károly fia) tényleges uralkodásának kezdete (1414-ig uralkodik).
 augusztus 20. – Vencel német királyt megfosztják trónjától (Csehországban még 1419-ig uralkodik).
 augusztus 21. – Pfalzi Rupertet német királlyá választják (megkoronázzák 1401-ben, 1410-ig uralkodik).
 november 13. – IX. Bonifác pápa megerősíti a Széchyek kegyúri jogát a szentgotthárdi ciszterci apátság felett.
 Jean Froissart megírja krónikáját.
 A Mediciek hatalomra jutnak Firenzében, Nápolyban pedig bankfiókot nyitnak.
 Luxemburgi Zsigmond Magyarországot elhanyagoló politikájával magára haragítja a bárók legnagyobb részét.
 december 1. – Michele Steno velencei dózse megválasztása (1413-ig uralkodik).
Mivel a bíróság 1394-ben veszprémi káptalan javára ítéli meg a Zádor-várral kapcsolatos birtokvitát, a Vezsenyi família kénytelen elhagyni a várat, helyette a közeli Nagyvázsony belterületén hoznak létre újabb szállást.

1400 az irodalomban

Születések 
 Gilles Binchois burgundiai zeneszerző. (valószínű dátum)
 Guillaume Dufay burgundiai zeneszerző. (valószínű dátum)
 Jean Brassart németalföldi zeneszerző. (valószínű dátum)

Halálozások 
 január 5. – John Montacute, Salisbury grófja (kivégzik).
 január 7. – Thomas Holland, Surrey hercege, Kent grófja (kivégzik).
 január 16. – John Holland, Exeter hercege, Huntingdon grófja (kivégzik).
 február 14. – II. Richárd angol király (meggyilkolják, * 1367).
 augusztus 16. – Aragóniai Péter szicíliai királyi herceg és trónörökös, I. Mária szicíliai királynő és Ifjú Márton aragón infáns és szicíliai király fia (* 1398)
 október 25. – Geoffrey Chaucer angol költő (* 1343).

14. század
1399



Események 
 Luxemburgi Zsigmond Magyarország kormányzását az országnagyokra bízva Csehország ügyeivel foglalkozik, mellyel magára haragítja a magyar főurakat.
 április 13. – I. (Idős) Mártont Zaragozában Aragónia királyává koronázzák.
 április 22. – I. (Nagy) Mária lunai grófnőt a férje, I. (Idős) Márton Zaragozában Aragónia királynéjává koronázza.
 április 29. (vagy április 23.) – Aragóniai Péter szicíliai királyi herceget és trónörököst, I. Mária szicíliai királynő, valamint Ifjú Márton aragón infáns és iure uxoris szicíliai király fiát (az aragón királyi pár, I. (Idős) Márton és Luna Mária unokáját) IX. Bonifác pápa apostoli nunciusa  megkereszteli Cataniában (a legfényesebb keresztelő a szicíliai királyi hercegek és hercegnők keresztelői között)  
 július 19. – I. (Szent) Hedvig lengyel királynőnek és lányának, Erzsébet hercegnőnek a földi maradványait Krakkóban a Waweli székesegyházban helyezik örök nyugalomra.
 augusztus 12. – a vorszklai csata: a litvánokból, havasalföldiekből, német lovagokból, tatárokból, lengyelekből, moldvaiakból és oroszokból álló sereg vereséget szenved az Arany Horda és a Fehér Horda seregétől.
 szeptember 30. – IV. Henrik Anglia királya lesz. 
 október 13. – IV. Henrik megkoronázása (1413-ig uralkodik).
 november 1. – VI. János lesz Bretagne hercege.
 december – VII. Jóannész kormányzó lesz nagybátyja II. Manuél bizánci császár mellett (1402-ig tölti be ezt a posztot).

Születések 
 június 22. – Erzsébet, Jagelló litván nagyherceg, II. Ulászló néven lengyel király és I. (Anjou) Hedvig lengyel királynő egyetlen gyermeke (†1399)

Halálozások 
 február 3. – John of Gaunt, III. Edward angol király harmadik fia (* 1340).
 május 13. – Braunschweigi Ottó tarantói herceg, I. Johanna nápolyi királynő negyedik férje (* 1320)
 július 13. – Erzsébet, Jagelló litván nagyherceg, II. Ulászló néven lengyel király és I. (Anjou) Hedvig lengyel királynő egyetlen gyermeke (* 1399)
 július 17. – I. (Anjou) Hedvig lengyel királynő (* 1374)
 szeptember 27. – Maternus erdélyi püspök
 november 1. – V. János, Bretagne hercege (* 1339)

14. század
John Napier (matematikus)

John Napier (Laird of Merchiston) (1550–1617. április 4.) skót teológus, matematikus, természettudós.

Élete 
Skót bárói családban született, anyja az orkney-i püspök lánya volt. 13 évesen lett a St. Andrews egyetem hallgatója, de rövid tartózkodás után, a diploma megszerzése nélkül távozott. Úgy tartják, hogy matematikai tudását valamelyik európai egyetemen, valószínűleg Párizsban szerezte, de erről nem maradtak fenn hivatalos feljegyzések. Valószínűleg Itáliában és Németalföldön is járt. 1571-ben már újra otthon tartózkodott, és élete hátralévő részét Merchistonban, a birtokán gazdálkodva töltötte. A Jelenések könyvéhez írott – harcos protestáns nézeteit tükröző – magyarázatai (1594) után fegyverek és harci gépezetek tervezésével foglalkozott. Kéziratai között megtalálták két gyújtótükör, egy ágyú és egy fémborítású harci szekér vázlatait.

