Országház

Az Országház Budapest egyik legismertebb középülete, a Magyar Országgyűlés és egyes intézményeinek (például Országgyűlési Könyvtár) székhelye. Budapest V. kerületében,  a Duna bal partján, a Kossuth Lajos téren található. Bár az épületre vonatkozóan a köznyelvben a Parlament elnevezés is elterjedt, ez valójában az ott ülésező testület, az Országgyűlés idegen eredetű, nem hivatalos megnevezése.

Az épület 

Az Országház elrendezése teljesen szimmetrikus, az épület ugyanis kétkamarás országgyűlés számára készült 1896-ban. Az északi szárnyban a felsőház, a déli szárnyban az alsóház ülésterme kapott helyet. A két ülésterem tükörképe egymásnak. A parlamenti ülésekre ma az alsóházi termet használják, a felsőházi terem látogatható turisták számára, illetve frakcióüléseket, konferenciákat és fogadásokat tartanak benne. Érdekesség, hogy az alsóházi társalgóban a padlószőnyeg vörös, a felsőháziban viszont kék, lévén a felsőház tagjai hagyományosan nemesek voltak, akiket kékvérűeknek neveztek.

Az építkezés története

Előzmények 
Az, hogy a magyar országgyűlés saját épületet kapjon, már a 19. század első felében felmerült, mivel Pozsony után hol a Pesti Vigadóban, hol a Nemzeti Múzeumban gyűlésezett. 1840 körül Pollack Mihály tervezett ugyan egy reneszánsz stílusú épületet József nádor megbízására, de abból végül semmi sem lett. 1844-ben pályázatot írtak ki a leendő épületre, melyet a mai Erzsébet tér helyére terveztek felépíteni. A beérkezett 42 pályamű elbírálását azonban megakasztotta az 1848–49-es forradalom és szabadságharc, a tervek nagy része időközben el is veszett. 1861-ben került ismét terítékre egy ideiglenesnek szánt épület kérdése. Építése 1865-ben kezdődött el Ybl Miklós tervei alapján a mai Bródy Sándor utcában. Alig tizenegy hónap alatt készült el az épületet, amiben ma a Budapesti Olasz Kultúrintézet működik. Az állandó épület tervpályáztatására tizenöt évvel később, 1880-ban került sor.

A pályázat 
Az épület felépítéséről az Országgyűlés törvényt alkotott: az 1880. évi LVIII. tv. alapján tervpályázatot hirdettek 1881-ben. Magyarország számára egy állandó országház építésére több kiváló építész jelentkezett. 1883. február 1-jén a pályázat határideje lejárt, ekkorra tizenkilenc terv érkezett be. A bírálat alapján a kitűzött négy egyenlő díjat az „Alkotmány I.”, a „Patres conscripti”, az „Alkotmány II.” és a „Scti. Stephani regis” jeligéjű terveknek ítélték oda.

 Steindl Imre „Alkotmány I.” neogótikus hatású épületterve
 Hauszmann Alajos „Patres conscripti” neobarokkot és neoklasszicizmust sugárzó terve
 Schickedanz Albert és Freund Vilmos „Alkotmány II.” együttes alkotása, mely elsősorban az antik építészeten alapult
 Otto Wagner és társai „Scti. Stephani regis” neoreneszánsz pályaműve

Érdekesség, hogy Hauszmann terve volt az egyetlen, ami a Dunára merőlegesen képzelte el az épületet, dacára, hogy a pályázat szerint a főhomlokzatnak a Dunára kellett néznie. Gerster Károly egyedüli neobizánci terve pedig egy igazi keleti palotát idézett, amit impozáns jellege miatt külön is méltattak, igaz, erről bebizonyosodott, hogy nem elégséges a tervezett belső tere. (A helyigény miatt utóbb Steindl is korrekciókra kényszerült.)

