1947



Események

Január 
 január 14. – Magyarországon kihirdetik az egyes címek és rangok megszüntetéséről szóló 1947. évi IV. törvénycikket, mely megszünteti a magyar nemesi és főnemesi rangot (herceg, őrgróf, gróf, báró, nemes, primor, lófő), az örökös főispáni címet és azokat a rangjelző címeket (méltóságokat), melyeket mint kitüntetéseket rendszeresítettek (valóságos belső titkos tanácsos, titkos tanácsos, kormányfőtanácsos, kormánytanácsos stb.), továbbá eltörölte a vitéz cím használatát is.
 január 15. – Németország szovjet megszállási övezetében megalakul Mecklenburg-Elő-Pomeránia tartomány.
 január 19. – A lengyelországi választásokon – csakúgy mint a szejm-választásokból győztesen kikerülve – a demokratikus blokk (a Lengyel Munkáspárt, a Lengyel Szocialista Párt, a Néppárt és a demokraták) győz. (Stanisław Mikołajczyk miniszterelnök-helyettes az események hatására – mivel a választási manipulációk, szavazathamisítások és más akadályozó tényezők miatt – pártja, a Lengyel Néppárt (PSL) nagy vereséget szenved (a szavazatoknak mindössze 10,3%-át kapja, vagyis összesen 28 mandátumot) elhagyja az országot, visszatér a londoni emigráns kormányhoz.)
 január 21. – Németország amerikai megszállási övezetében megalakul Bréma Szabad Hanza-város tartomány.
 január 23. – A CSKP KB belpolitikai kérdéseket megvitató ülésén kitűzik „A nemzet többségéért” jelszót, és kinyilvánítják, hogy a pártnak egyeduralomra kell törnie.

Február 
 február 5. – Bolesław Bierutot választják a Lengyel Köztársaság elnökévé. (Józef Cyrankiewicz benyújtja javaslatát az új kormány megalakítására.)
 február 6. – Varsóban megalakul a Józef Cyrankiewicz vezette új lengyel kormány. (A kormányban a Lengyel Munkáspárt 5, a Lengyel Szocialista Párt 7, a Parasztpárt 5, a Demokrata Párt 3, a Munkáspárt 2, az Új Felszabadulási Lengyel Parasztpárt és a pártonkívüliek pedig 1–1 taggal képviseltetik magukat.)
 február 9. – A legnagyobb hótakaró-vastagságot (151 cm) Magyarországon ezen a napon mérik Kőszeg térségében.
 február 10.
 Magyarország aláírja a párizsi békeszerződést, amely visszaállítja a trianoni határokat.
 Románia Párizsban aláírja a békeszerződést.
 A jugoszláv kormány aláírja a békeszerződést Olaszországgal, Bulgáriával és Magyarországgal, továbbá megkapja Zárát, Fiumét és Isztriát.
 február 13. – A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés törvényt fogad el az üzérkedők ellen és a kétéves terv védelmében.
 február 19. – A szejm elfogadja a Lengyel Köztársaság új (első) alkotmányát, az úgynevezett kis alkotmányt, amely egészen 1952. július 22-éig marad érvényben.
 február 20. – A munkáspárti brit kormány bejelenti, hogy az angolok 1948 júniusáig elhagyják Indiát.
 február 25. – Kovács Bélát, a kisgazdapárt főtitkárát – Rákosi Mátyás közbenjárására – a szovjet hatóságok letartóztatják, és bírósági tárgyalás nélkül húsz év kényszermunkára ítélik. (Kilenc évi távollét után, 1955 őszén tért haza. Ez a nap 2001 óta a kommunista diktatúrák áldozatainak emléknapja.)
 február 28. – Németország szovjet megszállási övezetében megalakul Szászország tartomány.

