Constantin Bălăceanu-Stolnici

Constantin Bălăceanu-Stolnici () a fost un om de știință român, medic neurolog, profesor de Neuropsihologie și Anatomie a Sistemului nervos, membru de onoare al Academiei Române, membru al Academiei Oamenilor de Știință din România și al Academiei de Științe Medicale din România. A fost, de asemenea, Director de Onoare al Institutului de Antropologie "Fr. I. Rainer" al Academiei Române și Președintele de Onoare al Societății Academice de Antropologie.
Descendent al Bălăcenilor, veche familie boierească aparținând nobilimii pământene, căreia în secolul al XVII-lea aula imperială vieneză i-a conferit titlul de conte al Sfântului Imperiu Romano-German și i-a concesionat stema.

Bălăceanu-Stolnici a urmat Liceul „I.C. Brătianu” din Pitești, unde a dat bacalaureatul în 1941. Între anii 1941-1947 urmează cursurile Facultății de Medicină din București, obținând în 1948 titlul de Doctor în Medicină și Chirurgie, cu teza Considerații asupra complexului cerebelo-dento-olivar, realizată sub conducerea profesorului Ion T. Niculescu. În 1967 a fost confirmat Doctor în Științe Medicale de către IMF-București și Ministerul Învățământului.

Activitatea didactică

 1944-1949 preparator și asistent la catedra de Anatomie (prof. Gr.T. Popa și apoi prof. E. Repciuc).
 1949-1952 asistent la catedra de Neurologie (prof. N. Ionescu-Sisești). În 1952 este exclus de la catedră și din Institutul Medico-Farmaceutic, pe motive politice.
 1971-1972 profesor suplinitor la catedra de Cibernetică generală la Facultatea de Filozofie a Universității din București.
 Președinte de Onoare al Universității Ecologice din București și profesor de Neuropsihologie și Anatomie a Sistemului Nervos, profesor de Istoria Culturii și Științei.
 Președinte al Societății Ateneul Român.
 Profesor asociat la Universitatea din Newcastle-upon-Tyne (Anglia), Universitatea Pontificală din Porto Alegre (Brazilia), Universidad Internacional Menéndez Pelayo din Santander (Spania), Academia Medicală Cataloneză din Barcelona (Spania), Colegiul de Medicină din Paris (Franța).

Activitatea de asistență medicală, organizatorică și de conducere
 Extern (1943-1946) și Intern prin concurs (1947-1949) al spitalelor din București.
 Ultimul președinte al Societății internilor și foștilor interni, desființată în mod abuziv în 1948.
 Medic specialist neurolog la Spitalul Colentina (1952-1957) și la Spitalul Dr. Cantacuzino (1957-1965).
 Medic primar neurolog prin concurs la Spitalul "Gheorghe Marinescu" din București (1965-1970).
 Medic primar geriatru și șef de secție la Institutul Național de Gerontologie (1974-1993), din 1991 director general al Institutului.
 Șeful Serviciului Metodologic de Neurologie și Neurochirurgie (1965-1970), cu sarcina de coordonare a activității rețelei naționale medicale în aceste specialități.

Funcții ocupate
 Efor testamentar al Așezămintelor Brâncovenești (Biserica Domnița Bălașa).
 Membru al Adunării Naționale și al Consiliului Național al Bisericii Ortodoxe Române.
 Președinte al Societății Ateneul Român.
 Director onorific al Institutului de Antropologie al Academiei Române.
 Președinte de onoare al Universității Ecologice din București.
 Președinte al familiarilor Ordinului de Malta din România.
 Președinte C.I.A.D.O. România

Distincții primite
 Doctor honoris causa al Universității "Gr.T.Popa" din Iași, al Universității din Petroșani și al Universității Ecologice din București
 Decorat cu "Crucea Patriarhală"
 Laureat al "Marelui Premiu" al Societății Franceze de Sinteze Înalte
 Meritul Maltez în grad de Ofițer
 Ordinul Steaua României în grad de Cavaler
 Membru de onoare al Grupului de Acțiune Antidrog - România
 Medalia Regele Mihai I pentru Loialitate

Activitatea de informator al Securității
În 24 aprilie 2007, ziarul "Cotidianul" a dezvăluit faptul că Bălăceanu-Stolnici a fost informator al Securității începând cu anul 1974, având numele de cod "Laurențiu".
Acesta a recunoscut că a semnat notele informative cu pseudonimul Laurențiu, ca informator, pe vremea când era șef de secție în cadrul Institutului Ana Aslan (1974-1993).
Chiar dacă legătura sa cu Securitatea a fost făcută cunoscută după 1989, dosarele din arhivele CNSAS au scos însă la iveală că delațiunile semnate de academician cu numele de cod „Laurențiu” nu se refereau doar la pacienții săi străini de la Spitalul „Elias”, așa cum a mărturisit, ci și „la Regele Mihai, la legionari, la Ion Rațiu”.

În ediția Cotidianul din data de 28 noiembrie 2007, articolul intitulat „Bălăceanu-Stolnici, complice la asasinatele de la Europa Liberă” prezintă documente (înscrisuri pe care era dactilografiat numele de cod „Laurențiu”), prin care planuri ale casei lui Vlad Georgescu au fost trimise către fosta conducere comunistă. Consiliul Național pentru Studierea Arhivelor Securității nu a confirmat autenticitatea acestor documente.

