Hajdúnánás

Hajdúnánás város Hajdú-Bihar vármegyében, a Hajdúnánási járás székhelye. A megye ötödik legnépesebb települése.

Fekvése 

A Hajdúságban, az Alföld északi peremén található, Debrecentől 40 kilométerre északnyugatra, Nyíregyházától 25 kilométerre délnyugatra. Területe 259,62 km², ebből 12,54 km² a belterület. Legnépesebb különálló településrésze Tedej, mely az északi határszéle közelében fekszik.

A közvetlenül határos települések: észak felől Tiszavasvári, kelet felől Hajdúdorog, dél felől Hajdúböszörmény, nyugat felől Görbeháza, északnyugat felől pedig Polgár.

Legfontosabb vízfolyása a Keleti-főcsatorna, mely több mint 15 kilométer hosszan húzódik a határai között, s a városközponttól alig 2 kilométerre nyugatra húzódik.

Megközelítése 
A térséget átszelő országos főutak (az M3-as autópálya kivételével) elkerülik – a 35-ös és a 36-os főutaktól 15-15, a 4-es főúttól pedig 20 kilométerre fekszik –, így csak mellékutakon érhető el.

A környező települések közül Nyíregyházával a 3317-es, Balmazújvárossal a 3323-as, Polgárral a 3501-es, Tiszavasvárival és Hajdúdoroggal, illetve azon át Hajdúböszörménnyel a 3502-es, Görbeházával pedig a 3508-as út köti össze. (A belvárost körbevevő körgyűrű is országos közútként számozódik: körülbelül egyharmada északon és keleten a 3502-es út része, a fennmaradó szakasz a 35 141-es útszámot viseli.)

Az ország távolabbi részei felől a leginkább kézenfekvő megközelítési útvonala az M3-as autópálya, melynek egy csomópontja van a határai között, a belterülettől mintegy 4 kilométerre északnyugatra, a 3502-es út keresztezésénél.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, melynek három megállási pontja van itt. Debrecen felől sorrendben:
 Hajdúnánás vasútállomás, a városközponttól délre, a 3323-as út vasúti keresztezésének keleti oldalától nem messze, közúti elérését a 35 141-es útból kiágazó 35 302-es számú mellékút (települési nevén Bocskai utca) biztosítja;
 Hajdúnánás-Vásártér megállóhely, a város nyugati széle közelében, de már lakott területen kívül, ennek közúti elérését csak önkormányzati utak teszik lehetővé; és
 Tedej megállóhely, a névadó település délnyugati részén, belterületen.

Története 
Ezen a területen már a csiszoltkő-korszakban (i. e. 4500-2500), a rézkorban (i. e. 2500-1900), valamint a bronzkorban (i. e. 1900-900) is éltek különböző népcsoportok az itt talált leletek tanúsága szerint. A város határában megtalálhatóak a Csörsz árok maradványai, amely a kutatások szerint a szarmatákat védte a germán törzsek ellen. A 4. század második felétől gepidák, hunok és avarok váltották itt egymást.

Nánást először a Váradi regestrum említi, ahol később Nánásmonostora néven bukkan fel, tehát templomos község volt. 1301-es adatok szerint a tatárjárás következtében teljesen elnéptelenedett. 1421-ben Brankovics György szerb despota birtoka lett, majd Hunyadi János kezébe került, az 1490-es országgyűlés Corvin Jánosnak adományozta. 1556-ban török megszállt terület lett, adózó portáinak száma ekkor 25 volt. Bocskai István 1605-ös kiváltságlevelében puszta területként van megnevezve. A hajdúvárosok egyikeként 1606-ban kapott városi jogot. (1605. december 12.). Bocskai mozgalma nyomán mintegy 1800-2000 hajdú települt le a nemesi szabadságjogok birtokába került mezővárosban. A lakosság a törökök elől többször menekülni kényszerült és sokat szenvedett a kuruc háborúk idején is.

1676-ban annyira lerombolták, hogy 10 évig pusztaság volt. A lakosok a királytól kértek segítséget az újjáépítéshez. Később Nánás Rákóczi oldalán vett részt a szabadságharcban. Megtorlásként a császáriak kétszer is feldúlták a várost, 1709-ben még pestis is pusztított. A 18. században az őslakosság és a bevándorló nemesek között okozott feszültséget a teherviselés és a határbirtoklás kérdése. A helyzet csak a 19. század derekára rendeződött, ekkor vett nagyobb lendületet a földművelés az addig jellemző állattenyésztés mellett.

Az 1848–49-es szabadságharc idején a hajdúk két népfelkelő századát egyedül Nánás szolgáltatta. Az oroszok és az osztrákok által is megsarcolt város a Bach-korszak alatt az eladósodás ellen és az önkormányzatáért küzdött. A fejlődés csak 1876-ban vett nagyobb lendületet. A társadalmi, kulturális és politikai élet a század utolsó évtizedeire sokszínűvé és mozgalmassá vált (Hajdúnánási Kaszinó, Polgári Olvasókör, Nánási Lapok c. újság). A két világháború során nem szenvedett jelentősebb károkat a város, annál nagyobb volt az állatállomány és a mezőgazdasági felszerelés pusztulása. 1940-ben a lakosság száma 17996 fő volt, ebből 17978 magyar, 7 német, 5 szerb, 5 szlovák, és 1 horvát. A lakosság kb. 80%-a református, 9%-a római katolikus, 6%-a zsidó, 5%-a egyéb vallású volt.

Az 1956-os forradalom leverése után Debrecen után Hajdúnánáson ítélték el a legtöbb embert a megyéből a büntetőperekben. Az 1950-es évektől a korábbiaknál lényegesen erőteljesebb iparosodás kezdődött a városban, Országos jelentőségű üzemek telepedtek meg a térségben (pl. az Egyesült Izzólámpa és Villamossági Rt.). Kezdetét vette a közmű- és a közvilágítás kiépítése. 1962-ben nyitották meg a Városi Fürdőt. A rendszerváltás után a fejlődés látványosan visszaesett, ma a város fő vonzereje a termálfürdő, és a struccfarm. Hajdúnánás 1992 óta tagja a Hajdúvárosok Szövetségének.

Címere 
1786-ban készült el az a pecsétnyomó, amelynek címerképe aztán a város jelképévé vált.

A címer hármas rétegzésű. Az égszínkék, ovális pajzson egy hajdú áll, aki vörös ruhát és sárga csizmát visel. Jobb kezében kivont szablyával, baljában egy levágott török fejjel. Fölötte helyezkedik el a vitézi nyílt sisak a királyi koronával, a visszavonhatatlan nemesi kiváltság jelképével. Legfelül kivont szablyát tartó jobb kar és a szablyán levágott török fej látható. A címerképet balról vörös és arany, jobbról pedig kék és ezüst girlandok egészítik ki.

Közélete

Polgármesterei

Gazdaság 
 Háziipara jelentős (szalmafonás).
 Itt működik Magyarország első struccvágóhídja.

Nevezetességei 

 Református templom: copf stílus, 18. század vége
 Főtér (napszerkezetű), Városházával, Kossuth-, és Bocskai-szoborral, szabadtéri színpaddal
 Városi Művelődési Központ,
 Hajdúsági tájház: klasszicista stílus, 19. század vége
 Hajdúnánási gyógyfürdő
 Strucctenyésztő tanya
 Kőrösi Csoma Sándor Gimnázium és Szakközépiskola épülete
 Páfrányfenyő: Hajdú-Bihar megye védett természeti értéke.
 M3-as autópálya hajdúnánási mérnöksége.
 Maghy Zoltán Emlékház és Pituk József Galéria: Az épület 2020. augusztusában nyitotta meg kapuit a látogatók előtt. A fiatalon elhunyt hajdúnánási költő, Maghy Zoltán egykori szülőházában a költő életéről olvashatnak, de művei és néhány személyes tárgya segítségével is emlékezhetnek rá a látogatók. Pituk József selmecbányai születésű festőművész a XX. századi magyar képzőművészet jelentős alkotója. Nevéhez fűződik a budapesti Szent István Bazilika Szent Jobb-kápolnája üvegablakainak elkészítése. A galériában közel félszáz alkotása tekinthető meg.

Kultúra 

A város kulturális lehetőségeit a Nánás Pro Cultura Nonprofit Kft. üzemeltetésében működő Kéky Lajos Városi Művelődési Központ biztosítja. A művelődési központ helyt ad nyelvi, művészeti és közhasznú tanfolyamoknak, ezen felül sportolási lehetőségeket is nyújt. A központban táncklub és musicalklub is működik. Az érdeklődők színházi előadásokon, koncerteken, előadóesteken vehetnek részt. Év közben több alkalommal is felpezsdítik a várost a hagyományosan megrendezésre kerülő bálok (farsangi, húsvéti, Erzsébet- és Katalin-napi, szilveszter és alapítványi bálok).

A könyvtár állománya 68 000 darabos, értékes helytörténeti gyűjteménnyel rendelkezik, rendszeresen szervez író-olvasó találkozókat, alkotóesteket, fórumokat, vers-és prózamondó versenyeket.

Hajdúnánás évszázados hagyományát felelevenítve kétévente tartják az Aranyszalma Nemzetközi Szalmafonó Pályázatot, és kiállításokkal emlékeznek meg erről az ősi iparágról. A Nyári Zenés Esték elnevezésű többnapos rendezvényt évente szervezik.

Lakosságszáma 
 1900-ban 15 884,
 1910-ben 16 781,
 1920-ban 17 085,
 1930-ban 17 963,
 1949-ben 18 222,
 1990-ben 18 722,
 2001-ben 18 058 fő lakta Hajdúnánást.

2001-ben a város lakosságának 99%-a magyar, 1%-a egyéb (főleg cigány) nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,7%-a magyarnak, 0,7% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (13,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 4,7%, református 31,8%, görögkatolikus 2,4%, felekezeten kívüli 35% (25,3% nem válaszolt).

Ismert személyek

Itt született 
 Móricz Pál (1870–1936) író, újságíró
 Ladányi Imre (1877–1949) színész, rendező, prózaíró
 Kéky Lajos (1879–1946) irodalom- és színháztörténész, az MTA tagja
 ifjabb Berencsy Géza (1886−?) földbirtokos, országgyűlési képviselő
 Maghy Zoltán (1907–1930) költő
 Vihar Béla (1908–1978) József Attila-díjas magyar költő, újságíró
 Ujvárosi Miklós (1913–1981) botanikus
 Bán Elemér (1917–2019) operaénekes, színművész
 Fábián Sándor (1920. jún. 16.) író, elbeszélő
 Hódos Imre (1928–1989) olimpiai bajnok birkózó
 Hernyák Gábor (1928–2013) geológus
 Hegedűs Loránt (1930–2013) református püspök
 Soós Zoltán (1935–2015) költő
 Hrotkó Károly (1952) kertészmérnök, dendrológus, egyetemi tanár
 Csuja Imre (1960) színész, szinkronszínész
 Mónus József (1965) többszörös világrekorder, világbajnok, tradicionális távlövő íjász
 Ilyés Róbert (1965) színész.
 Váradi Marianna (1966) operaénekes
 Nagy Norbert (labdarúgó) (1969–2003) válogatott labdarúgó
 Oláh Katalin (1968) világbajnok tájfutó
 Tóth Árpád (1986), többszörös magyar bajnok, nívódíjas versenytáncos
 Csiszár Henrietta (1994) válogatott labdarúgó

Itt élt 
 Itt élt 1953-tól 1956-ig Virágh Sándor református lelkész
 Itt nevelkedett Spitzer Gyöngyi (Soma Mamagésa) (1966) énekesnő
 Itt nevelkedett Fehér Ferenc (1975) táncművész
 Itt nevelkedett Krusovszky Dénes (1982) Junior Prima díjas és József Attila-díjas költő

Testvérvárosai 

  Érmihályfalva, Románia (Érmellék)
 Csíkszereda, Románia
  Pöstyén, Szlovákia (Felvidék)
  Ustroń, Lengyelország

Jegyzetek

Források 
 Hajdú-Bihar Megye Kézikönyve (Ceba kiadó, 1998) 
 A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora

További információk 

 Hajdúnánás város honlapja
 Hajdúnánási Gyógyfürdő honlapja
 A Hajdúnánás Megújulásáért Egyesület honlapja
 Hajdúnánás időjárása 
 Térkép Kalauz – Hajdúnánás

Hajdú kerület
Hajdú vármegye települései
Magyarország fürdőhelyei
Magyarország városai
Hajdú-Bihar megye települései