alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1003



Események 
 I. István magyar király bizánci szövetségben megtámadja a Prokuj gyulával szövetséges bolgárokat.
 Villásszakállú Svend dán király első inváziója Anglia ellen.
 I. Humbert lesz Savoya első grófja.
 II. Róbert francia király megtámadja Burgundiát de visszaverik.
 május/június – XVII. János pápa megválasztása.
 december – XVIII. János pápa megválasztása.
 I. Boleszláv lengyel herceg Csehország és Morvaország hercege lesz.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1003-ban

Születések 
 Hitvalló Edward angol király (valószínű időpont) († 1066).

Halálozások 
 május 12. – II. Szilveszter pápa.
 november 6. – XVII. János pápa.
 Philoteosz alexandriai kopt pátriárka.

11. század
1002



Események 
 február 15. – Arduin iveriai őrgróf (II. Berengár fia) Paviában Itália királyává koronáztatja magát (1004-ben királysága széthullik).
 május – III. Boleszláv cseh fejedelem trónfosztása
 június 7. – II. (Szent) Henrik trónralépese német királyként (1004-ben Itália királya, 1014-ben császár, 1024-ig uralkodik).
 november 13. – II. Ethelred angol király megparancsolja, hogy minden dánt öljenek meg Angliában.
 Brian Boru lesz Írország uralkodója.
 Kitör a háború II. Baszileiosz bizánci császár és Sámuel bolgár cár között.
 Ottó Vilmos burgundi herceg (Nagy Henrik mostohafia) trónra lépése (1004-ben vagy 1005-ben lemond).

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1002-ben

Születések 
 június 21. – IX. Leó pápa († 1054).

Halálozások 
 január 23. – III. Ottó német-római császár (* 980).
 október 15. – Nagy Henrik burgundi herceg (* 946).

11. század
1001



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. (a Julián naptár szerint 1000. december 25.)  – I. István magyar király koronázása Esztergomban vagy Székesfehérvárott.
 február 6. – I. Gergely tusculumi herceget a III. Ottó német-római császár elleni felkelés során a köztársaság vezetőjének kiáltják ki.
 február 16. – III. Ottó német-római császár és II. Szilveszter pápa a római polgárok felkelése miatt kénytelen elhagyni a Várost.
 április 14. – II. Orseolo Péter velencei dózse vendégül látja városában a Dalmácia elfoglalását ünneplő III. Ottó német-római császárt.

Határozatlan dátumú események 
 április – II. Szilveszter pápa a ravennai zsinaton jóváhagyja az esztergomi érsekség alapítását.
 az év folyamán –
 Államalapítás Magyarországon.
 A pannonhalmi apátság alapítása.
 II. Szent Eduárd angol király szentté avatása.
 II. Róbert francia király harmadik házassága, Constance Taillefer d'Arles-val.
 III. Ottó német-római császár felnyittatja Nagy Károly sírját az aacheni székesegyházban.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1001-ben

1001 a tudományban

Születések 
 augusztus 15. – I. Duncan skót király († 1040)
 III. Niképhorosz Botaniatész bizánci császár  († 1081)

Halálozások 
 augusztus 26. – XVI. János, ellenpápa (* ?)
 december 21. – Hugó, Toszkána őrgrófja, Spoletó hercege (* 950 körül)
Bizonytalan dátum
 Ivreai Konrád, Ivrea őrgrófja (* ?)
 Hrotsvitha, német költőnő (* 935 körül)

Jegyzetek 

11. század
1000



Az év témái

Államok vezetőinek listája 1000-ben

Események 
1000 a 10. század utolsó éve.

Helyek szerint

Ázsia 
 Dakka (Banglades) városának alapítása.

Európa 
 III. Sancho navarrai király trónra lépése (1035-ig uralkodik).
 Villásszakállú Svend dán király uralma alá vonja Norvégia egy részét.
 III. (Szent) Ottó német-római császár zarándokútra indul Rómából Aachenbe és Gnieznóba, ahol találkozik I. Boleszláv lengyel herceggel.
 A Gnieznói főegyházmegye alapítása, melynek szuffragán egyházmegyéje a Wrocławi, a Kolbergi, a Krakkói és a Poznańi egyházmegye lesz.

Magyarország 
 december 25. (a Gergely-naptár szerint 1001 január 1) – I. István a magyarok első királyává koronáztatja magát Esztergomban vagy Székesfehérvárott.
 István püspök kerül az újonnan felállított Veszprémi egyházmegye élére.

Amerika 
 Leif Eriksson viking hajós partra száll Észak-Amerikában.

Téma szerint

Államok vezetői

Tudomány
 II. Szilveszter pápa elterjeszti a hindu-arab számjegyírást.

Népesség 
 A Föld becsült népessége: 275–345 millió között.

Születések 
 Cerularius Mihály, konstantinápolyi pátriárka († 1059)
 IX. Kónsztantinosz bizánci császár († 1055)

Halálozások 
 július 29. – IV. García navarrai király (* 964?)
 szeptember 9. – I. Olaf norvég király, elesett a svoldi csatában (* 963/964)

Jegyzetek 

10. század
Pozsonyborostyánkő

Pozsonyborostyánkő (szlovákul Borinka, korábban Stupavský Podzámok, németül Ballenstein) község Szlovákiában, a Pozsonyi kerület Malackai járásában.

Fekvése
Pozsonytól 20 km-re északra található.

Története 
Neve birtoknévként 1273-ban "Borynka", 1284-ben "Perustian", "Parastian" alakban szerepel. A települést egy 1314. július 25-én kelt oklevélben "Pelystan" alakban említik először. Borostyánkő várának szolgálófalujaként alapították. 1322-ben "Burustian", 1390- ben "Prostyan", 1439-ben "Borostyan", "Peylenstain", 1476-ban "Borostyankw" néven említik.

Borostyánkő vára 1314-ben az osztrák Tellesbrunniaké volt, valószínűleg az elpusztult Stomfa vára helyett épülhetett. 1349-ben királyi kézre került, majd tulajdonosai gyakran változtak. 1810-ben a franciák felrobbantották, azóta pusztul.

1828-ban a falu 98 házát 698-an lakták. Lakói mezőgazdasággal, mész- és szénégetéssel, faárukészítéssel, házalással foglalkoztak. A 18. században papírgyár, téglagyár, üveghuta és fűrésztelep működött a községben. Medené Hámre nevű részén rézércet bányásztak. A falunak kőbányája is volt.

Vályi András szerint „BOROSTYÁNKŐ. Ballenstein. Paistun. Tót falu Poson Vármegyében, hasonló nevezetű Vár alatt, földes Ura Gróf Pálfy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Stromfa mellett, mellynek filiája.”