Matematikával kedvtelésből foglalkozott; saját bevallása szerint nehezen szakított rá időt teológiai munkássága mellett. Idejét legfőképpen a számításokat megkönnyítő módszerek kifejlesztésének szentelte. Legnagyobb jelentőségű felfedezése a logaritmus, amelyet valószínűleg már 1594-ben elkezdett kutatni; Mirifici logarithmorum canonis descriptio című műve 1614-ben jelent meg. A logaritmus főként a csillagászati számításokban bizonyult hasznosnak, nagy segítségére volt Keplernek is a Rudolf-féle táblázatok elkészítésében. Bevezette a tizedestörtek ma használatos jelölését is; előtte Simon Stevin holland matematikus már kidolgozott egy saját jelölést, de az nehézkesnek bizonyult. Feltalálta a róla elnevezett számolópálcákat (Napier-csontok, amiből később a logarléc kialakult), melyeknek segítségével a szorzás és osztás művelete gyorsabban elvégezhetővé vált. A gömbháromszögekhez kapcsolódik az általa felfedezett tíz Napier-analógia.

Róla nevezték el a Holdon a Napier-krátert, illetve a 7096 Napier kisbolygót.

Írásai 
 (1593) A Plaine Discovery of the Whole Revelation of St. John
 (1614) Mirifici logarithmorum canonis descriptio
 (1617) Rhabdologia (halála után jelent meg)
 (1619) Mirifici logarithmorum canonis constructio (a Descriptio előtt írta, de csak halála után jelent meg)

Jegyzetek

Források 
 Dirk J. Struik: A matematika rövid története, Gondolat Kiadó, 1958
 Napier életrajza, MacTutor History of Mathematics archive

További információk 
 https://web.archive.org/web/20081211073159/http://www.scotlandsource.com/about/napier.htm
 https://web.archive.org/web/20081211080007/http://www-ah.st-andrews.ac.uk/mgstud/reflect/napier.html

Brit matematikusok
1550-ben született személyek
1617-ben elhunyt személyek
1398



Események 
 február után – Gruba Ilona bosnyák királynőt elmozdítják Bosznia éléről, utóda a férjének az unokaöccse, Ostoja István lesz.
 április 13. – I. (Ifjú) Márton szicíliai királyt, I. Mária szicíliai királynő férjét Palermóban a Szűz Mária Mennybemenetele Székesegyházban királlyá koronázták.
 Timur Lenk elfoglalja Indiát az Industól a Gangesz torkolatáig.
 Luxemburgi Zsigmond hadat gyűjt a török ellen, a várt török támadás azonban elmarad.
 Az Elba-Luebeck csatorna építése.
 A Német Lovagrend elfoglalja Gotland szigetét.
 szeptember 9. – I. Jakab ciprusi király halála után a fia, I. Janus lesz Ciprus királya.

Születések 
 június 29. – II. János aragón, navarrai és szicíliai király (†1479)
 november 17. – Aragóniai Péter szicíliai királyi herceg és trónörökös, I. Mária szicíliai királynő, valamint Ifjú Márton aragón infáns és szicíliai király fia (†1400)

Halálozások
 Hung-vu a Ming-dinasztia alapítója Kínában.
 Jeong Dojeon koreai konfuciánus filozófus.
 szeptember 9. – I. Jakab ciprusi király (* 1334).

14. század
1397



Események

Határozott dátumú események 
 február 27. – A körösudvarhelyi országgyűlésen a Garai-liga hívei meggyilkolják a Lackfiakat, ezzel a király a Garaiak befolyása alá kerül.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A temesvári országgyűlés elhatározza a telekkatonaság felállítását, ezzel a nemesség a jobbágyokra hárítja az országvédelem terheit. Több, a jobbágyokat sújtó rendelkezést is hoznak.
 Hedvig lengyel királynő Prágában kollégiumot alapít litván származású klerikusok iskoláztatására.
 Dánia, Norvégia és Svédország a kalmari unióban egyesül.
 Máltán létrejön az Università, a részlegesen önálló helyi önkormányzat.

Születések 
 augusztus 10. – Albert magyar és német király († 1439)
 november 15. – V. Miklós pápa († 1455)
 Sejong koreai uralkodó

Halálozások 
 szeptember 8. – Thomas of Woodstock, III. Eduárd angol király fia

Jegyzetek 

14. század
1396



Események

Határozott dátumú események 
 május 11. – Zsigmond magyar király – az első felesége, Mária magyar királynő halála (1395) és Durazzói Johanna nápolyi királyi hercegnő (a későbbi II. Johanna nápolyi királynő) leánykérésének a meghiúsulása után – a boroszlói érsek közreműködésével, titokban eljegyzi a másodfokú unokatestvérének, VIII. Henrik briegi hercegnek a leányát, Briegi Margit hercegnőt. (Az eljegyzés 1401. április 28-a, Zsigmond fogságba vetése után felbomlik, mivel Zsigmond a szabadulása érdekében eljegyzi a későbbi második feleségét, Cillei Hermann leányát, Cillei Borbálát.)
 május 19. – I. János öccsének, I. (Emberséges) Márton aragóniai királynak trónra lépése. (Márton 1410-ig uralkodik.)
 szeptember 25. – I. Bajazid török szultán hadserege legyőzi Zsigmond király és János burgundi herceg seregét a nikápolyi csatában. (Zsigmond a későbbi apósának, Cillei Hermann-nak a segítségével sikeresen elmenekül, és Konstantinápolyba hajózik.)

