Județul Vaslui

Județul Vaslui este un județ situat în partea de est a țării, în  regiunea istorică Moldova, România. Este principala poartă de est a României. Județul face parte din Euroregiunea Siret–Prut–Nistru din 2002 și din Regiunea de dezvoltare Nord-Est . Reședința de județ este municipiul Vaslui.

Istorie 
Existența celor mai vechi așezări pe teritoriul județului Vaslui este demonstrată de descoperirile arheologice din perioada neolitică, dar primele atestări documentare ale unor localități au apărut în 1375 și în documente interne din 1423. În perioada 1435-1442, Vaslui a fost rezidența Țării de Jos și era considerat a doua citadelă a Moldovei. De Vaslui scrie și Grigore Ureche în Letopisețul său următoarele: „[...] la leatul 6948 dichemvrii 12 zile, iarăși au intrat tătarii în Țara de Jos, de au prădat și au arsu Vasluiul și Bârladul. Iară letopisețul leșesc de acești/tătari ce scrie mai suscă au prădat țara, nimica nu însemnează”.

În 1440, Bogdan al II-lea câștigă în pădurea de la Crasna o importantă bătălie împotriva polonilor, dar eroismul și patriotismul locuitorilor acestor meleaguri a fost dovedit în marea bătălie câștigată de Ștefan cel Mare în 1475 la Podul Înalt, bătălie cunoscută în istorie ca fiind cea mai strălucită victorie din istoria României și cea mai mare victorie europeană împotriva otomanilor până la asediul Vienei. Între secolele XVII - XVIII, mai multe așezări vasluiene au fost prădate și incendiate de invaziile tătare și otomane, unele dintre ele fiind complet distruse cum a fost și cazul actualei reședințe, Vaslui. În secolele care au urmat locuitorii județului au participat activ la bătăliile pentru independență și libertate din 1848, 1858, 1877 și 1918 fiind recunoscuți pentru vitejia și curajul lor, lăsând eroi legendari, precum Peneș Curcanul. În secolul al XX-lea, alături de județul Botoșani, pe teritoriul județului a izbucnit Răscoala țărănească din 1907, care a antrenat mai multe localități printre care Huși, Vaslui, Bârlad, Stănilești, Muntenii de Jos ș.a.

Județul Vaslui, cu reședința la Vaslui, a fost înființat ca unitate administrativ-teritorială sub denumirea de ținut, încă din secolul al XIX-lea și cuprindea o suprafață de 2132 km². În componența sa intrau 3 plăși: Racova, Stemnic și Crasna. Ca semn heraldic avea un scut crenelat, un stup și trei albine. În 1950, a fost înființată regiunea Bârlad cu reședința la Bârlad, iar în perioada 1956 - 1968, Vaslui, Fălciu și Tutova făceau parte din județul Iași. La 17 februarie 1968, a avut loc o împărțire administrativ-teritorială, fiind astfel reînființat județul Vaslui în limitele cunoscute în prezent din fostele județe Vaslui, Tutova (cu reședința la Bârlad) și Fălciu (cu prima reședință la Fălciu, apoi la Huși).

Stema județului 
În ianuarie 2006, în ședință de Guvern a fost aprobată stema actuală a județului Vaslui. Modelul de stemă a fost conceput în 2004 de către un specialist în heraldică de la București care a ales pentru crearea stemei simbolurile istorice ale fostelor ținuturi ale județului: Vaslui, Tutova și Fălciu. (Hotărârea nr. 60 din 19.01.2006 privind aprobarea stemei județului Vaslui)

Stema județului Vaslui, potrivit anexei nr. 1, se compune dintr-un scut triunghiular cu marginile rotunjite, pe fond roșu, despicat în partea superioară, cele trei cartiere fiind delimitate de un firet de aur. În partea superioară, în primul cartier, în dreapta, se află un stup de nuiele, de argint, încadrat de trei albine de aur. În partea superioară, în al doilea cartier, în stânga, se află trei pești suprapuși, de argint, redați spre dreapta. În partea inferioară, în al treilea cartier, în câmp roșu, se află un bour de elan (moldovenesc), de argint, mergând spre dreapta.

