Hajdúsámson

Hajdúsámson város Hajdú-Bihar vármegyében, a Debreceni járásban. A legnagyobb olyan település Magyarországon, ahol több férfi él, mint nő.

Fekvése 
Az Alföld határ menti térségében, Debrecentől 10 kilométerre északkeletre helyezkedik el. Jól megközelíthető a térség fontosabb városai felől. mind közúton, mind pedig vasúton. 

Részei Martinka, Melegoldal, Oncsatelep és Sámsonkert. Melegoldal (vagy Melegoldal tanya) 3 kilométerre délkeletre fekszik Hajdúsámsontól.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti elérési útvonala a 471-es főút, amely korábban átszelte a várost, ma nyugat felől elkerüli azt; a korábbi belterületi szakasz ma mellékútként a 4931-es útszámozást viseli. Hajdúhadházzal a 4902-es, Vámospérccsel a 4908-as út köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a települést a Debrecen–Nyírbátor–Mátészalka-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Hajdúsámson vasútállomás a központ északi szélén helyezkedik el, közúti elérését a 4931-es útból kiágazó 49 303-as számú mellékút (Kossuth utca) biztosítja.

Története 
Hajdúsámson (Sámson) és környéke már a bronzkorban is lakott hely volt, melyet az itt 1907-ben előkerült, i. e. 2. évezredből származó leletek is bizonyítanak.

Árpád-kori település, nevét már 1213-ban említették a Váradi regestrumban. A 14. században a debreceni uradalom tartozéka. A 17. század elején megoszlott a bajomi és a diószegi uradalom között. Debrecen városa a 17. században a tudatos terjeszkedés révén jóformán az egész falu birtokosa lett. Jövedelme a református kollégium fenntartására szolgált.

Az addig Bihar megyéhez tartozó község 1876-ban az akkor szervezett Hajdú megye része lett, majd 1950-től Hajdú-Bihar megye Debreceni járásához tartozott. A település 2004-ben városi rangot kapott.

Egyéb érdekességek 
2011. február 17-én itt mérték Magyarországon az év legvastagabb hótakaróját. A hó vastagsága elérte az 54 centimétert.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
2012-es adatok szerint a lakónépesség 13 105 fő, a lakások száma 4 280.

Népesség éves %-os változása:

[1870-1880] -0.6 %/év

[1880-1890] +0.81 %/év

[1890-1900] +1.13 %/év

[1900-1910] +0.89 %/év

[1910-1920] +0.85 %/év

[1920-1930] +1.16 %/év

[1930-1941] +0.98 %/év

[1941-1949] -0.12 %/év

[1949-1960] +0.65 %/év

[1960-1970] -0.64 %/év

[1970-1980] +0.45 %/év

[1980-1990] +0.12 %/év

[1990-2001] +2.97 %/év

[2001-2011] +2.09 %/év

[2011-2015] -0.32 %/év

[2015-2017] +4.46 %/év

Lakosságszáma 

 1900-ban 4925 fő
 1910-ben 5381 fő
 1920-ban 5859 fő
 1930-ban 6540 fő
 1949-ben 7252 fő
 1990-ben 7734 fő
 2001-ben 10 681 fő
 2015-ben pedig 12 961 fő

Népcsoportok 
2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

2011-ben a népszámlálás adatai alapján a település 13 128 lakosának 88,38%-a vallotta magát magyar nemzetiségűnek. A cigány nemzetiséghez tartozónak 629 fő vallotta magát, ami a település lakosságának 4,79%-a.

Nevezetességei 

 Jelentős bronzkori emléke az 1907-ben előkerült ún. „hajdúsámsoni kincs”, amely tizenkét harci baltából és díszes kardból áll, és jelenleg a debreceni Déri Múzeumban van kiállítva.
 Emléktölgy: Hajdú-Bihar vármegye védett természeti értéke.
 Kályhamúzeum – Bardi János kályhagyűjtő öntöttvaskályha gyűjteménye a régi mozi épületében, ahol 190 különböző öntöttvaskályha, csápos- és kerekes öntöttvaskutak, öntöttvas vasalók vannak kiállítva.
 Református templom. 1800 körül kezdték el az építését.

Itt született híres személyek 

 Ember Pál (Sámson, 1827. február 17. – Biharkeresztes, 1890. június 13.) református lelkész
 Kúnos Ignác (1860–1945) nyelvész, turkológus, a török népköltészet úttörő jelentőségű kutatója, az MTA tagja
 Leszkay András (Sámson, 1863. július 1. – Budapest, 1928. augusztus 2.) színigazgató
 Leitner Mihály (1864-?) jogász, szerkesztő, közíró
 Adler Miklós (1909. október 25. – Tel-Aviv, Izrael, 1965. október 20.) magyar festő, grafikus
 Tar Sándor (1941–2005) író
 Mező József (1957) labdarúgó, kapus (Debreceni MVSC)

Irodalom 
 Gazdag István: Hajdúsámson története és néprajza, 2000 
 Baranyi Béla: Hajdúsámson, 2000 (A Száz Magyar Falu Könyvesháza sorozatban )

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hajdúsámson város önkormányzatának honlapja
 Hajdúsámson közigazgatási portálja 
Hajdúsámson régen és ma; szerk. Vincze Tamás; Önkormányzat, Hajdúsámson, 2014

Magyarország városai
Hajdú-Bihar megye települései
 
Hajdú vármegye települései