Határozatlan dátumú események 
 január eleje – Timur Lenk parancsot ad a Kuma-menti Magyarország fővárosának, Magyarnak/Mazsarnak (ma: Budjonovsk) lerombolására.
 az év folyamán –
 Zsigmond keresztes serege Bulgáriába nyomul, beveszi Orsovát és Vidint, majd Nikápoly ostromába kezd.
 A török elfoglalja Vidin várát az utolsó bolgár erősséget is, majd végigpusztítja a Dráva – Száva közét és Stájerországig nyomul.
 I. Mircea havasalföldi fejedelem legyőzi a török sereget a rovinei csatában

Születések 
 az év folyamán – V. Alfonz aragóniai király († 1458)
 június 30. – III. Fülöp burgundi herceg († 1419)

Halálozások 
 május 19. – I. János aragóniai király (* 1350)

Jegyzetek 

14. század
1394



Események

Határozott dátumú események

Határozatlan dátumú események 
 nyár vége – A Bajazid szultán vezette török haderő elfoglalja a Duna bal és jobb partján álló Kis- és Nagy-Nikápoly várát, majd betör Havasalföldre és feldúlja a vajda székhelyét, Curtea de Argeșt.
 az év folyamán –
Dalmácia fellázad Luxemburgi Zsigmond ellen és a bosnyákok is fellázadnak Dabiša István király vezetésével. Zsigmond seregével délre vonul és leveri a lázadást.
 A zsidók kiűzése Franciaországból.
A bíróság a veszprémi káptalan javára ítéli meg a Zádor-várral kapcsolatos birtokvitát, így a Vezsenyi família kénytelen elhagyni a várat (1400-ban), helyette a közeli Nagyvázsony belterületén hoznak létre újabb szállást.
 év vége – Bajazid szultán Havasalföldet elhagyva – befolyását megerősítendő lépésként – Mircea unokaöccsét, Vladot ülteti  a vajdai székbe.

Születések 
 március 4. – Tengerész Henrik portugál herceg, felfedező († 1460)
 március 22. – Ulugbek, timurida uralkodó, történetíró, költő, matematikus, korának kiemelkedő csillagásza († 1449)
 december 10. – I. Jakab skót király († 1437)

Halálozások

Jegyzetek 

14. század
1457



Események

Határozott dátumú események 
 március 14. – V. László elrendeli a személye ellen összeesküvést szövők elfogását, elsősorban a Hunyadi fiúkat – Lászlót és Mátyást – párthíveikkel, Vitéz János váradi püspökkel, Rozgonyi Sebestyénnel, Kanizsai Lászlóval és másokkal egyetemben.
 március 16. – Hunyadi Lászlót főbenjáró bűnök miatt kivégzik a budai Szent György téren. (Ezután a Hunyadiak Szilágyi Mihály vezetésével fegyvert fognak, mire a király Mátyással Bécsbe menekül.)
 március 17. – László holttestét a budai Mária Magdolna-templomból átviszik az árulóknak szánt Krisztus teste-kápolnába, ahol eltemetik. (Mátyás még uralkodásának első évében rehabilitálta bátyját, akinek tetemét átvitték Gyulafehérvárra, és nagy pompával temették el a székesegyházban a Hunyadi-család tagjai mellé.)
 augusztus 14–15. – A gdański hajók leverik a dán-livóniai flottát Bornholmnál.
 október 30. – Pasquale Malipiero velencei dózse megválasztása. (A dózse 1462-ig uralkodik.)
 november 23. – V. László király váratlanul meghal leukémiában, Vitéz János Prágába utazik Hunyadi Mátyás kiszabadítására.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A Freiburgi Egyetem alapítása.
 III. (Nagy) István lesz Moldova fejedelme, miután a bojárok közötti hatalmi harcot megnyeri.
 IV. Kázmér lengyel király elfoglalja a Német Lovagrendtől Marienburg várát, amit azonban a rend knechtjeinek vezérei tartanak nemrég megszállva, az elmaradt zsold fejében. A lovagrend nagymestere Königsbergbe teszi át székhelyét.
 VIII. Károly svéd király lemond a trónról. Jöns Bengtsson Oxenstierna érsek és Erik Axelsson Tott főúr lesznek Svédország régensei. A trónt I. Keresztély dán királynak ajánlják fel.
 Csehországban megalakul a cseh-morva testvérek (Unitas Fratrum) első közössége.
 szeptember vége – V. László Prágába költözik.
 szeptember–december – V. László magyar király megkéri VII. Károly francia király legkisebb lányának, Valois Magdolna hercegnőnek a kezét, és Várdai István kalocsai érsek vezetésével leánykérő követséget küld Franciaországba, hogy menyasszonyát Prágába hozassa az 1458 januárjában vagy februárjában tervezett házasságához. (V. László halálával a szövetségkötés és a házasság meghiúsul, a halálhírről Franciaországban viszont csak decemberben szereznek tudomást, és ekkor a küldöttség a menyasszony nélkül hazatér.)
 november vége – V. László halála után az idősebb nővére, Anna – mint az elhunyt király törvényes örököse – felveszi a Magyarország, Csehország, Horvátország, Dalmácia született királynője (regina nata), Ausztria és Luxemburg hercegnője és Morvaország őrgrófnője címeket, a férje, Szász Vilmos pedig Anna törvényes gyámjának (legitimus tutor) címezi magát.

