Dédestapolcsány

Dédestapolcsány község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Kazincbarcikai járásban.

Fekvése 
A Bükk-vidék területén fekszik, Miskolctól kb. 30 kilométerre északnyugatra.

Csak közúton közelíthető meg: Vadna vagy Nagyvisnyó felől a 2506-os, Miskolc-Mályinka felől a 2513-as, Nekézseny felől a 2518-as úton, Kazincbarcika-Tardona felől pedig a 25 127-es számú mellékúton. Korábban elérhető volt Uppony felől is, a 2524-es úton is, de a Lázbérci-víztározó létesítését követően azt az útszakaszt lezárták a közforgalom elől.

Nevének eredete 
Dédes neve a magyar Dedus személynévből keletkezett, melyet mint személynevet 1221-ben, majd 1230-ban említenek a források. Zadurral és Péterrel együtt szerepel a neve egy mocsolyási oklevélben, amikor cseh hospeseket várjobbágyoknak akartak minősíteni. A Váradi regestrum szerint Dédesen királyi bivalyvadászok laktak.

A mai Dédestapolcsányt alkotó másik településrészt, Bántapolcsányt a 14. században említik először. A település a dédesi várhoz tartozott. Bántapolcsány nevének első felét a Bán-patakról kapta, a Tapolcsány pedig Tapolca nevéhez hasonlóan szláv eredetű, valószínűleg a „nyárfáknál, topolyáknál” lakó toplica szó származéka.

Története 
Dédest 1221-ben említik először, lakosai ekkor királyi várjobbágyok voltak. 1254-ben már állt Dédeskő vára, melynek urai fellázadtak Károly Róbert ellen. A király elfoglalta a várat, ami innentől királyi tulajdonban állt. A 15. században Dédes már mezőváros volt, 1424-ben Luxemburgi Zsigmond második feleségének, Cillei Borbálának adományozta.

A mai Dédestapolcsányt alkotó másik településrészt, Bántapolcsányt a 14. században említik először. A település a dédesi várhoz tartozott.

A törökök 1567. április 2-án kezdték ostromolni a várat Hasszán temesvári pasa vezetésével. Bárius István várkapitány tizenöt napon át védte a várat, és mikor a törökök mégis bevették, felrobbantatta, megölve ezzel több mint 400 törököt. Bosszúból Hasszán pasa leromboltatta a várat. Az erődítményt többé már nem is építették fel.

Dédes várának pusztulása után a király Tapolcsányt a putnoki vár tartozékául jelölte ki, majd 1568-ban Daróczy Máténak adományozta, majd 1582-ben Újszászi János a település birtokosa. A 16. században mindkét falu reformátussá lett. Dédesbe még a Perényiek alatt 1575-ben, míg Tapolcsányba az 1576-os török általi pusztulás után érkeztek reformátusok. Az 1595. évi összeírás Dédesen református templomról tudósít, 1608-ban fából építették a következő templomukat, ami a környék jó részének anyaegyháza lett. A tapolcsányi református templom (melynek építéséről nincs egyértelmű információ) javítási munkálatait 1705-ben a vármegye öt forinttal segítette.

A 16. század utolsó harmadában a két falu török terület lett, adót fizetett a törököknek. A falvakra kirótt szolgáltatások egyre növekedtek, ami visszavetette a fejlődésüket, a nyomasztó terhek alól a lakosok többször elmenekültek.

A 17. században Daróczy István elzálogosította Tapolcsányt Andrási Katalinnak. A 18. században a Primóczi Szentmiklóssy család tagjait találjuk a birtokosok között, Primóczi Szentmiklóssy Ferencet 1757-ben iktatták be Tapolcsány birtokába. A família a 19. század középéig volt a falu egy részének tulajdonosa.

Dédes és Tapolcsány átélte a 20. század nehéz éveit, az I. világháborúban Dédes 30, Bántapolcsány 34 hős fiát vesztette el. A falvakat nem kerülte el a II. világháború sem, 11 halottat követelt Dédesen, 16-ot Bántapolcsányban.

Dédestapolcsány 1950-ben jött létre Dédes és Bántapolcsány összevonásából.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Herczeg Bertalan (FKgP)
 1994–1998: Lukács László (független)
 1998–2001: Lukács László (független)
 2001–2002: Lukács László (független)
 2002–2006: Lukács László (független)
 2006–2010: Lukács László (független)
 2010–2014: Lukács László (független)
 2014–2019: Lukács László (független)
 2019-től: Lukács László (független)

A településen 2001. szeptember 30-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége. Ezzel együtt ő is elindult a választáson, és meg is nyerte azt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.>

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88%-a magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,3% lengyelnek, 0,2% németnek mondta magát (12% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 24,3%, református 47,3%, görögkatolikus 0,9%, felekezeten kívüli 6% (20% nem válaszolt).

Neves személyek 
 Itt született 1863-ban Komoróczy Miklós Ede főgimnáziumi tanár, néprajzi gyűjtő, lapszerkesztő.

Közintézmények 

 Lajos Árpád Általános Iskola
 Napköziotthonos Óvoda
 Integrált Közösségi Szolgáltató Tér 
 "Déta" Teleház 
 Orvosi Rendelő
 Védőnői Szolgálat
 Nyugdíjasház

Látnivalók 
 Dédeskői vár maradványai
 Serényi-kastély (1903, eklektikus stílusú)
 Lázbérci-víztározó
 A dédesi református templom
 A tapolcsányi református templom
 A dédesi római katolikus templom
 Lourdesi Mária-sziklabarlang Mária-szoborral és két emléktáblával
 Serényi István-emlékkereszt
 Cserépedény-gyűjtemény
 Bánvölgye Élménytábor
 Kézművesház
 Turul Terasz
 Szalamandra tanösvény

Képek 

A környező települések közül Mályinka és Nekézseny 4-4, Bánhorváti és Tardona 7-7 kilométerre fekszik, a legközelebbi városok Kazincbarcika 21 és Ózd 25 kilométerre.

Jegyzetek

Források 
 Dédestapolcsány bemutatása

További információk 

 Dédestapolcsány Önkormányzat honlapja
 Dédestapolcsány a wiki.utikonyvem.hu oldalán
 Dédestapolcsány az Élmények Völgye oldalán

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései