Mostar

Mostar je grad u Bosni i Hercegovini, kulturno i gospodarsko središte Hercegovine te upravno sjedište Hercegovačko-Neretvanskog kantona. Ime je dobio po čuvarima mostova ( mostarima ), na obalama rijeke Neretve. Grad je poznat po čuvenom Starom mostu, izgrađenom u 16. stoljeću. Stari most je prvi kulturni spomenik u Bosni i Hercegovini koji se nalazi na UNESCO-voj listi zaštićenih spomenika kulture svijeta.

Grad je najveći urbani centar u Hercegovini i peti grad po veličini u Bosni i Hercegovini. Prema popisu iz 1991. godine imao je 75.865 stanovnika. Danas je broj stanovnika u samom gradu nešto manji i iznosi 64.301. U cijeloj općini, prema procjenama Zavoda za statistiku Federacije Bosne i Hercegovine iz 2003. godine, ukupno živi 105.448 ljudi. Od toga, 50.019 Bošnjaka, 50.929 Hrvata, 3.644 Srba, i 856 ostalih. Okolina Mostara je veoma naseljena, sa bogatim selima poput sela Potoci (2921 stanovnika 1991. god.), Vrapčići (3461 stanovnika 1991. god.), i Rodoč (4499 stanovnika 1991. god.).

Povijest

Pretpovijesno doba 
Šire područje današnjeg Mostara bilo je naseljeno još u pretpovijesnom razdoblju, što potvrđuju brojna nalazišta (više od 150) iz neolitika, bakrenog, brončanog i željeznog doba. Među njima su naseljene pećine, grobovi, oružje, predrimski novac i sl. Uz stočarstvo i zemljoradnju u željeznom se dobu razvija i trgovina s okolnim središtima.

Rimsko doba 
Za vrijeme rimske uprave područje su naseljavala ilirska plemena, a administrativno je pripadao rimskoj dalmatinskoj provinciji. U to doba nastaju i ceste u dolini Neretve. Bazilika iz IV - VI stoljeća u Cimu (danas dio Mostara) vjerojatno je bila sjedište biskupije Sarsenterum, koja se nalazila na području današnje Hercegovine.

Srednji vijek 
Novo razdoblje nastaje padom Rimskog carstva i doseljenjem Slavena. Tokom ranog srednjeg vijeka područje Mostara pripadalo je pokrajini Zahumlje (Hum). Unatoč vrhovnoj vlasti Franaka, ovi su krajevi imali određeni stupanj samostalnosti, posebice za kneza Mihajla Viševića (910. - 950.). Područjem su jedno vrijeme vladali Nemanjići, zatim bosanski ban, a tijekom XIV - XV. stoljeća sve su snažniji humski knezovi. Jedan od njih - Stjepan Vukčić Kosača, koji je stolovao u Blagaju pored Mostara 1448. dobiva naslov hercega (odatle i naziv Hercegovina).

Osnutak grada Mostara vezan je uz izgradnju dviju kula/utvrda, sredinom XV stoljeća, vjerojatno u doba Hercega Stjepana. Utvrda na desnoj obali Neretve zvala se Tara, a na lijevoj Helebija. Kula Herceguša je sagrađena neposredno uz kulu Taru. Služila je u obrambene svrhe, a i za čuvanje nekadašnjeg visećeg drvenog mosta. Izgrađena je za vrijeme Herceg Stjepana, po kome je dobila i ime.

I prvi pisani spomen Mostara vezan je uz ove dvije kule: dubrovački izvještaj od 3. travnja1452. opisuje kako se Vladislav Hercegović pobunio protiv oca Stjepana, otevši mu neke posjede. U izvješću stoji: "ha preso quello di ... Blagay et do castelli al ponte de Neretva (uzeo je ... Blagaj i dvije utvrde na mostu na Neretvi). 

