1946



Események

Január 
 január 1. – Japánban közzéteszik a császári szózatot, amelyben Hirohito deklarálja, hogy „nem isten, hanem ugyanolyan emberi lény, mint a többi japán”, és hogy együtt kíván szorgoskodni a néppel az ország újjáépítésében. (Ezt követően megkezdte látogatásait szerte az országban, közvetlen kapcsolatba kerülve a néppel, ami korábban elképzelhetetlen volt. Így alakult ki a „szimbolikus császárság” intézménye.)
 január 2. – Budapesten a jégzajlás elszakítja az úgynevezett Sziget-utcai pontonhidat.
 január 3. – Törvényt hoznak Lengyelországban a nagyipar, a bankok, a közlekedés és a távközlés-posta államosításáról.
 január 8. – Belgrádban megfosztják trónjától II. Péter királyt, és kikiáltják a Jugoszláv Köztársaságot.
 január 10.
 Megkezdi első közgyűlését az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Londonban.
 A népbíróság által golyó általi halálra ítélt volt magyar miniszterelnökön, Bárdossy Lászlón végrehajtják a halálos ítéletet a Markó utcai fegyház (ma: Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézet) udvarán.
 január 11. – Az újvidéki vérengzésért felelős Grassy Józsefet és Zöldy Mártont a népbíróság halálra ítéli. (Kiadásuk után, 1946 őszén Jugoszláviában végezték ki őket, miként Feketehalmy-Czeydner Ferenc tábornokot is.)
 január 12. – Lengyelországot az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) nem állandó tagjává választják.
 január 15. – Prágában megkezdi tevékenységét a protektorátus kormányának tagjai és a fasiszta szervezetek vezetői fölött ítélkező csehszlovák nemzeti bíróság.
 január 18. – Ünnepélyesen megnyitják a Pestet Budával elsőként összekötő Kossuth hidat.
 január 19. – Megkezdődik a magyarországi németek elhurcolása Németországba. 
 január 20.
 Franciaországban a Charles de Gaulle vezette kormány lemond.
 Szlovákiában megalakul a Munkapárt, mely ez év októberében szociáldemokrata párttá alakul át.
 január 24.
 Tildy Zoltán magyar miniszterelnök benyújtja a köztársasági államformáról szóló törvényjavaslatot.
 Az ENSZ közgyűlése Londonban egyhangúlag elfogadta az atomerőnek nemzetközi bizottság alá helyezését.
 január 25. – A csehszlovákiai Mariánské Lázněből (korábban Marienbad) elindul a kitelepítendő németek első transzportja Németország amerikai megszállta övezetébe.
 január 31. – Bevezetik az első szocialista alkotmányt Jugoszláviában. (Az ország 6 tagköztársaságból álló föderatív népköztársaság. Szerbián belül a Vajdaság autonóm tartomány, Koszovó autonóm terület.)