Steindl Imre megvalósult terve 

Steindl megvalósult terve a historizáló eklektika jegyében született, barokk alaprajzú, barokk tömeghatású épület, részleteiben alapvetően neogótikus stílusú. Ez a monumentális épület a bécsi neogótika szellemében épült, világosan érzékelhető rajta Steindl bécsi mesterének, Friedrich von Schmidtnek hatása. Schmidt centrális elrendezésű Bécs-Fünfhaus-i templomát rajnai gótikus stílusban építette, s ennek kupolája nagy hatással volt Steindl Imrére, amikor a budapesti Országház kupoláját megtervezte. Ugyanekkor Steindl teljességgel egyedit alkotott, amikor a barokk alaprajzot és tömegkompozíciót szintetizálta a tiszta csúcsíves neogót építkezési stílussal. Az épület mind külső tömeghatásában, mind belső enteriőrjében méltán tekinthető a 19-20. század fordulója egyik nagy alkotásának az európai kontinensen. Az Országház éppen úgy hazánk fővárosát reprezentáló épületté vált, mint Sir Charles Barry londoni parlamentje a brit fővárosnak.

A magyar állam ezeréves fennállásának alkalmából, annak millenniumi esztendejében, 1896. június 8-án tartotta az új, még épülő parlamenti épületben az Országgyűlés első ülését.

Az építkezés 
Az Országház építésének feltétele volt, hogy kizárólag hazai építőanyagokat használjanak fel. Kivétel a főlépcső mellett található nyolc, egyenként hat méter magas márványmonolit, amelyet Svédországból hozattak (összesen 12 ilyen oszlop készült, a másik négy a londoni Parlamentben található). Az építkezés 1885-től 1904-ig tartott, azaz a tervező az épület teljes befejezését már nem érhette meg. Az első kapavágás 1885. október 12-én történt a Tömő-tér talaján, az építkezés során tizenhét éven keresztül átlagosan ezer ember dolgozott, 176 000 köbméternyi földet mozgattak meg; 40 millió téglát, félmillió díszkövet, 40 kg aranyat használtak fel.

Bár az épület felavatása már 1894-ben megtörtént, ekkor még nem volt készen, sőt még 1902-ben sem, amikorra már a parlament mindkét háza ideköltözött. Az építkezés 1904-ig tartott.

Maga az épület 268 m hosszú, 123 m széles és 96 m magas, alapterülete 17 745 négyzetméter, térfogata 473 000 köbméter. Központi eleme a kupola, amelynek két oldalán emelkedik a képviselőház (ma az Országgyűlés) és a volt főrendiház (ma Kongresszusi terem) ülésterme. Az épületnek 27 kapuja van, belül 29 lépcsőház és 13 személy- és teherlift szolgálja a közlekedést és a szállítást. Az épületben valamivel több mint 200 irodahelyiség található. 

A Duna felőli oldal a főhomlokzat, de a hivatalos főbejárat a Kossuth Lajos térről nyílik. Kívül 90, belül 152, összesen 242 szobor van a falakon, jeles alkotók freskói, festményei is ékesítik az Országházat. A díszítéseknél felhasznált 22-23 karátos arany összmennyisége hozzávetőleg 40 kilogramm.

Európa egyik első távfűtött épülete: A Balassi Bálint utca 1–5. számon álló – szintén Steindl Imre által tervezett és a közelmúltban felújított – Tisza Lajos Irodaház udvarán 1899-ben helyezték üzembe az azóta több korszerűsítésen is átesett kazánházat.  A szellőzést és a klímatizálást pedig a Kossuth téri két légbeszívó aknából, alagutak rendszerén keresztül bevezetve oldják meg.

Az épület ma 
Az Országház külső homlokzatainak felújítása, 2014-ben ért véget, díszkivilágítása 2012-2014 között megújult.

Az Országház folyamatosan látogatható, a látogatással kapcsolatos információk és a jegyvásárlás az Országgyűlés honlapján (www.parlament.hu) érhetők el.

A Szent Korona 

A 2000. évi I. törvény rendelkezése alapján 2001 óta az Országházban van kiállítva a Szent Korona és a többi koronázási jelvény (a koronázási palást kivételével). A korona 1978 óta a Magyar Nemzeti Múzeumban volt megtekinthető; a törvény szövege szerint az ünnepélyes áthelyezéssel „Magyarország méltó helyére emeli a Szent Koronát, és a nemzet múzeumából a nemzetet képviselő Országgyűlés oltalma alá helyezi”.