Március 
 március 12. – Truman-doktrína elkötelezi az Egyesült Államokat amellett, hogy Európában vagy másutt beavatkozzék a kommunista vagy kommunista támogatású mozgalmakkal szemben.
 március 31. – Franco tábornok bemutatja a cortesnek a maga örökösödési törvényét, amely Spanyolországot király nélküli monarchiává teszi. (A törvény Francót jelöli ki „régensnek”, akinek az oldalán egy királyi tanács áll. A törvény, amelyet júliusban népszavazás fogadott el – 87%-os „igen” szavazattal – megszabja, hogy a régens után a királyi család egyik tagja fog az ország élére kerülni, aki idősebb harmincévesnél.)

Április 
 április 4. – A csehszlovákiai Hradec Královéban, a kommunista párti Július Ďuriš földművelésügyi miniszter meghirdeti az ún. hradeci programot, melyben az 50 hektárnál nagyobb földbirtok felosztását követeli.
 április 9. – Az Irgun nevű zsidó jobboldali földalatti mozgalom egyik rohamosztaga támadást intéz Dér Jászin arab falu ellen. (A támadásban közel 100 lakost öltek meg.)
 április 12. – Kezdetét veszi a Csehszlovákia és Magyarország közti lakosságcsere.
 április 15. – Pozsonyban, a háborús bűnökkel vádoltak perében Jozef Tisót és az egykori külügyminisztert, Ferdinand Ďurčanskýt halálra, Alexander Mach volt belügyminisztert 30 évi börtönre ítélik.
 április 18. – Jozef Tisót egykori szlovák államelnök kivégzése.
 április 26. – Faludy György vezetésével ledöntik Prohászka Ottokár budapesti szobrát.
 április 28. – Törvénybe iktatják az első ötéves tervet Jugoszláviában.

Május 
 május 1. – A szicíliai maffia támadást intéz a május 1-jét ünneplő tömeg ellen Portella della Ginestrában (Piana degli Albanesi). (11-en haltak meg, köztük gyermekek.)
 május 11. – A francia „túlerő” jegyében befejezik az alkotmányozást Laoszban. (Laosz monarchista parlamentáris államformát vett fel. Laosz Kambodzsa és Vietnám oldalán a Francia Unió tagja lett.)
 május 31. – Megalakul a Dinnyés-kormány.

Június 
 június 3. – Az indiai alkirály, Lord Mountbatten bejelenti, hogy Indiát két független államra osztják fel.
 június 4. – Lord Mountbatten, indiai alkirály egy sajtótájékoztatón bejelenti, hogy a britek nem 1948 júniusában, hanem még ezév augusztus 15-én vonulnak ki. (Nem egészen tíz héttel a bejelentés után.)
 június 5. – Meghirdetik a Marshall-tervet a II. világháború kárainak helyreállítására.
 június 9. – A hároméves gazdasági tervre vonatkozó törvényjavaslat szövegét a pártköziértekezlet véglegesíti, és meghatározzák a hitelszervezet államosításának mértékét és fogadják el a Tervgazdasági Tanács és az Országos Tervhivatal szervezetét is.

