1975



Események

Január 
 január 1.
 Rendelet az alkoholisták kényszergyógykezeléséről
 A Honvédelmi Minisztérium utasítására megalakul az 1. Önálló Tűzszerész és Aknakutató Zászlóalj.
 január 2–22. – Népszámlálás Magyarországon
 január 6. – Az év eleji magyarországi fogyasztói áremelkedések főleg a mosó- és mosogatószerek, a tisztítószerek, bútorok és bőráruk árát érintik.
 január 7. – Udvardy József csanádi apostoli kormányzót kinevezik megyés püspökké.
 január 10. – Kádár László Gábor tölti be a veszprémi püspöki tisztet.
 január 11. – Kiosztják a Rádió Kabarészínháza 1974-es első Humorfesztiváljának díjait. Első díjat nyer Farkasházy Tivadar.
 január 15. – A Ferihegyi repülőtéren lezuhan a Malév egyik Iljusin Il–18-as gépe. A fedélzeten tartózkodó kilencfős személyzet életét veszti.
 január 16. – A magyar sajtó beszámol a Romániában életbe lépett új rendeletről a külföldiek elszállásolásáról.
 január 19. – Palesztin terroristák sikertelen merényletet kísérelnek meg az izraeli légitársaság éppen elinduló gépe ellen Párizs Orly-Sud repülőterén, majd túszokat ejtve elbarikádozzák magukat az épületben.
 január 25. – Mudzsibur Rahmán sejk lesz Banglades köztársasági elnöke.

Február 
 február 4. – Súlyos, a Richter-skála szerint 7,3-es erősségű földrengés pusztít Kína északkeleti körzetében, Liaoning tartományban.
 február 5. – Magyarországon kihirdetik az új, európai normákhoz igazodó KRESZ-t, ami 1976-tól lép életbe.
 február 11. – Margaret Thatcher lesz a brit Konzervatív Párt elnöke.
 február 13. – Ciprus északi részén a török ciprióták autonóm államot alapítanak (az Észak-ciprusi Köztársaság elődjét).
 február 18. – Az első magyar–szovjet földgázegyezmény aláírása.
 február 22. – Három halálos áldozatot követelő lövöldözés a gyékényesi állomáson.
 február 27. – A német szélsőbaloldali Június 2. mozgalom tagjai elrabolják Peter Lorenzet, a CDU berlini elnökét.
 február 28.
 Az EGK tagállamainak vezetői Togóban 46 afrikai, karibi és csendes-óceáni fejlődő országgal – a volt gyarmati országokhoz fűződő speciális viszony kialakítása jegyében – aláírják a kereskedelmi és pénzügyi kedvezményeket biztosító Loméi Egyezményt.
 Súlyos szerencsétlenség a londoni metróban: a Northern vonal City alatt áthaladó szárnyvonalán a Moorgate állomás közelében a kisiklott szerelvény az alagút falának ütközik, 43 halálos áldozat.

Március 
 március 4. – Földreform Etiópiában.
 március 5. – Palesztin fegyveresek megtámadják a Savoy Hotelt Tel-Avivban. A lövöldözésben 18 ember veszti életét, közöttük 7 terrorista.
 március 10. – Az ír fővárosban, Dublinban először ül össze az Európai Tanács.
 március 11. – A hadsereg néhány alakulata puccsot kísérel meg Portugáliában. A politikai erők közötti éles küzdelemben forradalmi tanács alakul, államosítások, radikális reformok kezdődnek.
 március 17–22. – Az MSZMP XI. Kongresszusán meghirdetik a „fejlett szocialista társadalom felépítésének” programját.
 március 21. – A császári hatalom felszámolása Etiópiában.
 március 23. – A kurdok fegyveres harca véget ért Irakban.
 március 25. – Meggyilkolják Fejszál királyt, Szaúd-Arábia uralkodóját. Utódául öccsét, Khalid ibn Abdul-Azizt kiáltják ki.
 március 26. – A Vietnámi Köztársasági Hadsereg Huế dél-vietnámi városnál súlyos vereséget szenved a Vietkongtól.

Április 
 április 1. – Megnyílik a Munkásmozgalmi Múzeum a helyreállított Budai Várban.
 április 4.
 Paul Allen és Bill Gates megalapítja a Microsoftot.
 Dél-Vietnámban lezuhan az amerikai légierő szállítógépe, amelyen vietnámi árvákat próbálnak kimenekíteni Saigonból. Több mint 150 ember, közöttük sok gyermek veszti életét, 175-en túlélik a katasztrófát.
 április 5. – Meghal Csang Kaj-sek, kínai tábornok, politikus, a Kínai Köztársaság elnöke.  
 április 8.
 Átadják a forgalomnak a jugoszláv-magyar összefogással újjáépített murakeresztúri vasúti hidat
 Václav Havel levelet intéz Gustáv Husákhoz, Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) főtitkárához, melyben figyelmezteti a „konszolidáció” miatt a társadalomban eluralkodott negatív jelenségekre.
 április 10–11. – Az Országgyűlés elfogadja a társadalombiztosítási törvényt: állampolgári joggá válik az ingyenes orvosi ellátás. Módosítják az alkotmányt: ezentúl 5 évente kell tartani országgyűlési választást.
 április 13. – A katonaság államcsínyt hajt végre Csádban, Tombalbaye elnököt meggyilkolják, utóda Félix Malloum.
 április 15. – Az NSZK-ban, Biblisben a világ legnagyobb atomerőművét helyezik üzembe.
 április 17. – Kambodzsában a vörös khmerek elfoglalják a fővárost, Phnom Penht.
 április 24. – Öt terrorista hatalmába keríti az NSZK stockholmi nagykövetségét. A túszok elengedése fejében bebörtönzött társaik szabadulását követelik. Mivel az NSZK kormánya nem hajlandó tárgyalni velük, kivégeznek két túszt (Andreas von Mirbach és Heinz Hillegaart diplomaták), majd a követség felső emeletét felrobbantják. Az égő épületből való menekülésük közben a terroristákat elfogják.
 április 30. – Észak-vietnámi csapatok elfoglalják Saigont, Dél-Vietnám feltétel nélkül kapitulál, s ezzel véget ér a második indokínai háborút.

Május 
 május 1. – Színes főcímmel jelentkezik a Magyar Televízió Híradója. A színes technikára teljes egészében csak 1979-ben térnek át.
 május 7–9. – Szaddám Huszein iraki elnök Budapesten tárgyal.
 május 13. – A jugoszláv kormány nyilatkozatban vádolja Ausztriát, hogy nem engedélyezi a szabad nyelvhasználatot a délszláv kisebbségnek, illetve jugoszlávellenes terrorista csoportok tevékenységét engedélyezi.
 május 15.
 Megalakul a Lázár-kormány.
 Kopácsi Sándor Kanadába emigrálását engedélyezik.
 május 16. – A japán Tabei Dzsunko az első nő, aki feljut a Mount Everestre.
 május 21. – Az NSZK-ban példátlan biztonsági intézkedések mellett elkezdődik a Baader-Meinhof csoport pere.
 május 25. – A nemzetközi gyermeknap alkalmából átadták Zánkán a balatoni úttörővárost.
 május 28. – Ford amerikai elnök első hivatalos európai körútját Brüsszelben kezdi, ahol részt vesz a NATO csúcsértekezletén.
 május 28–29. – A régóta súlyos beteg Ludvík Svoboda helyébe a csehszlovák szövetségi gyűlés Gustáv Husákot választja köztársasági elnökké.
 május 30. – Ford amerikai és Szadat egyiptomi elnök a közel-keleti helyzetről kezd kétnapos tanácskozást Salzburgban.
 május 31. – Az ELDO és az ESRO összeolvad és Európai Űrügynökség (ESA) név alatt működik.

Június  
 június 5. – Nyolcévi kényszerszünet után újra megnyílik a hajóforgalom előtt a Szuezi-csatorna.
 június 15. – Országgyűlési választások Magyarországon.
 június 25. – Mozambik elnyeri függetlenségét Portugáliától.