Látnivalók az Országházban 
 Díszlépcső
 Kupolacsarnok és a körülötte elhelyezkedő termek
 A képviselőházi ülésterem
 A volt főrendiházi ülésterem
 A Delegációs terem
 A köztársasági elnök fogadószobái
 Az Országgyűlési Könyvtár.
 A Szent Korona és a koronázási ékszerek
 Magyar festők alkotásai az Országházban, köztük Munkácsy Mihály: Honfoglalás című műve (1893.)

Képgaléria

Az épület kívülről

Belső tér

Jegyzetek

Források 
 Déry Attila–Merényi Ferenc: Magyar építészet. 1867–1945. Budapest : Urbino, 2000. 270 o. 
 Kajtár István: Bevezetés a jogi kultúrtörténetbe (Budapest–Pécs, 2004)

További információk 
 Heiszler Vilmos: Birodalmi és nemzeti szimbólumok Bécsben és Budapesten (1867–1918)
 Az Országház leírása a hivatalos honlapon
 Az Országház Látogatóközpontja
 Infografika az Országházról – Népszabadság, 2010. április 1.
 Az állandó Országház tervei
 Büszkeségünk: az Országház
 Hogyan épült fel az Országház?
 A Magyar Országgyűlés; tan. Villám Judit et al.; Országgyűlés Hivatala, Bp., 2006 
 A nemzet főtere. Az Országgyűlés Hivatalának kiadványa a Kossuth tér történetéről; főszerk. Ablonczy Bálint; Országgyűlés Hivatala, Bp., 2014    
 Országház. Stílus, harmónia, méltóság; fotó Bakos Ágnes, Tihanyi Bence, előszó Sisa József, szöveg Villám Judit, Molnár Magda; 2. jav. kiad.; Műszaki, Piliscsév–Bp., 2016  
 Nagy-Csere Áron: Az Országház és környéke; Nemzeti Örökség Intézet, Bp., 2018 (NÖRI füzetek)
Pajzsokra emelt történelem. Az országházi címergaléria és megújításának története; szerk. Kelecsényi Kristóf, Körmendi Tamás, Wachsler Tamás; Monumentum Közhasznú Alapítvány, Bp., 2020
Kerekes Margit: Az Országház üvegművészete; Országház Könyvkiadó, 2020 (Országházi séták)
Műgond a legapróbb részletekig – „Régi formák az új kor szellemében"
Az Országház építése és művészete. Szerk. Sisa József. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2020.
Török András – Wachsler Tamás: A nevezetes magyar Országház és a tér, ahol áll. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021.
Dúzsi Éva – Széll Szilvia: Országházi kalauz. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2015.
Dúzsi Éva – Heincz Orsolya – Lackner Mónika: Az Országház iparművészeti remekei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2023.
Bálint Zsolt – Bauer Norbert: Az Országház növény- és állatmotívumai. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2022.
Tasnádi Zsuzsanna: Az Országház népi díszítőelemei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021.
Csákó Beáta – Samu Nagy Dániel: Az Országház nevezetes termei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2019.
Kelecsényi Kristóf: Az Országház bútorművészete és famunkái. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2021.
Csákó Beáta – Samu Nagy Dániel: Mindennapok az Országházban. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2018.
Kelecsényi Kristóf: Az Országház szobrai. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017.
Kapitány-Horváth Zsuzsa: Az Országház díszítőfestészete. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017.
Bojtos Anikó: Az Országház falfestményei. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2017.
Andrássy Dorottya: Az Országház építéstörténete. Budapest, Országház Könyvkiadó, 2016.

Budapest V. kerülete
Magyarország neogótikus építményei
Eklektikus építészet
Budapest 20. századi építményei
Budapest Duna-parti látképe
1904-ben átadott építmények
Magyar törvényhozás