alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Négyzetméter

A négyzetméter a terület (származtatott) mértékegysége az SI rendszerben. Jele: m² (az SI szerint), de a hétköznapokban a kevésbé bonyolultan gépelhető nm és m2 rövidítések is előfordulnak.

A négyzetméter meghatározása a következő: az 1 méter oldalhosszúságú négyzet területe. Az SI-mértékegységek közül a méterből származtatható, ami a fény által egy másodperc alatt vákuumban megtett út 1/299 792 458 része. Az SI-előtétszavakkal nagyobb és kisebb egységek alkothatók; a nagyobb egységek a kisebbek többszörösei. A területegységek négyzetre emelése a váltószámokat is négyzetre emeli.

Földterület mérésénél alkalmazott nem SI rendszerű mértékegységek:
ár: 1 ár = 100 m² = 102 m²
hektár: 1 ha = 100 ár =  = 104 m² = 0,01 km²
hold

Átváltások 

 10−28 m² = 1 b (Barn (a mag- és az atomfizikában))
 10 m × 10 m = 100 m² = 1 a (ár)
 100 m × 100 m = 10.000 m² = 1 ha (hektár)
1 négyszögöl = 0,0003596651 hektár (ha) = 3,596651 négyzetméter (m²)
1 négyzetméter = 0,278 négyszögöl

A barn, az ár és a hektár csak korlátozottan alkalmazható. A barn csak az atom- és magfizikában, az ár és a hektár csak földterületek mérésére használható.

Külön szabályok vannak a lakások alapterületének megadására, ezért eltérhetnek a szokásos értelemben vett alapterülettől.

Birodalmi mértékegységek:
 1 négyzethüvelyk = 6,4516 cm²
 1 négyzetláb = 144 négyzetinch = 929,0304 cm²
 1 acre = 43560 négyzetláb = 4046,8564224 m²
 1 négyzetmérföld = 640 acre = 2,589988110336 km²

SI előtétszavak 
A négyzetméter ugyanazokkal az előtétszavakkal használható, mint a méter.

 1 ár = 0,0001 négyzetkilométer
 1 ár = 0,01 hektár
 1 ár = 1 ár
 1 ár = 100 négyzetméter
 1 ár = 10000 négyzetdeciméter
 1 ár = 1000000 négyzetcentiméter
 1 ár = 100000000 négyzetmilliméter

Gyakori átváltások 
Ha a négyzet és a méter szavak közé egy SI-prefixumot teszünk, akkor újabb területegységeket kapunk. Ekkor a négyzet az utána szereplő tagra vonatkozik.

Négyzetmilliméter 
A négyzetmilliméter (jele: mm²) egy SI-területegység. Egy négyzetmilliméter az 1 milliméter = 0,1 centiméter oldalhosszúságú négyzet területe. :100 mm² = 1 cm².

Négyzetcentiméter 
A négyzetcentiméter (jele: cm²) egy SI-területegység. Egy négyzetcentiméter az 1 centiméter = 0,1 deciméter oldalhosszúságú négyzet területe. 100 cm² = 1 dm². A számítógépek elterjedésével a 2-est eleinte nem lehetett felső indexbe tenni, ezért elterjedtek, és máig használatosak a „cm2”, „cm^2”, „cm**2” jelölések.
100 cm² = 1 dm².

Négyzetdeciméter 
A négyzetdeciméter (jele: dm²) egy SI-területegység. Egy négyzetdeciméter az 1 deciméter = 0,1 méter oldalhosszúságú négyzet területe. Használatosak még a „dm^2” és a „dm**2” rövidítések is.
10 000 cm² = 100 dm² = 1 m².

Négyzetkilométer 
A négyzetkilométer (jele: km²) egy SI-területegység. Egy négyzetkilométer az 1 kilométer = 1000 méter oldalhosszúságú négyzet területe.
1 000 000 m² = 1 km².

Források 
BIPM (SI maintenance agency)  (honlap) 
BIPM brochure (SI reference)

Kapcsolódó szócikkek 
 méter
 négyzetkilométer
 SI-mértékegységrendszer

Negyzetmeter
Korinna

A Korinna női név, vélhetőleg a görög Kora név származéka, de a német nyelvben a Kora, Kordula és Kornélia beceneveként is használatos. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 október 22.

Idegen nyelvi változatai
 Corinna (angol, német)
 Corina (román)

Híres Korinnák

 Korinna ókori görög költőnő (i. e. 5. század)
 Kocsis Korinna szépségkirálynő
 Corina Morariu amerikai teniszező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Női keresztnevek (K)
Görög eredetű magyar női keresztnevek

en:Corina
Krisztián

A Krisztián férfinév görög eredetű, a latin közvetítéssel átvett Christianus név rövid alakja. Jelentése: krisztusi, Krisztushoz tartozó. 
Női névpárja a Krisztina, Krisztiána. A szót a magyar nyelvben kereszténynek is fordítják.

A nagy etimológiai szótár szerint a Krisztián szláv eredetű szó: a horvát krstijan, a szlovén kristjan, a szlovák kresťan – vagyis „keresztény” – vagy közvetlenül, vagy a latin Christianus közvetítésével a görög Khrisztianosz – „Krisztusi” – szóból erednek. A szótár szerint a magyar szó forrása a horvát vagy szlovén volt; a szóeleji mássalhangzó-torlódás ejtéskönnyítő magánhangzóval való feloldása révén előbb kirisztján, majd hangrendi kiegyenlítődéssel keresztyén alak jött létre. A 16. század óta mutatható ki a Krisztián alakváltozat, amely egyértelműen utal a latin Christianus alakra.

Rokon nevek
 Keresztély

Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es évek elején a 22–28. leggyakoribb férfinév.

Névnapok

 március 13. 
 július 27. 
 november 12. 
 december 20.

Híres Krisztiánok

Jegyzetek

 A magyar nyelv történeti-etimológiai szótára

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
John Stafford Smith

John Stafford Smith (Gloucester, 1750. március 30. előtt – 1836. szeptember 21.) angol zeneszerző.

Legismertebb műve a To Anacreon in Heaven (Anakreónnak a mennybe). A dal 1780 körül íródott és hamar rendkívül népszerűvé vált  Angliában és az Amerikai Egyesült Államokban. Az Anakreonnak lett később Amerikai Egyesült Államok himnuszának dallama. Egy időben ugyanezt a dallamot használták Luxemburg himnuszához, amely azonban azóta megváltozott.

Jegyzetek

Források 
 
 
 

Brit zeneszerzők
Klasszicista zeneszerzők
1750-ben született személyek
1836-ban elhunyt személyek
1631



Események 
 március 15. – Zólyomi Dávid és ifjabb Bethlen István Rakamaznál legyőzi Esterházy Miklós nádort.
 április 3. – Kassán egyezség jön létre I. Rákóczi György és II. Ferdinánd között. (Ferdinánd hallgatólag elismerte Rákóczi fejedelemségét, aki viszont kötelezte magát, hogy leszereli a hajdúkat és királyi őrséget fogad Ónod várába.)
 június 10. – A szultán megerősíti I. Rákóczi Györgyöt fejedelmi tisztében.
 október 6. – VIII. Orbán pápa megerősíti székében Dávid Pál veszprémi püspököt.
 október 10. – A szászok elfoglalják Prágát.

Az év témái

1631 az irodalomban

1631 a tudományban

Születések 
 július 9. – Aachs Mihály evangélikus prédikátor († 1708)
 augusztus 19. – John Dryden, angol költő, irodalomkritikus, fordító és drámaíró († 1700)
 október 26. – gróf Kollonich Lipót bíboros, esztergomi érsek († 1707)
 november 17. – Boldog Avianói Márk itáliai kapucinus szerzetes, tábori lelkész († 1699)

Halálozások 
 június 15. – Decsi István református lelkész, költő
 december 9. – Rimay János politikus, költő, a magyar késő reneszánsz legjelentősebb íróegyénisége (* 1570)
 december 29. – Lackner Kristóf polgármester, városbíró, jogtudós, ötvös, író (* 1571)

Jegyzetek 

 
17. század
1633



Események 
 június 22. – Galileo Galilei az inkvizíció kényszerítésére visszavonta nézeteit arról, hogy a Föld forog, és kering a Nap körül

Az év témái

1633 az irodalomban

1633 a tudományban

Születések
 február 23. – Samuel Pepys angol politikus, parlamenti képviselő, a Royal Society tagja, békebíró († 1703)
 szeptember 8. – IV. Ferdinánd, német-római király, magyar és cseh király († 1654)
Bizonytalan dátum
 Wespazjan Kochowski, lengyel barokk költő és történetíró († 1700)

Halálozások 
 január 19. – Dávid Pál magyar katolikus főpap (* 1573)
 augusztus 4. – George Abbot anglikán főpap, teológus(* 1562)

Jegyzetek 

 
17. század
1634



Események 
 Kialakul a finn közigazgatás mai rendszere
 Blaise Pascal olyan gépet épít, amellyel nyolcjegyű számokat lehet összeadni és kivonni.
 július 19. – Egyházmegyei zsinat Zágrábban.
 szeptember 6. – A nördlingeni csata a császáriak győzelmével zárul (harmincéves háború).

Az év témái

1634 az irodalomban

1634 a tudományban

Születések 
 október 18. – Luca Giordano olasz festő és rézmetsző († 1705)
 december 10. – Thomas Kingo, dán püspök, költő és himnuszíró († 1703)

Halálozások
 január 17. – Szenczi Molnár Albert református lelkész, zsoltárköltő, műfordító (* 1574)
 november 26. – Alvinczi Péter, református lelkész, hitvitázó, Pázmány Péter egyik legnagyobb ellenfele (* 1570)

Jegyzetek 

 
17. század
1635



Események

Határozott dátumú események 
 május 6. – Pázmány Péter egyetemet alapít Nagyszombatban.
 május 6. – Lósy Imre egri püspök egyházmegyei zsinatot tartott Jászón. 
 november 13. – Nagyszombatban megkezdi működését a Pázmány Péter alapította tudományegyetem. Dobronoki György rektor nyitotta meg.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Országgyűlés Sopronban.
 A pozsonyi királyi várat barokk stílusban kezdik átépíteni.
 Megkezdődik az 1635–1659-es francia–spanyol háború, a még zajló harmincéves háborúval párhuzamosan.
Richelieu bíboros megalapítja a  Francia Akadémiát (Académie française).

Az év témái

1635 az irodalomban

1635 a tudományban

Születések 
 január 13. – Philipp Jacob Spener, német teológus, heraldikus, a német pietizmus megalapítója († 1705)
 július 18. – Robert Hooke angol tudós, polihisztor, a Royal Society tagja († 1703)
 szeptember 7. – Esterházy Pál, († 1713)
 november 22. – Francis Willughby, angol ornitológus és ichthiológus († 1672)  
 november 25. – Madame de Maintenon, márkinő (sz. Françoise d’Aubigné), XIV. Lajos francia király szeretője, majd titkos felesége († 1719)

Halálozások 
 augusztus 27. – Lope de Vega spanyol drámaíró, költő (* 1562)

Jegyzetek 

 
17. század
1636



Események 
 szeptember 8. – Amerikában megalapítják a Harvard Egyetemet.
 október 6. – I. Rákóczi György legyőzi a budai pasát a nagyszalontai ütközetben.
 Marin Mersenne meghatározza a hang terjedési sebességét.

Az év témái

1636 az irodalomban

1636 a tudományban

Születések 
 június 3. – John Hale, a salemi boszorkányperek egyik résztvevője, kezdetben támogatta, majd ellenezte a pereket († 1700)
 november 1. – Nicolas Boileau francia költő, esztéta, műkritikus († 1711)
 november 6. – Savoyai Henrietta Adelheid Savoyai-házból származó hercegnő († 1676)

Halálozások 

 
17. század
Brit–amerikai háború (1812)

Az 1812-es brit–amerikai háború a Brit Birodalom és az Amerikai Egyesült Államok között zajlott. Június 18-án amerikai hadüzenettel kezdődött James Madison amerikai elnök amerikai kongresszushoz június 1-jén intézett felhívását követően és 1815 elején ért véget. (Angol nyelvterületen a konfliktus neve egyszerűen csak „1812-es háború” (war of 1812).

Békeszerződés 
A békeszerződést 1814. december 24-én írták alá Gentben, de híre nem ért el az Egyesült Államokba egészen 1815 februárjának közepéig. A szerződést a szenátus egyhangúlag elfogadásra javasolta február 6-án, majd február 17-én Madison elnök jóváhagyta, végül 1815. február 18-án hirdették ki.

Jegyzetek

További információk 
 Statisztikák: Britain-USA War of 1812
 Journal of the Senate, June 1, 1812, with President Madison's war message to Congress

1812
Az Amerikai Egyesült Államok háborúi
Az Egyesült Királyság háborúi
Újkori háborúk
Status quo ante bellum

Status quo ante bellum latin kifejezés. Jelentése: a háború után visszaáll a háborút megelőző állapot. A hadviselő felek egyike sem nyer vagy veszít területet, gazdasági vagy politikai jogokat.

Példák 
A status quo ante bellummal végződő háborúk egyik példája az 1812-es brit–amerikai háború.

Hasonló példát mutat Erdély II. világháborút követő helyzete: a határok 1946 augusztusában visszaálltak a háborút megelőző, a trianoni békeszerződésben rögzített állapotoknak megfelelően.

Források 
 Politikai kisszótár, Kossuth kiadó, 1980

Háborúk
Latin kifejezések
1641



Események

Határozott dátumú események 
 május 12. – A parlament ítélete alapján Londonban lefejezik I. Károly tanácsadóját, Thomas Wentworth-öt, Strafford első grófját, a király írországi kormányzóját.