Fényes Elek szerint „Borostyánkő, (Ballenstein, Paistun), tót falu, Pozson vmgyében, Stomfától keletre 1, Pozsontól 2 1/2 órányira, egy patak mellett: 786 k., 2 evang. lak. Van itt egy vas- és rézhámor, papiros- és puskapormalom. Gyümölcse sok és jó; meszet, szenet éget; nagy erdő. A falu felett fekszik egy magas kőszikla hegyen egy régi omladékban heverő borostyánkői vár, honnan a Marchfeldre, s Hainburg, Dévény felé gyönyörű kilátás esik. – Hogy Dévénynél később épitetett, onnan gyanithatni; mert az Ottokárral viselt háborúban róla semmi emlités nincs. Egyébiránt már a Pálffy fam. I. Ferdinánd óta birtokában van. Keletre az erdőben a hegyek közt szinte láthatni egy régi nagy kiterjedésű várnak omladékait.”

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Pozsonyi járásához tartozott. Földműves szövetkezetét 1950-ben alapították. Ma lakói főként Pozsony üzemeiben dolgoznak.

Népessége
1910-ben a falunak 938, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 628 lakosából 591 szlovák.

Híres emberek 
 Itt született 1877. május 22-én Bubnics Mihály rozsnyói püspök, akit itt, a családi sírboltban helyeztek örök nyugalomra.

Nevezetességei 

 A község határában, hegytetőn emelkednek Borostyánkő (Pajštún) várának romjai.
 Mihály arkangyal tiszteletére szentelt barokk kápolnája 1743-ban épült.
 A falu közepén álló Jézus Szíve temploma 1864-ben épült egy korábbi templom alapjain.

Jegyzetek 
Mrva, I. – Bóna, M.: Hrad Pajštún – sprievodca históriou.

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Borostyánkő Szlovákia térképén
 Borostyánkő vára (szlovákul)
 E-obce.sk

A Malackai járás települései
Pozsony vármegye települései
Borinka (egyértelműsítő lap)

Pozsonyborostyánkő szlovák neve
 Borinka anyakönyvezhető női név
Herbert Prohaska

Herbert Prohaska (Bécs, 1955. augusztus 8. –) osztrák labdarúgó, edző, szövetségi kapitány.

Pályafutása

Klubcsapatban 
Az egyik legismertebb osztrák labdarúgó az Austria Wien csapatával több bajnokságot nyert és 1978-ban csapatával a Kupagyőztesek Európa-kupája döntőse volt. Olaszországba szerződött, ahol az Internazionale (Milánó), majd az AS Roma csapatánál játszott. Az utóbbi csapattal az 1982–1983 évadban olasz bajnokságot is nyert.

A válogatottban 
Számos alkalommal szerepelt az osztrák válogatottban, kapitánya is volt. Részt vett az 1978. évi és 1982. évi labdarúgó-világbajnokságokon.

Edzőként 
Játékospályafutásának befejezése után 1990-től az Austria Wien edzőjeként dolgozott (1992-ben megnyerték az osztrák bajnokságot és a kupát is). Ezután 1993 és 1999 között az osztrák válogatott szövetségi kapitányi tisztségét töltötte be.
Jelenleg TV-adásokban gyakran látható, szakkomentátorként.

Források 
Adatok
Adatok

1955-ben született személyek
Bécsiek
Élő személyek
Osztrák labdarúgók
Labdarúgó-középpályások
Az FK Austria Wien labdarúgói
Az Internazionale labdarúgói
Az 1978-as világbajnokság labdarúgói
Az 1982-es világbajnokság labdarúgói
Osztrák labdarúgóedzők
Hollólomnic

Hollólomnic (szlovákul Holumnica, németül Hollomnitz) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Ólublótól 14 km-re délnyugatra, Podolintól 3 km-re délre, a Poprád jobb oldalán, a Hollólomnici-patak völgyében fekszik.

Nevének eredete 
Neve a szláv lom (= irtás) főnévből származik és eredetileg a patakra vonatkozott.

Története 
1256-ban „Lampnitza” néven említik először. A falu a 13. században már létezett, több tulajdonosa is volt, földművesek, vászonszövők, zsindelykészítők lakták. 1329-ben „Noglumnicha”, 1361-ben „Magna Lomnitz” néven említik. A falu felső végén állt a 15. század végén épített gótikus-reneszánsz vára, melynek maradványai még láthatók. Birtokosai a Berzeviczy, Újházy és Görgey családok voltak. 1600-ban 31 ház állt a településen. A várat a 17. századig lakták, amikor is birtokosai a falu közepén kastélyt építtettek maguknak, a várat pedig sorsára hagyták. A falunak 1787-ben 104 háza és 731 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HOLOMNICZ. vvgy Polumnitz. Tót falu Szepes Várm. lakosai katolikusok, fekszik Készmárkhoz 1 2/4 mértföldnyire, határjának fele jó gabonát terem, azon kivűl legelője, és fája is elég van, piatza sem meszsze.”

1828-ban 119 házában 866 lakos élt. Lakói mezőgazdasággal, fuvarozással foglalkoztak. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

1945 után német lakosságát kitelepítették, helyükre szlovákokat költöztettek. Lakói később Késmárk és Poprád üzemeiben dolgoztak.

Népessége
1910-ben 535, túlnyomórészt német lakosa volt.

2011-ben 872 lakosából 622 szlovák és 165 cigány.

Nevezetességei 
 A 15. századi vár falai emeletnyi magasságban állnak.
 Alexandriai Szent Katalinnak szentelt, római katolikus plébániatemploma a gótikus templom 19. századi átépítésével nyerte el mai formáját.
 Evangélikus temploma 1796–97-ben épült, német hívei 1945-ben elmenekültek az orosz csapatok elől.

Jegyzetek

További információk 
 Hollólomnic vára (szlovák nyelvű képes leírás)
 Községinfó
 Hollólomnic Szlovákia térképén
 Hollólomnic vára (angolul) 
 E-obce.sk

Hollolomnic
Szepes vármegye települései
996



Események

Határozott dátumú események 
 május 3. – XV. János pápa halála után III. Ottó német-római császár az unokaöccsét, Brúnót nevezi ki – V. Gergely néven – utódjául.
 május 21. – V. Gergely pápa Rómában császárrá koronázta III. Ottót.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 I. István feleségül veszi II. Henrik bajor herceg leányát, Gizellát.
 Megépül a Pannonhalmi Bencés Főapátság.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 996-ban

Születések

Halálozások 
 március – XV. János pápa

Jegyzetek 

10. század
997



Események

Határozatlan dátumú események 
 április – A római nemesség száműzi V. Gergely pápát, és Johannesz Philagathosz érsek személyében ellenpápát választanak, aki a XVI. János nevet veszi fel.
 az év folyamán –
 Fahr ad-Daula halálát követően Rajjt Madzsd, Hamadánt Samsz nevű fia örökli tőle. Mindketten anyjuk, Szajjida befolyása alatt állnak. Tabarisztán és Gurgán ismét a zijárida Kábúsz ibn Vusmgír kezébe kerül.
 István lesz a magyar fejedelem, aki legyőzi a trónkövetelő Koppányt és elkezdi a keresztény hit erőszakos térítését a magyarok között.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 997-ben

Születések

Halálozások 
 Prágai Szent Adalbert vértanú
 Fahr ad-Daula emír
 Géza fejedelem (február 1.), Székesfehérvárott temetik el
 Koppány vezér

Jegyzetek 

10. század
998



Az év témái

Államok vezetőinek listája 998-ban

Események 
 május – III. Ottó német-római császár haddal vonul Itáliába, elfogja XVI. János ellenpápát, megvakíttatja és megcsonkíttatja, majd egy kolostorba száműzi.
 az év folyamán – Szamszam ad-Davla, a fárszi és kermáni emír meggyilkolását követően fivére, az Irakot uraló Bahá ad-Davla szerzi meg tartományait.

