Szegedi Tudományegyetem

A Szegedi Tudományegyetem (röviden: SZTE) – Universitas Scientiarum Szegediensis / University of Szeged – Magyarországon, Szeged városában működő, közfeladatot ellátó, közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott felsőoktatási intézmény. A korábbi szegedi József Attila Tudományegyetem (JATE), a Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem (SZOTE), a Szegedi Élelmiszeripari Főiskola (SZÉF), a Juhász Gyula Tanárképző Főiskola (JGYTF), a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola Szegedi Konzervatóriuma és a Hódmezővásárhelyen működő Mezőgazdasági Főiskola összevonásával alakult meg 2000. január 1-jén. A Szegedi Tudományegyetem szenátusának 2007. júliusi határozata értelmében jogelődje az 1581. május 12-én Báthory István által alapított kolozsvári katolikus egyetem.

Az SZTE világszerte legismertebb kutatója Szent-Györgyi Albert, aki a biológiai égés folyamatával kapcsolatos felfedezéseiért, különösen a C-vitaminnal és fumársav katalizátorral végzett kutatómunkája elismeréseképpen 1937-ben nyerte el a Nobel-díjat. 2020-ban a Dékáni Kollégiuma döntése értelmében a Szegedi Tudományegyetem egy állandó jelzőt kap: „Szent-Györgyi Albert egyeteme”.

Az SZTE korábbi hallgatói közül világhírű lett Karikó Katalin kutatóbiológus, biokémikus, a szintetikus mRNS alapú vakcinák technológiájának szabadalmaztatója. A Covid19-pandémia kezelésében kulcsszerepű tudóst díszdoktori címmel tüntette ki alma matere 2021-ben.

A HVG 2021-es felsőoktatási rangsora szerint a Szegedi Tudományegyetem a 2. legjobb egyetem Magyarországon.

Az egyetem címere 
A címerpajzs álló, hegyestalpú pajzs, felső részében Klebelsberg Kuno címeréből átvett aranyozott griff helyezkedik el, az aranyozott fáklya a tudományokra utal. A kapubástya Kolozsvár címeréből került a jelképbe utalva arra, hogy a Szegedi Tudományegyetem a kolozsvári egyetem jogutóda. A körirat „Universitas Scientiarum Szegediensis”. (SzMSz 1.7.)

Története

A Báthory-egyetem (1581–1605) 
Az egyetem története 1581-ig nyúlik vissza, Báthory István (1571–1586) erdélyi fejedelem, lengyel király és litván nagyherceg 1581. május 12-én Vilniusban kiadott alapítólevelében kétkarú – bölcsészet és hittudományi fakultással rendelkező – katolikus egyetem felállításáról intézkedett a jezsuiták 1579-ben létesített kolozsvári kollégiuma keretei között. Az akadémia 1585-től a bölcsészet terén egyetemi szintű képzést biztosított, de beindult a magas fokú teológiai oktatás is. 1598-tól már tanszéki keretek között folyt az oktatás, amit egy a korában igen kiemelkedő könyvtár is segített. Ebben az időben magyar nyelvterületen ez az akadémia volt az egyetlen felsőfokú iskola, az intézmény megkapta az egyetemi tudományos fokozatok adományozásának a jogát. Ezt a kollégiumot a szegedi egyetem jogelődjének tekinti.

A kolozsvári jezsuita akadémia (1698–1773) 
A török kiűzése után 1698-ban Habsburg támogatással újra megnyílt a kolozsvári akadémia. Mária Terézia királynő 1753-ban a kolozsvári jezsuita akadémiát birodalmi egyetemnek ismerte el, és engedélyezte számára az universitas cím használatát.

A négykarú egyetem kísérlete (1774–1784) 
A négy egyetemi kar, mely az újkorban az egyetemi oktatás teljességét jelentette, Mária Terézia idejétől működött, számuk állami kezdeményezésre bővült. A Filozófiai (Bölcsészeti) Kar és a Teológiai (Hittudományi) Kar mellett 1774-ben Jogi Kar létesült, 1775-ben pedig beindult az első orvosi tanszék tevékenysége is, amely az Orvosi Kar alapját jelentette. Az 1777-es Ratio Educationis nyomán azonban a kolozsvári egyetem fejlesztése leállt. Az egyetemet 1784-ben II. József akadémiai líceummá minősítette vissza.