Határozatlan dátumú események 
 október – Az írek felkelést robbantanak ki a királyságukban élő angolok és skótok terjeszkedése miatt. (A mészárlások hírét alaposan felnagyították, s ez felerősítette az angol protestánsok ír- és katolikusellenes előítéletét.)
 az év folyamán – Felépül Győr jezsuita temploma.

Az év témái

1641 az irodalomban

1641 a tudományban

Születések 
 május 28. – Johann Weichard von Valvasor szlovén történész, geográfus († 1693)
 október 28. – Cseles Márton jezsuita hittudós († 1709)

Halálozások 
 január 3. – Jeremiah Horrocks, angol csillagász (* 1618)
 január 11. – Juan Chandra de Jáuregui y Aguilar, spanyol költő és festő (* 1583)
 április 6. – Domenico Zampieri, avagy Domenichino bolognai barokk festő (* 1581)
 május 10. – Johan Banér, svéd gyalogsági tábornok a harmincéves háborúban (* 1596)
 május 12. – Thomas Wentworth, angol államférfi (* 1593)
 szeptember 10. – Ambrose Barlow, angol bencés szerzetes, mártír (* 1585)
 október 31. – Cornelis Jol, holland tengernagy és kalóz (* 1597)
 november 9. – Ferdinánd spanyol bíboros-infáns, Spanyol-Németalföld kormányzója, a harmincéves háború egyik katonai vezetője (* 1609 körül)
 december 9. – Anthony van Dyck, flamand festő (* 1599)

Jegyzetek 

 
17. század
1640-es évek



Háború és politika 
 a harmincéves háború vége (1648)
 az angol polgári forradalom kezdete (1640), a polgárháború időszaka (1640–1649)

Események és irányzatok 
 a "hosszú 16. század" (1492–1640) vége

Vallás

A világ vezetői
 III. Ferdinánd osztrák főherceg, német-római császár, magyar király, cseh király (1608–1657)
 XIII. Lajos francia király (1610–1643)
 XIV. Lajos francia király (1643–1715)

 
164
164
White Russian

A White Russian (am. fehér orosz) egy édes, vodka alapú koktél, melyet kahlúával vagy más kávélikőrrel és tejjel vagy tejszínnel készítenek. Népszerűségének újjáéledéséhez hozzájárult A nagy Lebowski című film, melyben a főszereplő, Töki kedvenc itala volt.

A tipikus elkészítési módja két rész vodka egy rész kávélikőrrel és némi tejszínnel és jéggel. Legtöbbször old fashioned pohárban szolgálják fel, vagy a mixer keveri össze, vagy a vendég kap hozzá egy szívószálat a keveréshez.

Az ital nem orosz eredetű, az orosz polgárháborúra utaló „fehér orosz” elnevezést a vodkatartalma, illetve színe miatt kapta.

A Black Russian lényegében megegyezik a White Russiannel, de nincs benne tejszín.

Források 

Koktélok
1644



Események

Határozott dátumú események 
 február 2.– 15 ezer főnyi erdélyi seregével I. Rákóczi György Gyulafehérvárról megindul III. Ferdinánd ellen.
 február 17. – I. Rákóczi György a magyarországi vármegyékhez intézett kiáltványában felszólítja a rendeket, hogy állítsák vissza a nemzeti királyságot.
 február 23. – III. Ferdinánd magyar király a vármegyékhez küldött körlevelében visszautasítja I. Rákóczi György vádjait.
 március 12. – Kassa bevétele.
 május 25. – Esterházy Miklós nádor a vármegyékhez intézett kiáltványában felszólítja a vármegyéket, hogy térjenek vissza III. Ferdinánd hűségére.
 július 2. – I. Károly angol király Marston Moornál vereséget szenved a parlamentiektől.
 augusztus 7. – Szelepcsényi György pécsi püspököt áthelyezik a veszprémi püspöki székbe.
 október 4. – VIII. Orbán halála után X. Ince kerül a pápai trónra.
 november 23. – Megjelenik John Milton Areopagitica című röpirata az Angol Parlament cenzúra törvénye ellen a szólás- és lelkiismereti szabadság érdekében.

Határozatlan dátumú események 
 április – I. Rákóczi György serege a Vág völgyéig hatol.
 az év folyamán – Li Ce-cseng elfoglalja Peking városát. A Ming-dinasztia utolsó császára felakasztja magát a széndombon. Ezzel véget ér az említett dinasztia uralma Kínában.

Az év témái

1644 a tudományban

1644 az irodalomban

Születések 
 augusztus 6. – Louise Françoise de La Baume Le Blanc, francia hercegnő, XIV. Lajos francia király szeretője († 1710)
 augusztus 12. – Heinrich Ignaz Biber cseh-salzburgi zeneszerző, hegedűművész († 1704)
 szeptember 25. – Ole Rømer, dán csillagász, aki 1676-ban elsőként mérte meg közvetetten a fénysebességet († 1710)

Bizonytalan dátum
 Antonio Stradivari, olasz hegedűkészítő († 1737)

Halálozások 
 április 10. – William Brewster, prédikátor, zarándok, a Mayflower utasa (* 1567)
 július 29. – VIII. Orbán pápa (* 1568)
 szeptember 7. – Guido Bentivoglio, bíboros, államférfi és történész (* 1579)
 szeptember 8. – John Coke, angol politikus (* 1563)
 szeptember 8. – Francis Quarles, angol költő (* 1592)
 október 6. – Bourbon Izabella, francia királyi hercegnő, spanyol királyné, IV. Fülöp spanyol király felesége (* 1602)
 november 6. – Thomas Roe, angol diplomata (* 1581)
 november 10. – Luis Vélez de Guevara, spanyol író, drámaíró (* 1579)
 december 30. – Johan Baptista van Helmont flamand vegyész, orvos, fiziológus (* 1579)

Jegyzetek 

 
17. század
1646



Események

Határozott dátumú események 
 április 23. – Az ungvári unió.
 szeptember 25. – Draskovics János horvát bánt – 120 szavazattal – nádorrá választják.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A sorozatos vereségeket elszenvedő I. Károly angol király a skótokhoz menekül. (Mivel a skótok által követelt presbiteriánus egyházszervezetet a király nem fogadta el, a következő évben 400 000 font fejében kiszolgáltatták az angoloknak.)

Az év témái

1646 az irodalomban

1646 a tudományban

Születések 
 február 17. – Pierre Le Pesant francia közgazdász († 1714)
 április 4. – Antoine Galland francia orientalista és numizmatikus († 1715)
 július 1. – Gottfried Wilhelm Leibniz, német matematikus, filozófus († 1716)
 augusztus 6. – Sigbert Heister, osztrák tábornagy († 1718)
 augusztus 19. – John Flamsteed angol csillagász, a Greenwichi Királyi Obszervatórium első királyi csillagásza († 1719)

Bizonytalan dátum:
 Antonio Caraffa, olasz zsoldosvezér († 1693)

Halálozások 

 október 28. - William Dobson angol portréfestő (* 1610)

Jegyzetek 

 
17. század
1647



Események 
 január 30. – A skótok átadják I. Károlyt az angol parlamentnek.
 március 16. – Gyulafehérvárott összeül az erdélyi országgyűlés.
 május 13. – A Mercalli-skála szerinti XI-es erősségű földrengés sújtja a chilei Santiagot.
 június 3. – George Joyce, a parlamenti hadsereg tisztje a hadsereg fogságába hurcolja I. Károlyt.
 június 16. – IV. Ferdinándot Pozsonyban magyar királlyá koronázzák.
 augusztus 6. – A New Model Army bevonul Londonba.
 augusztus 8. – A Dungan's Hill-i csatában az angol parlamenti erők legyőzik az ír csapatokat.
 október 28. - november 11. – A levellerek és a New Model Army egyeztető tárgyalásai Putneyben.
 november 11. – I. Károly megszökik Hampton Courtból, de csak Wight-szigetéig jut.
 december 27.
 I. Károly titkos szövetséget köt a skótokkal, miszerint a skótok megszállják Angliát és visszahelyezik trónjára Károlyt, ő pedig bevezeti a presbiteriánus rendszert Angliában.
 Zrínyi Miklóst nevezik ki horvát-szlavón bánná.

Az év témái

1647 az irodalomban

1647 a tudományban

Születések
 április 2. – Maria Sibylla Merian, német természetkutató, tudományos illusztrátor († 1717)
 augusztus 12. – Eberhard Werner Happel német író († 1690)
 augusztus 22. – Denis Papin, francia fizikus, matematikus, feltaláló, aki elsőként szerkesztett dugattyús gőzgépet († 1712)
 szeptember 1. – Giovanni Ceva, olasz matematikus, a róla elnevezett tétel felfedezője († 1734)
 november 18. – Pierre Bayle, francia író, filozófus († 1706)

Halálozások 
 március 14. – Frigyes Henrik orániai herceg, a Holland Köztársaság kormányzója (* 1594)
 október 25. – Evangelista Torricelli, olasz fizikus és matematikus (* 1608)
 november 21. – Jakusics György, egri püspök (* 1609)
 november 30. – Bonaventura Cavalieri, itáliai matematikus, polihisztor (* 1598)

Jegyzetek 

 
17. század
1649



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – A hadsereg követelésére bíróság elé állítják I. Károly angol királyt a Westminster Hallban.
 január 25. – Országgyűlés Pozsonyban.
 január 30. – Hazaárulás vádjával a londoni Whitehall-palota díszebédlője előtt lefejezik I. Károly angol királyt.
 március 24. – Pálffy Pált nádorrá választják.
 július 10. – Bohdan Hmelnickij vezette kozák-tatár-török seregek ostrom alá veszik a lengyelek védte Zbarazt, amit augusztusban II. János Kázmér több mint tízszer kisebb serege megkísérel majd felmenteni.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – A harmincéves háború befejezésével fölöslegessé vált császári zsoldosokat telepítenek a magyarországi végvárakba.

Az év témái

1649 az irodalomban

1649 a tudományban

1649 a jogalkotásban 
 január 30. – Angliában életbe lép a I. Károly angol király fiának trónöröklését kizáró törvény

Születések 
 március 12. – Koháry II. István országbíró, hadvezér, politikus, költő († 1731)
 március 20. vagy 21. – Zrínyi Ilona grófnő († 1703) – NB. Sírfeliratának hibás életkori adata alapján sokáig 1643-ra tették születését, de legújabban nagyapjának horvát nyelvű naplója alapján sikerült tisztázni a helyes időpontot, bár a napi dátum számítása kissé bizonytalan, mert a napló március 23-i bejegyzése szerint a születés "két éjszakával ezelőtt" történt, s ez 20-ára és 21-ére is értelmezhető.
 május 10. – Pápai Páriz Ferenc az orvoslás és a filozófia doktora, latin-magyar szótár, protestáns egyháztörténet és az első nyomtatott magyar nyelvű orvosi könyv írója († 1716)
 július 23. – XI. Kelemen született Giovanni Francesco Albani, arberes származású katolikus pápa 1700-tól haláláig († 1721)

Halálozások 
 augusztus 31. – Michael Kern német szobrász (* 1580)
 november 11. – Jaroslav Bořita z Martinic osztrák politikus, államférfi (* 1582)

Jegyzetek 

17. század
1650



Események

Határozott dátumú események 
 február 18. – Basarab Máté havasföldi vajda megújítja szövetségét II. Rákóczi Györggyel.
 február 25. – IV. Mehmed szultán és III. Ferdinánd magyar király újabb 22 évre megújítja a zsitvatoroki és a szőnyi békét.
 április 27. – A carbisdale-i csatában a skót földre lépő royalista erők vereséget szenvednek.
 június 23. – II. Károly partra száll Skóciában.
 július 28. – II. Rákóczi György szövetséget ajánl III. Ferdinándnak egy török ellenes hadjáratban.
 szeptember 3. – A dunbari csatában Oliver Cromwell csapatai legyőzik a rojalista skót sereget.
 szeptember 29. – Henry Robinson Londonban megnyitja az első (történetileg dokumentált) munkaerő-közvetítő irodát.

Határozatlan dátumú események 
 október – Comenius Sárospatakra költözik.
 az év folyamán –
 II. Rákóczi György a havasalföldi vajdával szövetségben elűzi a moldvai vajdát.
 Apáczai Csere János működésének kezdete Gyulafehérvárott.
 Benedetto Odescalchi kerül a novarai püspöki székbe.
 Kara Murád pasát helyezik a budai vilajetélére. (A tartományt kapudán pasává történő kinevezéséig, 1653-ig irányítja.)

Az év témái

1650 az irodalomban

1650 a tudományban

Születések 
 november 14. – III. Vilmos angol király († 1702)

Bizonytalan dátum:
 Misztótfalusi Kis Miklós, nyomdász († 1702)
 Johann Jakob Walther német hegedűművész, zeneszerző († 1717)

Halálozások 
 február 11. – René Descartes francia filozófus, matematikus, természettudós (* 1596)
 Christophe Butkens  antwerpeni ciszterci apát, történész, genealógus (* 1590)

Jegyzetek 

17. század
Jack Daniel’s

A Jack Daniel’s amerikai whisky- és likőrmárka, ami elsősorban Tennessee whiskyjéről híres. A Tennessee államban lévő lynchburgi központú céget 1875-ben alapították, 1956 óta a Brown-Forman cégcsoport tulajdonában van. Skót-ír származású alapítója, Jasper Newton „Jack” Daniel.