Születések

Halálozások 
 Szamszam ad-Davla fárszi és kermáni emír
 Abu l-Vafá Muhammad ibn Muhammad al-Búzdzsáni csillagász és matematikus (* 940)

Jegyzetek 

10. század
999



Az év témái

Államok vezetőinek listája 999-ben

Események 
 április 2. – II. Szilveszter pápa megválasztása (1003-ig uralkodik).
 V. Alfonz leóni király trónra lépése (1028-ig uralkodik).
 Szilézia I. Boleszláv lengyel herceg uralma alá kerül.

Születések

Halálozások
 február 7. – II. Boleszláv cseh fejedelem (* 932)
 február 18. – V. Gergely pápa (* 972)
 december 16. – Itáliai Adelaide (* 931)

10. század
994



Az év témái

Államok vezetőinek listája 994-ben

Születések

Halálozások 

10. század
993



Az év témái

Államok vezetőinek listája 993-ban

Események 
 Potsdam város alapítása.
 XV. János pápa ünnepélyesen kanonizálja Ulrik augsburgi püspököt. (Ez volt az első feljegyzett szentté avatás.)

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

10. század
992



Az év témái

Államok vezetőinek listája 992-ben

Események

Születések

Halálozások 
 május 25. – I. Mieszko lengyel fejedelem

10. század
991



Események 
Bahá ad-Daula iraki emír megtámadja fivérét, a Fárszot és Kermánt uraló Szamszámot, ő azonban szövetkezik nagybátyjukkal, az Irán nagy részét uraló Fahrral, és nemcsak leveri a támadót, de még Húzisztánt is elragadja tőle, és Ománt is meghódítja.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 991-ben

Születések

Halálozások 

10. század
990



Események 
 Ibn Júnisz kairói csillagász először használ időmérésre ingát.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 990-ben

990 a tudományban

Születések 
 II. Mieszko lengyel fejedelem

Halálozások 

10. század
989



Események 
 Fahr ad-Daula rajji, hamadáni, tabarisztáni és gurgáni emír kísérletet tesz Húzisztán meghódítására, hogy elválassza egymástól két unokaöccsét, az iraki Bahát és a Fárszot és Kermánt uraló Szamszámot, ám a két fivér összefog ellene. Húzisztán Bahá ad-Daula birtokába kerül.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 989-ben

Születések

Halálozások

10. század
988



Események 
 az év folyamán – I. Vlagyimir kijevi herceg felveszi a bizánci kereszténységet.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 988-ban

Születések 
 I. István horvát király († 1058)

Halálozások 
 március 23. – II. Arnulf flamand gróf
 május 19. – Szent Dunstan angol egyházreformátor, Canterbury érseke (* 909 k.)

Jegyzetek 

10. század
987



Események 
 Capet Hugó francia király lesz, a Capeting-ház alapítása
 Egy lázadás ürügyén Saraf ad-Daula fárszi és kermáni emír bevonul Bagdadba, és fivérétől, Szamszámtól megszerzi az iraki emírséget. Szamszámot félig megvakítják és bebörtönzik Fárszban.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 987-ben

Születések

Halálozások
május 22. – V. (Henye) Lajos nyugati frank király (*966/967)

10. század
986



Események 
Saraf ad-Daula fárszi és kermáni emír felszámolja két fivére, Tádzs és Dijá húzisztáni és baszrai emírségét, egyúttal kivívja fősége elismerését Irakot uraló öccsétől, Szamszámtól. Tádzs és Dijá nagybátyjuknál, Fahrnál keresnek menedéket Rajjban.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 986-ban

Születések 
 március 10. – Æthelstan Ætheling, angol király II. Ethelred fia († 1016)
Bizonytalan dátum
 Babenbergi Poppo, Babenberg érseke († 1047)
 Veszprém, avagy Bezprym lengyel fejedelem († 1032)
 Constance d'Arles, II. (Jámbor) Róbert francia király harmadik felesége († 1034)

Halálozások 
március 2. – Lothár nyugati frank király (†941)

10. század
985



Események 
 augusztus – XV. János pápává választása.
 az év folyamán –
 Kisebb határmenti csata a magyarok és németek közt, amely magyar győzelemmel ér véget.
 Erik Torvaldsson települést alapít Grönlandon.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 985-ben

Születések

Halálozások 
 július – VII. Bonifác ellenpápa

Jegyzetek 

10. század
984



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 20. – A római Angyalvárba zárt XIV. János pápát – feltehetően éheztetéssel vagy méreggel – megölik.

Határozatlan dátumú események 
  II. Henrik bajor herceg királlyá koronáztatta magát a gyermek III. Ottóval szemben. Trónra lépését   II. Boleszláv cseh fejedelem,  I. Mieszko lengyel fejedelem és Lothár nyugati frank király  támogatták. 
 Muajjid ad-Daula halála után régi ellensége, öccse, Fahr ad-Daula lesz Hamadán, Rajj, Gurgán és Tabarisztán emírje.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 984-ben

Születések

Halálozások 
 augusztus 20. – XIV. János pápa
 Muajjid ad-Daula hamadáni, rajji, gurgáni és tabarisztáni emír

Jegyzetek 

10. század
Harruckern János György

Harruckern János György  báró (németül Johann Georg Freiherr von Harruckern) (Schenkenfelden, 1664. március 25. – Bécs, 1742. április 28.) osztrák származású (Felső-Ausztria) (Oberösterreich) magyar nagybirtokos.

Életpályája
Apja, Harruckern György (1632–1692) takácsmester volt, édesanyja pedig Schlöger Erzsébet. Iskoláit Steyrben és Linzben végezte. Először 1689-ben az alsó-ausztriai udvari kamarai számvevőségnél vállalt hivatalt, mint számtiszt (Kommissar). Hamarosan (1695) a főhadbiztossághoz került, ahol a hadsereg élelmezési biztosa lett (Versorgungsobmann). A hadseregnél végrehajtott élelmezési reformja jelentős megtakarításokat eredményezett az udvarnak, mely elismeréséül III. Károly magyar királytól  1710-ben előbb udvari kamarai tanácsosi tisztséget (Hofkammerrat), majd később lovagi (1718, Reichsritter) és bárói címet (1729, Baron) kapott. Ezzel járt a kincstárra visszaáramlott, gazdátlanná vált javak juttatása is Békés vármegye, Csongrád vármegye  és Zaránd vármegye területén. Többek között az ő tulajdonába került a gyulai vár is. 1729-től haláláig (1742) főispán (Obergespann) volt Békés vármegyében.

