Vlagyimir Szemjonovics Viszockij

Vlagyimir Szemjonovics Viszockij (Владимир Семёнович Высоцкий) (Moszkva, 1938. január 25. – Moszkva, 1980. július 25.) szovjet-orosz színész, költő, bárd.

„Sosem láthattam őt, nem hallgathattam Viszockij dalait. Ő belehalt a létező szocializmusba, én túléltem”. (Földes László – Hobo)

Élete 

Apja a Vörös Hadsereg zsidó származású ezredese volt, aki végigharcolta a második világháborút. Vologya 1947–1949-ben vele és örmény mostohaanyjával a Berlin melletti Eberswaldban élt (ahol apja akkor állomásozott), aztán már csak az anyjával, Moszkvában, aki tolmácsnő volt. Az iskola után egy ideig műszaki főiskolára járt, de otthagyta és belépett a MHAT (Moszkvai Művész Színház) Stúdiójába (1956–1960). 1960-ban feleségül vette egyik osztálytársnőjét, de egy év után elváltak. A moszkvai Puskin Színházban kezdte meg pályafutását, de hamarosan otthagyta, és megjárt egy csomó más moszkvai színházat is. 1963-ban elvette Ludmilla Abramova színésznőt. Az éppenhogy megalakult Taganka Színházba 1964-ben került, és a tagja maradt azután élete végéig. A színházalapító főrendező, Jurij Petrovics Ljubimov mindenben támogatta. Felismerte dalköltői tehetségét is, és lehetőséget adott számára dalai és szövegei felhasználására a színház tevékenységében. Viszockij a Tagankán több mint húsz szerepet alakított, köztük Hamletet.

Gitárral kísért dalai már életében túlnőttek rajta. Az orosz sanzonhagyományok, a városi folklór, a kocsma-, katona- és börtöndalok megtermékenyítő hatására eredeti, kemény, humoros és tragikus dalokat költött kora ifjúságától kezdve. Több mint ezer dalt írt, néha egy-egy film számára is. Dalainak zömét életében nem adták ki, csak agyonjátszott magnetofon-felvételeken terjedt. Versei életében nem jelentek meg. Harminc filmben játszott. 

1967-ben egy filmforgatáson ismerkedett meg harmadik feleségével, Marina Vlady orosz származású francia színésznővel, akivel 1969-ben házasodott össze (ennek ára Vlady részéről az volt, hogy 1968-ban belépett a francia kommunista pártba). Az ő segítségével sikerült egy amerikai koncert-körutat megszervezniük. Néhány magyar filmes (Jancsó Miklós, Mészáros Márta) is segítette a vasfüggöny időnkénti átlépésében. Az egyetlen film, amelyben együtt játszottak, Mészáros Márta Ők ketten (1977) című alkotása.

1970-ben megjelent Farkasvadászat című dala, azonban a Szovjetunióban bojkottálták felvételét az ottani írószövetségbe.

Sokat ivott, és morfinista lett. Halálát is ebből fakadó szívroham okozta az 1980-as moszkvai olimpia ideje alatt. Tüntetésszerű temetésén Moszkvában, a Vaganykovói temetőben hatalmas tömeg jelent meg; röviddel halála után aztán egyre-másra készültek dokumentumfilmek róla. Az orosz nép tragikus hősei között tartja számon.