Július 
 július 4. – A hamburgi bíróság életfogytiglani szabadságvesztésre ítéli Ludwig Hahnt, Varsó egykori Gestapo-főnökét.
 július 19. – Az Szojuz–Apollo-program keretén belül először kapcsolódik egymáshoz amerikai és szovjet űrhajó.
 július 20. – A FLAMA nevű szélsőjobboldali terrorcsoport megkezdi tevékenységét Madeirán, amely 1978-ig tart.
 július 22. – Owen Quinn 24 éves New York-i lakos ejtőernyővel leugrik a World Trade Center egyik tornyáról. Landoláskor alaposan megüti magát, majd birtokháborításért letartóztatják.
 július 29. – Katonai államcsínnyel megfosztják hatalmától Gowon tábornokot Nigériában. Az új államfő Murtala Mohammed.

Augusztus 
 augusztus 1. – Helsinkiben aláírják az EBEÉ konferencia zárásaként a Helsinki Záróokmányt.
 augusztus 3. – Egy jordániai Boeing-707-es utasszállítógép hegynek ütközik a marokkói Agadirnál. A katasztrófa 188 halálos áldozatot követel.
 augusztus 3–4. – Gerald Ford amerikai elnök belgrádi látogatása.
 Augusztus 6. - A híres krimi író, Agatha Christie karakterének, Hercule Poirot regénybeli halála
 augusztus 15. – Államcsíny Bangladesben, Mudzsibur Rahmán sejk és családjának legyilkolása.
 augusztus 18. – Új TV-tornyot és adóállomást avatnak a budai Széchenyi-hegyen.
 augusztus 19. – A csehszlovák légitársaság Prága–Teherán járata – máig tisztázatlan körülmények között – Damaszkusz mellett felrobban. A szerencsétlenség következtében veszti életét Vujicsics Tihamér zeneszerző. 
 augusztus 31. – Megnyílik a T-Centralenben, Stockholmban a 3. metró állomása.

Szeptember 

 szeptember 1. – Megszűnik a Mezőtúr–Túrkeve-vasútvonal.
 szeptember 6.
 Martina Navratilova, 18 éves csehszlovák teniszezőnő politikai menedékjogot kér az Egyesült Államokban.
 Súlyos földrengés pusztít Törökország keleti részén, a szíriai határ közelében.
 szeptember 8. – Felavatják a kiskörei vízierőművet.
 szeptember 15. – Önálló államként függetlenné válik Ausztráliától Pápua Új-Guinea.
 szeptember 15. - Megkezdődik a Személyi számok kiosztása Magyarországon.
 szeptember 16. – A Magyarországi Egyházak Ökumenikus Tanácsának meghívására Siófokon ül össze a keresztény békekonferencia folytatólagos bizottsága.
 szeptember 19. – A BBC bemutatja John Cleese főszereplésével a Waczak szálló televíziós vígjáték-sorozat első részét.
 szeptember 20. – Kisiklik a Budapestről Kassára közlekedő gyorsvonat utolsó három kocsija Emőd állomáson. Egy asszony életét veszti, 9 utas súlyos, 15 könnyebb sérülést szenved.
 szeptember 30. – Bejrút partjai előtt – eddig tisztázatlan körülmények között – lezuhan a Malév 240-es számú járata, fedélzetén 50 utassal és 10 fős személyzettel.

Október 
 október 2. – Toaripi Lautit nevezik ki Tuvalu főminiszterévé.
 október 9. – Az orosz atomfizikusnak, Andrej Szaharovnak ítélik oda a Nobel-békedíjat.
 október 11. – Vízre bocsátják a USS Dwight D. Eisenhower Nimitz osztályú repülőgép-hordozót.
 október 14. – Hajdúsámson belterületén egy sorompó nélküli vasúti átjáróban a Volán Hajdúhadház-Debrecen között közlekedő autóbusza személyvonattal ütközik. A szerencsétlenség következtében 12-en vesztik életüket.
 október 15. – A jugoszláv nemzetgyűlés 10 évre szóló gazdasági tervet fogad el, melynek értelmében az össztermelésnek évente 7,3%-kel kell nőnie. (Az előző – 13 évre szóló – tervet 1973-ban fogadták el.)
 október 18. – Megnyílik a Saint-Nazaire híd.
 október 23. – Általános mozgósítás Angolában a dél-afrikai agresszió miatt.
 október 29. – Bejrútban teljesen megbénul az élet a harci cselekmények miatt.
 október 30. – A spanyol kormány bejelenti, hogy János Károly herceg, Franco kijelölt utóda, az államfő súlyos betegsége miatt ideiglenesen átveszi a hatalmat.
október 31. — Megjelent a Queen, brit rockegyüttes Bohemian Rhapsody című dala.