Július 
 július 2.
 A magyar nemzetgyűlés, több napos vita után megszavazza a Párizsban aláírt békeszerződést, melyet július 25-én hirdettek ki (1947. évi XVIII. tc.), ez azonban csak szeptember 15-én lépett életbe.
 A varsói vezetés határozatot fogad el a lengyel népgazdaság helyreállítását célzó hároméves tervről.
 július 7.
 Állítólagos ufószerencsétlenség az új-mexikói Roswellben (megjegyzés: július 7-e jelentették be a törmelékek megtalálását, a felfedezésükre már három héttel korábban sor kerülhetett).
 A csehszlovák kormány megfigyelőket küld Párizsba a Marshall-tervvel foglalkozó európai gazdasági konferenciára.
 Lengyelország szovjet közbenjárásra lemondja az amerikaiak által felajánlott Marshall-segélyt.
 július 9. – A jugoszláv kormány elutasítja a Marshall-tervet.
 július 9–12. – A Klement Gottwald kormányfő vezette csehszlovák állami küldöttség Moszkvában a szovjet vezetőkkel tárgyal a két ország gazdasági kapcsolatairól és a Marshall-tervről.
 július 10. – A csehszlovák kormány hazahívja küldötteit a Marshall-tervvel foglalkozó párizsi konferenciáról, mivel nézete szerint a terv elfogadhatatlan politikai követeléseket támaszt Csehszlovákiával szemben.
 július 11. – A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés törvényt fogad el az előző földreform revíziójáról.
 július 12. – A Moszkvában tárgyalásokat folytató csehszlovák küldöttség hazatérése után a Szovjetunió nagy mennyiségű gabonát küld a szárazság sújtotta Csehszlovákiának.
 július 15. – A román hatóságok letartóztatják a Tămădău-i repülőtéren Iuliu Maniut, a Nemzeti Parasztpárt vezetőjét és helyettesét, Ion Mihalachet, a földreform végrehajtóját.
 július 21. – Németország szovjet megszállási övezetében megalakul Szász-Anhalt tartomány.
 július 24. – Németország szovjet megszállási övezetében megalakul Brandenburg tartomány.
 július 26. – Franco – aki magát már 1936-ban generalisszimusznak és államfőnek minősítette – visszaállítja Spanyolországban a királyságot, de nem nevez meg uralkodót, így élete végéig de facto régens marad.

Augusztus 
 augusztus 1.
 Létrejön a Gazdasági Vasutak Igazgatósága a Gazdasági vasutak kezelésére.
 Jugoszláv–bolgár jegyzőkönyv a balkáni konföderáció előkészítéséről.
 Budapesten megalakul az 1. Honvéd Önálló Rádiófelderítő Század.
 augusztus 14. – Pakisztán függetlenségének kikiáltása.
 augusztus 15. – India függetlenségének kikiáltása.
 augusztus 17. – A szentendrei tömeggyilkosság.
 augusztus 21. – A katasztrofális szárazság okozta károk elhárításához szükséges financiális fedezet biztosítása érdekében a CSKP KB elnöksége a milliomosok megadóztatását javasolja, és ennek érdekében kampányba kezd.
 augusztus 23. – A román parlament ratifikálja a párizsi békét.
 augusztus 27. – Mint párizsi magyar követ Károlyi Mihály átadja megbízólevelét Vincent Auriol francia köztársasági elnöknek.
 augusztus 31. – A kékcédulás választások, amelyet csalással a Magyar Kommunista Párt nyer. (Lásd: 1947-es magyarországi országgyűlési választás.)

Szeptember 
 szeptember 16. – Pozsonyban a Nemzeti Bíróság háborús bűnösként halálra ítéli a világháború éveiben antifasisztaként helyt álló Esterházy Jánost, az első bécsi döntés után is szlovák területen maradt magyar kisebbség vezetőjét.
 szeptember 22–27. – Megalakul a Kommunista és Munkáspártok Tájékoztató Irodája (Kominform).

Október 
 október 1. – Megnyitja kapuit a Kossuthról elnevezett új katonai akadémia. (Az első itt végzett tiszteket 1948 augusztusában avatták fel.)
 október 14. – Chuck Yeager az amerikai légierő (USAF) berepülőpilótája a Bell X–1 típusú kísérleti repülőgéppel átlépi a hangsebességet.
 október 19. – Magyarországon bevezetik a totót. E nap mérkőzéseire lehet először fogadni.
 október 31. – A csehszlovák alkotmányozó nemzetgyűlés megszavazza a milliomosok adóját és az ún. fényűzési adót.

November 
 november 6. – I. Mihály román király elfogadja a második Groza-kormány új összetételét.
 november 12. – A Román Kommunista Párt és a szociáldemokrata párt központi bizottságainak együttes ülésén elfogadják az egységes munkáspárt alapelvét. (Az egyesülésre 1948-ban kerül majd sor.)
 november 26. – A 2. magyar hadsereg tragédiája miatt a népbíróság által bűnösnek ítélt Jány Gusztáv vezérezredest Budapesten kivégzik.
 november 29. – Az ENSZ közgyűlésén döntenek arról, hogy az angol mandátumterületet, Palesztinát egy arab és egy zsidó államra osztják ketté.
 november 30. – Szegeden fölszentelik a Honvéd téri református templomot.