Ime Mostar prvi se put pojavljuje u osmanskom popisu stanovništva iz 1468.-1469., a da se ono odnosi na naselje oko dviju kula na Neretvi jasno je iz jednog dokumenta sa sjednice vijeća Dubrovačke Republike 1474., što ga svrstava u relativno starija naselja Hercegovine. Od njega su stariji Blagaj (1297.) i Gacko (1176), koje se prvi put spominje kao glavno središte trgovačkih puteva, razvijenim zanatstvom i trgovinom. Predstavljao je glavno središte Hercegovine, Bosne i Zete.

Osmansko doba 
Osmanlije su osvojile Mostar vjerojatno 1468. godine. U Mostaru je tada boravilo oko 35 osmanlijskih vojnika, kojima su podijeljeni posjedi, a zatečeni stanovnici su postali kmetovi. Isprva središte kajmakamluka, Mostar je zahvaljujući prometnoj važnosti prijelaza preko Neretve početkom XVI. stoljeća postao sjedištem hercegovačkog sandžaka. Godine 1566. dotadašnji drveni most zamijenjen je kamenim; odluci je doprinio administrativni i prometni razvoj grada.

U XVI i XVII stoljeću bilježi se intenzivno širenja grada. Krajem ovog razdoblja Mostar je imao oko 10.000 stanovnika. Grad se razvijao kao tipično osmanlijsko naselje, s karakterističnim stambenih četvrtima - mahalama, i trgovačkom četvrti - čaršijom. Tokom XVIII stoljeća došlo je do stagnacije i pada broja stanovnika.

Godine 1833. osnovan je poseban hercegovački pašaluk, sa sjedištem u Mostaru, na čelu s Ali-pašom Rizvanbegovićem, koji je dobio i vezirski naslov. Otvoreni su i konzulati nekih zemalja, poput Austrije, Italije, Rusije, Velike Britanije i Francuske. Prometnom značaju pridonijela je izgradnja ceste Mostar-Metković 1862.

Austro-ugarsko doba

20. stoljeće

Vlada

Geografija
Mostar, "grad na Neretvi", jedan je od gradova u BiH koji ima velik broj mostova. Oni su simbol tog grada. Glavni mostarski mostovi, poredani uzvodno: Avijatičarski most, Tekijski most (most Hasana Brkića), Lučki most (most Mujage Komadine), Stari most, Bunurski most, Most Musala (Titov most), Carinski most, Željeznički most. Na rijeci Radobolji je Kriva ćuprija.

Naseljena mjesta

Klima

Privreda

Stanovništvo 
Nacionalna struktura stanovništva općine Mostar po popisu iz 1991:

Danas se pretpostavlja da u Mostaru živi oko 60% Hrvata, 35% Bošnjaka i 5% Srba. Srbi se se pomalo počeli vraćati u Mostar nakon rata.