Într-un interviu acordat jurnaliștilor de la Cotidianul, Constantin Bălăceanu-Stolnici neagă însă aceste afirmații. Cu toate că recunoaște faptul că îl cunoștea pe Vlad Georgescu, acesta nu își explică cum au apărut aceste detalii în dosarul cu numele lui de cod ("Laurențiu") și neagă faptul că Securitatea i-ar fi cerut vreodată să ofere planul casei lui Vlad Georgescu.

Într-un articol demascator-satiric, jurnalistul Neculai Constantin Munteanu, fost editor la Radio Europa Liberă, îl plasează pe Bălăceanu-Stolnici pe locul 4 într-un Top 5 al celor mai scârboși informatori ai Securității: „A lucrat pentru Securitate până la revoluție. În decembrie 1989 era propus pentru trecerea la un nivel superior al muncii informative la Directia a III-a, Contraspionaj. Ironia sorții, revoluția a pus capăt carierei unui turnător cu vocație și cu perspective. Un destin frânt!”

Publicații

Neuroștiință
 Elemente de Anatomie și Fiziologie a Sistemului Nervos, 1948
 Cibernetica (în colab. cu Edmond Nicolau), 1961
 Elemente de neurocibernetică (în colab. cu Edmond Nicolau), 1967
 Les fondements cybernétiques de l'activité nerveuse, Paris 1971
 Personalitatea umană - o interpretare cibernetică (în colab. cu Edmond Nicolau), 1972
 Fundamentos de neuro- e psicocibernetica (în colab. cu Edmond Nicolau și L. Hollands jr.), Brazilia 1974
 Équilibre du corps et de la pensée (în colab. cu R. Bizé), Paris 1968
 Precursori români în cibernetică, 1979
 De la Ampère la Wiener (lucrare colectivă), 1981
 Neurogeriatria, 1984
 Anatomiștii în căutarea sufletului, 1981
 Dialoguri despre cele văzute și nevăzute, 1995
 Tratat de geriatrie practică, 1998
 Neuropsihologia postmodernistă, 2000
 Structuri centrale ale sistemului nervos, 2001
 Incursiune în lumea sufletului. O abordare antropologică(Editura Paideia), 2003

Diverse
 Cele Trei Săgeți - studiu de istorie națională, 1995
 Saga baronilor du Mont. 900 de ani de istorie politică și militară a Europei, 1995
 Introducere în studiul kabbalei iudaice și creștine, 1996
 Cunoaștere și știință, 1998
 Saga Bălăcenilor, 2001
 Kabbala, între gnoză și magie, 2004
 Antropogeneza și geneza culturii (în colab. cu Ligia Apavaloae), 2006
 Incursiune în antropogeneză (în colaborare cu Cristiana Glavce, Florina Raicu, Ligia Apăvăloae), 2006
 Gândirea magică, geneză și evoluție (în colaborare cu Magdalena Berescu), 2009

Note

Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – B
 Astăzi e ziua ta: acad. Constantin Bălăceanu-Stolnici , 6 iulie 2012, Roxana Vintila, Jurnalul Național
 CNSAS: Constantin Balaceanu-Stolnici si mitropolitul Corneanu, colaboratori ai Securitatii, 28 august 2007, Bogdan Enache, stiri.rol.ro
 Constantin Balaceanu Stolnici a spionat la "Europa Libera", 4 decembrie 2007, Bogdan Enache, stiri.rol.ro
 Balaceanu-Stolnici, complice la asasinarea directorilor Europa Libera, 29 noiembrie 2007, 9AM.ro
 "Laurentiu" Stolnici: "De ce sa ma retrag?" , 12 decembrie 2007, Andrei Luca Popescu, România liberă
 Constantin Bălăceanu-Stolnici, teroristul numărul unu al neamului românesc , 13 decembrie 2007, Cătălin Sturza, revistacultura.ro

Interviuri
 VIDEO Constantin Bălăceanu-Stolnici, academician: „Se resimte că Traian Băsescu a fost ofițer de marină”, 15 iulie 2011, George Rădulescu, Adevărul
Interviu Constantin Bălăceanu-Stolnici: Să îngrijim via cu dragoste, ca pe un obiect personal, vinul.ro
 Constantin Balaceanu Stolnici: Istoria nu a fost de partea mea! , 17 decembrie 2012, Eveline Pauna, Revista Tango
 Acad. CONSTANTIN BĂLĂCEANU-STOLNICI - "Mă consider un om al locului și al timpului meu", Corina Pavel, Formula AS - anul 2015, numărul 1148
 CONSTANTIN BĂLĂCEANU - STOLNICI - interviu de excepție | Mihai Căsălean, 25 martie 2022

Nașteri în 1923
Decese în 2023
Neurologi români
Scriitori români
Ciberneticieni români
Profesori universitari români
Membri de onoare ai Academiei Române
Membri ai Academiei Oamenilor de Știință din România
Colaboratori ai Securității
Medici români
Familia Bălăceanu
Bucureșteni
Monarhiști români
Centenari români
Înmormântări în Cimitirul Bellu