November 
 november 1. – Meggyilkolják Pier Paolo Pasolini olasz filmrendezőt.
 november 8. – Az ENSZ afrikai csoportja elítéli a Dél-afrikai Köztársaság és Rhodesia Angola elleni agresszióját.
 október 30. – A cortes elnöke bejelenti, hogy Franco, aki október 14-én infarktust kapott – és azóta mesterségesen tartják életben –, „átmenetileg” nem alkalmas a kormányzásra, és hogy újra Spanyolország hercege látja el helyette az államfői feladatokat.
 november 10. – Az osimói egyezményben véglegesítik Olaszország és Jugoszlávia határait.
 november 11. – Lázár György miniszterelnök látogatást kezd Olaszországban. November 13-án fogadja őt VI. Pál pápa is.
 november 15. – A Párizs melletti rambouillet-i kastélyban háromnapos csúcstalálkozóra gyűlnek össze a világ hat vezető ipari országának állam- és kormányfői.
 november 20. – Madridban meghal Francisco Franco, spanyol tábornok és politikus.
 november 21. – Don Juan a legitim spanyol király sajtóközleményben tudatja népével, hogy egyedül ő lehet a jogos király. (1977. május 14-én mond le dinasztikus jogairól fia, János Károly javára.)
 november 22. – Beiktatják I. János Károly spanyol királyt.
 november 25. – Suriname független lesz Hollandiától.
 november 28. – Budapesten tárgyal Jasszer Arafat, a PFSZ vezetője.

December 
 december 1–2. – Az EGK állam- és kormányfői Rómában úgy döntenek, hogy 1978-ban már közvetlenül választják meg az Európai Parlament képviselőit az addigi módszer – a nemzeti parlamentek tagjai közül történő kijelölés – helyett.
 december 2. – A Hollandiában élő amboni (Dél-Maluku, Indonézia) kisebbség szélsőséges csoportjának tagjai Beilennél megtámadnak egy vonatot, és az utasokat túszul ejtik. December 4-én egy másik csoport Amszterdamban megtámadja az indonéziai főkonzulátust.
 december 7. – Indonézia megszállja a portugál Kelet-Timort.
 december 21. – Palesztin terroristák Carlos vezetésével három embert megölve Bécsben rajtaütnek az OPEC tanácskozásán, 11 olajügyi minisztert túszként elhurcolnak.
 december 25. – Egyenlítői-Guinea diktátora, Francisco Macías Nguema kivégezteti az ellenzéke 150 tagját.
 december 29. – Pokolgép robban a New York-i La Guardia repülőtér épületében, 11 ember meghal, 75-en megsebesülnek.

Határozatlan dátumú események 
 április – Gary Dahl feltalálja a Pet Rock nevű játékot.
 az évfolyamán –
 Az Ikarus a világ negyedik legnagyobb autóbuszgyára, a Mercedes-Benz, a Liaz és a Toyota után.
 A budapesti Clark Ádám téren felavatják a Nulladik kilométerkövet
 Az Aeroflot kivonja a forgalomból a Tu–114 típusú repülőgépeket, a megmaradt példányok egy részét Tu–95 katonai gépekként használták tovább.
 Albániában megszűnik a jegyrendszer.
 A Magyar Néphadsereg rendszerbe állítja a 9K32 Sztrela–2 (SA-7 Grail) légvédelmi rakétarendszert.