Születések 
 január 28. – Tudor Henrik, a későbbi VII. Henrik angol király

Halálozások 
 március 16. – Hunyadi László magyar főúr
 november 1. – Francesco Foscari velencei dózse (* 1373)
 november 23. – V. László magyar és cseh király

Jegyzetek 

15. század
1455



Események 
 február 9. – Angliában a rózsák háborújának kezdete. Plantagenet Richárd yorki herceg kegyvesztett lesz.
 február 23. – Johannes Gutenberg elsőként nyomtatja ki a Bibliát
 május 22. – Az első Saint Albans-i csata. Richárd yorki herceg és szövetségese Richard Neville, Warwick grófja vezette yorki sereg legyőzi az Edmund Beaufort, Somerset hercege vezette lancasteri sereget. A csatában Beaufort elesett, VI. Henrik angol király fogságba került.
 július – Berat ostroma.
 Vitéz János püspök Nagyváradon csillagvizsgálót létesít.
 parasztfelkelés Kelet-Mazúriában a Német Lovagrend ellen.

Születések 
 február 1. – János dán király († 1513. február 20.)
 március 3. – II. János portugál király († 1495. október 25.).

Halálozások 
 március 24. – V. Miklós pápa (* 1406)
 május 22. – Edmund Beaufort, Somerset hercege (* 1406)
 május 22. – Henry Percy, Northumberlandi 2. grófja (* 1393)
 június 30. – I. Teodór leszboszi uralkodó (* ?)

15. század
1454



Események

Határozott dátumú események 
 március 6. – IV. Kázmér lengyel király hadat üzen a Német Lovagrendnek.
 március 27. – Plantagenet Richard yorki herceg az elmebajos VI. Henrik angol király védnökévé nyilvánítja magát.
 szeptember 18. – A lengyel sereg vereséget szenved a számban kisebb, ám sokkal képzettebb német lovagrend seregétől Konitznál.
 szeptember 29. – Brankovics György szerb despota segélykérésére Hunyadi serege átkel a Dunán és felmenti Szendrő várát.
 október 2. – Hunyadi János Krusevácnál megveri a török sereget, majd Nándorfehérvárra vonul vissza.
 december 14. – II. Jánost fia, IV. Henrik követi Kasztília trónján. (Henrik 1474-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 január – A magyar országgyűlés sereget állít ki a török veszély ellen, élére Hunyadi Jánost választja meg.
 december – VI. Henrik leküzdve elmebaját megszünteti York hercegének védnöki szerepét.
 az év folyamán –
 Francesco Sforza hármas szövetséget hoz létre a Milánói Hercegség, a Firenzei Köztársaság és a Nápolyi Királyság között.
 IV. Kázmér lengyel király feleségül veszi Habsburg Albert és Luxemburgi Erzsébet leányát, Habsburg Erzsébet magyar hercegnőt.

Születések 
 március 9. – Amerigo Vespucci, felfedező és térképész († 1512)

Halálozások 
 július 21. – II. János kasztíliai király (* 1405)

Jegyzetek 

15. század
1452



Események

Határozott dátumú események 
 március 16. – III. Frigyest Itália királyává koronázzák.
 március 19. – III. Frigyest német-római császárrá koronázzák. (Frigyes 1493-ig uralkodik.)
 május 18. – Borso Este Reggio hercege lesz. (A herceg 1471-ig uralkodik.)
 szeptember 1. – III. Frigyes kiadja László királyt Cillei Ulriknak, mire Hunyadi János lemond a kormányzói tisztségről.
 szeptember 30. – Megjelenik az első európai nyomtatott könyv, Johannes Gutenberg Bibliája.
 november 11. – A bécsi közös magyar–cseh–osztrák országgyűlésen V. László Magyarország főkapitányává és Beszterce örökös grófjává nevezi ki Hunyadi Jánost, míg Vitéz János főkancellári kinevezést kap.

Határozatlan dátumú események 
 február – A pozsonyi országgyűlés szövetséget köt az ausztriai rendekkel, miután III. Frigyes megtagadta a gyermek V. László király kiadatását. A Cillei Ulrik vezette rendi sereg ostrom alá veszi Bécsújhely várát.
 október – A John Talbot vezette angol sereg partra száll Guyenne-ben és csaknem az egész tartományt harc nélkül visszafoglalja.
 az év folyamán – Hunyadi János nagyobbik fiára, Hunyadi Lászlóra bízza a pozsonyi ispánságot.

