Lechner Ödön

Lechner Ödön (Pest, 1845. augusztus 27. – Budapest, Terézváros, 1914. június 10.) építész, a magyar stílusú szecesszió úttörője, királyi tanácsos, a Ferenc József-rend lovagja. Bátyja Lechner Gyula festőművész, öccse dr. Lechner Károly orvos, fia ifj. Lechner Ödön (Lechner János Ödön) festőművész, unokaöccse Kismarty-Lechner Jenő építész.

Életpályája 
A szecesszió építészetének világhírű, iskolateremtő mestere és a magyar szecessziós építészet megteremtője polgári családban született. Édesapja, a bajor származású Lechner János (1812–1884) hites ügyvéd, fővárosi főadószedő, téglagyár-tulajdonos, anyja, Schummayer Terézia (1817–1895) volt. Apai nagyszülei idősebb Lechner Nepomuk János (1774–1845) építőanyag-gyáros, pesti királyi szépítőbiztos és Hupf Erzsébet (1786–1853) voltak.

A család agyabányája és téglagyára a kőbányai Maglódi út-Algyögyi utca által határolt területen feküdt, ami később a Fővárosi Serfőző Rt., majd a Kőbányai Sörgyár sporttelepe lett.

Középiskolai tanulmányait a Pest-belvárosi Reáltanodán kezdte, majd a József Ipartanodát látogatta 1865–1866 között, mestere: Szkalnitzky Antal volt. 1866-ban Berlinbe ment, ahol három évet töltött a Berlini Építészeti Akadémián Hauszmann Alajossal és Pártos Gyulával együtt. Itt tanárai közül Karl Boettichert vallotta mesterének, aki az új építőanyagokról, elsősorban a vas tartószerkezetek szerepéről tartott előadásaival hatott rá. Tanulmányai után 1868-ban ifjú házasként, Primayer Irmával egy éven át beutazta Olaszországot.

Itáliai tanulmányút után tanulótársával, Pártos Gyulával társulva tervezőirodát nyitott. Ez időben tervezett bérházaik még a német akadémizmus stílusát képviselték.

1874–1878 között Franciaországban Clément Parent műtermében dolgozott, ahol számos francia műemlék restaurálásában vett részt. Franciaországi útjában komoly szerepet játszott családi tragédiája is. A fiatalon nősült Lechner hatévi házasság után elvesztette feleségét és két kisgyermekkel magára maradt. 1879-ben Angliában is járt.

Hazatérve ismét Pártossal együtt nyitotta meg irodáját, és nagyszabású alkotások sorozatát építette (szegedi városháza, 1882, a Budapesti volt MÁV-nyugdíjintézet bérháza az Andrássy út 25. alatt, 1883, a szegedi Milkó-ház). Ezek még a historizáló stílust képviselik, de megjelenik már későbbi művészetének több jellemvonása, a népi ornamentika használata.

1889-ben másodízben utazott Angliába. Ezúttal Zsolnay Vilmossal a Kensington (ma Victoria and Albert) Múzeumban a keleti kerámiákat, elsősorban az indiai díszítő elemeket tanulmányozta. Az angol hatásnak is volt nyoma alkotásai között. (a második világháborúban elpusztult zsámboki kastély).

A szecessziós magyar nemzeti stílus 
Lechner az építészeti részletképzés tekintetében egyre inkább a magyar folklór, az ázsiai illetve perzsa és indiai díszítőművészet felé fordult. 1891-ben Pártossal együtt megnyerte a Magyar Iparművészeti Múzeum és Iskola tervpályázatát „Keletre magyar” jeligével. Az Iparművészeti Múzeum (1893–96) épületének külső díszítései, a mázas cserepek, a pirogránit díszítőelemek, az áttört virágmotívumok indiai, perzsa, mór és magyar népi hatásokról tanúskodnak. Az épület egésze eltér a hagyományos formavilágtól, ami vegyes fogadtatásra talált. Azonban Lechner – immár Pártos Gyula közreműködése nélkül – továbbhaladt az általa kijelölt úton, és 1897-ben megbízást kapott a Magyar Állami Földtani Intézet Stefánia úti épületére.

Letisztult formavilága a Postatakarékpénztár (ma: Magyar Államkincstár) Hold utcai épületénél érvényesül a legtökéletesebben. 1900-ban az épületért a Képzőművészek egyesülete „Nagy Aranyéremmel” tüntette ki, és 1900. július 1-jén I. Ferenc József magyar királytól megkapta a „királyi tanácsos” címet is.