Kultura 
Vidi opširnije: Nacionalni spomenici u Mostaru

Sport
 FK Velež Mostar
 HŠK Zrinjski Mostar

Promet

Slavni ljudi
 Adin Hebib, slikar
 Ahmed Glavović, fudbaler
 Aleksa Šantić, pjesnik 
 Alija Kebo, pisac
 Almir Zalihić, pisac
 Amra Temim, atletičarka
 Ante Karačić, fudbaler
 Asim Brkan , poznati pjevač 
 Benaid Kalajdžić, skakač s Starog Mosta
 Blaž Slišković, trener
 Bojan Bogdanović, poznati košarkaš
 Borislav Džaković, poznati košarkaški trener
 Boro Primorac, bivši fudbaler i trener
 Braća Fink, skakači s Starog Mosta
 Danial Temim, atletičar
 Dejan Damjanović, fudbaler
 Dragan Čović, političar
 Dražen Dalipagić, košarkaš
 Dražen Žerić, pjevač grupe "Crvena Jabuka"
 Duško Bajević, fudbaler
 Džemal Bijedić, političar
 Džemal Hadžijabdić
 Emir Balić, skakač s Starog Mosta
 Enver Marić, fudbaler
 Feodor Lukač, poznati doktor,sportista i sportski radnik
 Franjo Arapović, košarkaš
 Franjo Vladić, fudbaler
 Florijan Mićković, akademski kipar
 Goran Jurić, fudbaler
 Gradimir Gojer, pozorišni redatelj, književnik i kritičar
 Haldun Leo Hrvić, fudbaler
 Hasan Pekušić, poznati privatni poduzetnik i direktor HP Investing d.o.o.
 Himzo Polovina, pjevač
 Ibrahim Braca Dilberović
 Ico Voljevica, slikar
 Igor Anić, poznati rukometaš
 Igor Karačić, rukometaš
 Ilija Jakovljević, književnik, odvjetnik i novinar
 Ivan Ćurković, fudbaler
 Ivan Karačić, rukometaš
 Jasna Merdan-Kolar, rukometašica
 Josip Jole Musa, privrednik
 Josip Muselimović, odvjetnik
 Kemal Kema Dedović, folklorista
 Krešimir Kordić, fudbaler
 Leonardo Patrlj, poznati hirurg KBC Dubrava
 Ljubo Petković, poznati navijač Veleža iz Mostara
 Mario Knezović, pjevač i frontmen skupine "Zoster"
 Marino Marić, rukometaš 
 Mate Zelenika, skakač s Starog Mosta
 Florijan Mićković, akademiski kipar
 Meha Sefić, slikar
 Meho Kodro, fudbaler
 Mija Martina Barbarić, pjevačica
 Mijo-Mišo Brajković, poznati privrednik i bivši direktor Aluminij d.d. iz Mostara i dobitnik nagrade ličnost godine Večernjeg lista
 Mili Hadžiabdić, fudbaler
 Miralem Brkan, poznati fudbalski trener golmana 
 Mirsad Kebo, političar
 Mišo Marić, pjesnik
 Mladen Čutura, glumac
 Muhamed Mujić, fudbaler
 Mujaga Komadina, bivši gradonačelnik Mostara
 Nada Dalipagić, odvjetnica
 Nikola Damjanac, bivši fudbaler i fudbalski menadžer 
 Ornela Vištica, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
 Osman Đikić, pjesnik
 Peko Dilberović, fudbaler
 Pero Zubac, pisac
 Petar Rizzo, liječnik
 Predrag Matvejević, filozof
 Safet Oručević, fudbaler
 Samir Lerić, bivši košarkaš
 Sejo Kajtaz, fudbaler
 Semir Tuce, fudbaler
 Senad Glavović, fudbaler
 Sergej Barbarez, nogometaš 
 Sergej Trifunović, poznati glumac
 Slaven Knezović, poznati glumac
 Smail-aga Ćemalović, predsjednik mostarski općine
 Stanko Barać, košarkaš
 Stanko Marić, atletičar
 Suad Ćupina, profesor i selektor karate reprezentacije BIH
 Sulejman Sula Rebac, fudbaler
 Svetozar Ćorović, pisac
 Tatjana Feher, glumica
 Tea Bošković, manekenka i fotomodel
 Toni Šunjić, fudbaler
 Vaso Kisić - Vasa Kisa, čuvena mostarska liska
 Vladimir Ćorović, pjesnik
 Zeno Hackl, poznati glumac
 Zdravko Grebo, društveni radnik
 Zdravko Marić, poznati nogometni menadžer
 Zvonimir Serdarušić - "Noka", poznati rukometni trener
 Željko Anić, rukometni trener 
 Željko Bogut, šahista internacionalni majstor
 Željko Samardžić, pjevač

Turizam

Vanjske veze 

 Grad Mostar
 Gradsko vijeće Grada Mostara
 Gospodarska komora Grada Mostara

 
Gradovi u Bosni i Hercegovini
Hercegovačko-neretvanski kanton