Filmszerepek 

1959 – Kortársak (Сверстницы) – Moszfilm; Rendező: V. Ordynskii
1962 – Dima Gorin karrierje (Карьера Димы Горина) – M. Gorkii Studio; Rendező: F. Dovlatyan & L. Mirskij
1962 – A 713 – leszállási engedélyt kér. (713-й просит посадку) – Lenfilm; Rendező: G. Nyikulin
1962 – Partra vetve (Увольнение на берег) – Moszfilm; Rendező: F. Mironer
1963 – Büntető (Штрафной удар) – M. Gorkii Studio; Rendező: V. Dorman
1963 – Élők és holtak (Живые и мёртвые) – Moszfilm; Rendező: Aleksandr Stolper
1965 – A holnap utcáján (На завтрашней улице) – Moszfilm; Rendező: F. Filipov
1965 – A mi házunk (Наш дом) – Moszfilm; Rendező: V. Pronin
1965 – A szakács (Стряпуха) – Moszfilm; Rendező: E. Keosyan
1966 – Gyermekkoromból hoztam (Я родом из детства) – Belarusfilm; Rendező: V. Turov
1966 – Szása, Szásenyka (Саша-Сашенька) – Belarusfilm; Rendező: V. Csetverikov
1967 – Függőleges (Вертикаль) – Odessa Film Studio; Rendező: Sztanyiszlav Govoruhin & B. Durov
1967 – Gyors randevúk (Короткие встречи) – Odessa Film Studio; Rendező: Kira Muratova
1967 – Háború a tetők alatt (Война под крышами) – Belarusfilm; Rendező: V. Turov
1968 – Intervenció (Интервенция) – Lenfilm; Rendező: Gennagyij Poloka
1968 – A tajga ura (Хозяин тайги) – Moszfilm; Rendező: V. Nazarov
1968 – Együtt szolgált két bajtárs (Служили два товарища) – Moszfilm; Rendező: E. Karyelov
1969 – Veszélyes vendégjáték (Опасные гастроли) – Odessa Film Studio; Rendező: G. Yungvald-Hilkevich
1969 – Fehér robbanás (Белый взрыв) – Odessa Film Studio; Rendező: Sztanyiszlav Govoruhin
1972 – A negyedik (Четвёртый) – Moszfilm; Rendező: A. Sztolper
1973 – A rossz jóember (Плохой хороший человек) – Lenfilm; Rendező: I. Heific (Иосиф Хейфиц)
1974 – Az egyetlen út (Единственная дорога) – Moszfilm & Titograd Studio; Rendező: V. Pavlovics
1975 – Az egyetlen (Единственная) – Lenfilm; Rendező: I. Hejfic
1975 – Mr. McKinley menekülése (Бегство мистера Мак-Кинли) – Moszfilm; Rendező: Mihail Svejcer
1976 – Péter cár és a szerecsen (Сказ про то, как царь Пётр арапа женил) – Moszfilm; Rendező: Alekszandr Naumovics Mitta
1977 – Ők ketten (Они вдвоём) – Mafilm; Rendező: Mészáros Márta
1979 – A Fekete Macska bandája (eredeti címe: Место встречи изменить нельзя, azaz A találkozó helyét tilos módosítani); rendező: Sztanyiszlav Govoruhin
1979 – Apró tragédiák (Маленькие трагедии); rendező: Mihail Svejcer

Diszkográfia 
 Orosz Wikipédia

Magyar műfordítások 
 Baranyi Ferenc: Szerelem és háború. Adaptációk a világirodalomból; Zrínyi, Bp., 1983
 Baranyi Ferenc: Vizafogó. Új versek és műfordítások; szerzői, Bp., 1993 (Z-füzetek)
 Várj reám. Orosz szerelmes versek; vál., előszó Baranyi Ferenc; General Press, Bp., 1999 (Szép versek, szép köntösben)
 Ó, jössz-e már? Szerelmes versek a világ minden tájáról Baranyi Ferenc fordításában; K.u.K., Bp., 2001 
 Orosz költők antológiája; vál., szerk. Szőke Katalin és Zöldhelyi Zsuzsa; Magyar Könyvklub, Bp., 2001 (Klub klasszikusok)
 Ratkó József összes művei I.; 2., bőv. kiad.; Kairosz, Bp., 2003
 Pjatnadcaty let sz Viszockim. Sztyihi i pesznyi legendarnogo barda / Tizenöt év Viszockijjal. A legendás bárd versei és dalai; ford., bev. Viczai Péter; Régiók Interkulturális és Orosz Nyelvi Egyesülete, Bp., 2007 
 Tilalmakat szegve. Vlagyimir Viszockij versei és dalai; szerk. Viczai Péter; magyar-orosz nyelvű kiadás; Hanga–Új Mandátum, Bp., 2003
 Farkasösvényen; szerk. Viczai Péter; ÚMK, Bp., 2005
 A végzet dalai. Vlagyimir Viszockij versei és dalai; szerk. Viczai Péter; ÚMK, Bp., 2008
 Vlagyimir Viszockij versei és dalai; vál., ford. Szöllősi Dávid; Holnap Magazin, Székesfehérvár, 2015
 Zavarni néha még fogok. Viszockij 80; ford., bev., jegyz. Marosi Lajos; Ad Librum Kft., Bp., 2018
 Viszockij – 80. Szöllősi Dávid versfordításai; Holnap Magazin, Székesfehérvár, 2018