Február 
 február 1.
 A nemzetgyűlés elfogadja az 1946. évi I. törvénycikket, az úgynevezett „kisalkotmányt”, mely államjogi és politikai szempontból egyaránt alapvető változásokat eredményezett Magyarországon. (Az államforma megszűnt királyság lenni, s megszűnt az államfői jogok gyakorlására lényegében ideiglenesen életre hívott testület, a Nemzeti Főtanács. Az államforma köztársaság lett és létrejött a köztársasági elnöki intézmény.)
 A magyar nemzetgyűlés Tildy Zoltánt köztársasági elnökké nevezte ki.
 A jugoszláv nemzetgyűlés Josip Broz Tito miniszterelnöki kinevezését véglegesíti.
 február 4.
 Nagy Ferenc kormányt alakít a köztársasági elnök, Tildy Zoltán felkérésére.
 A Népbíróságok Országos Tanácsának (NOT) dr. Bojta Béla vezette tanácsa – az első fokon kiszabott halálos ítéletet jóváhagyja, azzal a változtatással, hogy – másodfokon golyó általi halálra ítéli Imrédy Bélát.
 február 5. – Az USA és az Egyesült Királyság elismeri a Groza-kormányt és helyreállítja a diplomáciai kapcsolatokat Romániával.
 február 6. – Az ENSZ BT kinyilvánítja, hogy a brit csapatok Görögországi jelenléte nem veszélyezteti a világbékét.
 február 6. – Bay Zoltán, az Egyesült Izzólámpa és Villamossági Rt. műszaki igazgatója és laboratóriumvezetője, valamint munkatársai sikeres Hold-radar-kísérletet hajtanak végre: saját fejlesztésű radarberendezéssel sikerül kimutatniuk a Holdra sugárzott rádióhullámok visszaverődését az égitest felszínéről.
 február 10. – Csehszlovák-magyar tárgyalások a lakosságcseréről. (A csehszlovák fél hajthatatlansága és zsaroló magatartása meghátrálásra kényszeríti a magyar küldöttséget.)
 február 22. – Magyarország az USA kormányától 10 millió dollár kölcsönt kap, a megmaradt világháborús hadianyagok felvásárlása mellett.
 február 23. – Nagy Ferenc miniszterelnök kinevezi Dobi Istvánt földművelési miniszterré, B. Szabó Istvánt államminiszterré.
 február 24. – Argentínában a szélsőjobboldali Juan Domingo Perón győz a választásokon, diktatúrát vezet be. Argentína az európai „fasiszták” és nácik menedékhelyévé válik.
 február 26. – A spanyol-francia határt lezáratja a francia kormány.
 február 27.
 A Szovjetunió és Mongólia új barátsági és kölcsönös segítségnyújtási szerződést, továbbá gazdasági és kulturális együttműködési megállapodást ír alá.
 Budapesten megállapodást írnak alá a kölcsönös csehszlovák–magyar lakosságcseréről.
 február 28.
 A népbírósági tárgyalás során másodfokon golyó általi halálra ítélt Imrédy Béla volt miniszterelnökön végrehajtják az ítéletet.
 Az ideiglenes csehszlovák nemzetgyűlés törvényerőre emeli az elnöki dekrétumokat.

Március 
 március 2. – A Szálasi-kormány nyilaspárti földművelési miniszterét, Pálffy Fidélt kivégzik a népbírósági ítéletnek megfelelően.
 március 5.
 Winston Churchill fultoni beszéde: „A Balti-tenger melletti Stettintől az Adriai-tenger mentén fekvő Triesztig vasfüggöny ereszkedik le a kontinensre…”
 Magyarországon megalakul a Baloldali Blokk.
 március 6. – A vietnámi vezetés hozzájárul ahhoz, hogy a francia csapatok visszatérjenek Tonkinba (vietnámi–francia megállapodás).
 március 11. – Juho Kusti Paasikivit Finnország elnökévé választják.
 március 12.
 Végrehajtják a Szálasi-kormány tagjain a Népbíróság halálos ítéletét. (Szálasi Ferenc, Vajna Gábor, Beregfy Károly kötél általi, Rajniss Ferenc golyó általi halált hal.)
 A kisgazdapárt 20 nemzetgyűlési képviselőjét kizárják a pártból.
 A nemzetgyűlés megtárgyalja és elfogadja a demokratikus államrend és köztársaság büntetőjogi védelméről szóló törvényjavaslatot.
 március 13. – Joszif Visszarionovics Sztálin moszkvai nyilatkozatában veszélyesnek titulálja Winston Churchill fultoni beszédét, és elítéli.
 március 16. – A Szovjetunió átalakítja kormányzási struktúráját. A népbiztosok tanácsa minisztériummá alakul, a népbiztosok pedig ezen túl miniszterek lesznek.
 március 19. – Kivégzik a Szálasi-kormány volt nyilas miniszterelnök-helyettesét, Szöllősi Jenőt, a korábbi külügyminisztert, Kemény Gábort és Csia Sándort, a kormányzótanács tagját.
 március 22. – A népbíróság halálra ítéli Sztójay Döme volt miniszterelnököt.
 március 23. – A népbíróság életfogytiglani fegyházra ítéli Hóman Bálint egykori vallás- és közoktatásügyi minisztert, majd a kőbányai Gyűjtőfogház Kisfogházába szállítják. (Az augusztus 17-ei fellebbviteli tárgyaláson a Népbíróságok Országos Tanácsa megerősíti az életfogytiglani fegyházra ítélést.)
 március 28–31. – Prágában lezajlik a Csehszlovák Kommunista Párt VIII. Kongresszusa.
 március 29.
 Megalakul a Magyar-Szovjet Légiforgalmi Rt, a Malév elődje.
 Végrehajtják a népbíróság halálos ítéletét a deportálásokért felelős két egykori belügyi államtitkáron, Baky Lászlón és dr. Endre Lászlón.
 március 30. – A Demokrata Párt és Andrej Hlinka egykori Szlovák Néppártja reprezentánsai között megállapodás jön létre, miszerint a Néppárt potenciális támogatói a közelgő választásokon a Demokrata Pártra szavaznak, az pedig felvállalja érdekeik képviseletét.