Egyházi megbízásai közül kiemelkedik a kőbányai Szent László-plébániatemplom, amely azonban Barcza Elek korábbi terveinek felhasználása miatt nem tekinthető szuverén alkotásnak. Élete utolsó évtizedének legjelentősebb megbízása a pozsonyi katolikus Szent Erzsébet-templom és plébánia volt (1907–13).

Az idős mestert 1911-ben a római nemzetközi építészeti kiállításon bemutatott életművéért (Otto Wagner mellett) nagy aranyéremmel tüntették ki. Haláláig még kapott néhány kisebb megbízást (Domonkos-ház átépítése, Szeged; az Ernst Múzeum bejárata, Budapest; Sipeki Balázs-villa; Vajda Péter utcai iskola), de a nagyobb pályázatokon már nem járt sikerrel.

Az önálló magyar építészeti stílus megteremtőjeként számos követője akadt „A fiatal építésznemzedék seregestől vette körül és követte építészeti elveit, így Lajta Béla, Maróti Géza, Jakab Dezső, Komor Marcell, Bálint Zoltán, Jámbor Lajos, Sebestyén Artúr, Györgyi Dénes, Jánszky Béla, Zrumetzky Dezső, Medgyaszay István, Árkay Aladár, Kőrössy Albert Kálmán.”

„A magyar nemzeti formanyelv kialakítására tett kísérlete a korszak legjelentősebb műveit hozta létre, melyek iskolát teremtettek még ha a személyes irányítása alatt álló és műveinek nem formáit, hanem szellemét tovább vinni hivatott mesteriskola létrehozására való törekvés kudarcot vallott is. Építészetének tudatos, elméleti (tanulmányokban is kifejezett) kialakítása a korszakban egyedülálló, úttörő jelentőségű.”

Alkotásai

Épületek és pályatervek 

 1870. A Batthyány-síremlék pályaterve
 1871. Budapest VIII., Múzeum krt. 33. Lenhossék József háza (elpusztult)
 1871. Budapest IX., Soroksári út 62. 1848-as honvédek menháza (elpusztult)
 1871–1875. Budapest VI., Bajcsy-Zsilinszky út 43. Mándl Pál háza
 1871–1872. Budapest V., Sas u. 9. (Egykori Kéksas utca) Primayer János háza (Lechner maga is sokáig lakott itt)
 1872–1874. Budapest V., Veres Pálné utca 9. Kecskemét város pesti bérháza
 1871–1874. Budapest V., Szent István tér 3. Bérház
 1873. Aradi városháza (terv)
 1874. Budapest VIII., Fiumei Úti Sírkert, Primayer Irma síremléke
 1874–1875. Kecskemét, Szabadság tér. Kecskeméti Takarékpénztár
 1875. Budapest, Városliget, Korcsolyacsarnok (1893-ban lebontották)
 1880. Zombor, Iskola
 1882. Kecskemét, Városi fürdő (nem épült meg)
 1882–1883. Szeged, Roosevelt tér 5. Milkó-palota (műemlék)
 1882–1883. Szeged, Széchenyi tér 10. Városháza (műemlék)
 1882–1884. Budapest VI., Andrássy út 25., a MÁV Nyugdíjintézet bérháza, benne volt a Drechsler-kávéház. Később az Állami Balettintézet használta (műemlék)
 1885–1886. Nagybecskerek, Megyeháza
 1887. Kecskemét, Rudolf lovassági laktanya (műemlék)
 1888–1889. Budapest V., Váci u. 11/a Thonet-ház (műemlék)
 1888. Mozsgó, Biedermann Ottó kastélya (egy 1917-es tűzvészben elpusztult, majd részlegesen helyreállították)
 1889–1893. Szekszárd, Szegzárd Szálló
 1889–1891. Karlóca, Főgimnázium
 1890–1896. Kecskemét, Kossuth Lajos tér 1. Városháza
 1891–1896. Budapest IX., Üllői út 33–37. Iparművészeti Múzeum (műemlék)
 1891–1897. Budapest X., Templom tér. Szent László-plébániatemplom (műemlék)
 1892–1893. Szabadka, Leovics Simon palotája
 1894. Budapest, Ferenc József híd pályaterve
 1895. Budapest IX., Berzenczey u. 11. Lechner-ház
 1895. Kecskemét, Görögtemplom utca. Bazársor
 1896–1899. Budapest XIV. Stefánia út 14. Földtani Intézet https://web.archive.org/web/20140315172633/http://www.mfgi.hu/hu/node/67
 1897. Pécel, Korányi u. 8. Lechner Ilka nyaralója
 1898–1900. Budapest, Bartók Béla út 40. Lechner Gyula háza (műemlék)
 1899. Budapest, Tőzsdepalota (pályázat, nem épült meg)
 1899–1901. Budapest V., Hold u. 4. Postatakarékpénztár (Ma: Magyar Államkincstár, műemlék)
 1900. Kolozsvár, Lechner Károly villája
 1902. Pozsony, Postapalota pályaterve, Lajta Bélával
 1903. Bécs, Gerngross Áruház (tervpályázat)
 1905. Budapest V., Széchenyi rkp. Kultuszminisztérium (tervpályázat)
 1905. Budapest XIV., Hermina út 47. Sipeki Balázs Béla villája (ma: MVGYOSZ, a Magyar Vakok és Gyengénlátók Szövetségének székháza) (MŰEMLÉK)
 1906–1908. Pozsony, Főgimnázium
 1907–1913. Pozsony, Szent Erzsébet-templom (Kék templom)
 1909. Sárospatak, Állami Tanítóképző pályaterve
 1909. Budapest, Várhegy, Erzsébet királyné emlékművének tervei
 1909–1910. Kecskemét, Víztorony és Rákóczi-emlékmű terve
 1914. Budapest X., (Kőbánya) Kőrösi Csoma Sándor út 28-34. Szent László Gimnázium (műemlék)
 1914. Budapest VIII., Rezső tér. Ferenc József-emléktemplom (tervpályázat. I. díj)
1902–1904. Szirma (ma Miskolc), Klein-kastély, Lajta Bélával (a második világháborúban megsemmisült)
1913–1924. Budapest VIII., Vajda Péter u. 25–31. Simor utcai iskola (ma: Vajda Péter Ének-zenei Általános és Sportiskola)

Enteriőrök és iparművészeti alkotások 
 Iparművészeti Múzeum postaládája, kandelábere, kivitelezte Jungfer Gyula
 1892. Műlaptároló állványok az Országos Képtár részére (kivitelezte Jungfer Gyula
 1897. A kecskeméti városháza közgyűlési termének bútorzata
 1900. A Postatakarékpénztár bútorai
 1912. Az Ernst Múzeum bejárati előcsarnokának színes márvány padjai

Kötetei 
Magyar formanyelv nem volt, hanem lesz; Singer-Wolfner, Budapest, 1906
Lechner Ödön írásai; összegyűjt., szerk., jegyz., utószó Sümegi György; Corvina, Budapest, 2020

Emlékezete 
1928-ban alakult meg a Lechner Ödön Társaság, tagjai között Bartók Bélával, Kodály Zoltánnal, Lechner Jenővel, Lechner Loránddal, Medgyaszay Istvánnal, Neuschloss Kornéllal.
 Szobra áll az Iparművészeti Múzeum előtt, a Margit-szigeti Művész sétány mellett, illetve a kőbányai Szent László téren.
 Mellszobra látható a szegedi Dóm téri pantheonban
 A fővárosban egy fasor, Szegeden egy tér, több városban (például Kecskeméten) pedig utcák őrzik a nevét
 2013 óta halála évfordulója (június 10.) a szecesszió világnapja.
 Hamvai a Fiumei Úti Sírkert 28. parcella díszsorának 19. sírhelyén nyugszanak.
 Nizalowski Attila: Lechner és az idilli... Kőbánya?ǃ Mandiner hetilap, 2019. szeptember 26. – október 3. 64-65.
 Nizalowski Attila: Lechner Ödön Budapestje. Mandiner online, 2021.

Képgaléria

Kapcsolódó szócikkek 
 Kék templom (Pozsony)

Jegyzetek

Források 
 Lechner Ödön. Válogatta és szerkesztette Gerle János (Holnap Kiadó, 2003) 
 Magyar életrajzi lexikon
 Muladi Brigitta: Lechner Ödön ARTPORTAL
 Lyka Károly: Lechner Ödön mesteriskolája
 A Postatakarékpénztár és a Magyar Államkincstár (44, 45, 46. oldal. Munkáinak tételes jegyzéke.)