Szervezői tehetségének, pénzügyi és gazdaságpolitikai ismereteinek segítségével látott tervei megvalósításához: új falvakat létesített, fellendítette az ipart és a kereskedelmet. Első és legfontosabb alkotása a betelepítések keresztülvitele volt. A Nógrád, Gömör, Hont, Zólyom és Pest vármegyéből telepített szlovák jobbágyokat, valamint a Németországból érkező telepeseket jelentős kedvezményekben részesítette: az egyházi tizedet megvette és örökre nekik ajándékozta, a földesúri járadékot időre szóló szerződésben állapította meg. Humánus bánásmódjának hamar híre terjedt, így a betelepülők seregestül igyekeztek uradalmaiba. A földeket művelés alá vette, szőlőskerteket létesített, beindította az állattenyésztést.

Családja
Harruckern báró kétszer nősült. Első felesége Fellner Anna, második neje pedig Vorstern Anna Mária volt. Gyermekei második nejétől:
 Ferenc Domonkos (1696–1775) nagybirtokos, Békés vármegye főispánja; 1. neje: Mayer Anna, 2. neje: báró Prandau Mária; 3. neje: Dirling Mária
 Franciska; 1. férje: Mayer János; 2. férje: báró Pechmann Lajos
 Johanna; férje: Gruber János
 József (?–1741); neje: Hoche Jozefa
 Mária Cecília; férje: Wenckheim János

Emlékezete

Szentesen 1906 és 1942 között a mai Ady Endre utca viselte a nevét.

Békéscsabán 1910-től 1962-ig, majd 1992-től utca őrzi emlékét. 1993-ban a Városháza földszinti folyosóján emléktáblát avattak tiszteletére.

Gyulai székhellyel közoktatási intézményt neveztek el róla 2007-ben, de a gyulai Harruckern tér is az ő illetve a családja tiszteletére kapta a nevét.

Szentesen 2008. április 18-án a Városszépítő Egyesület bronz portrészobrot állított az emlékére. A csongrádi Máté István és Lantos Györgyi művészházaspár alkotása.

Források
 Magyar életrajzi lexikon
 Karácsonyi János: Békés vármegye története. Gyula. 1896

Képgaléria

Fordítás

Kapcsolódó szócikkek 
 Békéscsaba
 Csorvás

Jegyzetek  

Békés vármegye főispánjai
Magyar katonák
Osztrák katonák
1664-ben született személyek
1742-ben elhunyt személyek
983



Események 
 március 26. – Adud ad-Daula halála után Irakban Szamszam, Kermánban és Fárszban pedig Saraf nevű fia lesz az emír. Saraf háborúba kezd fivére ellen. Tádzs nevű öccsük Húzisztánban, Dijá pedig Baszrában alapít rövid életű emírséget.
 december 25. – a hároméves III. Ottó német királlyá koronázása
 Dijár Bakr a kurd Marvánidák kezébe kerül.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 983-ban

Születések

Halálozások
 március 26. – Adud ad-Daula fárszi, kermáni és iraki emír
 december 7. – II. Ottó német-római császár

10. század
Felsőerdőfalva

Felsőerdőfalva (1892-ig Óleszna, szlovákul Stará Lesná, németül Altwalddorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában.

Fekvése 
Késmárktól 10 km-re nyugatra, a Tar-patak bal partján fekszik.

Története 
A falu a 13. század végén erdőirtással keletkezett, első említése 1294-ből származik „Erdewfalva” néven, a Berzeviczy család birtoka volt. A 14. század elején Károly Róbert király adományából Kakas magiszter birtoka. 1315-ben „Menhardi”, 1394-ben „Erdoufalva” néven említik. 1720-ban Késmárk szabad királyi város tartozéka lett. 1787-ben 72 házában 508 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Ó, és Új Leszna, Alt, und Neu Valldorf. Két német falu Szepes Várm. Ó Lesznának földes Ura Berzeviczi Uraság, fekszik Millenbachhoz nem meszsze, és annak filiája; Új Lesznának pedig földes Ura Horváth Úr, ez fekszik Nagy Szalókhoz közel, és annak filiája, lakosai katolikusok, határbéli földgyeik néhol soványak, legelőjök, és mind a’ két féle fájok van.”

Szlovák nevén csak 1808-ban említik először. 1828-ban 92 ház állt a faluban 668 lakossal. Lakói földművelésből, állattartásból, erdei munkákból, lenszövésből éltek.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Ó és Új Leszna, két egymáshoz közel fekvő német falu, Szepes vmegyében, Kakas-Lomniczhoz nyugotra egy órányira, a Tátra alatt igen gyönyörü vidéken. Az elsőben lakik 120 kath., 487 evang., a másodikban 79 kath., 414 evang. lélek. Mind a két helységben van kath. és evang. templom. F. u. Berzeviczy, Szepesházy, Teőke. Késmárkhoz 3 óra.”

A 19. század végétől a falu lakói egyre inkább a tátrai idegenforgalomból éltek. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 566, túlnyomórészt német lakosa volt.

2011-ben 1007 lakosából 814 szlovák és 108 cigány volt.

Nevezetességei 
 Szent Péter és Pál apostoloknak szentelt római katolikus temploma 13. századi eredetű, a 18. század végén barokk-klasszicista stílusban építették át.
 Evangélikus temploma 1821-ben épült klasszicista stílusban.
 Haranglába 1600 körül készült.

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
  Felsőerdőfalva Szlovákia térképén
 Magyar nyelvű ismertető
 Története szlovákul
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Felsoerdofalva
Szepes vármegye települései
Mikszáthfalva

Mikszáthfalva (1899-ig Szklabonya, 1910-ig Kürtabony; szlovákul Sklabiná) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerület Nagykürtösi járásában.

Fekvése 
Nagykürtöstől 6 km-re délre, a Kürtös-patak jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
1899-ben Szklabonyáról Kürtabonyra változtatták nevét. 1910-ben Mikszáth Kálmán 40. írói jubileumán szülőfaluja nevét Mikszáthfalvára változtatták.

Története 
A falu a 12.–13. században keletkezett. 1330-ban Sklabanya néven említik először. Divény várának tartozéka volt. 1351-ben Sclabonya, 1384-től Sklabinia néven említik. 1554 és 1593 között török uralom alatt állt. A 17. század elején elpusztult és csak 1685 után népesült be újra. Az újratelepítés után a divényi és a kékkői váruradalom osztozott területén. 1828-ban 109 házában 780 lakos élt. Lakói főként mezőgazdasággal és szőlőtermesztéssel foglalkoztak.

Vályi András szerint "SZLABONYA. Magyar falu Nógrád Várm. földes Urai Gr. Balassa, és Gr. Zichy Uraságok, lakosai többfélék, fekszik Kékkőhöz 3/4 órányira, határja középszerű."

