Felsőtelekes

Felsőtelekes község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Kazincbarcikai járásban. Közigazgatási területén található a rudabányai bányató és őshominida-lelőhely is.

Földrajza, fekvése 
A vármegye északnyugati részén helyezkedik el, a Galyaság tájegység déli peremén, a Telekes-patak nyugat-keleti irányú völgyében, Kazincbarcikától 22 kilométerre, a megyeszékhely Miskolctól 42 kilométerre északra. Területét délről a Rudabányai-hegység vonulatai, nyugatról a Putnoki-dombság nyúlványai határolják. A települést 200-300 méteres magasságú, részben erdőkkel fedett dombvonulatok övezik.

A közvetlenül határos települések: észak felől Szőlősardó, kelet felől Alsótelekes, délkelet felől Szuhogy, dél felől Rudabánya, nyugat felől pedig Kánó.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Szuhogy vagy Kánó felől a 2607-es, Rudabánya felől pedig a 2609-es úton.

Története 
A település a legkorábbi időktől kezdve lakott, a közelben találták a rudabányai előembert (Rudapithecus hungaricus), de réz-, bronz- és vaskori leletek is előkerültek.

A mai település a 11-12. század fordulóján jöhetett létre, de vasolvasztó kemencék már korábban is álltak itt. Először 1272-ben említik a települést, Telekesként. A 15. században a csorbakői várhoz tartozott. 1454-ben említik először Felsőtelekes néven. A török időkben nem pusztult el, ellenben ritkán lakott területté vált. Lakói a reformáció idején megőrizték római katolikus hitüket.

A második világháború pusztításai megkímélték a települést, ugyanakkor 72 felsőtelekesi életét vesztette a máshol vívott harcokban.

A Rudabánya határában működő vasércbányák évszázadokon keresztül biztosítottak kereseti lehetőséget a felsőtelekesieknek, habár a helyiek emellett mezőgazdasági tevékenységet is folytattak. A rudabányai vasércbánya 1985-ös bezárása után számos felsőtelekesi vándorolt el a településről, napjainkban pedig a helyiek többsége a környező nagyobb településeken (elsősorban Kazincbarcikán) dolgozik.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kalló János Ferenc (független)
 1994–1998: Kalló János (MSZP)
 1998–2002: Fecske Sándor (független)
 2002–2006: Fecske Sándor (független)
 2006–2010: Mészáros Pál (független)
 2010–2014: Fecske Sándor (független)
 2014–2019: Orehóczki István (független)
 2019-től: Orehóczki István (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,2%-a magyarnak, 7,8% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (17,6% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,3%, református 11,7%, görögkatolikus 2,1%, felekezeten kívüli 4,9% (24% nem válaszolt).

Látnivalók 

 Előember lelőhely
 Forrásvíz
 Római katolikus templom
 Hősi emlékmű

Híres emberek 
A településen született Telekes Béla (1891-ig Klein, Felsőtelekes, 1873. május 4. – Budapest, 1960. október 28.) költő, műfordító, az Ady előtti költőnemzedék egyik legtehetségesebb tagja. 1985-ben a művelődési ház falán emléktáblát helyeztek el tiszteletére, a helyi általános iskola és egy utca is az ő nevét viseli.

Jegyzetek

További információk 
 Felsőtelekes honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései