Budapest III. kerülete

Budapest III. kerülete Budapesten a Duna nyugati partján fekszik, a budai oldal legnagyobb kerülete.
A kerületi önkormányzat az Óbuda-Békásmegyer nevet használja.

Fekvése 
Keleten a Duna, Budapest IV. kerülete és a XIII. kerület határolja. Délen és délnyugaton a II. kerület, északnyugaton Solymár és Üröm, északon Budakalász a szomszédai.

Területéhez tartozik az Óbudai-sziget is.

A kerületet domborzati szempontból élesen kettéosztja a Bécsi út – Aranyhegyi út – Dózsa György utca tengely. E vonaltól nyugatra (a temetőt kivéve) a Budai-hegység és a Pilis domborulatai kezdődnek. Keletre viszont sík területet találunk, amelyet a Duna legnagyobb áradásai gátak híján jelentős mértékben elöntenének.

A kerület központja a Flórián tér és a Fő tér körzete, bár (főleg a lakótelepeken) alközpontok is létrejöttek (pl. Csobánka tér, Római tér, Kolosy tér).

Történelem 

A III. kerület mai területén több, mára már elpusztult település is volt a történelem során.

Itt helyezkedett el a Római Birodalom idejében az 1. századtól a 4. századig Aquincum, amely fejlett katonai és polgári negyeddel, fürdővel, vízvezetékkel és két amfiteátrummal is rendelkezett. Számos villa tartozott hozzá, és a Óbudai-szigeten a római helytartónak is volt palotája.

A mai Békásmegyer tájékán fekvő, a tatárjáráskor elnéptelenedett középkori falu az 1212-ben az Óbudával határos Pócsernik volt, amelyet 1326-ban neveztek át Póföldének.

Pazándok a Rómaifürdő mellett fekvő középkori falu volt. A pazándoki szőlőhegyen 1378-ban egy pesti polgár szerepel birtokosként, de a terület valójában nemigen volt alkalmas szőlőművelésre, inkább Duna-menti mocsaras rétek és legelők voltak itt. Emiatt a település hamar pusztává vált, és faluként utoljára 1347-ben említik. A 18. századi mezővárost – az 1738–39-es pestisjárvány áldozatainak pótlására – nagyobbrészt betelepített dunai svábok lakták, akiknek jelentős része szőlőműveléssel foglalkozott. Egy Dél-Németországból származó család leszármazottja, Harrer Pál lett az önálló Óbuda első és egyetlen polgármestere 1872–73-ban. Pest, Buda és Óbuda egyesítését követően elöljáróként állt a városrész élén.

A Szentendrei úton a 2003 novemberében megnyílt Auchan áruház helyén 1964-ben kezdett el termelni a főváros első házgyára. A szocialista városfejlesztési koncepció nyomán, 1969-1984 között tartott Óbuda központjában, 1971-1983 között Békásmegyeren a két nagy panelházas lakótelep kialakítása, amely mindkét városrész arculatát alapjaiban változtatta meg. A nyolcvanas években a Pók utcában és a Kaszásdűlőn is épültek telepek. 1977-től Kiss Imre tanácselnök vezette a városrészt 1990 júniusáig. (Néhány hónappal a tanácsok megszűnését megelőzően nyugdíjba vonult.)

A kerület polgármestere 1990 és 2006 között Tarlós István volt, akit első ízben az SZDSZ színeiben, 1994-ben, 1998-ban és 2002-ben pedig függetlenként választottak meg. A 2006-ban főpolgármester-jelöltként induló Tarlós utódja Bús Balázs (Fidesz–KDNP) lett. 2019-ben Bússal szemben a baloldali összefogás jelöltje, Kiss László nyert, és lett a kerület vezetője.

A Fővárosi Közgyűlés 2012. december 12-én kelt városrészeket rendező határozatában jelentősen átalakította a kerület ilyetén felosztását; megszűnt Mátyáshegy, Remetehegy, Táborhegy, Testvérhegy, Ürömhegy és Törökkő, lett helyettük Aranyhegy-Ürömhegy-Péterhegy, illetve Óbuda hegyvidéke, valamint megszűnt Filatorigát városrészi mivolta is. Egy nagymértékű ingatlanberuházás nyomán egy új városrész is született a Csúcshegy és a Testvérhegy között; Harsánylejtő, ami korábban teljesen beépítetlen volt. Ezeken kívül szinte az összes városrész kiterjedése megváltozott.

Földrajz

Politika és közigazgatás

Polgármesterei

Képviselő-testület 
A képviselő-testület jelenlegi összetétele:

Népesség 

A 2011-es népszámlálás alapján a kerületnek  lakosa volt. A lakosságszám az 1990-es népszámláláson érte el a csúcsot,  főt, azóta folyamatosan csökken. 2011-ben a népsűrűség 3186 fő/km² volt.

A kerületben a 15 év alattiak aránya 13,1%, az időskorúaké 18,4%.

A lakosság 2,5%-a külföldi állampolgár.

Népcsoportok 

2001-ben a kerület lakossága 131 605 fő volt, 120 589 fő (97,40%) magyar, 1366 fő (1,1%) német, 343 fő (0,28%) cigány, 160 fő (0,13%) román, nemzetiségűnek vallotta magát.

2011-ben a kerület lakossága 126 478 fő volt, 106 212 fő (85,80%) magyar, 2240 fő (1,81%) német, 708 fő (0,57%) cigány, 485 fő (0,39%) román, 476 fő (0,38%) orosz nemzetiségűnek vallotta magát.

Gazdaság 
III. kerületi székhellyel rendelkező legnagyobb 20 vállalat nettó árbevétel alapján.

Közlekedés

Nappali buszjáratok

Éjszakai buszjáratok

Villamosjárat

HÉV

Kultúra 

 Óbudai Társaskör
 Zichy-kastély
 Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
 A Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltára óbudai épülete

Oktatás

Iskolák 
 Aelia Sabina Zeneiskola
 Alternatív Közgazdasági Gimnázium (AKG)
 Andor Ilona Ének-Zenei Általános és Alapfokú Művészeti Iskola
 Aquincum Angol-Magyar Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola
 Árpád Gimnázium
 Bárczi Géza Általános Iskola
 Bláthy Ottó Titusz Informatikai Szakgimnázium
 Budapest Cirkuszművészeti és Kortárstánc Főiskola
 Csillaghegyi Általános Iskola
 Első Óbudai Általános Iskola
 Fodros Általános Iskola
 Gábor Dénes Főiskola Informatikai Alkalmazások Intézete
 KELTA Vendéglátó Szakközépiskola és Szakiskola
 Kerék Általános Iskola és Gimnázium
 Kőrösi Csoma Sándor Két Tanítási Nyelvű Baptista Gimnázium
 Krúdy Gyula Angol-Magyar Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola
 Laborc Általános Iskola
 Maimonidész Zsidó Gimnázium
 Medgyessy Ferenc Német Nemzetiségi Nyelvoktató Általános Iskola
 Milton Friedman Egyetem (régebbi nevén: Zsigmond Király Egyetem)
 Óbudai Egyetem
 Óbudai Gimnázium
 Óbudai Harrer Pál Általános Iskola
 Óbudai Nagy László Általános Iskola
 Óbudai Népzenei Iskola
 Pais Dezső Általános Iskola
 Varga István Kereskedelmi, Közgazdasági Szakközépiskola és Szakiskola
 Veres Péter Gimnázium
 Zápor Általános Iskola és Gimnázium
 Zipernowsky Károly Általános Iskola

Sport 

 Csillaghegyi MTE
III. Kerületi TVE
 ASR Gázgyár
 Óbudai Kaszások Ifjúsági Klub Egyesület

Kerületi média 

 Óbuda Televízió (közműsorszolgáltató kábeltelevízió)
 Óbuda Újság
 Egyéb lapok:
 obuda.hu
 Római Parti Hírek (Dunai életképek)
 Római Riport, a Római lakótelep internetes lapja
 Óbudai Blog
 Óbudai Anziksz
 Óbuda Facebook
 Óbuda Média (youtube csatorna)

Díszpolgárok 

Az „Óbuda-Békásmegyer Díszpolgára” címet a kerület képviselő-testülete 1991-ben alapította a kerület fejlődése, gyarapodása és hírnevének öregbítése érdekében végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként, az Önkormányzat tiszteletének és hálájának kifejezéseként.

A díszpolgári címmel oklevél és anyagi elismerés jár. A kitüntetett jogosult a díszpolgári cím használatára, nevét felveszik a díszpolgárok jegyzékébe, meghívják az önkormányzat ünnepségeire, ingyenesen látogathatja az önkormányzat közművelődési és sport intézményeit, halála esetén pedig az Önkormányzat saját halottjának tekinti, sírhelyének gondozásához, a sírhely megváltásához – az adott évi költségvetési előirányzat terhére – támogatás nyújtható. A cím posztumusz is adományozható. A címre méltatlanná vált személyektől a cím visszavonható.

A kitüntetettek az oklevél mellé 2016-ig egy  átmérőjű, Ag 925 ezüstből készült és aranyozott,  súlyú kör alakú plakett kaptak. Első oldalán a Szent Péter és Pál-főplébánia-templom, vele szemben, 180 fokban elhelyezve Aquincumi Múzeum látképe, körben „ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER DÍSZPOLGÁRA” felirat; hátoldalán az „Ó∙B∙U∙D∙A” felirat, középen Óbuda címere, alatta pedig a díszpolgár neve és a díszpolgári cím adományozásának éve látható. 2017-től a díszpolgári érem kör alakú,  átmérőjű bronz alkotás, a művész – Szabó Tamás ötvös mester, érmész – által cizellálva. Első oldalán a Képes Krónikából István és Gizella megalapítja az óbudai prépostságot (1015) jelenet látható, körben az „ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER DÍSZPOLGÁRA” felirat olvasható. Hátoldalán a római kort idézve két szélen jón oszlopok, rajtuk gerendázat, melyben a kitüntetett neve és alatta az aktuális évszám található, az oszlopok között pedig Óbuda címere jelenik meg.

Fontosabb közterületek

Testvérvárosai 
Óbuda-Békásmegyer testvérvárosi kapcsolatai 2023. január 1-jén:

  Udine, Olaszország (1992)
  Billigheim, Németország (1997)
  Csíkszereda, Románia (1999)
  Varsó – Bemowo, Lengyelország (1999)
  Kassa, Szlovákia (2001)
  Stirling, Egyesült Királyság (2006)
  Bécs – Landstraße, Ausztria (2022)
  Isztambul – Büyükçekmece, Törökország (2022)

Együttműködési szándéknyilatkozat:
  Sanghaj – Csangning (2011)
  Hanoi – Sơn Tây, Vietnám (2013)
  Avcılar, Törökország (2015)

Megszűnt testvérvárosi kapcsolat:
  Amstelveen (2009–2019)

Galéria

Jegyzetek

Források 
 
 Budapest teljes utcanévlexikona (Sprinter Kiadó, 2003)

További információk 
 Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat hivatalos honlapja
 Budapest III. kerületének irányítószámai
 Az Óbudai Dohánygyár története
 Óbudai Blog

Kapcsolódó szócikkek 
 Budapest III. kerülete díszpolgárainak listája
 Emléktáblák Budapest III. kerületében
 Az Óbudai temető nevezetes halottainak listája
 Óbudai temető