December 
 december 6. – Josip Broz Tito marsall, jugoszláv elnök négynapos magyarországi látogatását kezdi meg Budapesten, ahol Dinnyés Lajos miniszterelnök fogadja. Rákosi Mátyás ekkor gyógykezelésen a Szovjetuniónam tartózkodik.
 december 8. – Aláírják a magyar–jugoszláv barátsági, együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási szerződést Budapesten.
 december 9. – Kelebiai vadászattal véget ér Tito négynapos magyarországi látogatása.
 december 16. – Az első tranzisztor megépítése.
 december 30. – Gheorghe Gheorghiu-Dej, a PCR első titkára és Petru Groza miniszterelnök – a katonáktól körülvett palotában – lemondásra kényszeríti I. Mihály román királyt, és kikiáltják a Román Népköztársaságot.

Határozatlan dátumú események 
 április – Megalakul az első szicíliai regionális parlament.
 november – Magyarországon államosítják a nagybankokat, valamint az érdekképviseletükbe tartozó ipari és kereskedelmi vállalatok magyar tulajdonú részvényeit (1947. évi XXX. tc.).

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1947-ben

1947 a tudományban 

 Gábor Dénes holográfiai kutatásokba kezd.
 Neumann János műve az elektronikus számológépek programozásáról.
 Megtalálják a Holt-tengeri tekercseket.
 Thor Heyerdahl Kon-Tiki expedíciója.
 Csillagtársulások felfedezése.
 R. Broom és J. Robinson régész-antropológusok STS 5 („Mrs. Ples”) lelete, az Australopithecus africanus máig legteljesebb koponyája.

1947 a légi közlekedésben 
 Szuperszonikus repülés kezdete.

1947 a vasúti közlekedésben

1947 a filmművészetben 
 Claude Autant-Lara: A test ördöge
 Charles Chaplin: Monsieur Verdoux
 Radványi Géza: Valahol Európában
 Jacques Tati: Kisvárosi ünnep
 Orson Welles: A sanghaji asszony

1947 az irodalomban 
 Déry Tibor: A befejezetlen mondat (regény)
 Anne Frank naplója
 Malcolm Lowry: Vulkán alatt
 Thomas Mann: Doktor Faustus (regény)
 William Somerset Maugham: Akkor és most (regény)
 Németh László: Iszony (regény)
 Szabó Lőrinc: Tücsökzene (versek)
 Weöres Sándor: A fogak tornáca (versek)
 Tennessee Williams: A vágy villamosa (dráma)

1947 a zenében 
 Maurice Duruflé: Requiem
 Igor Stravinsky: Orpheus (balett), Petruska (balett, 2. verzió)
 Edgard Varèse: Tuning Up
 Benjamin Britten: Albert Herring (opera)

1947 a sportban 
 A Újpesti TE nyeri az NB1-et. Ez a klub nyolcadik bajnoki címe.

1947 a jogalkotásban

Születések

Január 
 január 2. – Alekszandr Tyihonov, szovjet biatlonista
 január 8. – David Bowie, angol énekes, zeneszerző († 2016)
 január 21. – Matuz István, Kossuth-díjas magyar fuvolaművész
 január 26.
 Patrick Dewaere, francia színész, zeneszerző, énekes († 1982)
 Hámori Ildikó Kossuth-díjas magyar színésznő
 január 29. – Linda Buck Nobel-díjas amerikai biológus