Születések 
 március 10. – II. Ferdinánd aragóniai király († 1516)
 április 15. – Leonardo da Vinci itáliai polihisztor, szobrász és festőművész († 1519)
 július 10. – III. Jakab skót király († 1488)
 július 27. – Ludovico Sforza, 1494-1499 között Milánó hercege († 1508)
 szeptember 21. – Girolamo Savonarola, vallásújító, később egy ideig Firenze ura († 1498)
 október 2. – III. Richárd angol király († 1485)

Halálozások

Jegyzetek 

15. század
1450



Események 
 február 25. – Francesco Sforza zsoldosvezér ragadja magához a hatalmat Milánóban és herceggé nyilvánítja magát (1466-ig uralkodik), ezzel véget vet a köztársaságnak és megalapozza a Sforza-ház hatalmát.
 március – A franciák megostromolják Caen városát, melyet a franciaországi angol seregek főparancsnoka, Edmund Beaufort, Somerset hercege véd.
 március 28. – A mezőkövesdi béke értelmében Jiskra János megtarthatja a bányavárosokat.
 április 15. – A formingny-i csatában a Clermont grófja vezette francia sereg megveri a Caen felmentésére érkező angol sereget.
 május 8. – Angliában kitör a Jack Cade-lázadást VI. Henrik angol király ellen.
 június 17. – Hunyadi János ligát köt Garaival és Újlakival, Hunyadi László eljegyzi Garai Annát, Hunyadi Mátyás pedig Cillei Erzsébetet.
 június 18. – A sevenoaksi csatában a királyhoz hű erők legyőzik a lázadókat és leverik a Jack Cade vezette felkelést.
 július – Hunyadi János sereggel tör Szerbiára, mire Brankovics György kiadja fiát,  Lászlót.
 július 6. – Caen és környéke francia kézre kerül.
 augusztus 2. – Francia kézre kerül Cherbourg és környéke, az utolsó angol terület Normandiában.
 október 22. – Hunyadi János békét köt III. Frigyes császárral, ennek értelmében V. László 18 éves koráig Frigyesnél marad, aki megtarthatja a koronát és a kezén levő városokat.
 A barcelonai egyetem alapítása.
 VIII. Károly svéd király lemond a norvég trónról I. Keresztély dán király javára, ezzel állandósul a dán uralom Norvégia felett.

Születések 
 Josquin des Prez, flamand zeneszerző, a reneszánsz kor közepének legnevesebb komponistája
 Heinrich Isaac, flamand zeneszerző
 Loyset Compère, francia zeneszerző
 Arnolt Schlick, német zeneszerző és orgonista

Halálozások 
 július 12. – Jack Cade, az 1450-es angliai lázadás vezetője (* 1420)

15. század
1440



Események

Határozott dátumú események 
 január 6. – I. Lajos savoyai herceg (VIII. Amadeus fia) trónra lépése (1465-ig uralkodik).
 január 18. – A magyar országgyűlés küldöttsége Lengyelországba indul, hogy III. Ulászló lengyel királyt meghívja a trónra.
 február 16. – IV. Jenő pápa a veszprémi egyházmegye apostoli kormányzójának nevezi ki Dominis János zenggi püspököt.
 február 21. – A Poroszországban a városok, a német, porosz, kasub polgárság és nemesség létrehozza a Porosz Szövetséget a Német Lovagrend uralma ellen.
 február 22. – V. László születése, Luxemburgi Erzsébet királyné visszavonja korábbi beleegyezését Ulászló megválasztásába és fiát nyilvánítja királlyá.
 március 9. – Az országgyűlés küldöttsége Krakkóban I. Ulászlót, II. Ulászló lengyel király fiát, lengyel királyt, magyar királlyá választja.
 április 6. – III. Frigyest német királlyá választják (1452-től Itália királya és német-római császár, 1493-ig uralkodik). 
 április 9. – III. Kristóf dán, norvég és svéd király (VII. Erik nővérének fia) uralkodásának kezdete (1448-ig uralkodik).
 május 15. – Luxemburgi Erzsébet királyné az ellopott koronával a kis Lászlót V. László néven Székesfehérvárott királlyá koronáztatja, erre fegyveres harc tör ki a királyné és Ulászló hívei között.
 július 17. – Az országgyűlés Pesten Ulászlót királlyá koronáztatja (1444-ben elesik a várnai csatában).

Határozatlan dátumú események 
 április – A II. Murád oszmán szultán vezette török sereg hat hónapig tartja ostrom alatt a Tallóci Jován által védett Nándorfehérvár várát.
 az év folyamán – 
 Luxemburgi Erzsébet királyné III. Frigyest nevezi ki V. László gyámjául, átadja neki a koronát, és elzálogosítja a nyugati határszél városait. Giskrát seregvezérré és a bányavárosok kapitányává nevezi ki. Az egész országban polgárháború dúl, hatalmas méreteket ölt a feudális anarchia.
 Iztcóatl azték uralkodó halála, utóda I. Moctezuma (Huitzilihuitl fia, 1469-ig uralkodik).
 A könyvnyomtatás feltalálása (Johannes Gutenberg).
 Trónra lép I. Moctezuma, Huitzilihuitl unokája, (Ilhuicamina fia), az Azték Birodalom ötödik uralkodója (†1469).