Fényes Elek szerint "Szklabonya, tót-magyar falu, Nógrád vármegyében, 770 kath., 3 evang. lak. Kath. paroch. templom. F. u. b. Balassa, gr. Zichy. Ut. p. Balassa-Gyarmat"

A trianoni békeszerződésig Nógrád vármegye Balassagyarmati járásához tartozott. A faluban téglagyár működött.

Népessége 
1880-ban 718 lakosából 615 szlovák és 71 magyar anyanyelvű.

1890-ben 711 lakosából 626 szlovák és 85 magyar anyanyelvű.

1900-ban 816 lakosából 709 szlovák és 107 magyar anyanyelvű.

1910-ben 823 lakosából 672 szlovák és 150 magyar anyanyelvű.

1921-ben 849 lakosából 774 csehszlovák és 41 magyar volt.

1930-ban 735 lakosából 658 csehszlovák és 41 magyar volt.

1991-ben 792 lakosából 766 szlovák és 5 magyar volt.

2001-ben 857 lakosából 806 szlovák és 6 magyar volt.

2011-ben 844 lakosából 789 szlovák és 9 magyar volt.

2021-ben 931 lakosából 861 szlovák, 13 cigány,  7 magyar (0,75%), 7 ukrán, 2 cseh, 1 rutén, 1 egyéb, 39 ismeretlen nemzetiségű.

Nevezetességei 
 Római katolikus temploma a 14. században épült. Később reneszánsz, majd a 18. században barokk stílusban építették át.
 Mikszáth Kálmán családjának háza (1852–1872), falán emléktábla, előtte az író mellszobra

Híres emberek 
 Itt született 1847-ben Mikszáth Kálmán író, a „nagy palóc” egy zsúptetős házban, amelyet 1968-ban lebontottak. Helyét egy emlékkő jelöli.Az 1978-ban felavatott emlékház az a ház, amelyben az író a gyermekkorát töltötte, s ahova rimaszombati és selmecbányai tanulmányai közben rendszeresen hazalátogatott.
 Itt született 1935. szeptember 28-án Zsélyi Nagy Lajos (1935–2005) költő, író, műfordító, publicista.

Képek

Külső hivatkozások 

 Községinfó
 Mikszáthfalva Szlovákia térképén
 A Mikszáth-emlékmúzeum a szlovák múzeumok oldalán
 E-obce.sk

Jegyzetek 

A Nagykürtösi járás települései
Nógrád vármegye települései
Mikszáth Kálmán
Modra

Modra () község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Homonnai járásában.

Fekvése 
Homonnától 10 km-re keletre, a Ciróka-patak bal oldalán fekszik.

Története 
1333-ban említik először.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „MODRA. Tót falu Zemplén Várm. földes Ura Roly Uraság, lakosai katolikusok, fekszik n. ny. Nagy Kemenczéhez, d. Valaskóczhoz 1 órányira. Három nyomásbéli határja, tavaszi vetemény, gabonát, és egyebet is középszerűen terem, földgye hegyes, agyagos, és követses, bikfa erdejek, réttyek, és legelőjök elég van, piatzok Homonnán.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Modra, tót falu, Zemplén vgyében, Cziroka-Hosszúmező fil., 518 kath., 3 zsidó lak., 682 szántóföldekkel. Örökös f. u. gr. Vandernath.”

Borovszky Samu monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Modra, tót kisközség a Cziróka völgyében. Van 90 háza és 528 róm. kath. vallású lakosa. Postája Nagykemencze, távírója és vasúti állomása Homonna. A homonnai uradalomhoz tartozott s ez uradalom többi birtokainak sorsában osztozott. Az újabb korban a Van Dernáth grófok voltak az urai, azután az Andrássyak s most gróf Andrássy Gézának van itt nagyobb birtoka. A község a mult század hatvanas éveiben teljesen leégett. Róm. kath. temploma a mult század közepén épült.”

1920 előtt Zemplén vármegye Homonnai járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 464, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1047 lakosából 1041 szlovák volt.

2011-ben 1021 lakosából 957 szlovák.

Nevezetességei 
Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus temploma.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
Községinfó
 Modra Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Modra
Zemplén vármegye települései
Leon Henkin

Leon Albert Henkin (Brooklyn, New York,  1921. április 19. – Oakland, Kalifornia, 2006. november 1.) amerikai matematikus.

A BA fokozatot a Columbia Egyetemen szerezte matematikából és filozófiából (1941), az MA fokozatot a Princetoni Egyetemen (1942), és ugyanott kapta a PhD-t is, 1947-ben, Alonzo Church témavezetésével. 1942 és 1946 között az USA hadseregében szolgált. 1949 és 1953 között a University of Southern Californián, haláláig a Kaliforniai Egyetem matematika tanszékén maradt Berkeleyben, nyugdíjazása után, mint Emeritus Professor. Megbízott tanszékvezető illetve tanszékvezető (1966–1968, 1983–1985). Az Association for Symbolic Logic elnöke (1962-1964).

Elsősorban matematikai logikával foglalkozott; legismertebb eredménye a „Henkin-féle teljesség” bizonyítása, mely az elsőrendű logika hagyományos rendszereinek szemantikai teljességének egy bizonyítása.

Eredménye, már ami a tétel bizonyítottságát illeti, nem új – elsőként Kurt Gödel adott egy bizonyítást 1929-ben befejezett doktori disszertációjában (ld. Gödel teljességi tétele). Gödel 1930-ban is közreadott egy újabb bizonyítást. Henkin módszere egyszerűbb, átláthatóbb, így megjelenése után elterjedtebbé vált.

Henkin bizonyítása nem konstruktív, (egy úgynevezett tiszta egzisztenciabizonyítás): ugyan belátja, hogy amennyiben egy α mondat s (szemantikai) következménye a Σ mondathalmaznak, akkor létezik α-nak egy levezetése Σ-ból, de nem szól arról, hogy ez a bizonyítás konkrétan hogyan adható meg. Tehát, nagy vonalakban arról van szó, hogy ha az elsőrendű logika egy következtetése helyes, akkor formálisan le is lehet vezetni a helyességét.

További eredményei: sikerült a Löwenheim–Skolem-tételt kiterjesztenie elsőrendűnél magasabb rendű kalkulusokra is.

Díjai 
 Chauvenet Prize, MAA (Mathematical Association of America), (1964)
 Gung-Hu Award, MAA (1990) (a díj első kitüntetettje: „Few individuals of our era have had a gretaer impact on the health of American mathematics than has Leon Henkin.”)

Emlékét őrzi
 Leon Henkin Citation for Distinguished Service (Kaliforniai Berkeley Egyetem)

Művei 
 1949 : „The Completeness of the First-Order Functional Calculus”, Journal of Symbolic Logic. 14. kötet, 159–166. old.
 1950 : „Completeness in the theory of types”, Journal of Symbolic Logic. 15. kötet, 81–91. old.
 1953 : „Some notes on nominalism”, Journal of Symbolic Logic. 18. kötet, 19–29. old.

Jegyzetek

További információk 
 Leon Henkin, advocate for diversity in math & science, has died, UC Berkeley News

 

1921-ben született személyek
2006-ban elhunyt személyek
New York-iak
Amerikai matematikusok
Amerikai egyetemi, főiskolai oktatók
Szakírók
982



Események 
 Vörös Erik viking hajós felfedezi Grönlandot.
 július 15. – II. Ottó német-római császár a cotronei csatában vereséget szenved a Bizánccal szövetséges araboktól.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 982-ben

Születések

Halálozások

10. század
981



Események 
Muajjid ad-Daula hamadáni, rajji és gurgáni emír elfoglalja Tabarisztánt, a lázadó öccsének, Fahrnak menedéket adó Zijáridák emírségét. Kábúsz ibn Vusgmír és Fahr ad-Daula a Számánidáknál keres segítséget.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 981-ben

Születések

Halálozások

10. század
980



Események 
Adud ad-Daula fárszi és iraki emír elfoglalja a lázadó öccsének, Fahrnak menedéket nyújtó Zijáridáktól Gurgánt másik fivére, a Hamadánt és Rajjt uraló Muajjid számára
I. Vlagyimir kijevi nagyfejedelem újraegyesíti a I. Szvjatoszláv halála után három részre szakadt Ruszt.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 980-ban

Születések 
július közepe – III. Ottó német-római császár (†1002)
Avicenna perzsa származású orvos, filozófus és tudós, a középkori muszlim gondolkodás egyik legnagyobb alakja (†1037)
Leif Eriksson izlandi-norvég-viking felfedező (†1020)

Halálozások
 Jaropolk Szvjatoszlavics, kijevi fejedelem

10. század
979



Események 
június 8. – Lothár nyugati frank király társkirályává koronáztatja fiát, V. (Henye) Lajost.
 Létrejön Tynwald, a Man-sziget parlamentje.
Adud ad-Daula fárszi és iraki emír döntő győzelmet arat a moszuli Hamdánidák felett, akik el is vesztik itteni emírségüket.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 979-ben

Születések

Halálozások

10. század
978



Események 
 Adud ad-Daula fárszi emír elfoglalja Bagdadot unokatestvérétől, Izz ad-Daulától, akit bebörtönöztet és meggyilkoltat.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 978-ban

Születések 
Bizonytalan dátum
 Zoe Porphyrogenita, a Bizánci Birodalom császárnője, VIII. Kónsztantinosz idősebbik lánya, III. Rómanosz, IV. Mikhaél, V. Mikhaél, Theodóra és IX. Kónsztantinosz társuralkodója († 1050)
 Bölcs Jaroszláv, kijevi nagyfejedelem és novgorodi fejedelem, a Rurik-dinasztia tagja(† 1054)
 977/978 – Stablói Poppo, lovagból lett szerzetes, katolikus szent († 1048)

Halálozások
 március 18. – II. Szent Eduárd angol király (* 962/963)
 június 11. – I. Jaropolk kijevi nagyfejedelem (* 940-es évek)
 az év folyamán – Izz ad-Daula iraki emír (meggyilkolják a börtönében)

10. század
977



Események 
Adud ad-Daula fárszi és Muajjid ad-Daula hamadáni emír elfoglalja Rajjt, lázadó öccsük, Fahr központját.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 977-ben

Születések 
Bizonytalan dátum
 Kókei vagy Kógei, japán buddhista szerzetes az Enosima szigetén található kolostorok történetét feldolgozó Enosima engi szerzője († 1049)
 Adelheid, nagy politikai befolyással rendelkező quedlinburgi apácafejedelem-asszony († 1044/45)
 977/978 – Stablói Poppo, lovagból lett szerzetes, katolikus szent († 1048)

Halálozások 
 március 1. – Rosendo, galiciai püspök, apát, katolikus szent (* 907)
 június 5. – Theoderich, Trier érseke (* ?)
Bizonytalan dátum
 Amlaíb, (gael nyelven: Amhlaigh), skót király (* ?)
 III. Irgalmas Ashot, örmény király (* 953/53)
 II. Borisz, bolgár cár (* 931 körül)
 Dobrawa Przemyślidka, I. Boleszláv cseh fejedelem lánya, I. Mieszko lengyel fejedelem felesége (* 940/45)
 Fudzivara no Kanemicsi, japán államférfi a Heian-korban (* 925)

10. század
976



Események

Határozott dátumú események 
 január 10. – II. (Bolgárölő) Baszileiosz a bizánci trónra lép.
 augusztus 12. – I. Pietro Orseolót velencei dózsénak választják.

Határozatlan dátumú események 
 A bolgárok elűzik a bizánciakat az Al-Duna partjáról.
 Erdély második gyulája, Zombor Géza nagyfejedelemhez adja leányát, Saroltot, és elismeri annak fennhatóságát.
 Trónra lép II. (Bolgárverő) Baszileiosz bizánci császár.
 Rukn ad-Daula dzsibáli emír halálát követően kettéosztja a birodalmát fiai között: Muajjid örökli Hamadánt, Fahr pedig Rajjt. (Mivel ez utóbbi nem ismeri el bátyjuk, a fárszi Adud ad-Daula főségét, háború tör ki hármójuk között.)
 A Babenberg-család kezébe kerül a kelet-bajor őrgrófság, Ostmark.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 976-ban

Születések 
 február 5. – Szandzsó, japán császár († 1017)
Bizonytalan dátum
 III. Muhammad, córdobai kalifa († 1025)

Halálozások 
 január 10. – I. Ióannész bizánci császár (* 924)
Rukn ad-Daula dzsibáli emír

Jegyzetek 

10. század
975



Események 
 II. Ottó hadjárata II. Boleszláv cseh fejedelem ellen
 Az olmützi püspökség megalapítása

Az év témái

Államok vezetőinek listája 975-ben

975 a tudományban

Születések

Halálozások
 július 8. – I. Edgár angol király (* 943)
 az év folyamán – Hrotsvitha von Gandersheim Benedek-rendi apáca, az első ismert német költőnő

10. század
974



Események 
 Géza fejedelem megkeresztelkedik és megkezdi Magyarország keresztény hitre térítését.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 974-ben

974 a tudományban

Születések

Halálozások

10. század
973



Események

Határozott dátumú események 
 március 23. – Géza nagyfejedelem és bolgár szövetségesei 12 magyar úrból álló követséget küldenek I. Ottó császárhoz Quedlinburgba, hogy hittérítőket kérjenek. (Ezzel a magyar politika megnyílik nyugat felé.)

Határozatlan dátumú események 
 A Prágai egyházmegye mint a Mainzi főegyházmegye szuffragán egyházmegyéje megalapítása

Az év témái

Államok vezetőinek listája 973-ban

973 a tudományban

Születések

Halálozások
 május 7. – I. Ottó német-római császár

Jegyzetek 

10. század
972



Események 
 Közvetlenül azelőtt, hogy Theophanu bizánci hercegnő feleségül ment II. Ottó német-római császárhoz, XIII. János pápa császárnővé koronázza a menyasszonyt
 Géza lesz a magyarok nagyfejedelme
 Géza nagyfejedelem megalapítja a fejedelmi székhelyeket, Esztergomot és Székesfehérvárt. Ezek a városok lesznek a Magyar Fejedelemség, majd a Magyar Királyság fővárosai

Az év témái

Államok vezetőinek listája 972-ben

Születések

Halálozások 
 szeptember 6. – XIII. János pápa
 Taksony magyar fejedelem

Jegyzetek 

10. század
971



Események 
 I. Ióannész bizánci császár elhódítja Kelet-Bulgáriát az oroszoktól.
 A Fátimidák Egyiptomban a frissen alapított Kairóban megalapítják az Azhar Egyetemet.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 971-ben

971 a tudományban

Születések

Halálozások
 április 30. – Adalbert itáliai király (* 932 k.)

10. század
970



Események 
 Az utolsó ismert kalandozó hadjáratok keretében a magyarok az oroszokkal, besenyőkkel és bolgárokkal szövetségben I. Szvjatoszláv kijevi fejedelem vezetésével a Bizánci Birodalom ellen indulnak, feldúlják Trákiát, majd az arkadiopoliszi csatában vereséget szenvednek.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 970-ben

Születések 
 (vélhetően) Abu Naszr Manszúr ibn Ali ibn Irák arab matematikus

Halálozások 

10. század
969



Események 
 A Fátimidák Dzsauhar asz-Szikilli vezetésével megbuktatják az egyiptomi Ihsídidákat, meghódítva a tartományt.
 május 24-én Ibn Moy kalifa meghódította Jeruzsálemet.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 969-ben

Születések 
 december 26. – Szent István király († 1038)

Halálozások 

 július 11. – Olga kijevi fejedelemasszony 
 december 10. – II. Niképhorosz bizánci császár (* 912)

10. század
968



Események 
 A kalandozó magyarok egyik csapata Szaloniki, másik kontingensük Konstantinápoly közelében harcol a Bizánci Birodalom erőivel.
 Adud ad-Daula fárszi emír meghódítja Kermánt az Iljászidáktól. A terület élére Saraf nevű fiát nevezi ki.
 Káfúr halála után a fiatalkorú Ahmad, Ali ibn al-Ihsíd fia lesz Egyiptom emírje.
Poznańban megalapítják az első lengyel püspökséget.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 968-ban

Születések 
 az év folyamán – II. Ethelred angol király († 1016)
 az év folyamán – III. Rómanosz bizánci császár († 1034)
 az év folyamán – al-Hamadání, arabul alkotó perzsa író és költő, a makáma műfajának megteremtője

Halálozások 
 március 14. Ringelheimi Matilda I. Henrik német király felesége (* 895 k.)
 áprilisban – Abu l-Miszk Káfúr egyiptomi emír (* 905/910 k.)

10. század
Pápa (egyértelműsítő lap)

Tisztségnév
A latin papa nyomán kialakult tisztségnév illeti meg a következő keresztény vezetőket:
 római pápa, a római katolikus egyház feje
 kopt pápa (alexandriai pápának is nevezik), a kopt ortodox egyház feje
 alexandriai pátriárka (alexandriai pápának is nevezik), az afrikai görög ortodox egyház feje, akinek a hivatalos címében  – Ő isteni kegyelme, Alexandria nagy városának, Líbiának, Pentapolisznak, Etiópiának, egész Egyiptomnak és egész Afrikának pápája és pátriárkája, az atyák atyja, a pásztorok pásztora, a prelátusok prelátusa, a tizenharmadik apostol, az ökumené bírája – szintén szerepel a pápa szó.

Helynév
 Pápa, város Veszprém vármegyében
Fitz József (művelődéstörténész)

Fitz József (Oravicabánya, 1888. március 31. – Budapest, 1964. szeptember 12.) könyvtáros, nyomdászattörténész, 1934 és 1945 között az Országos Széchényi Könyvtár főigazgatója.

Pályája

1906–11 között Budapesten és több külföldi egyetemen tanult. 1913-ban bölcsészdoktori oklevelet, 1932-ben a pécsi egyetemen magántanári képesítést szerzett. 1914-től Budapesten az Egyetemi Könyvtárban dolgozott. 1934-től 1945-ig az Országos Széchényi Könyvtár (OSZK) főigazgatója volt. 1946-ban nyugdíjba vonult, ám még évekig szaktanácsadóként tevékenykedett. 1957-ben lett az irodalomtudományok kandidátusa.
Szakirodalmi munkássága igen jelentős; nevéhez fűződik a Nemzeti Bibliográfia újjászervezése.

Tiszteletére alapították 1988-ban a Fitz József-könyvdíjat.

Főbb művei

Szépirodalom 
 Az új levél novellák (Budapest, 1911).

Szakirodalom 
 A könyv története (Bp., 1930);
 A pécsi püspöki könyvtár egy eltűnt kódexe (Pécs, 1932);
 Hess András, a budai ősnyomdász (Bp., 1931);
 Gutenberg (Bp., 1940);
 Mátyás király a könyvbarát. Mátyás király emlékkönyv születésének ötszázéves fordulójára II. köt. 209. (Budapest, 1940)
 A könyv sorsa Erdélyben (Bp., 1941);
 A magyar nyomdászat 1848–49 (Bp., 1948);
 A könyv és a könyvtárak története (Bp., 1951);
 A magyar nyomdászat, könyvkiadás és könyvkereskedelem története (I –II. Bp., 1959);
 A magyar könyv története 1711-ig (Bp., 1959–67)MEK;
 Brassai Sámuel (bp., 1911).

Jegyzetek

Források

További információk 
 

Magyar művelődéstörténészek
Magyar könyvtárosok
1888-ban született személyek
1964-ben elhunyt személyek
Oravicabányaiak
Bikini (egyértelműsítő lap)

Bikini, fürdőruha
 Bikini, magyar rockegyüttes
 Bikini-atoll, a Marshall-szigetek része
 Bikini járás, közigazgatási egység Oroszországban, a Habarovszki határterületen
Gálszécsy András

Gálszécsy András (Szekszárd, 1933. december 7. –  magyar jogász, politikus. 1990 és 1992 között a polgári titkosszolgálatokat felügyelő tárca nélküli miniszter. 1995 és 2001 között a Magyar Nemzeti Bank ügyvezető igazgatója.

Életpályája 

Szüleivel együtt 1950 júniusa és 1953 októbere között a Hortobágyra deportálták, majd 1955 novemberéig munkaszolgálatos katona volt. 1956 januárjától a 3. sz. Mélyépítő Vállalatnál fizikai munkás, 1961-től a Baranya Megyei Építőipari Vállalat anyagkezelője, 1963-tól a Pécsi Dózsa sportegyesület könyvelője. 