Február 
 február 2. – Farrah Fawcett amerikai színésznő († 2009)
 február 3. – Apró Attila magyar rendező († 2020)
 február 4. – Máté Péter, magyar énekes, zeneszerző († 1984)
 február 10. – Sebő Ferenc, Kossuth-díjas magyar énekes, zeneszerző, zenetudós
 február 15. – Nádasdy Ádám, nyelvész, költő, műfordító
 február 18. – Fritz Mihály, magyar szobrász és éremművész
 február 23. – Valerij Pavlovics Pusztovojtenko, ukrán politikus, 1997–1999 között Ukrajna miniszterelnöke
 február 27. – Gidon Kremer, lett hegedűművész, karmester

Március 
 március 4. – Nicole Calfan, francia színésznő
 március 12. – Fenyő Miklós, magyar énekes, előadóművész
 március 25. – Elton John, angol zeneszerző, előadó
 március 27. – Jobba Gabi, Jászai Mari-díjas magyar színésznő († 1983)
 március 29. – Markó Iván, Kossuth-díjas magyar táncművész († 2022)

Április 
 április 5. – Balsai István, ügyvéd, politikus († 2020)
 április 12.
 Tom Clancy, amerikai író († 2013)
 Boros Lajos, magyar műsorvezető, újságíró, író
 április 21. – Iggy Pop, amerikai énekes
 április 25. – Johan Cruijff, háromszoros aranylabdás holland labdarúgó, edző († 2016)
 április 26. – Kishonti Ildikó, magyar színésznő († 2009)

Május 
 május 2. – Tonk Sándor, magyar történész († 2003)
 május 3. – Kónya Imre, magyar politikus, a Boross-kormány belügyminisztere
 május 9. – Dougal Dixon, skót geológus és író
 május 14. – Anne Wiazemsky, francia színésznő és író († 2017)
 május 26. – Benedek Katalin, magyar folklorista

Június 
 június 1. – Benkő Péter kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész
 június 6. – Robert Englund, amerikai színész
 június 14. – Baló György televíziós újságíró, a Magyar Televízió kulturális igazgatója († 2019)
 június 14. – Farkas György magyar építőmérnök, egyetemi tanár
 június 19. – Salman Rushdie, indiai születésű brit író
 június 22. – Nógrádi Gábor, magyar író, költő

Július 
 július 2. – S. Sárdi Margit, irodalomtörténész
 július 8. – Farkas Gábor orvos
 július 9. – Pelsőczy László magyar színművész, műsorvezető
 július 11. – John Holt jamaicai reggae-zenész († 2014)
 július 12. – Orbán György zeneszerző
 Mari Trini spanyol énekes, dalszerző († 2009)
 július 19.
 Brian May brit gitáros, a Queen tagja
 Gazdag Gyula magyar rendező, forgatókönyvíró, vágó
 július 21. – Lukács Sándor Kossuth-díjas magyar színművész
 július 27. – Ilya Salkind producer
 július 29. – Benkő Dániel magyar lant- és gitárművész († 2019)
 július 30. – Arnold Schwarzenegger osztrák származású amerikai színész, politikus

Augusztus 
 augusztus 14. – Danielle Steel amerikai írónő
 augusztus 16. – Gyenes Károly magyar televíziós szerkesztő, riporter, természetjáró
 augusztus 21. – Erdős Sándor olimpiai bajnok magyar vívó
 augusztus 26. – Nicolae Dobrin, román labdarúgó († 2007)
 augusztus 28. – Gothár Péter Kossuth-díjas magyar rendező, filmrendező, a nemzet művésze

Szeptember 
 szeptember 14. – Sam Neill északír születésű új-zélandi színész
 szeptember 21. – Stephen King amerikai író
 szeptember 24. – Mihály Tamás Kossuth-díjas magyar basszusgitáros, zeneszerző (Omega) († 2020)
 szeptember 27.
 Kaltenbach Jenő, jogász, ombudsman
 Maros Gábor magyar színész, énekes
 Meat Loaf, Grammy-díjas amerikai rockénekes, színész († 2022)
 szeptember 28. – Haszina Vazed bangladesi politikus, kormányfő

