Limbaj de programare

Un limbaj de programare este un limbaj formal de expresii și reguli (sau tehnici) valide de formulare a instrucțiunilor pentru un computer. Un limbaj de programare are definite un set de reguli sintactice și semantice. El dă posibilitatea programatorului să specifice în mod exact și amănunțit acțiunile pe care trebuie să le execute calculatorul, în ce ordine și cu ce date. Specificarea constă practic în întocmirea/scrierea programelor necesare ("programare").

Categorii 
 După paradigma programării
 limbaje ezoterice, ex. Brainfuck
 limbaje procedurale; ex. C, Java, Perl
 limbaje funcționale: ex. ML, Haskell 
 limbaje pentru programarea logică ex. Prolog, DATALOG
 limbaje mixte: ex.LISP oferă un amestec heteroclit și netipizat de programare imperativă și programare funcțională
 După nivelul de abstractizare (care printre altele corespunde cu ușurința cu care programele pot fi citite și înțelese de către programatori):
 limbaje de generația întâi: limbajele cod-mașină (limbaje mașină)
 limbaje de generația a doua: limbajele de asamblare
 limbaje de generația a treia: limbaje de nivel înalt, cum ar fi C-ul (și toate derivatele sale: C++, Java, ...), Pascal, Fortran ș.a. 
 limbaje de generația a patra: limbajele neprocedurale, orientate pe rezolvarea unei anumite clase de probleme: SQL  ș.a.
 limbaje de generația a cincea: limbaje utilizate în domenii precum logica fuzzy, inteligența artificială sau și rețelele neuronale: Prolog, LISP ș.a.
 După vechime
 Limbaje din secolul XX; ex. LISP și FORTRAN din anii '50
 Limbaje din ultimul deceniu al secolului XX până în prezent; ex. Haskell, Ruby, Brainfuck, limbajul D

Execuție 
Pentru executarea unui program scris într-un limbaj oarecare, există, în principiu, două abordări: compilare sau interpretare. La compilare, compilatorul transformă programul-sursă în totalitatea sa într-un program echivalent scris în limbaj mașină, care apoi este executat. La interpretare, interpretorul ia prima instrucțiune din programul-sursă, o transformă în limbaj mașină și o execută; apoi trece la instrucțiunea doua și repetă aceleași acțiuni ș.a.m.d.

Unele limbaje se pretează bine la compilare; de exemplu limbajele clasice: Pascal, Fortran, C. Altele sunt cu predilecție interpretate, de ex. BASIC, PHP, SQL. Multe limbaje moderne combină compilarea cu interpretarea: codul sursă este compilat într-un limbaj binar numit bytecode, care la rulare este interpretat de către o mașină virtuală. De remarcat faptul că unele interpretoare de limbaje pot folosi compilatoare așa-numite just-in-time, care transformă codul în limbaj mașină chiar înaintea executării.

Listă de limbaje de programare

Limbaje generale 
Limbaje care pot fi folosite (cel puțin teoretic) la rezolvarea oricărui tip de probleme:

 TEO (Basic)
 Alen (variantă modificată a limbajului TEO)
 BASIC (QuickBasic, GW-BASIC, Visual Basic)
 C
 C++
 C#
 Clips
 Cobol
 D
 Fortran
 Haskell
 Java
 JavaScript
 LISP
 Pascal (și ObjectPascal, folosit de Borland Delphi)
 Perl
 PHP
 Prolog
 Python
 Ruby
 Seed7
 Scriptol
 Tcl/TK
 MATLAB
 SmallTalk
 Borland Delphi
 Algol
 Simula

Limbaje specifice 
Limbaje cu un scop bine definit - de obicei interacțiunea cu un anumit program sau sistem.
 ActionScript - limbajul de scripting folosit de Adobe Flash
 ASP (și ASP.NET) - pentru scripting web
 FoxPro (FoxPro, Visual FoxPro)
 MIVA SCRIPT
 SQL - pentru interacțiunea cu bazele de date relaționale

Legături externe 

 99 Bottles of Beer (engleză)

Note

Vezi și 
 Listă alfabetică a limbajelor de programare
 Mediu de dezvoltare
 RPG (limbaj de programare)