Róla írták 

 Marina Vlady: Szerelmem, Viszockij (Vladimir ou Le vol arreté); ford. Ferch Magda; Magvető, Bp., 1989 
Vlagyimir Viszockij versei és dalai (ford. Szöllősi Dávid), Holnap Magazin, 2015 
  Emlékkönyv Vlagyimir Viszockijról; szerk. Viczai Péter; 2. bőv., átdolg. kiad.; Holdudvar Társulás, Bp.–Győr, 2003
  Cs. Jónás Erzsébet: Alakzatok és trópusok a műfordításban. Ratkó József Viszockij-fordításainak elemzése orosz eredeti szövegmellékletekkel; Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp., 2006 (Az alakzatok világa)
  Marina Vlady: Szerelmem, Viszockij; ford. Ferch Magda; Gabo, Bp., 2006
  Viczai Péter: Vengerszkije sztranyici zsiznyi i tvorcsesztva Vlagyimira Viszockogo; Gonda, Eger, 2006
  Cs. Jónás Erzsébet: Kettős portré villanófényben. Ratkó József Viszockij-fordításainak elemzése; Krúdy, Nyíregyháza, 2008
  Ifjú szerzők válogatott írásai / Bulgakov i Viszockij. Izbrannije trudi molodih avtorov; szerk. Viczai Péter; Régiók Interkulturális és Orosz Nyelvi Egyesülete, Bp., 2011
  Viszockij-tanulmányok, 2013. Válogatott írások a Húsz év Viszockijjal című nemzetközi tudományos konferencia anyagából a költő születésének hetvenötödik évfordulója alkalmából; szerk. Viczai Péter; Régiók Interkulturális és Orosz Nyelvi Egyesülete, Bp., 2013
Viczai Péter: Vokrug Viszockogo. Sztatyji, ocserki / Viszockij-körút. Cikkek, karcolatok; Hungarovox, Bp., 2013
Viczai Péter: Gennagyij Nord, avagy az "ismeretlen Viszockij". Versek, dalok, anekdóták; Hungarovox, Bp., 2018

Jegyzetek

További információk 
A Viszockij Alapítvány hivatalos oldala; Официальный сайт Фонда В.С.Высоцкого
 Szilágyi Ákos: Az igazi Viszockij 
 Hetényi Zsuzsa: "Volt mit eldalolnom..." Nagyvilág 1988. 11., 1709–1712.
 Miért halt meg Vlagyimir Viszockij?
 Baka István fordításai 
 Vlagyimir Viszockij
 Vladimir Vysotsky in different tongues
 Vlagyimir Viszockij lap.hu
 Összkiadás, hangfelvételek
 Viszockij oroszul és magyarul – Bábelmátrix
 Viszockij dalszövegek 104 nyelven
 Товарищ Сталин
 A féllegális zseni, akit talán még Brezsnyev is kedvelt

1938-ban született személyek
1980-ban elhunyt személyek
Orosz színészek
Szovjet színészek
Orosz költők
Orosz énekesek
Moszkvaiak
Orosz dalszerzők
Szovjet költők