alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kettő meg kettő öt

A „kettő meg kettő öt” (vagy „2 + 2 = 5”) kifejezés egy szűkszavú és élénk bemutatása a nem logikus kijelentéseknek, főleg az olyanoknak, melyek egy ideológia meghatározásához valók. Gyakori használata George Orwell 1984 című regényéből származik (harmadik rész, második fejezet), ahol az igaz matematikai állítással van szembeállítva: „kettő meg kettő négy.” A mű főhőse, Winston Smith használja az állítást arra, hogy eldöntse annak a lehetőségét, hogy az állam ki tudja-e jelenteni tényként, hogy „kettő meg kettő öt”. Azon gondolkodik, hogy ha mindenki elhiszi, akkor igazzá válik-e. A szabadság fogalmát így magyarázza a regényben: „A szabadság az, ha szabadságunkban áll kimondani, hogy kettő meg kettő négy. Ha ezt megtehetjük, minden egyéb magától következik.” (első rész, hetedik fejezet)

Orwell nem az 1984 című regényében fogalmazza meg először a gondolatot. A BBC Indiába sugárzó propagandarészlegénél töltött ideje alatt alkalma volt megismerni és figyelemmel követni a náci propaganda módszereit. Looking Back on the Spanish War című esszéjében már 1943-ban (más források szerint 1942-ben), tehát mintegy 5 évvel az 1984 című regénye előtt így ír:
„A náci elmélet […] kifejezetten tagadja, hogy létezne olyan, hogy »igazság«. […] Ennek a fajta gondolkodásnak egy olyan rémisztő világ megteremtése a célja, melyben a Vezér, vagy egy uralkodó klikk nemcsak a jövőt de a múltat is az ellenőrzése alatt tartja. Ha a vezér azt állítja, hogy ez és ez az esemény »soha nem történt meg« – nos, akkor soha nem történt meg. Ha azt mondja kettő meg kettő az öt – akkor kettő meg kettő az öt. Egy ilyen jövő lehetősége rémisztőbb számomra a bombáknál is […]”

Utalások
A 2 + 2 = 5 egy zeneszám címe is a Radiohead együttes hatodik albumán, a Hail to the Thiefen.

Irodalom

Külső hivatkozások
 Two Plus Two Equals Red , Time Magazine, Monday, 30 Jun 1947

1984 (regény)
Kukac (jel)

Az @ vagy @ jel (kiolvasva: kukac, kukacjel, néha „csiga”, „ormány”, „farkas á”, „bejgli” vagy at-jel) az angol at szócskát jelképező írásjel.

Használata 

Magyar nyelvterületen a @ jel általában csak az e-mail címekben fordul elő. Például: gipszjakab@cegnev.hu. E használata miatt az internet egyik jelképévé vált. Magyarország európai uniós tagságának kezdetétől a KRESZ-táblákon ez jelzi a közösségi internetelérési pontokat az országban.

A kukac a Unicode, a Benecode és az ASCII 64-es (vagy 0x40) karakterének felel meg. Távírókódja .

Fórumok, blogok, és a Twitter hozzászólásaiban az @ jelet arra is használják a tagok, hogy hozzászólásukat vagy annak részét, az @ jellel (és azt követve mondandójuk célzottjának nevével) egy másik felhasználónak címezzék. Ez történhet válaszként egy másik felhasználó korábbi hozzászólásra, de címezhet mondandót egy addig meg nem szólított felhasználónak is. Például: @gipszjakab: Igazad van.

Története 

A @ jel egy nagyon régi ligatúra, eredetét illetően több teória is létezik. Az egyik elterjedt nézet szerint középkori kódexmásoló szerzetesek rövidítési törekvésének köszönhetően alakult ki, akik a latin ad elöljárót rövidítették eképpen. Más nézetek szerint származhat a francia à betűből, melyet a toll felemelése nélkül leírva hasonló formára jutunk, vagy az each at rövidítéséből, amely egy a betűt körülölelő e.

Az első dokumentált használatára 1536-ban került sor, egy firenzei kereskedő, Francesco Lapi levelében az amforát, mint mértékegységet rövidítette így. Ugyanakkor a @ jel egy régi spanyol súlymértékegységet, az arrobát is jelöli, amely bizonyos országokban a mai napig használatban van.

A @ jel használatát az e-mail címben a felhasználó nevének, illetve számítógépe azonosítójának elválasztására, Ray Tomlinson 1972-ben vetette fel. Korai e-mail programjai, az SNDMSG és a READMAIL, nagyon fontos lépések voltak a mai e-mail forma kialakulásában.

A köznyelvben
magyar: kukac
azeri: ət (æт, mint az angolban)
belarusz: вітка, вітушка (csiga)
bolgár: кльомба v. маймунско (majom)
cseh, szlovák: zavináč (ringli)
dán, svéd: snabel-a (ormány)
francia: arobase
héber: שטרודל (rétes)
holland: apenstaartje (majomfarok)
kazak: айқұлақ (holdfül)
kínai: 艾特 (àitè)
lengyel: małpa (majom)
német: At, Affenschwanz (majomfarok), Affenohr (majomfül), Affenschaukel (majomhinta)
norvég: krøllalfa (fürt)
orosz, ukrán: собака (kutya)
örmény: կապիկ (majom) vagy շնիկ (kutya)
olasz: chiocciola (csiga)
román: coadă de maimuță (majomfarok)
spanyol, portugál: arroba''

Jegyzetek

Források 
 A Natural History of the @ Sign (A @ természetrajza): Neve különféle nyelveken 
 Egy nyelvész kutatásai  
 A nagy @-térkép – Nézze meg, hogyan mondják a kukacot más nyelven! – Europapont.blog.hu, 2014. április 2.
 Latin-e @ kukac? – Laudator filológiai blog
Kicsi Sándor András: A csiga és a kukac. Holmi, 2003. április, 501–503. o.

Írásjelek
Internet
Duplagondol

A duplagondol (angolul: doublethink) George Orwell 1984 című regénye szerint:

„azt a képességet jelenti, hogy valaki egyidejűleg két, egymásnak ellentmondó nézet birtokában van, s mindkettőt elfogadja. […] Megfontolt hazugságokat mondani s közben őszintén hinni bennük, elfelejteni bármilyen tényt, ha időszerűtlenné vált, s aztán, ha ismét szükség van rá, előkotorni a feledésből éppen csak a szükséges időre, tagadni az objektív valóság létezését, s ugyanakkor számításba venni a tagadott valóságot – mindez elengedhetetlenül szükséges. Még a duplagondol szó használatakor is szükség van a duplagondol alkalmazására. A szó használatával ugyanis elismeri az ember, hogy meghamisítja a valóságot; a duplagondol azonnali alkalmazásával kitörli ennek tudatát; s így tovább a végtelenségig: a hazugsággal mindig az igazság elé ugrik.”

Az 1984 című antiutópisztikus regényében George Orwell egy totalitárius társadalmat ír le a sztálinista Szovjetunió mintájára. Bár a könyv leginkább a mindennapi élet folyamatos megfigyelésének leírásáról híres, Orwell elképzelte, hogy a népességet irányítani és manipulálni lehetne a mindennapi nyelv és gondolatok módosításával. A leírt technikák az „újbeszél” és a „duplagondol”.

A duplagondol egyfajta tanított, kötelességtudó vakság a velejáró ellentmondásokkal kapcsolatban, a hit egy téves rendszerében. Winston Smith, a regény főhőse esetében azt jelentette, hogy képes legyen a minisztériumban dolgozni, ott eltörölni a kényelmetlen tényeket a nyilvános adatokból, majd utána hinni az új történelemben, amit többek között ő maga írt át.

Orwell további szóalkotásai: gondolatbűn, bűnstop, óbeszél, kacsabeszél, duplapluszjó és duplaplusznemjó.

Források 

 George Orwell: 1984 (több kiadás)
 A regény angol szövege (kereshető változat)
 A regény a Magyar Elektronikus Könyvtárban

1984 (regény)
System of a Down (album)

A System of a Down a System of a Down amerikai rockegyüttes első albuma. A lemez producere Rick Rubin volt. A System of a Down dalait 1997-ben vették fel, és 1998. június 30-án adta ki az American Recordings.
2000. február 2-án megkapta a RIAA arany minősítését, két évvel később platinalemez lett. Szerepel az 1001 lemez, amit hallanod kell, mielőtt meghalsz című könyvben. Az album borítója John Heartfield antifasiszta plakátja, amelyet a Német Kommunista Párt számára készített.

Az album dalai

Közreműködők

System of a Down 
 Serj Tankian – ének, billentyűk, sample-ök
 Daron Malakian – gitár, háttérvokál
 Shavo Odadjian – basszusgitár
 John Dolmayan – dob

Produkció 
 Producer: Rick Rubin, System of a Down
 Keverés: D. Sardy
 Hangmérnök: Sylvia Massy
 Hangmérnökasszisztens: Greg Fidelman, Sam Storey, Nick Raskulinecz
 Utolsó simítások: D. Sardy
 Keverőasszisztens: James Saez, Greg Gordon, Andy Haller
 Második keverőasszisztens: Bryan Davis
 Zongora: Rick Rubin
 Fényképek: Anthony Artiaga
 Borító: John Heartfield
 Művészi vezető: Frank Harkins & System of a Down
 A&R vezető: Dino Paredes, Sam Wick
 Menedzsment: Velvet Hammer Management, David Benveniste
 Mastering: Vlado Meller

System of a Down-albumok
1998 nagylemezei
Toxicity

A Toxicity a System of a Down nevű zenekar második albuma. A lemezt – melynek producere Rick Rubin volt – 2001. szeptember 4-én adta ki az American Recordings. Az album nagy sikert ért el, az amerikai és a kanadai sikerlistákon is első helyezést ért el.

A Toxicity album a kritikusok részéről is rendkívül pozitív fogadtatásban részesült, a Chop Suey! kislemezzel pedig az együttes megkapta első Grammy-díj jelölését. Az albumból világszerte több mint 12.000.000 példány kelt el eddig és az Egyesült Államokban többszörös platinalemez lett. A lemezt 2017-ben a Rolling Stone magazin a Minden idők 100 legjobb metalalbuma listáján a 27. helyre rangsorolta.

Érdekesség, hogy ez az egyetlen olyan System of a Down album, melyen nem szerepel a „Figyelem, szókimondó szövegek!” minősítés.

Számok listája 

Az album szerzői az eredeti album borító alapján :

Az album összes zenéjét Daron Malakian írta, a dalszövegeket pedig Serj Tankian. Kivéve ahol máshogyan van feltüntetve.

 „Prison Song” – 3:21 (Szöveg: Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Needles” – 3:13 (Zene és szöveg : Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Deer Dance” – 2:55 (Szöveg: Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Jet Pilot” – 2:06 (Zene: Shavo Odadjian és Daron Malakian)
 „X” – 1:58 
 „Chop Suey!” – 3:32 (Szöveg: Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Bounce” – 1:54 (Zene: Shavo Odadjian és Daron Malakian)
 „Forest” – 4:00 
 „ATWA” – 2:56 (Szöveg: Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Science” – 2:43 
 „Shimmy” – 1:51 (Zene és szöveg : Serj Tankian)
 „Toxicity” – 3:39 (Zene: Shavo Odadjian és Daron Malakian)
 „Psycho” – 3:45
 „Aerials” – 6:11 (Szöveg: Serj Tankian és Daron Malakian)
 „Arto” (rejtett) (Dallam: Arto Tunçboyacıyan)

Limitált kiadású bónusz CD :

 Sugar (Koncertfelvétel) – 2:27 (Zene: Daron Malakian, Shavo Odadjian)
 War? (Koncertfelvétel) – 2:48 
 Suite-Pee (Koncertfelvétel) – 2:58 
 Know (Koncertfelvétel)– 3:03 (Zene: Daron Malakian, Shavo Odadjian, Serj Tankian)
 Johnny - 2:09 (Zene és szöveg : Serj Tankian)

Közreműködött 
 Daron Malakian – gitár, háttérének
 Serj Tankian – ének, billentyű
 Shavo Odadjian – basszusgitár
 John Dolmayan – dobok
 Producer – Rick Rubin és Daron Malakian
 Társproducer – Serj Tankian
 Keverés – Andy Wallace
 További ének és zene („Science” és „Arto” című számokban) – Arto Tunçboyacıyan
 Lemezborító – Mark Wakefield

Jegyzetek

További információk 
 
 System of a Down.lap.hu - linkgyűjtemény

System of a Down-albumok
2001 nagylemezei
A Billboard 200 lista első helyezettjei
Steal This Album!

A Steal This Album! (jelentése: Lopd el ezt az albumot!) a System of a Down harmadik albuma. A lemez producere Rick Rubin volt. A Steal This Album! dalait 2002-ben vették fel, és 2002. november 26-án adta ki az American Recordings.

Ezt az albumot azért adták ki az előzőhöz (Toxicity) képest ilyen korán , mert az internetre kiszivárgott néhány MP3 fájl Toxicity 2 gyűjtőnév alatt. A Toxicity 2 dalai nagyrészt a Steal This Album!-éival egyeznek meg, viszont azok befejezetlen demók, és néhányuk más néven olvasható.