Születések 
 január 22. – III. Iván moszkvai nagyfejedelem († 1505)
 február 22. – V. László magyar és cseh király († 1457)
 Johannes Martini németalföldi zeneszerző

Halálozások 
 Itzcóatl, az Azték Birodalom negyedik uralkodója

Jegyzetek 

15. század
1430



Események

Határozott dátumú események 
 május 23. – Jeanne d’Arc-ot elfogják a burgundiak, amikor sereget vezet Compiègne felszabadítására.
 július 13. – Rozgonyi Péter egri püspök újraalapítja a tatárdúlásban elpusztult egri Boldog Szűz Mária prépostságot.

Határozatlan dátumú események 
 A husziták betörnek a Felvidékre és Nagyszombatig nyomulnak.
 A török elfoglalja Thesszalonikét a velenceiektől.

Születések 
 Június 27. – Henry Holland, Exeter 3. hercege, Lancaster-párti nemes Angliában, a rózsák háborújának résztvevője (†  1475)
 II. Jakab skót király (†  1460)
 Robert Morton, angol zeneszerző (valószínű időpont)
 Antoine Busnois, burgundi zeneszerző (valószínű időpont)

Halálozások 
 Christine de Pisan, korának neves írója
 október 30. – Vitold litván nagyfejedelem

Jegyzetek 

15. század
1353



Események

Határozott dátumú események 
 március 3. – Bern csatlakozik a Svájci Konföderációhoz.
 április 20. – I. Lajos magyar király bevonja a hiteleshelyek pecsétjeit.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 I. Lajos magyar király dinasztikus házassági szerződést köt IV. Károly német-római császárral. (Ez alapján lesz majd később Luxemburgi Zsigmond Anjou Mária férje, majd magyar király.)
 Giovanni Boccaccio befejezi a Dekameront.
 Bátyja, Szemjon utódaként II. Iván foglalja el a moszkvai és vlagyimiri nagyfejedelmi trónt.

Születések 
 I. Margit dán királynő († 1412)

Halálozások

Jegyzetek 

14. század
1747



Események

Határozott dátumú események 
 december 12. – A Helytartótanács elkobozza a Debrecenben nyomtatott Heidelbergi kátét, azzal az indokkal, hogy sérti a katolikus vallást.

Határozatlan dátumú események 

 július–szeptember – Bergen op Zoom ostroma. (Az osztrák örökösödési háború idején Ulrich von Löwendal altábornagy vezette francia seregtest megtámadja a holland, osztrák, brit, hannoveri és hesseni csapatok által védett – a Brabant és Zeeland határán fekvő – erődöt.)

Az év témái

1747 az irodalomban

1747 a tudományban

Születések 
 január 19. – Johann Elert Bode német csillagász, a róla elnevezett Titius–Bode-szabály hirdetője(† 1826)
 április 13. – Louis Philippe Joseph d’Orléans, a Bourbon-ház orléans-i ágából származó francia királyi herceg, a Nemzeti Konvent tagja († 1793)
 május 5. – II. Lipót, Toszkána nagyhercege, magyar király, német-római császár († 1792)
 szeptember 8. – Tolnay Sándor, az állatorvoslás első egyetemi professzora († 1818)
 október 20. – François Barthélemy márki, francia politikus, diplomata († 1830)
 november 16. – Batthyány Nepomuk János, Torontál vármegye főispánja († 1831)

Bizonytalan dátum
 Bessenyei György, magyar író, költő († 1811)

Halálozások 
 augusztus 19. – Jávorka Ádám, II. Rákóczi Ferenc hadvezére (* 1683 vagy 1684)
 november 17. – Alain René Lesage francia író, költő (* 1668)

Jegyzetek 

18. század
1748



Események

Határozott dátumú események 
 október 18. – Az aacheni békével lezárul az osztrák örökösödési háború.

Határozatlan dátumú események 
 Abony mezővárosi jogot kap.

Az év témái

1748 az irodalomban

1748 a tudományban

Születések 
 február 5. – Christian Gottlob Neefe német operaszerző, karmester, orgonista († 1798)
 február 15. – Jeremy Bentham, angol jogtudós, filozófus († 1832)
 március 18. – Kiss József, vízépítő mérnök, hadmérnök († 1813)
 március 22. – Ambrózy Sámuel, evangélikus prédikátor († 1806)
 április 12. – Antoine-Laurent de Jussieu, francia botanikus († 1836)
 április 13. – Joseph Bramah, angol mérnök, a biztonsági zár, a vízöblítéses WC, a sörpalackozó gép, valamint a bankjegyszámozó gép feltalálója († 1814) 
 június 30. – Jean-Dominique Cassini francia csillagász († 1845)
 július 11. – Cseh-Szombati József, orvos († 1815)
 augusztus 8. – Johann Friedrich Gmelin, német természettudós, botanikus, entomológus, herpetológus és a puhatestűek kutatója († 1804)
 augusztus 14. – Ócsai Balogh Péter, császári és királyi belső titkos tanácsos, főispán († 1818)
 augusztus 30. – Jacques-Louis David, francia klasszicista festő († 1825)

Halálozások 
 január 1. – Johann Bernoulli, svájci matematikus (* 1667)
 augusztus 27. – James Thomson, skót költő és drámaíró (* 1700)
 december 11. – Ewald Georg von Kleist, német fizikus, jogász (* 1700)

 
18. század
1749



Események

Határozott dátumú események 
 január 17. – Hatvani Istvánt a Debreceni Református Kollégium tanárává választják. 
 május 2. – Mária Terézia rendeletben szabályozza a birodalom központi hatóságainak szervezeti és működési szabályait.