Október 
 október 1. – Som Lajos, magyar zenész, basszusgitáros († 2017)
 október 5. – Brian Johnson, az AC/DC együttes énekese
 október 8. – Timár Béla Jászai Mari-díjas magyar színész, rendező († 1989)
 október 9. – France Gall francia énekesnő († 2018)
 október 13. – Mary Zsuzsi, magyar énekesnő († 2011)
 október 15. – Fazekas László magyar labdarúgó, edző
 október 19. – Bánsági Ildikó, Kossuth-díjas magyar színésznő, a nemzet művésze
 október 26. – Fazakas Szabolcs, magyar üzletember, diplomata, politikus († 2020)
 október 27. – Szacsvay László, Jászai Mari-díjas magyar színész, a nemzet színésze
 október 28. – Horváth Charlie, Liszt Ferenc-díjas magyar énekes

November 
 november 2. – Harrach Péter, teológus, politikus, az Országgyűlés alelnöke
 november 3. – Bencze Ilona, Jászai Mari-díjas magyar színésznő
 november 8.
 Göncz Kinga, magyar pszichiáter, politikus
 Guus Hiddink, holland labdarúgóedző
 november 17. – Somló Tamás magyar zenész, énekes, dalszerző, az LGT tagja († 2016)

December 
 december 9. – Pósa Lajos, magyar matematikus
 december 12. – Doktor József, gépészmérnök, az oldalrakodós konténerszállító magyar feltalálója
 december 13. – Duschanek János, festő, grafikus († 2013)
 december 14. – Zalatnay Sarolta, magyar énekesnő, előadóművész
 december 16. – Anna Nehrebecka lengyel színésznő
 december 20. – Gigliola Cinquetti, olasz énekesnő, színésznő
 december 23. – Piros Ildikó Kossuth-díjas magyar színésznő

Halálozások 
 január 9. – Mannheim Károly szociológus, pedagógus, filozófus (* 1893)
 január 17. – Czóbel Minka magyar költőnő (* 1855)
 január 20. – Andrew Volstead amerikai politikus (* 1860)
 január 25. – Al Capone gengszter (* 1899)
 február 26. – Tihanyi Kálmán fizikus (* 1897)
 március 17. – Bakay Szilárd vezérezredes, 1944-ben az I. budapesti hadtest parancsnoka (* 1892)
 április 7. - Henry Ford a Ford autógyár alapítója (* 1863)
 április 18. – Jozef Tiso szlovák pap, politikus (kivégezték) (* 1887)
 április 23. – Károlyi Gyula, Magyarország miniszterelnöke (* 1871)
 április 29. – Irving Fisher, amerikai közgazdász (* 1867)
 május 20. – Lénárd Fülöp Nobel-díjas fizikus, egyetemi tanár, akadémikus (* 1862)
 július 15. – Wolf Emil vegyészmérnök, az önálló magyar gyógyszeripar egyik megteremtője (* 1886)
 július 16. – Raoul Wallenberg svéd diplomata (* 1912)
 október 4. – Max Planck Nobel-díjas német fizikus, a kvantummechanika megalapítója (* 1858)
 november 1. – Romzsa Tódor munkácsi görögkatolikus püspök (* 1911)
 november 7. – Garbai Sándor, szociáldemokrata politikus, a magyar Tanácsköztársaság egyik vezetője (* 1879)
 november 17. – Emil Racoviță román barlangkutató és biológus (* 1868)
 november 20. – Wolfgang Borchert német költő, drámaíró (* 1921)
 november 26. – Jány Gusztáv magyar honvéd vezérezredes, 1942–1943-ban a 2. magyar hadsereg parancsnoka (* 1883)
 november 29. – Mészáros István a Hekus Dönci néven ismert bűnöző (* 1920)
 november 30. – Ernst Lubitsch német születésű amerikai filmrendező (* 1892)
 december 1. – Aleister Crowley a legjelentősebb 20. századi brit okkultista, író, költő, hegymászó, hedonista és társadalomkritikus (* 1875).

Jegyzetek

Források 
  

 
20. század