A kolozsvári Tudományegyetem (1872–1919) 
1872-ben alapították meg a Kolozsvári Tudományegyetemet, vagyis az intézmény visszanyerte egyetemi státusát. A kor európai mintáját követve ismét négy kar szerinti fölépítésű lett az intézmény: bölcsészet-, nyelv- és történettudományi; jog- és államtudományi; matematikai- és természettudományi, valamint orvostudományi fakultás jött létre. 1872. november 11-én megkezdődött a tanítás az Osztrák-Magyar Monarchia második egyetemén, s ennek emlékére tartják ma is e napon az Egyetem Napját. Az egyetem látogatottsága a 20. század elején körülbelül Torino, Lyon és Bordeaux egyetemeinek hallgatói létszámával feleltethető meg.

A kolozsvári egyetem 1881-ben vette föl Ferenc József nevét. Alapító oklevelét 1897-ben kapta meg, regionális oktatási központból országos kisugárzású intézménnyé vált. A Ferenc József Tudományegyetem történetében az első világháború hozott tragikus fordulatot. Kolozsvár 1918 decemberében román katonai megszállás alá került. 1919. május 12-én a román katonaság elfoglalta az egyetemet is, majd a rektori hivatal élére a román tanszék professzorát nevezték ki. A cél a kolozsvári román egyetem megszervezése volt, amely 1920-ra állt fel.

A kolozsvári egyetem Szegeden (1921–1940) 
1921-ben a Ferenc József Tudományegyetem Szegedre költözött. 1921. október 9-én nyitották meg az első szegedi tanévet. Mindez jogilag a kolozsvári egyetem keretein belül történt, mivel nem új egyetemalapításról volt szó. Az egyetem szervezeti fölépítésében sem következett be változás, négy karral működött tovább. Az egyetem központi épülete a Dugonics téren eredetileg reáliskola volt, majd a szegedi ítélőtábla kapta meg az épületet. Trianon után a Kolozsvárról menekített egyetem lelt benne otthonra. Klebelsberg Kuno kultuszminisztersége alatt (1922–1931) kiemelkedő fejlesztésekhez jutott az egyetem. Ez idő alatt épültek föl (1926–1929 között) a Tisza-parti klinikák, valamint a Dóm téren álló épületegyüttes. Itt a tudományok, a katolikus egyház és a város kapcsolatát építészetileg is kifejező módon találtak otthonra a különböző kutatóintézetek és az egyházi oktatás.

A Horthy Miklós Tudományegyetem (1940–1944) 
1940-ben az egyetem egy parlamenti határozat értelmében kettévált: a Ferenc József Tudományegyetem egy része visszaköltözött korábbi székhelyére, Kolozsvárra. A Szegeden maradt nagyobb intézményrészből jogilag új egyetem, a Horthy Miklós Tudományegyetem létesült. Első rektora Szent-Györgyi Albert Nobel-díjas tudós lett.

A szegedi egyetemek (1945–1999) 
A szovjet csapatok 1944. október 11-én foglalták el Szegedet. Az egyetem nevéből töröltették Horthy Miklós nevét, így az intézmény 1945-ben a Szegedi Tudományegyetem nevet vette föl. 1951-ben az Orvosi Egyetem különvált az anyaintézménytől. A másik három kar Szegedi Tudományegyetem néven működött tovább. A szocialista diktatúra évtizedeiben megszűnt az egyetemi autonómia, a tanszabadság elsorvadt. Ezt a diktatúrát elutasított a szegedi egyetemi ifjúság: 1956. október 16-án létrehozta saját, párttól független szervezetét, a Magyar Egyetemisták és Főiskolások Szövetségét (MEFESZ). A szegedi egyetemisták követeléseiket pontokba foglalták, amelyek eljutottak az ország különböző egyetemeire, ezt követően pattant ki az 1956-os forradalom szikrája.

1962-ben az egyetemet József Attila után (JATE), 1987-ben az orvosegyetemet pedig Szent-Györgyi Albertről nevezték el.

A Szegedi Tudományegyetem (2000–) 
2000–ben Szegedi Tudományegyetem néven egyesítették a szegedi és hódmezővásárhelyi felsőoktatási intézményeket: József Attila Tudományegyetem (JATE), Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Egyetem (SZOTE), Juhász Gyula Tanárképző Főiskola (JGYTF), Szegedi Élelmiszeripari Főiskola (SZÉF), a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola Szegedi Konzervatóriuma, a Hódmezővásárhelyen működő Mezőgazdasági Főiskola. Az integráció útján létrejött Szegedi Tudományegyetemnek napjainkban 12 kara van: az Állam- és Jogtudományi, a Szent-Györgyi Albert Orvostudományi, a Bölcsészet- és Társadalomtudományi, az Egészségtudományi és Szociális Képzési, a Fogorvostudományi, a Gazdaságtudományi, a Gyógyszerésztudományi, a Juhász Gyula Pedagógusképző, a Mérnöki, a Mezőgazdasági, a Természettudományi és Informatikai, valamint a Bartók Béla Művészeti Kar. 2021. augusztus 1-je óta a Szegedi Tudományegyetem közfeladatot ellátó, úgynevezett „közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott” felsőoktatási intézmény.

2021–2022-ben „Centenáriumi Ünnepségsorozatot” tartottak az egyetem alapításának 440., Szegedre kerülésének 100. és Szent-Györgyi Albert Nobel-díja átadásának 85. évfordulója alkalmából. Ennek keretében számos rendezvényt tartottak, emlékérmet bocsátottak ki, valamint meghirdették a „Szent-Györgyi Albert drámapályázatot”, amelyre műfaji megkötés nélkül olyan eredeti művekkel lehetett pályázni, melyek Szent-Györgyi Albert életének, szegedi tartózkodásának, tevékenységének állítanak emléket, megjelenítik az egyetem korabeli társadalmi környezetét, és korhűen ábrázolják Klebelsberg Kuno egyetemalapító szerepét és kapcsolatát Szent-Györgyi Alberttel. A pályázatra beérkezett több mint 30 pályamunkából a három nyertes művet 3, 1,5, és 1 millió forinttal díjazták (Nizalowski Attila: Magyar Zsoltár, Karánsebessy Balázs: A renegát, B. Pap Endre: Szabad gyökök) valamint kötetben is megjelentették.

Az egyetem nevének változásai

A világ egyetemeinek és a magyarországi egyetemek rangsorában 

Az SZTE a világ legjobb 200 egyeteme közé került a Times Higher Education Emering Economies 2021. évi rangsorában. Az SZTE a Quacquarelli Symonds (QS) 2021-ben nyilvánosságra hozott felsőoktatási intézményeket rangsoroló listája szerint Magyarország legjobb egyeteme, a világrangsorban pedig az 551-560. helyen áll. A szegedi egyetem a hazai felsőoktatási intézmények közül elsőként szerepelt a UI GreenMetric Ranking of World Universities toplistáján, a világrangsorban jelenleg a 74. legzöldebb felsőoktatási intézmény. Már több mint egy évtizede szerepel a sanghaji Jiao Tong Egyetem által évente elkészített felsőoktatási toplistán: az Academic Ranking of World Universities 2021 ranglistán az utóbbi évekhez hasonlóan a 601-700. helyre rangsorolták. Ezzel az eredménnyel az SZTE Magyarországon holtversenyben az első. A felsőoktatási intézmények magyarországi rangsorában az ELTE után a második legnépszerűbb az SZTE, a 2020-as felvételin több mint 6400 hallgató kezdhette meg tanulmányait a Szegedi Tudományegyetemen.

Az SZTE stratégiai kapcsolatot épít ki a K+F+I terület ipari szereplőivel, a szegedi lézerközponttal, az ELI-ALPS-szal. Tagja a EUGLOH (European University Alliance for Global Health) projektnek, részt vesz az Európai Egyetemi Szövetség ben és az SGroup Nemzetközi Egyetemi Hálózatban.

Az egyetem számokban 

A 2018–19-es tanévre vonatkozóan:

 344 egyetemi épület,
 962 oktatási helyiség,
 3900 kollégiumi férőhely.
 40 benyújtott és megadott szabadalom, 17 know-how
 100-nál több aktív ipari partner,
 22 000 egyetemi és főiskolai hallgató (53% alapképzés, 27% osztatlan képzés, 10% mesterképzés)
 4000 külföldi diák,
 68 egyetemi szak,
 66 főiskolai szak,
 60 teljes idejű nemzetközi képzés,
 27 szakirányú továbbképzés, ill. kiegészítő képzés [össz.hallgatói létszám 3%-a,
 8 akkreditált iskolarendszerű felsőfokú szakképzés [össz.hallgatói létszám 3%-a,
 19 doktori iskola [össz.hallgatói létszám 4%-a],
 115 PhD program, 
 16 MTA által támogatott, 25 további kutatócsoport.
 8000 munkavállaló, ebből
 2200 fő oktató, kutató, akik közül
 14 akadémikus,
 114 akadémiai doktor és
 745 PhD fokozattal rendelkezik,
 12 kar.
 Klinikai ellátás: 
 2,5 milliós járóbeteg-forgalom,
 80 000 fekvőbeteg,
 1800 betegágy,
 12 millió beavatkozás évente.

Egységek, karok, szakok

Állam- és Jogtudományi Kar

Bartók Béla Művészeti Kar

Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar

Egészségtudományi és Szociális Képzési Kar

Fogorvostudományi Kar

Gazdaságtudományi Kar

Gyógyszerésztudományi Kar

Juhász Gyula Pedagógusképző Kar

Mezőgazdasági Kar

Mérnöki Kar

Szent-Györgyi Albert Orvostudományi Kar

Természettudományi és Informatikai Kar

Szegedi Tudományegyetem Klebelsberg Kuno Könyvtára

Publikációk – Acta Universitatis Szegediensis 

 Acta Biologica Szegediensis  online elérhető számok: 1928–1999, 2000-
 Acta Climatologica Et Chorologica  online elérhető számok: 1959–1999
 Acta Cybernetica online elérhető számok: 1969-
 Acta Juridica et Politica online elérhető számok: 1956-
 Acta Scientiarum Mathematicarum online elérhető számok: 1941-
 Analysis Mathematica
 Electronic Journal of Qualitative Theory of Differential Equations
 Tiscia an Ecological Journal online elérhető számok: 1965-
 Acta Historica online elérhető számok: 1957-
 ACTA Mineralogica-Petrographica online elérhető számok: 1943-

A Szegedi Tudományegyetemhez köthető személyek 
Az egyetem 42 professzorral nyitotta meg kapuit. Az utolsó néhány év kivételével első fél évszázadát Kolozsvárott működő intézménynek összesen 160 professzora volt. Néhányan a jelesebbek közül:

Bár az egyetem fejlődését a nehéz gazdasági körülmények sok tekintetben hátráltatták, mégis kétségtelen az egyetem működésének számos pozitív eredménye. Ebben különösen azoknak a kiemelkedő tudományos munkásságot kifejtett professzoroknak volt nagy szerepük, akik ebben az időben az egyetemen működtek.

Ilyenek voltak a Jogtudományi Karon

az Orvostudományi Karon

a Bölcsésztudományi Karon

a Természettudományi Karon

Az eredmények elérésében számos professzornak volt kiemelkedő érdeme. Ilyenek voltak:

Banner János
Bartucz Lajos
Bálint Sándor
Becsei József
Bruckner Győző
Csatári Bálint
Csetri Lajos
Fodor Géza
Fröhlich Pál
Gerecs Árpád
Greguss Pál
Kalmár László
Kiss Árpád
Koch Sándor
Kolosváry Gábor
Koltay-Kastner Jenő

Kovács István
Martonyi János
Mészöly Gedeon
Rédei László
Szauder József
Szőkefalvi Nagy Gyula
Szőkefalvi-Nagy Béla
Trencsényi-Waldapfel Imre
Wittman Tibor
Zolnai Béla

További személyek 

 Anderle Ádám (1943–2016) történész
 Anderléné Sajti Enikő (1944–) történész
 Bajmócy Péter (1973–) geográfus
 Balázs Mihály (1948-) irodalomtörténész
 Bartók Mihály (1933–) vegyész, dékán
 Barczi Erzsébet (1960–2012), az SZTE Eötvös Loránd Kollégium tanára
 Bay Zoltán Lajos (1900–1992) fizikus
 Berta Árpád (1951–2008) nyelvész, turkológus
 Bibó István (1911–1979) politikus
 Bor Zsolt (1949–) fizikus
 Bónis György (1914–1985) jogtörténész
 Buza László (1885–1969) nemzetközi jogász
 Csapó Benő (1953-2023) Prima Primissima díjas neveléstudományi kutató
 Csernus Sándor (1950–) történész, dékán
 Csordás László (1963–) geográfus
 Czutor Zoltán (1969–) énekes, zenész (zenekarok: Nyers, Belmondo)
 Csörgő Sándor (1947–2008) matematikus
 Fábián Tamás (1958–2012) geográfus, merénylet áldozata lett Etiópiában
 Fodor Gábor (1915–2000) kémikus
 Gábor Miklós (1918–2018) farmakológus
 Gönczi Pál ( – ) gazdasági igazgató
 Hegyi Péter (1972-) gasztroenterológus, kutatóorvos
 Janics Natasa (1982–) olimpiai bajnok kajakos
 Jancsó Miklós (1903–1966) farmakológus
 Joób Márton (1982–) világbajnok kenus
 József Attila (1905–1937) költő
 Juhász Gyula (1883–1937) költő
 Karikó Katalin (1955–) mikrobiológus, Nobel-díjas
 Kemény Lajos (1959–) orvos, dermatológus professzor, az SZTE rektorhelyettese
 Kerese István (1911–1981) biokémikus, gyógyszerész, fehérjeanalitikus
 Kenesei István (1947-) nyelvész, az MTA lev. tagja
 Kiss Tímea (1971–) geográfus, geomorfológus
 Klemm Antal (1883–1963) nyelvész, finnugrista
 Környey István (1901–1988) orvos, ideggyógyász
 Kovács Zoltán (1960–) geográfus
 Kristó Gyula (1939–2004) történész, medievista
 Laky Dezső (1887–1962) statisztikus, gazdaságpolitikus, az MTA tagja
 Makk Ferenc (1940) történész, medievista
 ifj. Martonyi János (1944–) jogász, politikus (nemzetközi magánjog és nemzetközi gazdasági kapcsolatok joga)
 Monok István (1956-) művelődéstörténész, könyvtáros
 Nagy Károly (1932–2001) jogász
 Németh T. Enikő (1964-) nyelvész, MTA lev. tagja
 Osztás Anett (1977–) régész
 Pál-Molnár Elemér (1964–) geológus
 Pólay Elemér (1915–1988) jogász (római jog)
 Purjesz Béla ( – ) orvos, rektor
 Radnóti Miklós (1909–1944) költő
 Radó Tibor (1895–1965) matematikus
 Róna-Tas András (1931–) nyelvész, turkológus, az MTA tagja
 Rosztóczy András (1967–) kutató orvos, gasztroenterológus
 Rosztóczy István (1942–1993) kutató orvos, mikrobiológus
 Schneller Károly (1893–1953) jogász, statisztikus, dékán
 Schultheisz Emil (1899–1983) jogász
 Straub F. Brunó (1914–1996) biokémikus
 Sümegi Pál (1960-) geológus
 Szabad Gábor (1973–2012) bőrgyógyász, merénylet áldozata lett Etiópiában
 Szabó József (1909–1992) alkotmányjogász
 Szajbély Mihály (1952-) irodalomtörténész
 Szilasi László (1964-) irodalomtörténész, író
 Szerb Antal (1901–1945), író
 Szondi Ildikó (Hekáné) (1955–) társadalomstatisztikus, önkormányzati képviselő
 Tokaji Géza (1926–1996) büntetőjogász
 Toró Tibor (1931–2010) fizikus
 Tömörkény István (1866–1917) író
 Vajda Attila (1983–) olimpiai bajnok kenus
 Varró Vince (1921–) belgyógyász

Híres hallgatói 
 Karikó Katalin: kutatóbiológus, biokémikus, a szintetikus mRNS alapú vakcinák technológiájának szabadalmaztatója.
 Kiss Tamás: molekuláris biológia, ő fedezte fel az mRNS módosításának mechanizmusát a sejtekben.
 Polyák Kornélia: rákkutató, a SZOTE hallgatója volt 1985 és 1991 között. 2022-ben választották meg a NAS (National Academy of Sciences) tagjává.

Képgaléria

Jegyzetek

Egyetemi lapok 
 A Szegedi Tudományegyetem honlapja
Az SZTE Klebelsberg Könyvtár honlapja

Ranglisták 
 Academic Ranking of World Universities (A világ egyetemeinek rangsorolása a Shanghai Jiao Tong Egyetem szerint)

További információk 
 Évfordulós Emlékcsarnok
 Professzori Arcképcsarnok (Állam- és Jogtudományi Kar)
 Dugonics téri központi épület régi képeken:  
 Gaal György: Egyetem a Farkas utcában (A kolozsvári Ferenc József Tudományegyetem előzményei, korszakai és vonzatai)
 Interaktív egyetemtörténet 
 
 Egyetem Szegeden. Az első 100 év képes krónikája; SZTE Klebelsberg Könyvtár, Szeged, 2022 (Szegedi Tudományegyetem)

Egyéb 
 Szegedi Tudományegyetem.lap.hu – linkgyűjtemény

Források 
 A szegedi tudományegyetem múltja és jelene = Past and present of Szeged university: 1921–1998 / [kiad. Mészáros Rezső; szerk. Szentirmai László, Ráczné Mojzes Katalin ; lezárva: 1998. július 1.] Szeged: Officina Ny., 1999. 517 p. [12] t.: ill.
 Devich Andor: A szegedi Tudományegyetem története. 1. 1921–1944. Közrem. Aszalós Károly. Szeged: JATE Kiadó, 1986. 276 p.
 Felsőoktatási felvételi tájékoztató, Felvi könyvek, 2010,

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarországi egyetemek listája

Szegedi Tudományegyetem