Számok 
 Chic 'N' Stu – 2:23
 Innervision – 2:33
 Bubbles – 1:56
 Boom! – 2:14
 Nüguns – 2:30
 A.D.D. (American Dream Denial) – 3:17
 Mr. Jack – 4:09
 I-E-A-I-A-I-O – 3:08
 36 – 0:46
 Pictures – 2:06
 Highway Song – 3:13
 Fuck the System – 2:12
 Ego Brain – 3:21
 Thetawaves – 2:36
 Roulette – 3:21
 Streamline – 3:37

Kiszivárgott változat („Toxicity 2”)
A Steal This Album! és a Toxicity 2 album közti legszembetűnőbb különbség Daron Malakian háttérénekének hiánya; a demófelvételen néhány kivételtől eltekintve csupán Serj énekel.

Toxicity 2 – Steal This Album!
Everytime – Boom!
Steamline – Streamline
Virginity
Waiting for you (1) - Thetawaves
We don't give a - A.D.D.
Side of the Freeway – Mr. Jack
On My Mind – Pictures
Want Me to Try – Highway Song
Why - I-E-A-I-A-O
Therapy – Chic 'N' Stu
Outer Space
You Own Pace – 36
Defy You – Nüguns (hasonló zene, eltérő dalszöveg)
Waiting for you (2) - Thetawaves

Közreműködött
Daron Malakian – gitár, ének
Serj Tankian – ének, billentyű
Shavo Odadjian – basszusgitár
John Dolmayan – dob
Producer – Rick Rubin és Daron Malakian
Keverés – Andy Wallace
További ének (a „Bubbles” című számban) – Arto Tunçboyacıyan

System of a Down-albumok
2002 nagylemezei
Kanázsvár

Kanázsvár várrom a Mátrában, Mátraderecskétől délre.

A vár, amelynek mára csak az őrtornya áll, a 14. században tarisznyavár lehetett, azaz őrsége tarisznyányi (néhány napra elegendő) élelemmel váltotta egymást. Faragott kövei a keleti oldalon még dacolnak az idővel.

A közeli Recsket az 1332-37. évi pápai tizedjegyzékben "De Reske" néven említik, amely már 1350-től a Recsky családé volt. 1427-ben Recsky Tamásnak és fiainak, Zsigmondnak és Tamásnak, majd 1513-ban Recsky Demeternek, 1571-ben pedig ennek fiainak, Zsigmondnak és Györgynek a birtoka. Feltehetően az utóbbiak lehettek a ma ismert Kanázsvár építtetői. Egyes feltevések szerint viszont Guthy Országh Kristóf emeltette 1562-ben, amikor a siroki várat is bővítette; annak előretolt bástyája lehetett.

A várnak különösebb hadi jelentősége nem volt, valószínűleg Eger eleste után jutott török kézre, amikor lerombolták.

Megközelíthető Mátraderecskéig busszal, onnan a sárga romjelzésen gyalogosan. Esős, csúszós időben a felkapaszkodás nehézkes. 2020 augusztusában nem lehetett felmenni a várba, mivel az északi oldalról dupla kerítés zárta le a sárga jelzést.

Irodalom
 Berki Zoltán (2002): A Mátra. Turistaatlasz és útikönyv. Cartographia Kft., Bp., 128 p.

Külső hivatkozások

 A vár rövid története

Heves megye várai
Magyarország elpusztult építményei
Heves megye műemlékei
Ilona-völgyi-vízesés

Az Ilona-völgyi-vízesés Magyarország legnagyobb szintkülönbségű természetes zuhataga, a mesterségesen kialakítottak közül pedig csak a Lillafüredi-vízesés magasabb nála. A Mátrában találjuk, Parádfürdőtől körülbelül 5 kilométerre délkeletre.

Az Ilona-patak vize az Ilona-völgy függőleges sziklafalának V alakú felső hasadékából vékony sugárban zúdul alá 10 méteres magasságból.

Megközelíthetősége 
Parádfürdőig busszal, onnan a zöld, majd a zöld kör turistajelzésen gyalogosan.

Tanösvény 
6,5 km hosszú tanösvény a Mátra hegység keleti részén elhelyezkedő Ilona-völgy földtani érdekességeit mutatja be. A Mátra ezen részén lévő hegyek mintegy 40 millió évvel ezelőtt az eocén korban lezajlott vulkáni működés során keletkeztek. A vulkáni kőzetek megszilárdulása után ércképző elemeket (réz, ólom, cink, arany, ezüst) tartalmazó oldatok járták át a kőzetek repedéseit, üregeit, ahol aztán megszilárdulva érctelepek alkottak. Ezeket kutató, harántoló vágatok, tárók találhatóak itt a környéken, Parádfürdőn és Recsken.