Pécsett végezte jogi tanulmányait. 1964-től a Baranya Megyei Tanács főelőadója, 1966-tól a Fővárosi Tanács munkaügyi főosztálya jogásza, 1971–1974 között az Országos Tervhivatal főelőadója. 1974–1975-ben a Központi Statisztikai Hivatal osztályvezetője, 1975–1979 között az Állami Népesség-nyilvántartó Hivatal főosztályvezetője. 1979–1981 között a Pénzintézeti Központ igazgatóhelyettese, 1981-től 1990-ig a Semmelweis Orvostudományi Egyetem (SOTE) gazdasági főigazgató-helyettese volt.

Az első szabadon választott kormány idején 1990 augusztusa és decembere között a Miniszterelnöki Hivatal főtanácsosa, majd 1990. december 20. és 1992. február 29. között a kormányban a polgári titkosszolgálatokat felügyelő tárca nélküli miniszter tisztségét töltötte be. 1992 márciusa és 1994 júniusa között Boross Péter belügyminiszter, majd miniszterelnök főtanácsadója, 1994 júliusa és decembere között kormány-főtanácsadó. Nyugdíjba vonulása után is vállalt tisztségeket: 1995 és 1998 között a Malév felügyelőbizottságának elnöke, 2007. március 14-ig tagja volt. 1995 és 1997 között a Közbeszerzések Tanácsának elnökhelyettese. 1995 és 2001 között a Magyar Nemzeti Bank ügyvezető igazgatója volt, majd 2003-ig tanácsadója. 

2018-ban jelent meg A birkahodálytól a Parlamentig című életrajzi könyve. Ugyanebben az évben Magyar Érdemrend középkeresztjével tüntették ki.

Házasságából egy leánygyermeke született. Két fiú unokája van.

Díjai

 A Magyar Érdemrend középkeresztje (2018)

Könyve

A birkahodálytól a parlamentig. Életinterjú; riporter Várkonyi Benedek, szerk. Gyarmati György; Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára–Kronosz, Bp.–Pécs, 2018

Jegyzetek

Források 
 Biográf ki kicsoda (Budapest, 2003)
 Voks centrum – a választások univerzuma

További információk

ifj. Korsós Antal: Politikus jogászok. Bánk Attila, Boross Péter, Demszky Gábor, Deutsch Tamás, Fodor Gábor, Gál Zoltán, Gálszécsy András, Horváth Balázs, Kiss Elemér, Toller László, Torgyán József; Helikon, Bp., 2005

1933-ban született személyek
2021-ben elhunyt személyek
Szekszárdiak
Magyar jogászok
Magyarország tárca nélküli miniszterei
Pécsi politikusok
Gerlachfalva

Gerlachfalva (szlovákul Gerlachov, németül Gerlsdorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Poprádi járásában.

Fekvése 
Poprádtól 8 km-re északnyugatra fekszik.

Nevének eredete 
Nevét a szepesszombati Gerlach bíró neve után kapta. A név ógermán eredetű.

Története 
A falu a Máriássy-család erdős birtokán keletkezett. Oklevél 1336-ban „Gerlachfewlde”, 1379–ben „Gerlachfalu” néven említi. Határában egykor aranyat bányásztak, de lakói pásztorkodással, vászonszövéssel is foglalkoztak. 1787-ben 44 házában 380 lakos élt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „GERLAGFALVA. Gerlsdorf. Német, és tót falu Szepes Vármegyében, földes Ura Márjásy Uraság, lakosai katolikusok, ’s leg inkább ’s vásznat készítenek, fekszik a’ Karpat hegye alatt, legelője elég, fája mind a’ féle, a’ Szent Györgyi hegynek szomszédságában, határjának harmad része jó némű; de tekintvén több részének soványasságát, második Osztálybéli”.

1828-ban 133 háza volt 987 lakossal.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Gerlachfalva, (Gerlsdorf), tót falu, Szepes vmegyében, egy felemelkedett helyen, a Kárpátok tövében: 44 kath., 533 evang., 4 zsidó lak., kik főképen gyolcsszövésből s fejéritésből élnek, mellyet legszebben tudnak véghezvinni egész Szepességen. Határa igen sovány, s rakva van apró kavicsokkal. F. u. a Márjássy nemzetség. Ut. p. Lucsivna”.

1876-ban a falu csaknem teljesen leégett. Határából keletkezett Tátraszéplak település. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesszombati járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 580-an, többségében szlovákok lakták, jelentős magyar kisebbséggel.

2011-ben 809 lakosából 712 szlovák.

Nevezetességei 
 Nagy kiterjedésű határához tartozott a Magas-Tátra és Szlovákia legmagasabban fekvő pontja (Gerlachfalvi-csúcs), amely a faluról kapta a nevét, egyben a történelmi Magyarország területének legmagasabb hegycsúcsának számított.
 Szent Kereszt Felmagasztalása templomából csak romok maradtak fenn.
 Római katolikus temploma a 13. század második feléből származik, de a 18. században átépítették.
 Evangélikus temploma 1800-ban épült klasszicista stílusban.

Jegyzetek

További információk 
 E-obce
 Községinfó
 Gerlachfalva Szlovákia térképén
 Gerlachfalva a Magas-Tátra honlapján

Gerlachfalva
Szepes vármegye települései
Habovka

Habovka (szlovákul Habovka) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Turdossini járásában.

Fekvése
Alsókubintól 30 km-re északkeletre, a Nyugati-Tátra lábánál, a Blatná és a Sztudená-patakok összefolyásánál található.

Története 
A falucska a 16. század végén, Thurzó György birtokán települt a vlach jog alapján. Oklevél 1593-ban „Chabówka” néven említi először. Az árvai váruradalomhoz tartozott a falu bírájának igazgatása alatt. A 17. században a kurucok és a lengyelek is felgyújtották. 1778-ban 350 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „HABONKA. Habovka, vagy Haboncza. Tót falu Árva Várm. földes Ura a’ K. Kamara, lakosai katolikusok, fekszik Sztudena vize mellett, határja soványas.”

1828-ban 121 házában 793 lakos élt. Lakói szövéssel, zsindelykészítéssel, idénymunkákkal foglalkoztak.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Habovka, tót falu, Árva vmegyében, a Kárpátok tövében: 783 kath., 10 zsidó lak. Kath. paroch. templom. 30 7/8 sessio. Földje felette sovány, de legelője igen zsiros. Durva posztót, szűrt készit. Hegyeiben vas érczet is találni. F. u. az árvai uradalom. Ut. p. Rosenberg.”

A trianoni diktátumig Árva vármegye Vári járásához tartozott.

1934-ben árvíz pusztította a falut. 1944-ben súlyos partizánharcok folytak a határában. 1959-ben ismét árvíz okozott nagy károkat a községben.

Népessége
1910-ben 891, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2011-ben 1352 lakosából 1342 szlovák.

Nevezetességei 
 Első fatemploma 1715-ben épült, ezt az 1813-as árvíz pusztította el. Mai római katolikus plébániatemploma a Fájdalmas Szűznek van szentelve, 1817 és 1820 között épült, 1952-ben újították meg.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Habovka Szlovákia térképén
 Tourist-channel.sk
 E-obce.sk

Habovka
Árva vármegye települései