Habár a Jack Daniel’s Tennessee whiskyk mindenben megfelelnek a straight bourbon whisky szabályozásának, a márka tulajdonosai a kezdetektől fogva mellőzték ezt a megnevezést, és kitartottak amellett, hogy a Tennessee whisky a juharfaszenes szűrés miatt a bourböntől eltérő whiskyfajta.

Mivel Jack Daniel sohasem házasodott meg és gyermekei sem születtek, kedvenc unokaöccsét, Lem Motlow-ot vette szárnyai alá. Lemnek jó érzéke volt a számokhoz és hamarosan ő vezette a lepárlóüzem teljes könyvelését.
1907-ben, hanyatló egészsége miatt Jack Daniel átadta a céget unokaöccsének. 1911-ben halt meg vérmérgezésben.

Története

Termékei 

Tennessee whisky
A főzde szerint a különböző változatok ugyanabból a párlatból készülnek, de eltérő szűréssel vagy érleléssel.

 Jack Daniel’s Old No.7 (fekete címke, 40%) – az eredeti változat. A szesztartalma 1987-ig 45% volt, majd 2004-ig 43%, azóta pedig 40%, ami az amerikai whiskynél megengedett minimum. A szesztartalom csökkentését a gyártó a vásárlói igényekkel indokolta, a lépést azonban sokan a 138 éves Jack Daniel’s-hagyomány semmibe vételének tekintették, és sikertelen petíció indult a régi változatért.
 Jack Daniel’s No. 7 (zöld címke, 40%) – könnyedebb ízű, jellemzően a raktár alsóbb szintjein tartott hordókból palackozzák.
 Gentleman Jack (40%) – a juharfaszenes szűrést megismétlik érlelés után is.
 Jack Daniel’s Single Barrel Select (45% vagy 47%) – válogatott hordók egyikéből származó whisky.
 Jack Daniel’s Single Barrel – Barrel Strength (64,5%) – válogatott hordók egyikéből származó whisky, amit érlelés után már nem hígítanak
 Jack Daniel’s Single Barrel 100 Proof (50%) – 100 (amerikai) szeszfokon, azaz 50% alkohollal palackozott változat.

A fentiek mellett gyakran jelennek meg különleges kiadások is. Egészen a közelmúltig az 50%-os 2011 Holiday Select volt az addigi legmagasabb alkoholtartalmú változat.

Rozswhisky
 Jack Daniel’s Tennessee Straight Rye Whiskey (40%) - 70% rozstartalmú gabonacefréből készül, és a Tennessee whiskyhez hasonlóan érlelés előtt juharfaszénen szűrik
 Jack Daniel’s Single Barrel Rye (45%)  - válogatott hordók egyikéből palackozott változat

Likőrök
A Jack Daniel’s likőrök valamilyen likőr és Tennessee whisky elegyítésével készülnek, másképp fogalmazva: valamennyi whiskyt is tartalmazó likőrök. Mivel a likőrök jellemzően finomszeszből készülnek, a finomszesztartalmat a whiskys likőrökön sem kell külön feltüntetni.

 Jack Daniel’s Tennessee Fire (35%) – fahéjlikőr
 Jack Daniel’s Tennessee Honey (35%) – mézlikőr
 Jack Daniel's Tennessee Apple (35%) – almalikőr

Megjegyzések

Hivatkozások

Fordítás

Külső hivatkozások 
  Hivatalos webhely 
  Jack Daniel családfája 
italkereso.hu: Jack Daniel's Apple megjelenése

Whiskyk
Amerikai italok
Tennessee
1611



Események 
 március 24. – II. Mátyás magyar király lemondatja Rudolf császárt a cseh királyi címről.
 április 23. – Báthory Gábor erdélyi fejedelem Szebenbe országgyűlést hív össze. (Adót és készültséget szavaztat meg.)
 június 16. – Eperjesen a felső-magyarországi vármegyék hadjáratot szavaznak meg a – Tiszavidéket tavasz óta fosztogató – hajdúk ellen.
 június 19. – Báthory Gábor – serege élén – Brassó alá érkezik. (A város pénzt, lőport, élelmet bocsátott a fejedelem rendelkezésére,  de a városba nem engedték be.)
 július 8. – Báthory Gábor hadai súlyos vereséget szenvednek Radu Şerban havasalföldi vajdától.
 július 23. – Bátyja, II. Keresztély szász választófejedelem halála után János György foglalja el a trónt.
 augusztus 25. – Forgách Zsigmond felső-magyarországi főkapitány – hogy megnyerje magának az erdélyi rendeket – Medgyesen országgyűlést hirdet. (Ezt azonban hamvában elhalt ötletnek bizonyult, mivel a gyűlésen igencsak kevesen jelennek meg.)
 szeptember 16. – Báthory fejedelem megbuktatásán igyekvő, és az erdélyi hadjáratot vezető Forgách Zsigmond felső-magyarországi főkapitány és a mellette harcoló Radu vajda – a közelgő török csapatok hírére – Törcsvárnál elhagyják Erdélyt. (A generális november 19-én, a moldvai havasokon és Lengyelországon át érkezett vissza székhelyére, Kassára.)

Az év témái

1611 a tudományban

1611 az irodalomban 
 november 1. – Shakespeare romantikus komédiájának, a „Vihar”-nak („The Tempest”) bemutatója a londoni Whitehall Palace-ban.

Születések 
 január 28. – Johannes Hevelius lengyel csillagász († 1687)
 február 25. – Evlija Cselebi török világutazó († 1682–1687 között)
 május 16. – XI. Ince pápa († 1689)

Halálozások 
 október 3. – Charles mayenne-i herceg, a Guise-ház tagja, a Szent Liga vezetője a francia vallásháborúkban (* 1554)

Jegyzetek 

17. század
1614



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 10. – Bethlen Gábor fejedelemmé választását a szultán megerősíti.

Határozatlan dátumú események 
 március – A medgyesi országgyűlésen összegyűlt rendek megöletik Báthory Gábor gyilkosait.
 az év folyamán – Szeben helyett ismét Gyulafehérvár lesz a fejedelmi székhely.

Az év témái

1614 az irodalomban

1614 a tudományban

Születések 
 január 1. – John Wilkins, anglikán püspök, természettudós, filozófus, nyelvész, író, a Royal Society alapító tagja († 1672)
 január 5. – Habsburg Lipót Vilmos főherceg, osztrák főherceg, a Spanyol Németalföld királyi helytartója, a Német Lovagrend nagymestere († 1662)
 március 5. – Franciscus Sylvius, holland orvos, fiziológus, vegyész, anatómus († 1672)
 július 10. – Arthur Annesley, írországi születésű angol rojalista politikus († 1686)
 december 16. – III. Eberhard, württembergi herceg († 1674)

Halálozások 
 április 7. – El Greco görög származású reneszánsz festő (* 1541 körül)
 július 14. – Lellisi Szent Kamill a Betegeket Szolgáló Szabályozott Papok Rendjének, azaz a kamilliánusok rendjének alapítója (* 1550)
 augusztus 21. – Báthori Erzsébet (* 1560)

Jegyzetek 

 
17. század
1616



Események 
 május második fele – Japán inváziós kísérlet a kínai fennhatóságú Tajvan szigetén
 szeptember 28. – V. Pál pápa esztergomi érsekké nevezi ki Pázmány Pétert.

Az év témái

1616 az irodalomban

1616 a tudományban

Születések 
 október 2. – Andreas Gryphius német költő és színműíró, a német barokk irodalom kiemelkedő alakja († 1664)
 november 23. – John Wallis angol matematikus. Neki tulajdonítják a ∞ jel bevezetését a végtelen jelölésére († 1703)
 december 25. – Christian Hoffmann von Hoffmannswaldau német költő, író († 1679)

Ismeretlen napon:
 Johann Jakob Froberger zeneszerző és orgonista († 1667)

Halálozások 
 Gregorián naptár szerint április 23. – Miguel de Cervantes spanyol író, a Don Quijote alkotója (* 1547)
 Julián-naptár szerint: április 23. Gregorián naptár szerint: május 3. – William Shakespeare angol író, költő (* 1564)
 december 24. – Thurzó György nádor (* 1567)

17. század
1619



Események

Határozott dátumú események 
 május 26-ára hívta össze a király a magyar országgyűlést Pozsonyba.
 augusztus 26. – A cseh korona országainak rendjei V. Frigyes pfalzi választófejedelmet választják királlyá.
 augusztus 28. – II. Ferdinándot német-római császárrá választják.
 szeptember 7. – Két jezsuita pap és egy volt jezsuita diák, esztergomi kanonok, vértanúhalált szenvedtek Kassán, mert nem tagadták meg katolikus hitüket. (Lásd: Kassai vértanúk)
 október 14. – Pozsony – és az ott őrzött királyi korona – Bethlen kezére kerül.
 november 11. – Bethlen országgyűlést hirdet Pozsonyba. (II. Ferdinánd leiratban a tanácskozásokat nem ismeri el országgyűlésnek, amely száműzi a katolikus egyházi rendet.)
 november 27. – Bethlen Gábor erdélyi fejedelem csapatai elfoglalják Bécs elővárosát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
  A virginiai Jamestown kikötővárosba érkezik az első húszfős rabszolgaszállítmány.
 A kapucinusok önálló renddé válnak.

Az év témái

1619 az irodalomban

1619 a tudományban

Születések 
 március 6. – Cyrano de Bergerac, francia katona, író († 1655)
 augusztus 29. – Jean-Baptiste Colbert, XIV. Lajos francia király minisztere († 1683)
 december 28. – Antoine Furetière jogász, francia költő, mese- és regényíró, szótárkészítő († 1688)

Halálozások 
 március 20. – II. Mátyás osztrák császár, magyar király (* 1557)

Jegyzetek 

17. század
Dalarna (egyértelműsítő lap)

Dalarna megye, Svédország
 Dalarna tartomány, Svédország
Medelpad tartomány

Medelpad Svédország egyik történelmi tartománya Észak-Svédországban. Szomszédai: Härjedalen, Hälsingland, Jämtland és Ångermanland tartományok, valamint a Botteni-öböl.

Megye 

A tartomány a megye déli részén helyezkedik el.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:

 Sundsvall (1624)

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcsa: Myckelmyrberget 577 méter
 Legnagyobb tó: Holmsjön

Az öböl mentén található partvidéket Höga Kustennek hívják és az UNESCO világörökségnek nyilvánította. A terület magassága évente körülbelül egy centimétert emelkedik évente az utolsó jégkorszak óta.

Kultúra 

A tartomány Norrlandhoz tartozik és ezért Észak-Svédország része. Földrajzilag azonban a tartomány Svédország középső részén helyezkedik el, ezért is Medelpad a neve.

Címer 

A címert 1560-ban kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Medelpad és Ångermanland – Turista információk

Svédország tartományai
Nyland tartomány

Nyland (svédül „új föld”, finnül: Uusimaa, aminek ugyanaz a jelentése) Finnország egyik történelmi tartománya. Szomszédai: Egentliga Finland, Tavastland, Savolax és Karelen tartományok.

A történelmi Nyland tartomány a mai Dél-Finnország tartományra és egyes szomszédos területekre terjedt ki.

A 12. századtól kezdve Svédország része volt, majd 1809-től Finnország egészével együtt az Orosz Birodalomhoz tartozott.

Címer 
A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A címeren grófi korona található, de ugyanez a korona-szimbólum Svédországban bárói koronát jelképez.

Finnország történelmi tartományai
Närke tartomány

Närke Svédország egyik történelmi tartománya Svealandban. Szomszédai: Västergötland, Värmland, Södermanland, Västmanland és Östergötland tartományok.

Megye 

A tartomány a megye déli részén helyezkedik el.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Askersund (1643)
 Kumla (1942)
 Örebro (kb. 1200)

Földrajz 

 Legmagasabb hegység: Kilsbergen
 Legnagyobb tó: Vättern
 Nemzeti park: Garphyttan

Kultúra 

A tartomány neve az itt élők nevéről kapta, amely régiesen Njarar (Njar) vagy Nerikjar. A nari, neri szűket jelent, és a szűk átjárókra utal, amelyek a tartományt jellemzik.

Címer 

A címert 1560-ban kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Närke – Turistainformációk

Svédország tartományai
Satakunta tartomány

Satakunta Svédország-Finnország egyik történelmi tartománya. Szomszédai: Egentliga Finland, Tavastland és Österbotten tartományok, valamint a Balti-tenger.

Tartomány 

Satakunta tartomány a mai Nyugat-Finnország tartomány határain belül helyezkedik el.

Történelem 

A tartomány, amely Svédország egy része volt a 12. századtól kezdve, 1809 után Oroszország részeként létezett.  A 19. században tengerparti városai a finn ipar fontos központjaivá váltak. A tartománynak ma már nincs adminisztratív jelentősége, de történelmi örökségként él tovább mindkét ország számára.

Földrajz

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Gusztáv svéd király temetésekor kapta. A címeren grófi korona található, de ugyanez a korona-szimbólum Svédországban bárói koronát jelképez.

További információk 

Finnország történelmi tartományai
Savolax tartomány

Savolax (finnül: Savo) Svédország-Finnország egyik történelmi tartománya. Szomszédai: Nyland, Tavastland, Österbotten és Karelen tartományok.

Tartomány 

Savolax tartomány a mai Kelet-Finnország tartomány határain belül helyezkedik el.

Története 

A tartomány, amely Svédország egy része volt a 12. századtól kezdve, 1809 után Oroszország részeként létezett. A tartománynak ma már nincs adminisztratív jelentősége, de történelmi örökségként él tovább mindkét ország számára.

Földrajz

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A címeren grófi korona található, de ugyanez a korona-szimbólum Svédországban bárói koronát jelképez.

További információk 

Finnország történelmi tartományai
Tavastland tartomány

{| align="right"
|-----
|
{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" width="300px" style="border-collapse:collapse;"
|+ TavastlandHäme
|-----
| style="background:#ffffff;" align="center" colspan="2" | 
|-----
| Táj || Österland
|-----
| valign="top" | Finn tartományok
Dél-FinnországNyugat-Finnország
|-----
| Terület || x xxx km²
|}
|-----
| style="background:#ffffff;" align="center" colspan="2" | 
|}

Tavastland (finnül: Häme) Svédország-Finnország egyik történelmi tartománya. Szomszédai: Nyland, Egentliga Finland, Österbotten, Satakunda és Savolax tartományok.

Tartomány 
Fő szócikk: Dél-Finnország tartomány, Nyugat-Finnország tartomány

Savolax tartomány a mai Nyugat- és Dél-Finnország tartományok határain belül helyezkedik el.

Történelem 

A tartomány írott történelme a második svéd keresztes háborúval kezdődik 1239-ben. A Tavastehus (Hämeenlinna) vár építését az 1260-as években kezdték el Birger Jarl parancsa nyomán. A tervek szerint a központja lett a három vármegyének, a másik két vár Åbo (Turku) és Viborg (Viipuri) volt. A Pähkinäsaari-i béke után 1323-ban a vár elvesztette védelmi jelentőségét, de megmaradt adminisztratív központként.

A tartomány, amely Svédország egy része volt a 12. századtól kezdve, 1809 után Oroszország részeként létezett. A tartománynak ma már nincs adminisztratív jelentősége, de történelmi örökségként él tovább mindkét ország számára.

Földrajz

Kultúra

Címer 

A címert 1560-ban, I. Vasa Gusztáv temetésekor kapta. A címeren grófi korona található, de ugyanez a korona-szimbólum Svédországban bárói koronát jelképez.

További információk 

Finnország történelmi tartományai
Nöteborgi béke

A nöteborgi béke, amelyet Oresek erődben, (másképp Orehovec) (Pähkinäsaari), írtak alá 1323. augusztus 12-én, Svédország és Novgorod között szabályozta a határokat. Ez volt az első olyan béke, amely Svédország–Finnország és a jövendőbeli Oroszország között megszabta a határt.

A békeszerződés tartalma 

A szerződést (amelyet „örök békének” hívtak) a német kereskedők segítségével jött létre. Mintegy nemes gesztusként, a novgorodi Jurij Danyilovics fejedelem átadott három karéliai közösséget a svédeknek. Ennek fejében Svédország távol tartotta magát mindenféle beavatkozástól Novgorod és Narva között. Mindkét félnek tilos volt várakat építeni a határok mentén.

A béke a határt Viborg városától keletre és északra szabta meg, így kettévágta Karéliát és Savolax tartományt, majd a Botteni-öbölnél ért véget a Pyhäjoki folyó körül. Csak a déli rész volt stratégiai fontosságú, és ez volt tisztán megjelölve a szerződésben. Az északi része a határvonalnak csak vad tájakon ment keresztül és nem volt nagy fontossága. Ez később komplikációkhoz vezetett, amikor Szent Olaf várát 1475-ben felépítették, mivel ez a határ novgorodi oldalán volt.

Az 1595-ös teusinai béke a határt még keletebbre tolta.

Irodalom 
 Ilkka Liikanen: Finland i fredstraktaterna mellan Sverige och Ryssland 1323 – 1809. Lars Elenius (Hrg.): Nordiska Gränser i historien. Linjer och rum, konstruktion och dekonstruktion. Joensuu 2014. , 18–31 o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Svédország történelme
 Finnország történelme
 Svédország háborúinak listája

Békeszerződések
Svédország történelme
Finnország történelme
Oroszország történelme
1323



Események

Határozott dátumú események 
 február 26. – Henrik szepesi prépost kerül a veszprémi egyházmegye élére.
 augusztus 12. – Aláírják Svédország és Novgorod között a nöteborgi békét.
 október 16. – Eduard savoyai gróf trónra lépése. (V. Amadeus savoyai gróf fia, aki 1329-ig uralkodik!)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Károly Róbert sikertelen pénzreform kísérlete. (A király a temesvári országgyűlésen elrendeli a rossz pénzek verésének beszüntetését és új, állandó értékű ezüstdénárok verését rendeli el.)
 Az uralkodó Drugeth Fülöpöt nevezi ki nádorrá.
 A magyar király Temesvárról Visegrádra helyezi a rezidenciáját.
 Károly Róbert egy oklevelében először említi a Magyarországon letelepült jászokat.
 A pápa szentté avatja Aquinói Szent Tamást.
 Vilnius Litvánia fővárosa lesz.

Születések 

 november 10. – Burgundi Fülöp, V. Ottó burgundi herceg és III. Johanna burgundi grófnő legidősebb fia és örököse († 1346)
Bizonytalan dátum
 március 10. - Constance of Peñafiel, Juan Manuel (El Scritor de Castile) leánya, Portugália koronahercegnője († 1345)

Halálozások 

 október 16. – V. Amadeus savoyai gróf (* 1253)

Jegyzetek 

14. század
Skåne tartomány

Skåne (ejtsd „szkóne”) Svédország egyik történelmi tartománya Dél-Svédországban. Szomszédai: Halland, Småland és Blekinge tartományok.

Megye 

A tartomány határai megközelítőleg egybeesnek a megye határaival.

Történelem 

A tartomány a középkorban Dániához tartozott. A roskildei béke után egész Skåne Svédország birtokába került. Bornholm fellázadt és visszaadták Dániának, míg a többi tartományt lassanként beolvasztották Svédországba. 1719-ben Skåne volt az utolsó, amely Svédország tartománya lett.

1979-ben létrejött a jobboldali populista Skånepartiet vagy más néven Scania párt, amelynek céljai között szerepelt Skåne függetlenségének elérése Svédországtól. Utóbb változott a párt álláspontja és már csak az autonómia növelését, valamint a svéd centralizáció megszüntetését követelték. A közelmúltban ismét erősödik a párt szeparatista irányvonala.

Földrajz 

 Legmagasabb hegycsúcs: Söderåsen, 212 méter
 Legalacsonyabb pont: Kristianstad, -2.7 méter
 Legnagyobb tó: Ivösjön-tó
 Nemzeti parkok: Dalby Söderskog, Söderåsen, Stenshuvud

Települések 

 Malmö, 280,415
 Helsingborg, 97,122
 Lund, 82,800
 Kristianstad, 35,711
 Landskrona, 30,499
 Trelleborg, 28,290
 Ängelholm, 23,240
 Hässleholm, 18,500
 Ystad, 18,350
 Eslöv, 17,748
 Staffanstorp, 14,808
 Höganäs, 14,107
 Kävlinge, 9,049
 Furulund, 4,180

Kultúra

Nyelv 
Skåne nyelvjárása régen még sokkal közelebb állt a dán nyelvhez (elsősorban annak keleti nyelvjárásaihoz). Egyes nyelvészek a különállónak sorolják be a régi scaniai nyelvet. Skåne lakossága ma svéd nyelvjárást beszél, amelybe beépültek a régi scaniai nyelv elemei. Csak néhány öregember maradt, aki valószínűleg beszéli ezt az ősi nyelvet. A régi scaniai nyelvre leginkább ma a Bornholm szigetén beszél dán nyelvjárás hasonlít.

Címer 

A címert 1660-ban, X. Károly Gusztáv svéd király temetésekor kapta. A címert Malmö címeréből mintázták. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Skåne – Turista információk

Svédország tartományai
Småland tartomány

Småland Svédország egyik déli történelmi tartománya (landskap) Götaland történelmi országrészben. Szomszédai: Blekinge, Skåne, Halland, Västergötland és Östergötland tartományok, valamint a Balti-tenger.

Megyéi 
Kronoberg megye
Kalmar megye
Jönköping megye

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Eksjö (kb. 1400)
 Gränna (1652)
 Huskvarna (1911)
 Jönköping (1284)
 Kalmar (kb. 1100)
 Ljungby (1936)
 Nybro (1932)
 Nässjö (1914)
 Oskarshamn (1856)
 Sävsjö (1947)
 Tranås (1919)
 Vetlanda (1920)
 Vimmerby (kb. 1400)
 Värnamo (1920)
 Västervik (kb. 1200)
 Växjö (1342)

A középkorban Kalmar volt Svédország legnagyobb városa, amikor a vasérc export központja volt és német kereskedők kezében volt.

A tartomány több parasztfelkelés színhelye volt, ezek közül a legsikeresebb a Dackefejden volt Nils Dacke vezetésével 1542 és 1543 között. Mikor I. Vasa Gusztáv követeit megtámadták és lemészárolták, a király több expedíciót küldött béketeremtés céljából, de sikertelenül. A valóságban Dacke volt az, aki a tél ideje alatt Smålandot uralta, és annak ellenére, hogy blokád volt ellene, sokáig kitartott. Végül is nagyszámú hadseregek Västergötland és Östergötland tartományokból támadva legyőzték. Dacke futás közben esett el, miközben az akkor Dániához tartozó Blekinge fele menekült.

A 19. században Småland nagyon szegény terület volt és a lakosság legnagyobb része emigráns volt. A legtöbb emigráns Minnesotából származott.

A 20. században nagyszámú vállalkozója volt, és itt volt a legkisebb a munkanélküliségi szint. Egyesek szerint a nehéz életkörülmények kényszerítették rá a lakosságot, hogy feltalálják magukat. A híres IKEA láncot itt indította el Ingvar Kamprad az 1950-es években.

Földrajz 

A tartomány nagy része erdőkkel borított, a talaj homokos, ezért nem alkalmas földművelésre.

Hagyományosan egy történelmi tartomány Svédországban egy különálló kis ország volt az egyesítés előtt. Småland kivételt képez ez alól, mivel több kis országocskából tevődött össze. Svédül Småland kis országokat jelent.

Az alkotó kis országocskák:
 Kinda (ma Östergötlandhoz tartozik)
 Tveta 
 Vista
 Vedbo
 Tjust
 Sevede
 Aspeland
 Handbörd
 Möre
 Värend
 Finnveden
 Njudung

Nemzeti parkok:
 Store Mosse
 Norra Kvill
 Blå Jungfrun

Kultúra 

A híres svéd botanikus, Carolus Linnaeus (Carl von Linné) (1707–1778) itt született.

A 19. századi emigrációs hullám Vilhelm Moberg által van a legjobban ábrázolva, amely ugyanakkor az alapját adta az ex-ABBA énekesei által szerzett musicalnek: "Kristina från Duvemåla".

Astrid Lindgren, egy híres gyerekkönyv író gyakran saját smålandi gyerekkorából idézett fel emlékeket könyveiben.

Címer 

A címert 1569-ben kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

További információk 
 Dalarna – Turista információk

Svédország tartományai
Södermanland tartomány

Södermanland Svédország egyik történelmi tartománya Dél-Svédországban. Szomszédai: Östergötland, Närke, Västmanland és Uppland tartományok.

Megye 

A tartomány a két megye területén fekszik.

Történelem 

1971 előtt feltérképezett városok:
 Eskilstuna (1659)
 Flen (1949)
 Katrineholm (1917)
 Mariefred (1605)
 Nacka (1949)
 Nyköping (1187)
 Nynäshamn (1946)
 Oxelösund (1950)
 Strängnäs (1336)
 Södertälje (kb. 1000)
 Torshälla (1317)
 Trosa (kb. 1300)

Földrajz 

 Legnagyobb tó: Mälaren
 Nemzeti park: Tyresta

Stockholm, Svédország fővárosa, Södermanland és Uppland tartományokban fekszik.

Kultúra 

Néha a tartományt Sörmlandnak is hívják.

A Dél-Stockholmi Skogskyrkogården temetőt az UNESCO világörökségnek nyilvánította.

Címer 

A címert 1660-ban, X. Károly Gusztáv svéd király temetésekor kapta. A tartomány hercegség is, ezért hercegi korona is látható a címeren.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Sörmland – Turista információk

Svédország tartományai
Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája népesség szerint

Az Amerikai Egyesült Államok tagállamainak listája népesség szerint. Az adatok az USA Népszámlálási Hivatalától (United States Census Bureau) származnak, 2008-ból.

A lista

Források 

Tagállamok népessége
 Népesseg
Nemzeti Front Dél-Vietnám Felszabadításáért

A Nemzeti Front Dél-Vietnám Felszabadításáért (vietnámiul Mặt Trận Giải Phóng Miền Nam Việt Nam), más néven Dél-vietnámi Nemzeti Felszabadítási Front (DNFF), vagy Front National de Liberté (FNL), a legfontosabb ellenálló szervezet volt, amely a vietnámi háború idején az Egyesült Államok által támogatott Vietnámi Köztársaság ellen harcolt.

Az amerikai katonák, a dél-vietnámi kormány és a nyugati sajtó általában Vietkong („Viet Cong” (vietkong), illetve az amerikai katonák soraiban „Charlie”, „VC” vagy „Victor Charlie”) néven hivatkozott rájuk, amely a Việt Nam Cộng Sản, azaz „vietnámi kommunista” kifejezésből ered.

További információk 
 BattleField: Vietnam  Guerilla Tactics, pbs.org (angol nyelven)

Vietnámi háború
Vietnámi pártok