Határozatlan dátumú események 
 Szabadkőműves páholy alakul Brassóban.
 Selmecbányán megkezdi működését Hell József Károly vízoszlopos szivattyúja.

Az év témái

1749 az irodalomban

1749 a tudományban

Születések 
 január 29. – VII. Keresztély, Dánia és Norvégia királya, Schleswig és Holstein hercege († 1808)
 március 9. – Honoré-Gabriel Riqueti de Mirabeau, francia politikus és forradalmár, szabadkőműves, író, diplomata, újságíró († 1791)
 március 10. – Lorenzo Da Ponte, olasz librettista († 1838)
 március 28. – Pierre-Simon de Laplace, francia matematikus († 1827)
 április 13. – Rát Mátyás, evangélikus lelkész, nyelvészeti író, az első magyar nyelvű hírlap szerkesztője († 1810)
 május 17. – Edward Jenner, a fekete himlő ellenivédőoltás feltalálója († 1823)
 június 19. – Jean-Marie Collot d’Herbois, francia színész, drámaíró és esszéista, jakobinus forradalmár († 1796)
 augusztus 28. – Johann Wolfgang von Goethe, német író, költő († 1832)
 szeptember 19. – Jean Baptiste Joseph Delambre francia matematikus, csillagász († 1822)
 november 17. – Nicolas Appert, francia feltaláló († 1841)
 november 29. – Ciani Lénárt, magyar hittudor, apát-kanonok és szentszéki ülnök († 1827) 
 december 17. – Domenico Cimarosa, olasz zeneszerző († 1801)

Halálozások 
 február 7. – Jan van Huysum, németalföldi festő (* 1682)
 április 9. – Tessedik Sámuel id., evangélikus lelkész (* 1710)
 augusztus 29. – Bél Mátyás, evangélikus lelkész, író, alkimista (* 1684)
 október 14. – Franz von der Trenck, osztrák császári-királyi katonatiszt, szabadcsapat-parancsnok (* 1711)

18. század
1719



Események

Határozott dátumú események 
 április 25. – Daniel Defoe megjelenteti a Robinson Crusoe című regényét.
 május 21. – III. Károly király Szegedet szabad királyi várossá nyilvánítja.

Határozatlan dátumú események 
 A franciák megalapítják Nouvelle-Orléanst a Mississippi torkolatánál.

Az év témái

1719 az irodalomban 
 április 25. – Megjelenik Daniel Defoe angol író világhírre szert tett regénye, a Robinson Crusoe.
 II. Rákóczi Ferenc elkészül latin nyelvű önéletrajzával: Confessio peccatoris (Egy bűnös vallomásai)

1719 a tudományban

Születések 
 március 3. – Johann Lucas Kracker, cseh festő († 1779)
 szeptember 27. – Abraham Gotthelf Kästner, német matematikus és epigrammaíró († 1800)
 október 20. – Gottfried Achenwall német filozófus, történész, közgazdász, jogász és statisztikus († 1772)
 november 14. – Johann Georg Leopold Mozart, osztrák muzsikus, Wolfgang Amadeus Mozart apja († 1787)

Halálozások 
 január 31. – Vay Ádám, kuruc szenátor, II. Rákóczi Ferenc udvari főkapitánya (* 1657)
 március 13. – Johann Friedrich Böttger, német kémikus (* 1682)
 április 15. – Madame de Maintenon, márkinő (született Françoise d’Aubigné), XIV. Lajos francia király szeretője, majd titkos felesége (* 1635)
 június 17. – Joseph Addison, brit esszéista, újságíró (* 1672)
 szeptember 16. – Szörény Sándor, költő, történetíró (* 1664)
 december 31. – John Flamsteed angol csillagász, a Greenwichi Királyi Obszervatórium első királyi csillagásza (* 1646)

Jegyzetek 

 
18. század
1727



Események 
 június 15. – II. Rákóczi Ferenc fia, Rákóczi György herceg Franciaországból megérkezik Rodostóba.

Az év témái

1727 az irodalomban

1727 a tudományban

Születések
 január 2. – James Wolfe, angol tábornok a francia és indián háborúban († 1759)
 február 16. – Nikolaus Joseph von Jacquin osztrák természettudós († 1817)
 április 7. – Michel Adanson, francia természettudós, botanikus († 1806)
 március 28. – III. Miksa, bajor választófejedelem, a Wittelsbach-ház bajor ágának utolsó egyenes ági férfisarja († 1777)
 május 10. – Anne Robert Jacques Turgot, L’Aulne bárója, francia államférfi és közgazdász, XVI. Lajos francia király minisztere († 1781)
 május 14. – Thomas Gainsborough, angol festő († 1788)
 augusztus 30. – Giovanni Domenico Tiepolo, velencei barokk festő († 1804)
 szeptember 1. – Éder Xavér Ferenc, jezsuita hittérítő, Dél-Amerika-utazó († 1773)

Halálozások 
 március 20. – Isaac Newton, angol matematikus, filozófus (* 1642)
 május 17. – I. Katalin, orosz cárnő, aki litván parasztlányként született (* 1684)

18. század
1728



Események

Határozott dátumú események 
 május 17. - Országgyűlés Pozsonyban.
 július 23. - A szegedi nagy boszorkányper során 12 boszorkánynak kiáltott embert égettek el máglyán.