Április 
 április 1. – Szlovákiában megalakul a Szabadságpárt, melynek elnökévé Vavro Šrobárt választják.
 április 1–3. – Prágában a Csehszlovák Néppárt kongresszusán Jan Šrámeket választják elnökké. (A párt programnyilatkozata a keresztény lakosság képviseletének szándékát hangoztatja.)
 április 6. – Prágában aláírják a 30 millió dollár összegű magyar–csehszlovák jóvátételi egyezményt.
 április 11. – Kivégzik a népbíróság által halálra ítélt egykori belügyminisztert, Jaross Andort.
 április 11–12. – Az ideiglenes csehszlovák nemzetgyűlés alkotmánytörvényt fogad el a választások után létrehozandó alkotmányozó nemzetgyűlésről, továbbá törvényt a Magyarországról áttelepülő szlovákok jogi és gazdasági kedvezményezettségéről.
 április 16. – Sztálin Moszkvában tudatja a Nagy Ferenc miniszterelnök vezette delegációval, hogy „Horthyt nem kell bíróság elé állítani”.
 április 17. – Szíria függetlenségét elismerik (Franciaországtól). (Szíria nemzeti ünnepe lesz április 17.)
 április 21. – Az Egyesült Államok elismeri a Tito-kormányt.
 április 23. – A francia „gyámság” kezdete Laoszban. (A laoszi uralkodó személye alá rendelten megújítják az 1945-ben elfogadott egységes Laosz függetlenségi nyilatkozatát.)
 április 25. – Az Egyesült Államok 90 millió dolláros kölcsönt ad Lengyelországnak.
 április 29. – Tokióban összeül a Távol-keleti Nemzetközi Katonai Bíróság.

Május 
 május 1. – A kormány elfogadja az állami és közigazgatási apparátus (1938. évi állapotokhoz képest 10%-os) leépítéséről szóló 5000/1946. M.E. számú rendeletet, mellyel a közalkalmazottakat „A”, „B”, „C” kategóriába osztották. (A végrehajtási utasítás értelmében az „A” a minden tekintetben megbízhatóakat jelentette, a „B” azokat, akik elbocsáthatók, de akit egy éven belül vissza lehet venni, a „C” pedig azokat, akik politikai szempontból megbízhatatlanok, őket el kell bocsátani és semmilyen körülmények között sem lehet visszavenni.)
 május 5. – A Veit Stoss által készített híres krakkói oltárt – melyet a németek a háború idején Németországba vittek – visszaszállítják Krakkóba.
 május 9.
 Lemond III. Viktor Emánuel olasz király, fia II. Umbertó királlyá proklamáltatja magát.
 Károlyi Mihály hazatér az emigrációból.
 május 11. – Budapesten aláírják a 70 millió dollár összegű magyar–jugoszláv jóvátételi egyezményt.
 május 15.
 Megalakul az olaszországi autonóm Szicília tartomány.
 Hamburgban népszavazást tartanak az új alkotmányról, ezzel a brit megszállási zónán belül a város önálló városállammá alakul.
 május 16. – Az ideiglenes csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el az egységes csehszlovák szakszervezeti mozgalomról.
 május 26. – Alkotmányozó nemzetgyűlési választások Csehszlovákiában.
 május 29. – Lengyelországban egységesítik a közigazgatást a visszakapott nyugati és északi területeken. (Létrehozzák Olsztyn, Szczecin és Wrocław vajdaságokat.)