Az év témái 
 Az ENSZ a Nők Nemzetközi Évének nyilvánítja 1975-öt, hogy elősegítse a nők egyenjogúsítását

Államok vezetőinek listája 1975-ben

1975 a filmművészetben 
 Casanova – Federico Fellini
 Huszadik század – Bernardo Bertolucci
 Száll a kakukk fészkére – Miloš Forman

1975 az irodalomban 
 Megjelenik magyarul J. R. R. Tolkien első sikeres regénye, A hobbit.
 Kiosztják az első World Fantasy díjat.
 A publikálási tilalommal sújtott Václav Havel megírja Audiencia című színművét.

1975 a zenében 
 A Queen megjelenteti a Bohemian Rhapsody című dalát, a rocktörténelem egyik legnagyobb alkotását, mely kilenc hétig vezeti Anglia listáit.
 Phil Collins lesz a Genesis frontembere Peter Gabriel kiválása után
 Yehudi Menuhin javaslatára ez évtől minden év október 1-je a zene világnapja.
 A Music Week című angol zenei szaklap szerint Kovács Kati „az év sztárja”.
 A Castlebarban (Írország) rendezett dalfesztivált megnyeri Kovács Kati.
 Grandpierre Attila vezetésével megalakul a Vágtázó Halottkémek együttes.
 Kovács Kati lett az Év sztárja Angliában.

Fontosabb külföldi albumok 
 ABBA: ABBA
 AC/DC: High Voltage
 AC/DC: T.N.T.
 Aerosmith: Toys in the Attic
 Black Sabbath: Sabotage
 Bob Dylan: Blood on the Tracks
 Fleetwood Mac: Fleetwood Mac 
 Alice Cooper: Welcome to My Nightmare
 David Bowie: Young Americans
 Deep Purple: Come Taste the Band
 Hot Chocolate: Hot Chocolate
 John Lennon: Rock ’n’ Roll és Shaved Fish
 Led Zeppelin: Physical Graffiti
 Pink Floyd: Wish You Were Here
 The Carpenters: Horizon
 Queen: A Night at the Opera
 Rainbow: Ritchie Blackmore’s Rainbow
 Rod Stewart: Atlantic Crossing
 Bruce Springsteen: Born to Run

Fontosabb magyar albumok 
 Fonográf: Na mi újság, Wágner úr?
 Koncz Zsuzsa: Kertész leszek
 Kovács Kati: Intarzia
 Locomotiv GT: Mindig magasabbra
 Omega: Omega 6: Nem tudom a neved

1975 a tudományban 
 A Stanford Linear Accelerator Centerben Martin Lewis Perl fizikus felfedezi a tau-lepton elemi részecskét, amiért 1995-ben fizikai Nobel-díjat is kap.
 Benoît Mandelbrot francia matematikus nevet ad a fraktáloknak.

1975 a légi közlekedésben

1975 a vasúti közlekedésben 
 szeptember 1. – Megszűnik a Mezőtúr–Túrkeve-vasútvonal.

1975 a sportban 
 A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub 16. bajnoki címe.

1975 a jogalkotásban

Születések 

 január 1. – Babári Netti magyar írónő
 január 5. – Bradley Cooper amerikai színész
 január 8. – Geremi González vezezuelai baseballjátékos († 2008)
 január 16. – Györe Attila kenus
 január 22. – Balthazar Getty amerikai színész
 január 28. – Julian Dean új-zélandi kerékpározó
 január 30. – Storcz Botond háromszoros olimpiai bajnok kajakozó
 február 4. – Natalie Imbruglia ausztrál színésznő, énekesnő
 február 6. – Marsi Anikó újságíró, műsorvezető 
 február 15. – Bársony Péter brácsaművész
 február 16. – Némethy Nerella LA NERELLA és a BABA.COM.MC divattervezője
 február 18. – Keith Gillespie északír labdarúgó
 február 18. – Gary Neville angol labdarúgó 
 február 22. – Drew Barrymore amerikai színésznő
 március 2. – Imricskó István pilóta
 március 4. – Patrick Femerling, német kosárlabdázó
 március 9. – Roy Makaay holland labdarúgó 
 március 15. – Eva Longoria amerikai színésznő
 március 15. – Johan Paulik szlovák pornószínész
 március 21. – Justin Pierce amerikai gördeszkás, színész († 2000)
 március 24. – Peter Sanawad irodalmár és író
 március 31. – Tittus Steel román pornószínész
 április 2. – Adam Rodriguez amerikai színész
 április 9. – Robbie Fowler angol labdarúgó
 április 13. – Tatyjana Alekszandrovna Navka olimpiai bajnok orosz műkorcsolyázó, jégtáncos
 április 16. – Torzsás Sándor Attila költő
 április 17. – Trifun Živanović szerb műkorcsolyázó
 április 30. – Johnny Galecki belga származású amerikai színész
 május 1. – Marc-Vivien Foé kameruni labdarúgó († 2003)
 május 2. – David Beckham angol labdarúgó
 május 8. – Enrique Iglesias spanyol énekes
 május 10. – Hélio Castroneves, brazil autóversenyző
 május 11. – Coby Bell amerikai színész
 május 18. – Princessa (Mónica Capel Cruz) spanyol énekesnő
 május 17. – Sasha Alexander amerikai színésznő 
 június 4. – Angelina Jolie amerikai színésznő
 június 11. – Karácsony Gergely, magyar politológus, egyetemi oktató, Budapest főpolgármestere (2019–)
 június 25. – Linda Cardellini amerikai színésznő
 június 27.
 Tobey Maguire amerikai színész
 Tölgyesi Krisztián magyar cselgáncsozó
 június 28. – Annus Adrián magyar kalapácsvető
 június 30. – Ralf Schumacher német Formula–1-es pilóta
 július 5. – Hernán Crespo argentin labdarúgó
 július 5. – Andrej Tyisszin, az orosz kajak-kenu válogatott kapitánya († 2008)
 július 6. – 50 Cent amerikai rapper
 július 9. – Jack White amerikai zenész, zenei producer
 július 10. – Palkovics Krisztián magyar jégkorongozó
 július 18. – Huszár Balázs salomvári plébános
 július 25. – Svasznek Bence magyar jégkorongozó
 augusztus 2. – Molnár Tamás vízilabdázó
 augusztus 7. – Charlize Theron dél-afrikai színésznő
 augusztus 30. – Maria de la Caridad Alvarez, kubai atléta
 szeptember 7. – Dobrády Ákos magyar énekes, zeneszerző
 szeptember 8. - Russ Kun naurui politikus, elnök 
 szeptember 9. – Michael Bublé kanadai énekes
 szeptember 11. – Ocskay Gábor magyar jégkorongozó († 2009)
 szeptember 20. – Juan Pablo Montoya kolumbiai autóversenyző, korábbi Formula–1-es pilóta
 szeptember 22. – James Brossmann magyar pornószínész
 szeptember 24. – Seszták Szabolcs magyar színész, szinkronszínész
 szeptember 30. – Marion Cotillard francia színésznő
 október 5. – Parminder Nagra brit színésznő
 október 5. – Kate Winslet brit színésznő
 október 6. – Steinmetz Barnabás kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó
 október 8. – Csörnyei Marianna matematikus
 október 21. – Henrique Hilário portugál labdarúgó
 október 23. – Boti Bliss amerikai színésznő
 november 5. – Németh Kristóf magyar színész
 november 13. – Szabó Zita magyar atléta
 november 14. – Szabó Gabriella olimpiai és világbajnok román atléta
 november 16. – Tunyogi Orsi énekesnő
 december 4. – Igor Hinić horvát vízilabdázó
 december 12. – Cosmin Contra román labdarúgó
 december 15.  Schmied Zoltán  színész
december 17. – Milla Jovovich ukrán színésznő, modell
 december 19. – Csányi Sándor magyar színész
 december 21. – Németh Norbert magyar operaszerző, orvos
 december 27. – Heather O’Rourke amerikai gyerekszínész († 1988)
 december 29. – Shawn Hatosy amerikai színész
 december 30. – Tiger Woods amerikai golfozó

Halálozások 

 január 11. – Jan Reychman lengyel orientalista, hungarológus, történész (* 1910)
 január 15. – Ék Sándor festőművész (* 1902)
 január 19. – Tomcsányi Mihály kárpátaljai író (* 1914)
 január 22. – Danÿ Margit Európa-bajnok vívó (* 1906)
 február 14. – Julian Huxley angol biológus, zoológus (* 1887)
 február 24. – Nyikolaj Alekszandrovics Bulganyin szovjet politikus, miniszterelnök (* 1895)
 február 24. – Falcione Kálmán magyar katonatiszt, ügyvéd, országgyűlési képviselő (* 1883)
 március 2. – Valkó Imre kolloidkémikus, textilvegyész (* 1902)
 március 3. – Németh László magyar író (* 1901)
 március 11. – Várkonyi Nándor író, szerkesztő, kultúrtörténész (* 1896)
 március 13. – Ivo Andrić boszniai származású író, költő, közéleti személyiség (* 1892)
 március 25. – Fejszál szaúdi király (* 1906)
 április 4. – Edith Rosenbaum divattervező, a Titanic első osztályú és megmenekült utasa (* 1879)
 április 5. – Csang Kaj-sek kínai politikus, a Tajvanon működő Kínai Köztársaság többszörösen megválasztott elnöke (* 1887)
 április 12. – Josephine Baker afroamerikai revüsztár (* 1906)
 május 4. – Jánossy Andor agrármérnök, agrobotanikus, az MTA tagja (* 1908)
 május 6. – Mindszenty József bíboros (* 1892)
 május 7. – Háy Gyula drámaíró, műfordító, Kossuth-díjas (* 1900)
 május 9. – Ajtay Andor színész, rendező (* 1903)
 június 3. – Szató Eiszaku Nobel-békedíjas japán politikus, pénzügyminiszter, 1964. november 9-e és 1972. július 7-e között Japán leghosszabb ideig kormányon lévő miniszterelnöke, később a Nemzetközi Karate Szervezet elnöke (* 1901)
 július 6. – Otto Skorzeny, a Waffen-SS tisztje volt (* 1908)
 július 7. – Simon István költő, műfordító (* 1926)
 július 14. – Lengyel József író (* 1896)
 július 17. – Kellner Béla orvos, onkológus, az MTA tagja (* 1904)
 augusztus 9. – Dmitrij Dmitrijevics Sosztakovics orosz zeneszerző (* 1906)
 augusztus 14. – Kisfaludi Strobl Zsigmond szobrász (* 1884)
 augusztus 15. – Mudzsibur Rahmán, bangladesi függetlenségi harcos, államfő, miniszterelnök (* 1920)
 augusztus 19. – Vujicsics Tihamér zeneszerző, népzenei gyűjtő (* 1929)
 augusztus 27. – Hailé Szelasszié, Etiópia utolsó császára (* 1892)
 augusztus 29. – Éamon de Valera, az első ír miniszterelnök (* 1882)
 augusztus 29. – Schaár Erzsébet Munkácsy Mihály-díjas magyar szobrászművész (* 1908)
 szeptember 15. – Pavel Oszipovics Szuhoj szovjet mérnök, repülőgép-tervező (* 1895)
 november 2. – Pier Paolo Pasolini olasz filmrendező (* 1922)
 november 4. – Kanizsa Tivadar kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó (* 1933)
 november 10. – Lányi Sarolta költő, műfordító (* 1891)
 november 10. – Adorján József gazdálkodó, kisgazda politikus, országgyűlési képviselő (* 1900)
 november 11. – Theodosius Dobzhansky ukrán-amerikai genetikus, zoológus (* 1900)
 november 20. – Francisco Franco y Bahamonde spanyol katonatiszt, diktátor (* 1892)
 november 27. – Korach Mór Kossuth-díjas vegyészmérnök, az MTA tagja, a műszaki kémia úttörő alakja (* 1888)
 november 28. – Horváth Béla magyar költő, műfordító, szerkesztő, újságíró (* 1908)

Források 
  
 Horváth Jenő: Évszámok könyve. Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2001.
 Horváth Jenő (szerk.): Világpolitikai lexikon (1945–2005). Osiris Kiadó, Budapest, 2005.
 A XX. század krónikája. Officina Nova, Budapest, 1994.
 Népszabadság XXXIII. évf. (1975)

Jegyzetek 

 
20. század