Geografia 
Județul este situat pe Râul Bârlad, străbate partea de sud și sud-est a Podișului Central Moldovenesc, iar în partea centrală se întinde pe Colinele Tutovei și Dealurile Fălciului, diviziuni ale Podișului Bârladului — parte a Podișului Moldovei. Face parte din regiunea Nord - Est, în care sunt incluse și județele Bacău, Botoșani, Iași, Neamț și Suceava. Relieful este format din dealuri și văi largi, orientate preponderent nord-sud. Altitudinea maximă: 485 m – Dealul Mângăralei, în nord-vest și 425 m — Dealul Cetățuii, în partea de nord-est. Altitudinea medie este de 250–350 m. Altitudinea minimă este de 10 m în lunca Prutului. Clima este temperat-continentală cu nuanțe excesive, fiind caracterizat prin veri călduroase și secetoase și ierni geroase. Temperaturile sunt cuprinse între 8 °C și 9,8 °C și precipitații relativ reduse. Rețeaua hidrografică este reprezentată în special de cursul mijlociu al râului Bârlad, cu afluenții Vaslui, Crasna, Tutova și Zeletin, iar în partea de sud-est a județului de râul Elan, afluent al Prutului. 
Principalele lacuri: 
 lacuri de luncă: lacul Grosu, lacul Balta Mare, lacul Hârseții;
 lacuri de acumulare: Solești, Cuibul Vulturilor, lacul Mânjești, lacul Tungujei, lacul Căzănești, Râpa Albastră, lacul Pușcași, lacul Vulturești, Poșta Elan; 
 iazuri piscicole: Cârja, Negrești, Tăcuta, Genoa.

Din suprafața totală de 533.127 ha (2,3% din suprafața totală a țării), 72,2% este zonă agricolă, 16,4% reprezintă păduri și alte terenuri cu vegetație forestieră și 11,4% alte suprafețe (ape, suprafețe construite, drumuri, căi ferate, etc.).

Localitățile extreme ale județului sunt: Protopopești din comuna Tăcuta la nord, Pochidia din comuna Tutova la sud, Săratu din comuna Stănilești la est și Vladia din comuna Dragomirești la vest.

Județe vecine
 Județul Iași - în partea de nord
 Județul Neamț - în partea de nord-vest
 Județul Galați - în partea de sud
 Județul Vrancea - în partea de sud-vest
 Republica Moldova - în partea de est granița este râul Prut de 171 km.
 Județul Bacău - în partea de vest

Clima 
Temperatura maximă absolută a fost înregistrată la Murgeni la 21 august 1952 de 40,6 °C, iar cea minimă la Negrești la 20 februarie 1954 de -32 °C fapt ce demonstrează, un aspect al continentalismului pronunțat, marcat de o amplitudine termică foarte mare a valorilor extreme, respectiv -72,6 grade C. Precipitațiile au o răspândire teritorială inegală, însemnând cantități mai mari în sectoarele deluroase și de podiș din N și V (circa 600 mm anual) și mai mici în zonele depresionare și de luncă (400–500 mm anual), secetele reprezentând un fenomen frecvent pentru județul Vaslui, perioada în care se înregistrează sub 200 mm anual, așa cum au fost în anii 1896, 1921, 1937, 1945-1946, 1948. Vânturile predominante bat cu o frecvență mai mare dinspre N (19%), NV (17%), S și SE (13,5%) cu viteze medii anuale cuprinse între 1,6 și 6,5 m/s.

Vegetația 
Vegetația include atât elemente specifice pădurilor central-europene (gorun, fag) cât și specii floristice caracteristice stepelor și silvostepelor continentale est-europene. În cadrul județului Vaslui se disting două mari zone de vegetație, una a pădurilor de foioase (în V și NV) și alta de stepă și silvostepă (S și SE). Cu toate că nu dispune de un patrimoniu turistic valoros, județul Vaslui suscită interes prin aspectul peisagist predominant deluros și de podiș, prin existența unor obiective social-istorice și cultural-artistice, prin prezența mai multor rezervații naturale, a podgoriilor.

Populația 
Evoluția populație la recensămintele din anii 1948, 1956, 1966, 1977, 1992 și 2002:

 1830: ||||||||  321.936 locuitori
 1948: |||||||||  344.917 locuitori
 1956: |||||||||||  401.626 locuitori
 1966: ||||||||||||  431.555 locuitori
 1977: |||||||||||||  437.251 locuitori
 1992: |||||||||||||||  461.374 locuitori
 2002: ||||||||||||||  455.049 locuitori
 2011: ||||||||||||||  395.499 locuitori

Evoluția populației pe medii:
 1830: ||||||||  58.644 loc. în urban și ||||||||||||||||||||  263.292 loc. în rural
 1948: |||||||||  59.502 loc. în urban și ||||||||||||||||||||  285.415 loc. în rural
 1956: |||||||||||  64.945 loc. în urban și |||||||||||||||||||||||  336.681 loc. în rural
 1966: ||||||||||||  79.735 loc. în urban și ||||||||||||||||||||||||  351.820 loc. în rural
 1977: ||||||||||||||||  124.773 loc. în urban și |||||||||||||||||||||||  312.478 loc. în rural
 1992: |||||||||||||||||  200.549 loc. în urban și ||||||||||||||||||  260.825 loc. în rural
 2002: ||||||||||||||||  179.001 loc. în urban si |||||||||||||||||||  276.048 loc. în rural.

Structura etnică a populației județului Vaslui la recensământul din anul 2002:

Structura religioasă a populației județului Vaslui la recensământul din 2002:

 Ortodoxă:                                           440.123
 Romano-Catolică:                             6.607
 Greco-Catolică:         97
 Reformată:                             35
 Evanghelică de confesiune Augustană:                                                                18
 Evanghelică lutherană sinodo-presbiteriană                            9
 Unitariană:                                       12
 Armeană:                                  6
 Creștină de rit vechi:    1.404
 Altă religie:                                      338

Diviziuni administrative 

Județul este format din 86 unități administrativ-teritoriale: 3 municipii, 2 orașe și 81 de comune.
Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Vaslui.

Administrație

Județul Vaslui este administrat de un consiliu județean format din 34 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de  de la , iar componența politică a Consiliului este următoarea:

Cultura și educație

Instituții de învățământ 
Sistemul de învățământ din județul Vaslui se desfășoară în toate formele: preșcolar, primar, gimnazial, liceal și universitar. Rețeaua sistemului educațional vasluian cuprinde în componența sa: 
 21 de grădinițe;
 76 de școli din învățământul primar și gimnazial; 
 21 de licee și o școală post liceală. 
În total, sistemul educațional din județ este format din 119 unități de învățământ, din care 74 unități sunt concentrate în mediul urban (62,2%).

Cultura

Biblioteci 
 Biblioteca Județeană „Nicolae Milescu Spătarul” Vaslui.
 Biblioteca Casei de Cultură „Constantin Tănase” din Vaslui.
 Biblioteca Municipală Stroe Belloescu din Bârlad.
 Biblioteca orășenească din Huși.
 Biblioteci comunale.
 Biblioteci școlare.

Cluburi ale elevilor 
 Palatul Copiilor Vaslui.
 Clubul copiilor „Spiru Haret” Bârlad

Formații și ansambluri muzicale 
 Fanfara Rotaria
 Fanfara de la Valea Mare
 Corala Fantasia
 Ansamblul Trandafir de la Moldova
 Ansamblul Izvorașul
 Ansamblul Ciobănaș cu trei sute de oi
 Grupul folcloric "Mugurel"

Teatru și filme 
 Teatrul „Victor Ion Popa” din Bârlad.
 Teatrul de Vară din Vaslui
 Cinematograful Cityplex Victoria Bârlad
 Cinematograful Cityplex Silver Mall Vaslui

Muzee 
 Sala Arta din Vaslui
 Muzee sătești
 Muzeul Vasile Pârvan din Bârlad;
 Muzeul Județean Ștefan cel Mare , Vaslui;
 Casa Personalităților Bârlădene din Bârlad;
 Muzeul Municipal Ștefan cel Mare din Huși;
 Muzeul Viticol din Huși;
 Muzeul Memorial Dimitrie Cantemir din Huși;
 Muzeul Eparhial de Artă Religioasă din Huși;
 Muzeul Sătesc Banca;
 Colecția Eugenia și Costache Burada din Dănești;
 Expoziția Memorială Dimitrie Cantemir din Dimitrie Cantemir;
 Casa Memorială Emil Racoviță din Emil Racoviță;
 Casa Memorială Elena Cuza din Solești;
 Castelul Rosetti-Solescu din Solești.

Instituții de cultură 
 Academia Bârlădeană.
 Casa de Cultură a Sindicatelor „Constantin Tănase” din Vaslui.

Festivaluri, expoziții și evenimente culturale 
Lista evenimentelor culturale publicată de Direcția județeana pentru Cultură, Culte și Patrimoniul Cultural Național Vaslui 
 Festivalul Internațional de umor "Constantin Tănase"
 Târgul meșterilor populari 
 Festivalul fanfarelor 
 Festivalul "Hora" de la Pădureni
 Festivalul-concurs de muzică ușoară "Constelația necunoscută"
 Outernational Days

Sport 
 Fotbal:
 FC Bârlad
 Sporting Club Vaslui 
 FC Vaslui II
 Fotbal Club Municipal Huși 
 Fortuna Vaslui
 Handbal:
 Handbal Club Vaslui 
 Rugby:
 CS Rulmentul Bârlad
 Gimnastică:
 CSS Bârlad
 Ju-Jitsu:
 CS Alone Tiger
 Wazary Dojo
 Taekwon-do:
 Clubul sportiv „Liga de Est” - Vaslui
 Lupte libere:
 Clubul Sportiv „Viitorul” Vaslui
 Șah:
 CS Sergentul Vaslui
 CS Alone Tiger

Mass-Media

Turism și agrement 
Fără a avea bogăția de obiective turistice care există în alte zone ale țării, acestea nu lipsesc însă din județul Vaslui. Putem spune, însă, că ele nu sunt îndeajuns cunoscute și valorificate. Acest județ este remarcabil prin tezaurele arheologice găsite aici, valorile etnografice și de artă populară, locurile istorice și monumentele care atestă existența milenară a românilor în această zonă, cât și contribuția lor la cultura universală. Castelul Mavrocordat, construit în secolul al XIX-lea, Cetatea lui Ștefan cel Mare, datând din secolul al XV-lea, Biserica Sf. Ioan, de asemenea fondată de Ștefan cel Mare în seculul al XV-lea sunt câteva din numeroasele vestigii istorice și culturale păstrate în județul Vaslui. Este de asemenea demn de menționat faptul că cele mai importante orașe din acest județ, Vaslui și Bârlad, au fost ridicate în secolele al XIV-lea și respectiv al XV-lea. Municipiul Huși, al treilea ca mărime în județ, este faimos în întreaga lume pentru podgoriile și calitatea vinurilor sale. Situându-se într-o zonă deluroasă, cu numeroase păduri și râuri, acest județ este bogat în peisaje frumoase, monumente istorice, atracții turistice care sunt adevărate încântări pentru ochiul și mintea vizitatorului, și o caldă invitație de a veni și a le vizita.

Alte clădiri și monumente 
 Statuia lui Ștefan cel Mare de la Podul Înalt
 Ruinele Curții Domnești a lui Ștefan cel Mare din Vaslui
 Statuia de bronz a lui Ștefan cel Mare din Centrul Civic Vaslui (opera lui Iftimie Bârleanu)
 Mausoleul Peneș Curcanul din Parcul Copou în Vaslui
 Monumentul Independenței din Piața Palatului de Justiție în Vaslui
 Casa memorială Rosseti Solescu unde se află mormântul Elenei Cuza, în Solești.

Biserici și mănăstiri 
 Biserica Sf. Ioan (1490) din Vaslui
 Biserica Domnească, zidită începând cu anul 1634 în timpul domnitorului Vasile Lupu, aflată în Bârlad
 Biserica Sf. Gheorghe zidită în 1843 în Bârlad; 
 Biserica zidită de Ștefan cel Mare între 1494 - 1495, și devenită biserică episcopală în 1598 în timpul domniei lui Eremia Movilă, aflată în Huși
 Mânăstirea de la Moreni
 Mânăstirea de la Florești (ridicată în 1652)
 Mânăstirea de la Gârceni
 Mănăstirea Pârvești
 Mânăstirea de la Movila lui Burcel
 Biserica Sf. Nicolae Vaslui
 Mănăstirea Bujoreni
 Mănăstirea Grăjdeni
 Biserica Sf. Constatin și Elena (Mălăiești)

Din patrimoniul județului fac parte și grupa de aproximativ 70 de biserici de lemn, Vasluiul fiind județul cu cel mai mare număr de astfel de construcții din Moldova.

Parcuri și rezervații naturale 

 Grădina Zoologică din Bârlad;
 Rezervația forestieră și botanică Bălteni; 
 Rezervația forestieră și botanică Bădeana, comuna Tutova;
 Rezervația forestieră și botanică Seaca-Movileni;
 Rezervația botanică Movila lui Burcel, comuna Miclești;
 Rezervația forestieră și botanică Hârboanca;
 Rezervația botanică Coasta Rupturilor – Tanacu;
 Rezervația botanică Fânațul de la Glodeni - în apropierea localității Glodeni-Negrești;
 Rezervația paleontologică Nisipăria Hulubăț;
 Punct fosilifer Mălușteni, localitatea Mălușteni.

Obiective turistice
 Podgoria Husi - 1415. Cele mai importante vinuri traditionale produse la Huți sunt: Busuioacă de Bohotin de Husi, Fetească Neagră, Fetească Albă;
 Catedrala Episcopală din Huși;
 Mănăstirea Moreni;
 Mănăstirea Florești din comuna Poienești;
 Lacul de acumulare Solesti;
 Biserica "Tăierea Capului Sfântului Ioan Botezătorul" din Vaslui.

Turism și agrement 
 Centrul de agrement pentru copii și tineret "Poiana Căprioarei"
 Centrul Medical - Salina Sasmedro.  
 Parcul Copou din Vaslui
 Parcul 1 mai din Huși

Structuri turistice
Numărul de locuri în structurile de primire turistică existente în 2010 a fost de 773 locuri, iar numărul de înnoptări a fost de 48.803, ceea ce înseamnă că gradul de ocupare în structurile de cazare a fost de 17.29%.

Infrastructura

Transport rutier 

Teritoriul județului Vaslui însumează 2.173 km de drumuri publice, cu o densitate de 40,9 km la 100 km²:
 8 trasee de drumuri naționale, din care:
 1 traseu de drum european: Drumul European E581 - coridorul paneuropean nr. IX;
 1 trasee de drum național principal: DN24;
 6 trasee de drumuri naționale secundare: DN2F, DN11A, DN15D, DN24A, DN26 și DN28;
 52 trasee de drumuri județene;
 197 trasee de drumuri comunale.

Transport feroviar 

Lungimea totală a căilor ferate din județului Vaslui este de 249 Km de rețea, din care 192 Km de cale ferată simplă și 57 Km de cale ferată dublă, cu o densitate de 46,8 km linie/1000 km² teritoriu. Județul dispunea de o cale ferată industrială electrificată, în prezent fiind dezafectată.

 Linia 600: Făurei - Tecuci - Bârlad - Vaslui - Buhăiești - Iași - Ungheni;
 Linia 603: Bârlad - Fălciu - Fălciu Nord;
 Linia 604: Crasna - Huși;
 Linia 605: Buhăiești - Roman;
 Linia 703: Bârlad - Galați.

Punctele de control și trecere a frontierei 
Pe teritoriul județului Vaslui există 2 puncte de trecere a frontierei cu Republica Moldova:
 Albița (România) / Leușeni (Republica Moldova) - trafic rutier;
 Fălciu (România) / Stoianovca (Republica Moldova) - trafic feroviar (inactiv).

Rețele de localități conectate la utilități 
 Apă - 56 de localități (65,1%);
 Canalizare - 9 localități (10,47);
 Gaz - 6 localități (6,98%);
 Energie termică - 4 localtăți (4,65%);
 Nicio rețea - 27 localități (31,4%).

Economie 
În județul Vaslui jumatate din firme activează în comerț (46,8%), unități industriale (12,2%), sectorul construcțiilor, (10%), firme din domeniul agricol (4,4%).

 Industria componentelor mecanice
 Industria aparatelor de măsură și control
 Industria materialelor abrazive
 Industria producătoare de rulmenți
 Industria chimică
 Industria textilă
 Industria alimentară

Comerțul în jud. Vaslui
 

<small>Sursa: „Statistici România” App Android</small>

 Evenimente, târguri și expoziții 
 Zilele Agriculturii Vasluiene (Expo Zoo). 
 Târgul General Vaslui
 Expo Casa Mea
 Infoteck Servicii Financiare

 Personalități 

 Note 

 Bibliografie suplimentară 
 Județul Vaslui, Ion Gugiuman, V. Cîrcotă, V. Bâican, Editura Academiei Republicii Socialiste România, 1973

 Legături externe 

 Consiliul Județean Vaslui
 Prefectura Județului Vaslui 
 Județul Vaslui statistici, World-Gazetteer.com Bisericile din județul Vaslui
 Județul Vaslui - Galeria personalităților Hărți''
 Harta digitală a Județului Vaslui.

Vezi și 

 Județele României
 Județele interbelice ale Regatului României
 Listă de localități din județul Vaslui
 Listă de comune din județul Vaslui
 Lista monumentelor istorice din județul Vaslui
 Lista rezervațiilor naturale din județul Vaslui

 
Euroregiunea Siret–Prut–Nistru