Június 
 június 1. – Georges Thierry d’Argenlieu admirális kikiáltja Kokinkína Autonóm Köztársaságot, amelynek kormányát egy demokrata párti politikus, Nguyen Van Thiu vezeti.
 június 2. Olaszországban a népszavazás a köztársasági államforma mellett dönt, II. Umberto lemond, Enrico De Nicola lesz a köztársasági elnök.
 június 4. – Meghal Simonyi-Semadam Sándor, a második Magyar Királyság harmadik miniszterelnöke.
 június 8. – Szovjet-jugoszláv gazdasági együttműködési szerződés.
 június 9. – Jugoszlávia barátsági és kölcsönös segítségnyújtási szerződést köt Albániával.
 június 17. – A magyarok kitelepítésének előrehaladásával elégedetlen csehszlovák kormány reszlovakizációs rendeletet ad ki, ami szerint azok a szlovákiai magyarok, akik bizonyítani tudják, hogy „elmagyarosított” szlovák elődöktől származnak, ezen túl szlovák nemzetiségűnek vallhatják magukat.
 június 18. – A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés alakuló ülésén elnökké a kommunista Antonín Zápotockýt választják.
 június 19.
 Csehszlovákiában Edvard Benešt ismét köztársasági elnökké választják.
 Lemond a Zdeněk Fierlinger vezette csehszlovák kormány, az elnök Klement Gottwaldot bízza meg új kormány alakításával.
 június 24. – Prágában az ún. harmadik prágai megállapodás keretében erősen korlátozzák a szlovákiai hatalmi szervek jogkörét, a központi kormánynak messzemenő ellenőrzési és befolyásolási lehetőségeket biztosítva.
 június 30. – Népszavazás Lengyelországban a szenátus megszüntetéséről, az új lengyel alkotmányról és az ország új nyugati határairól.

Július 
 július 2. – Csehszlovákiában Klement Gottwald alakít kormányt.
 július 4.
 A Fülöp-szigetek elnyeri függetlenségét.
 A kielcei antiszemita pogrom és lincselés. (A kelet-lengyelországi városban történt pogrom rémhírterjesztéssel indult, és ami 37 zsidó lengyel állampolgár halálával végződött.)
 július 8. – Gottwald csehszlovák kormányfő a nemzetgyűlés elé terjeszti az új országépítő programot, az ún. kétéves tervet.
 július 10. – Világrekordot dönt a magyar infláció: 348,46%-os pénzromlás következett be ezen a napon, az árak 11 óra alatt a duplájukra nőttek.
 július 10–16. – A csetnik vezetők pere Belgrádban. (Draža Mihailovićot halálra ítélik, és 17-én végre is hajtják az ítéletet.)
 július 18. – Jugoszláviában törvényt fogadnak el a tsz-ek megalakításáról.
 július 22. – Az Irgun nevű zsidó jobboldali földalatti mozgalom felrobbantja a jeruzsálemi Dávid király szálló egyik szárnyát. (A merényletnek 91 katona és civil esett áldozatul.)
 július 24. – II. Lajos monacói herceg feleségül veszi Ghislaine Dommanget francia színésznőt.
 július 25. – Az első vízalatti atomrobbantás a Bikini-atollon.
 július 31. – Pénzcsere Magyarországon, a pengő megszűnése.

Augusztus 

 augusztus 1. – Pénzcsere Magyarországon, a forint bevezetése.
 augusztus 7. – Magyar–szovjet gazdasági megállapodás alapján Budapest székhellyel megalakul a Magyar-Szovjet Hajózási Rt., a MESZHART. (1955-ben Mahart néven magyar vállalattá alakult.)
 augusztus 22. – Kivégzik Sztójay Dömét a népbíróság által háborús bűnösként halálra ítélt, volt magyar miniszterelnököt.
 augusztus 24. – A népbírósági ítéletnek megfelelően kivégzik a Sztójay-, majd a Szálasi-kabinet két miniszterét, Reményi-Schneller Lajost és Szász Lajost.
 augusztus 30.
 A brit atonai kormányzat deklarálja Észak-Rajna-Vesztfália és Alsó-Szászország tartományok megalapítását Németország brit megszállási zónájában.
 A francia katonai kormányzat deklarálja Rajna-vidék-Pfalz tartomány megalakulását Németország francia megszállási zónájában.

Szeptember 
 szeptember 1. – Népszavazás Görögországban, amely helyreállítja a monarchiát. (II. György görög király szeptember 27-én hazatér. A baloldali szervezetek polgárháborút kezdenek (1947. március 12. – 1949. október 16.).)
 szeptember 4. – Bánáss László korábbi apostoli kormányzó kerül a veszprémi püspöki székbe. (Debrecenben szentelik püspökké november 30-án.)
 szeptember 6. – Lengyelországban törvényt hoznak a földreformról. (Az 50 hektáron felüli mezőgazdasági üzemeket kártalanítás nélkül kisajátítják. A kisajátított földet az ún. „állami földalapban” vonják össze, amelyet (kb. 6 millió hektár) 1954-től szétosztanak 1 millió kisbirtokos és paraszt között.)
 szeptember 14. – Magyarországon az életbe lépő 1946. évi XIX. törvénycikk hatályon kívül helyezi azokat a zömmel dualizmus kori jogszabályokat, melyek a munkavállalók (cselédek, napszámosok, kubikosok, erdőmunkások, ipari munkások) egyéni szabadságát, emberi méltóságát és érdekeit sértették.
 szeptember 20–23. – Törvényerőre emelik a 3 éves újjáépítési tervről kiadott rendeletet Lengyelországban.
 szeptember 28. – Miután a görögök megszavazták a monarchia visszaállítását, Damaszkinosz athéni érsek lemond régensi hivataláról.
 szeptember 29. – A Magyar Kommunista Párt III. kongresszusának nyitónapja. (Rákosi Mátyás a kongresszuson – mely október 1-jén ért véget – „Nem a tőkéseknek – a népnek építjük az országot!” jelszóban juttatta kifejezésre az új stratégiát.)

Október 

 október 1.
 A nürnbergi per véget ér.
 Nagy-Britanniában megalapítják a Mensát, mely a magas IQ-val rendelkező emberek nemzetközi szervezete.
 október 5. – Gróf Bethlen István, a Magyar Királyság ötödik miniszterelnöke a szovjet Butirszkij börtön kórházában meghal szívbénulásban.
 október 8. – Jugoszláviában rendelet adnak ki arról, hogy a hitelintézeteket, a kommunális bankokat és a takarékszövetkezeteket a Nemzeti Bank keretében össze kell vonni.
 október 9. – A párizsi békekonferencián a keleti blokk ellenszavazata ellenére elfogadják a francia javaslatot Trieszt szabad terület státusáról.
 október 11. – Koncepciós per során – koholt vádak alapján – 16 évre ítélik Blaženi Alojzije Stepinac zágrábi érseket. (Az érsek 1951-től már házi őrizetben.)
 október 15. – Hermann Göring a nürnbergi börtön ötös számú cellájában ciánkapszulát harap. (Nem tisztázott, hogy miképpen jutott hozzá.)
 október 16. – Kivégzik a nürnbergi per 10 halálraítélt vádlottját.

November 
 november 1. – Csehszlovákiában hivatalosan bejelentik a német lakosság kitelepítésének befejeződését. (Összesen 2 256 000 főt telepítettek ki.)
 november 3. – Az új japán alkotmány kihirdetése.
 november 11. – Megalakul az első Magyar Csillagászati Egyesület.
 november 14. – Megkezdődik Kolozsváron a földgáz bevezetése.
 november 19.
 Az ENSZ tagja lesz Afganisztán, Izland és Svédország.
 Parlamenti választások Romániában.
 Csehszlovákiában, a köztársasági elnök 88/1945. számú, a kényszermunka tömeges alkalmazását lehetővé tevő dekrétuma alapján 1947. február 25-éig több mint 44 ezer magyart deportálnak Csehországba. (A deportáltak azonnali hatállyal elvesztik minden ingó és ingatlan vagyonukat.)
 november 22. – A francia flotta felhatalmazást kap Haiphong kikötőváros bombázására. (A hatezer polgári áldozatot követő incidens a közel harminc évig tartó háborús korszak nyitányát jelentette.)
 november 25. – A skupština jóváhagyta a jugoszláv népi milícia felállításáról szóló törvényt. (A milícia az állam és a közigazgatási hatóságok végrehajtó szerve.)
 november 28. – Akcióegység-egyezményt köt a Lengyel Munkáspárt és a Lengyel Szocialista Párt, melyben mindkét fél kifejezi a későbbi szervezeti egyesülés szándékát.

December 
 december 1. – Bukarestben Petru Groza megalakítja második kormányát.
 december 2. – Pozsonyban megkezdődik a volt Szlovák Köztársaság háborús bűnökkel vádolt prominens képviselőinek a pere; Jozef Tiso köztársasági elnököt, Alexander Mach belügyminisztert és Ferdinand Durcansky külügyminisztert állítják bíróság elé.
 december 5. – Jugoszláviába életbe lép az államosításról szóló törvény.
 december 8. – A december 1-jei népszavazás eredményeként Németország amerikai megszállási övezetében megalakul a Bajor Szabad állam.
 december 11. – Az UNICEF, az ENSZ gyermekvédelmi szervezetének megalakulása.
 december 20. – Németország szovjet megszállási övezetében megalakul Türingia tartomány.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1946-ban