Kiegészítő irodalom 
 Lyka Károly cikke Lechner Ödönről
 Bálint Aladár nekrológja a Nyugat c. 1914. 12. számában
 Budapest, VIII. Rezső téri – Ferenc József – emléktemplom
 Vámos Ferenc: Lechner Ödön, 1–2. rész; Amicus, Budapest, 1927
 Kismarty-Lechner Jenő: Lechner Ödön; Képzőművészeti Alap, Budapest, 1961 (Magyar mesterek)
 Rados Jenő: Magyar építészettörténet. 312–323. old. (Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1971)
 Szentkirályi Zoltán: Az építészet világtörténete. II. kötet. 317. old. (Képzőművészeti zsebkönyvtár. 1980)
Gerle János – Kovács Attila – Makovecz Imre: A századforduló magyar építészete (Szépirodalmi könyvkiadó – BONEX. 1990. 117–127. oldal).
 Bede Béla: Magyar szecessziós építészet. Corvina, Budapest, 2012,

További információk 

Aláírt arckép profilból Lechner Ödönről, fotó (OSZK Képkönyvtár)
Földtani Intézet
 Kőbányai Szent László templom
 Szekszárd. Garay étterem 
 A századforduló három évtizede
 SZECESSZIÓ. Ödön Lechner in Budapest
 Lechner Ödön, a magyar stílusú szecesszió úttörője
 MÁV Nyugdíjintézet bérháza az Andrássy úton
 Lechner Ödön villaterve
 Épületeivel új irányokat adott a fejlődésnek ARCH-tv
 A nemzeti építészet nagymestere 
Bakonyi Tibor–Kubinszky Mihály: Lechner Ödön; Corvina, Budapest, 1981
Sümegi György: A kecskeméti városháza; fotó Kiss Béla; Kecskemét város Tanácsa, Kecskemét, 1987
Nemes Márta: Lechner Ödön Földtani Intézete Budapesten / The building of the Hungarian Geological Institute by Ödön Lechner; angolra ford. Heffner Hanna; MÁFI–Lechner Alapítvány, Budapest, 1993
Lechner Ödön, 1845–1914; szöveg Gerle János; Országos Műemlékvédelmi Hivatal, Budapest, 1999
Hála József–Maros Gyula: Art geo palota a Stefánián 100 éves a Földtani Intézet Lechner Ödön által tervezett szecessziós épülete; MÁFI, Budapest, 2000
Lechner Ödön; vál., szerk. Gerle János; Holnap, Budapest, 2003 (Az építészet mesterei)
Az európai szecesszió nagymesterei. Antoni Gaudí, Victor Horta, Lechner Ödön Barcelona, Brussels, Budapest 2011; kurátor Keserü Katalin, szerk. Dávid Judit; Hungarofest, Budapest, 2011 (franciául, hollandul is)
B. Mánya Ágnes: Lechner; ill. Matrka Simon; Pozsonyi Kifli Polgári Társulás, Pozsony, 2014 (Pozsonyi mesék)
Lechner. Nemzetközi tudományos konferencia Lechner Ödön halálának 100. évfordulója alkalmából; szerk. Margittai Zsuzsa, Székely Miklós; Iparművészeti Múzeum–MTA BTK Művészettörténeti Intézet, Budapest, 2014
Lechner összes 12 település, 36 épület; szöveg Halász Csilla, Ludmann Mihály, Viczián Zsófia; 2. jav. kiad.; Látóhatár, Budapest, 2018
Sümegi György: Egy Lechner-álom. Lechner Ödön–Vágó József: Kecskeméti víztorony Rákóczi-szoborral, 1910–1913 (terv); Kecskeméti Városszépítő Egyesület, Kecskemét, 2019
A Lechnerek. Források a család történetéhez; szerk. Brunner Attila, közrem. Csáki Tamás; MMA, Bp., 2022 (Kor – kultúra – kapcsolódás)
 Kismarty-Lechner Jenő: Építőművészetünk a XIX. század második felében, Egyetemi Nyomda, Budapest, 1945, 43-55. o.

   

Szecessziós építészek
Magyar építészek
1845-ben született személyek
1914-ben elhunyt személyek
Magyar Örökség díjasok
Pesti patricius családok