Határozatlan dátumú események 
 Jean Falcon programvezérléses szövőszéket épít Lyonban.

Az év témái

1728 az irodalomban

1728 a tudományban

Születések
 június 16. – Niccolò Piccinni, olasz zeneszerző, korának egyik legnépszerűbb opera komponistája († 1800)
 október 27. – James Cook, angol tengerésztiszt, felfedező († 1779)
 november 10. – Oliver Goldsmith, ír származású angol író († 1774)
 december 25. – Johann Adam Hiller német zeneszerző, karmester, zenetanár és író († 1804)

Halálozások
 augusztus 15. – Marin Marais, francia zeneszerző és viola da gamba-játékos (* 1656)

18. század
1729



Események 
 november 30. – Az országgyűlés kimondja, hogy minden év végével a törvénykezési iratok a vármegyei levéltárakban helyezendők el. Az eredeti iratokat itt megőrzik, azokról másolat készíthető, de az eredetit kiadni senkinek nem szabad.

Az év témái

1729 az irodalomban

1729 a tudományban

Születések 
 január 17. – Baranyi László, magyar királyi testőr, később városi tanácsos († 1796)
 január 22. – Gotthold Ephraim Lessing, német drámaíró, kritikus, esztéta, dramaturg († 1781)
 május 2. – II. (Nagy) Katalin, orosz cárnő († 1781)
 augusztus 5. – Augustini, evangélikus lelkész († 1792)
 augusztus 10. – William Howe, a Bath Lovagrend lovagja, a Királyi Államtanács tagja, valamint az angol csapatok főparancsnoka volt az amerikai függetlenségi háború alatt († 1814)
 október 16. – Batthyány Tódor, tanácsos († 1812)
 október 29. – Skerlecz Miklós, politikus, közgazdasági író († 1799)
 november 12. – Louis Antoine de Bougainville, francia admirális és felfedező; az első francia Föld körüli expedíció vezetője († 1811)
 november 24. – Alekszandr Vasziljevics Szuvorov, herceg, orosz cári hadvezér, generalisszimusz († 1800)

Halálozások 
 március 21. – John Law, skót bankár (* 1671)
 augusztus 5. – Thomas Newcomen, kovács, vízvezeték-szerelő, bádogos, valamint baptista laikus prédikátor (* 1664)
 szeptember 1. – Sir Richard Steele, angol író, lapszerkesztő (* 1672)
Bizonytalan dátum
 Forgách Simon, II. Rákóczi Ferenc tábornagya (* 1669)

18. század
1733



Események 
 november 14. – A velencei Teatro Sant'Angelóban bemutatják Antonio Vivaldi operáját a Montezumát

Az év témái

1733 az irodalomban

1733 a tudományban

Születések
 május 12. – Sajnovics János, a finnugor nyelvrokonság korai kutatója († 1785)
 szeptember 5. – Christoph Martin Wieland, a német felvilágosodás és rokokó nagy költőszemélyisége, fordító, a német klasszicizmus elindítója († 1813)
 december 23. – Jean Baptiste Antoine Auget de Montyon francia filantróp, közgazdász, író († 1820)

Bizonytalan dátum
 Istvánffy Benedek, zeneszerző, karnagy († 1788)

Halálozások 
 február 1. – II. (Erős) Ágost, lengyel király, Litvánia nagyfejedelme, I. Frigyes Ágost néven szász választófejedelem (* 1670)
 március 12. – Rajcsányi János, vallástudós (* 1669 vagy 1670)
 szeptember 11. – François Couperin, francia zeneszerző (* 1668)

18. század
1734



Események

Határozott dátumú események 
 július 29. – III. Károly a heiligenkreuzi apátságnak adja a szentgotthárdi apátságot

Határozatlan dátumú események 
 III. Károly kiadja a második Carolina Resolutiót.

Az év témái

1734 az irodalomban

1734 a tudományban

Születések 
 január 23. – Kempelen Farkas, tudós, feltaláló († 1804)
 május 22. – Josef Ignaz Gerl, Magyarországon is dolgozó osztrák építész, az egri Líceum első tervezője († 1798)
 július 23. – Antonio Sacchini, olasz zeneszerző († 1786)
 augusztus 24. – Grassalkovich Antal, birodalmi herceg, Bodrog és Zólyom vármegye főispánja († 1794)
 augusztus 25. – Mitterpacher Lajos, egyetemi tanár, mezőgazdász, jezsuita szerzetes († 1814)
 szeptember 15. – Küzmics Miklós, magyarországi szlovén esperes, Biblia fordító, vallási író († 1804)
 december 15. – Bornemisza János kamarás, Hunyad vármegye főispánja († 1810)

Halálozások 
 május 13. – Giovanni Ceva, olasz matematikus, a róla elnevezett tétel felfedezője (* 1647)

18. század