1946 a tudományban 
 Willard Frank Libby kidolgozza a C-14 radiokarbon kormeghatározási módszert.
 Bay Zoltán radar-visszhangot kap a Holdról
 A polietilén első ipari alkalmazása
 A Xerox-eljárás kidolgozása
 Az első elektronikus nagyszámítógép üzembe helyezése. John Presper Eckert, John W. Masuchly tervei alapján az első digitális elektronikus gép, az ENIAC, 18 000 vákuumcsőből, 70 000 ellenállásból, 5 millió forrasztással. 30 tonnás, 160 kW-ot fogyaszt, 5000 összeadást vagy 400 szorzást tud végezni percenként, 10 jegyig számol, 20 regiszteres, 1000-szer gyorsabb, mint a Mark I. A gép MTBF-értéke 40 másodperc. Külső programvezérléssel (huzalozással) működik.

1946 a légi közlekedésben

1946 a vasúti közlekedésben

1946 a filmművészetben 
 René Clément: Harc a sínekért
 Vittorio De Sica: Fiúk a rács mögött
 Alfred Hitchcock: Forgószél
 William Wyler: Életünk legszebb évei

1946 az irodalomban 
 Alekszandr Fagyejev: Az ifjú gárda (regény)
 Robert Graves: Jézus király (regény)
 Illyés Gyula: Hunok Párizsban (memoár)
 Karinthy Ferenc: Szellemidézés (regény)
 Nikosz Kazantzakisz: Zorbász, a görög (regény)
 Nemes Nagy Ágnes: Kettős világban (versek)
 Pilinszky János: Trapéz és korlát (versek)
 Weöres Sándor: A szerelem ábécéje (versek)

1946 a zenében 
 február 8. – Bartók Béla III. zongoraversenyének ősbemutatója
 Leo Fender megalapítja a Fender hangszercéget
1946 a táncművészetben

 Megalakul az ország legidősebb, folyamatosan működő amatőr néptáncegyüttese, a szolnoki Tisza Táncegyüttes.

1946 a sportban 
 Az Újpesti TE nyeri az NB1-et. Ez a klub hetedik bajnoki címe.

1946 a jogalkotásban

Születések 

 január 5. – Diane Keaton, Oscar- és Golden Globe-díjas amerikai színésznő
 január 8. – Robby Krieger, amerikai gitáros
 január 14. – Nagy Feró, Kossuth-díjas magyar énekes, zenész, a Beatrice együttes tagja
 január 19. – Dolly Parton, amerikai country és popénekesnő
 január 20. – David Lynch, Arany Pálma-díjas amerikai filmrendező
 január 24. – Michael Ontkean, kanadai színész
 január 25. – Bereményi Géza, Kossuth-díjas magyar író, rendező
 január 25. – Pietru Pawlu Cremona domonkos szerzetes, máltai érsek
 január 26. – Várszegi Asztrik, püspök, pannonhalmi főapát
 február 10. – Jávori Ferenc, Kossuth-díjas magyar zenész, zeneszerző
 február 15. – Drozdik Orsolya, magyar grafikus
 február 18. – Németh Angéla, olimpiai bajnok atléta († 2014)
 február 18. – Helényi Tibor, grafikus, festőművész († 2014)
 február 21. – Alan Rickman, Golden Globe-díjas angol színész († 2016)
 február 26. – Jean Todt, a Scuderia Ferrari csapatfőnöke
 március 3. – Vári Attila erdélyi magyar író, költő
 március 6. – David Gilmour, angol zenész, a Pink Floyd frontembere
 március 7. – Koncz Zsuzsa, Kossuth-díjas magyar énekesnő, előadóművész
 március 10.
 Lóránt Zsuzsa, szobrászművész, műfordító
 Venczel Vera, Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 2021)
 március 12. – Liza Minnelli, amerikai színésznő
 március 19. – Bigas Luna, spanyol rendező és képzőművész († 2013)
 április 2. – Koltai Lajos, Kossuth-díjas magyar operatőr
 április 4. – Spiró György, Kossuth-díjas magyar író, költő, irodalomtörténész és műfordító
 április 19. – Osvát András, magyar forgatókönyvíró, dramaturg
 április 22. – Nicole Garcia francia színész, forgatókönyvíró, filmrendező
 április 30. – XVI. Károly Gusztáv svéd király
 május 16. – Robert Fripp, brit gitáros
 május 20. – Cher, amerikai énekesnő
 május 22. – George Best, északír Aranylabdás labdarúgó († 2005)
 június 5. – Aigner Szilárd magyar meteorológus († 2016)
 június 6.
 Körmendi Lajos magyar író, költő, szerkesztő, a Nagykunság irodalmi életének kiváló szervezője († 2005)
 Darvas Ferenc, magyar zeneszerző
 június 12. – Friedrich Ferenc, Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész
 június 14. – Donald Trump, az USA 45. elnöke
 június 15. – Demis Roussos, görög énekes († 2015)
 június 22. – Kay Redfield Jamison amerikai pszichológus, pszichiáterprofesszor

 július 2. – Richard Axel amerikai tudós, aki a szaglás területén végzett munkásságáért 2004-ben Nobel-díjat kapott
 július 5. – Gerardus ’t Hooft, Nobel-díjas holland fizikus
 július 6.
 Sylvester Stallone, amerikai filmszínész
 George W. Bush, az USA 43. elnöke
 július 9. – Bon Scott, az AC/DC együttes énekese († 1980)
 július 10. – Sue Lyon amerikai színésznő († 2019) 
 július 11. – Kun Miklós Széchenyi-díjas magyar történész
 július 12.
 Sian Barbara Allen, amerikai színésznő
 Ferjáncz Attila magyar raliversenyző, örökös magyar bajnok († 2016)
 július 14. – Vincent Pastore amerikai színész
 július 17. – Díner Tamás fotóművész
 július 18. – Holczreiter Sándor, olimpiai bronzérmes, háromszoros világbajnok súlyemelő († 1999)
 július 20. – Lendvai Ildikó magyar politikus, az MSZP volt elnöke
 július 22. – Markos György magyar humorista
 július 22. – Mireille Mathieu, világhírű francia énekesnő, sanzonénekesnő
 augusztus 3. – Hajas Tibor képzőművész, performer, költő († 1980)
 augusztus 19. – Bill Clinton, az USA 42. elnöke
 augusztus 23. – Bálint János kertészmérnök, egyetemi oktató
 augusztus 27. – John C. Mather, Nobel-díjas amerikai asztrofizikus
 szeptember 1. – Barry Gibb énekes, zeneszerző, a Bee Gees együttes tagja
 szeptember 5. – Freddie Mercury énekes († 1991)
 szeptember 7. – Olgierd Łukaszewicz, lengyel színész
 szeptember 15. – Oliver Stone amerikai filmrendező
 szeptember 15. – Tommy Lee Jones amerikai színész
 szeptember 28. – Benedek Miklós, Kossuth-díjas magyar színművész, a nemzet színésze
 szeptember 29. – Kalmár Márton szobrászművész
 október 12. – Sárosi László, olimpiai bajnok vízilabdázó
 november 2. – Görgényi István, világbajnok vízilabdázó, edző
 november 3.
 Döbrentei Kornél, író, költő, újságíró
 Tom Savini, amerikai színész, rendező és maszkmester
 november 8. – Frenreisz Károly Kossuth-díjas magyar rockzenész, zeneszerző 
 november 18. – Jack N. Green, amerikai operatőr
 november 19. – Heller Tamás, magyar színész
 november 20. – Duane Allman, amerikai gitáros († 1971)
 november 24. – Székhelyi József, Jászai Mari-díjas magyar színművész, rendező, a Fészek Művészklub alelnöke († 2018)
 november 29. – Vuk Drašković, jugoszláv politikus
 december 4. – Balázsovits Lajos, Balázs Béla-díjas magyar színész, rendező, színigazgató, a nemzet színésze († 2023)
 december 5. – José Carreras, spanyol operaénekes
 december 9. – Sonia Gandhi, olasz származású indiai politikus
 december 14. – Jane Birkin, brit származású francia énekesnő, színésznő († 2023)
 december 16. – Benny Andersson, svéd billentyűs
 december 18. – Steven Spielberg, amerikai filmrendező
 december 20. – Patti Smith, amerikai énekesnő
 december 21. – Demjén Ferenc, Kossuth-díjas magyar énekes, előadóművész
 december 29. – Marianne Faithfull, brit énekesnő

Halálozások 
 január 2. – Dr. Pável Ágoston magyar és szlovén nyelven alkotó író, költő, néprajztudós, nyelvész (* 1886)
 január 10. – Bárdossy László miniszterelnök (kivégezték) (* 1890)
 február 1. – Törzs Jenő színművész (* 1887)
 február 3.
 Margó Ede szobrász (* 1872)
 Neuber Ede orvos, bőrgyógyász, higiénikus, az MTA tagja (* 1882)
 február 28. – Imrédy Béla miniszterelnök (kivégezték) (* 1891)
 március 12. – Szálasi Ferenc hungarista politikus, nemzetvezető (kivégezték) (* 1897)
 március 18. – báró Perényi Zsigmond, belügyminiszter (* 1870)
 március 26. – Barbu Știrbey román kormányfő (* 1872)
 április 1. – Kenéz Béla statisztikus, közgazdász, az MTA tagja, 1931–1932-ben kereskedelemügyi miniszter (* 1874)
 április 6. – Berze Nagy János néprajzkutató (* 1879)
 április 27. – Basch Ferenc Antal a magyarországi Volksbund vezetője (* 1901)
 május 2. – Kovarcz Emil nyilas politikus, tárca nélküli miniszter (* 1899)
 május 8. – Zombori Gyula Európa-bajnoki ezüstérmes birkózó, Zombori Ödön testvére (* 1903)
 június 1.
 Ion Antonescu román katonatiszt, diktátor (kivégezték) (* 1882)
 Mihai Antonescu román katonatiszt (Jilaván kivégezték) (* 1904)
 június 4. – Simonyi-Semadam Sándor politikus, miniszterelnök (* 1864)
 június 6. – Gerhart Hauptmann német drámaíró (* 1862)
 június 14. – John Logie Baird skót villamosmérnök, a televíziós műsorszórás egyik úttörője (* 1888)
 június 27. – Beke Manó magyar matematikus (* 1862)
 július 30. – Benkő Géza magyar jogász, vármegyei főügyész, országgyűlési képviselő (* 1880)
 augusztus 2. – Andrej Andrejevics Vlaszov, a Vörös Hadsereg tábornoka, aki a németekhez csatlakozott a második világháborúban (* 1901)
 augusztus 3. – Ignacy Matuszewski lengyel ezredes, budapesti nagykövet, kincstárügyi miniszter (* 1891)
 augusztus 13.
 Ábel Jakab kenus (* 1925)
 Herbert George Wells angol író (* 1866)
 augusztus 22. – Sztójay Döme (* 1883)
 szeptember 10. – Halassy Olivér kétszeres olimpiai bajnok úszó (* 1909)
 október 2. – Cziáky Endre magyar gazdálkodó, kisgazda politikus, nemzetgyűlési képviselő (1945–1946) (* 1898)
 október 5. – gróf Bethlen István, Magyarország miniszterelnöke (* 1874)
 október 15. – Hermann Göring marsall, egykori náci vezető (öngyilkosság) (* 1893)
 október 16. – Alfred Jodl, eredeti nevén Alfred Baumgartner német tábornok, a Wehrmacht főparancsnoka, második világháborús bűnös (kivégezték) (* 1890)
 október 16.
 Ernst Kaltenbrunner német SS-Obergruppenführer, második világháborús bűnös (* 1903)
 Wilhelm Keitel német tábornok, a német tábornoki törzskar tagja, második világháborús főbűnös (* 1882)
 Joachim von Ribbentrop német politikus, külügyminiszter, második világháborús főbűnös (* 1893)
 Arthur Seyß-Inquart osztrák politikus. Több terület (Ostmark, Dél-Lengyelország, Hollandia) birodalmi helytartója. második világháborús főbűnös (* 1892)
 október 29. – Kéky Lajos irodalom- és színháztörténész, az MTA tagja (* 1879)
 november 5. – Feketehalmy-Czeydner Ferenc katonatiszt (kivégezték) (* 1890)
 november 21. – Gratz Gusztáv magyar újságíró, politikus, miniszter, közgazdasági és történetíró, az MTA levelező tagja (* 1875)
 november 24. – Moholy-Nagy László magyar fotográfus, konstruktivista festő, designer, a Bauhaus iskola kiemelkedő tanára, a kísérleti filmek egyik magyar úttörője (* 1895)
 december 7. – Makray Lajos pápai prelátus, címzetes prépost, országgyűlési képviselő (* 1886)
 december 10. – Nagy Lajos régész, művészettörténész, muzeológus, az MTA tagja (* 1897)
 december 14. – Fekete László magyar fényképész, filmoperatőr (* 1889)
 december – Szobolevszky Sándor Európa-bajnoki ezüstérmes ökölvívó (* 1907)

Jegyzetek

Források 
  
  

 
20. század