 1. Etelka-táró: Az ércbányászati tevékenység első nyoma a környéken. Réz- és ezüstércet termeltek ki itt.
 2. Vaskapu-ereszke
 3. Mélyszinti kutatás
 4. Timsós-táró
 5. Szent István-csevice
 6. Ördöggátak
 7. Ilona-völgyi homokkő feltárás
 8. Ilona-völgyi-vízesés

Források 
 
 Tanösvény prospektus - Kiadja: Bükki Nemzeti Park Igazgatóság (2009.)

További információk 

 Természeti csodák Magyarországon

Mátra
Magyarország vízesései
Horrebow–Talcott-eljárás

A Horrebow–Talcott-eljárás a földrajzi szélesség meghatározására szolgáló módszer. Tulajdonképpen Hell Miksa találta fel, majd később Talcott.

Ki kell választanunk két csillagot, amelyek azonos magasságon mennek át a délkörön. Az egyik a zenittől északra (é), a másik délre (d).

A déli csillagra: szélesség = deklináció + zenittávolság (a délkörön),
az északi csillagra: szélesség = deklináció – zenittávolság (a délkörön).

A déli (d) csillag valódi zenittávolságára (zd), ha figyelembe vesszük a refrakcióból származó tagot (rd) ezt kapjuk:
zd = mzd + rd
ahol mzd a zenittávolság mért értéke. Hasonlóan az északira (é):
zé = mzé + ré

Az φ szélességre így a következőket kapjuk:
φ = dd + (mzd + rd) és φ = dé – (mzé + ré).
dé és dd az északi és déli csillag deklinációja.

Összeadva és átrendezve kaphatjuk, hogy:
2φ = dd + mzd + rd + dé – mzé – ré

Az azonos zenittávolság miatt feltételezhetjük, hogy a refrakciók azonosak, így:
φ = (dd + mzd + dé – mzé)/2

Külső hivatkozás
 A módszer leírása (német) Egy kis programmal, mely észlelési tervet ad a méréshez.

Térképészet
Navigáció
Jégmadár

A jégmadár (Alcedo atthis) a madarak osztályának szalakótaalakúak (Coraciiformes) rendjébe és a jégmadárfélék (Alcedinidae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
Európa, Ázsia és Afrika lakója. Kisebb folyók és patakok partján halászik. Erdőszéleken is él.

Alfajai 
 Alcedo atthis atthis – Földközi-tenger vidéke, Szíria és az Arab-félsziget
 Alcedo atthis ispida – Európa, Közép-Ázsia, Kína
 Alcedo atthis japonica – Szahalin, Japán és Tajvan
 Alcedo atthis taprobana – Srí Lanka és Dél-India
 Alcedo atthis bengalensis – India északi része, Mianmar, Thaiföld, Kambodzsa, Laosz, Vietnám, Malajzia, Szumátra, Jáva, Borneó és a Fülöp-szigetek
 Alcedo atthis floresiana – Bali
 Alcedo atthis hispidoides – Celebesz és a Bismarck-szigetek közötti terület
 Alcedo atthis solomonensis – Salamon-szigetek

Megjelenése 
Testhossza 16-17 centiméter, szárnyfesztávolsága 24-26 centiméter, testtömege 34-46 gramm.
Zömök testalkatú madár, rövid farokkal és egyenes, hegyes csőrrel. Fejbúbja, tarkója, háta és farka csillogó kék. A szemétől a fülnyílásáig rozsdaszínű folt húzódik, ettől lefelé a nyakán egy kis fehér folt látható. A torkán ugyancsak fehér folt van. A hasa rozsdaszínű. Lába vörös, rövid, ujjai tövükön összenőve.

Életmódja 
Igazi halivadék-pusztító. A kis halakat leginkább az ágakról lesi. A vízparton, ahol a bokrok, fák a víz fölé hajlanak, egy-egy kiálló száraz ág legvégére telepedik, és türelmesen, mozdulatlanul lesi a vizet és a benne folyó életet. Amint a pisztráng vagy más hal ivadéka a víz felületét megközelíti, a jégmadár lecsap, csőrének késéles káváival megragadja a prédát, aztán lerázza a vizet, újból egy ágra ül és elfogyasztja zsákmányát. Rendkívül gyorsan emészt, a szálkát, pikkelyt, úszót pedig kiöklendezi. Tarka színe a védekezést és a megtévesztést egyaránt szolgálja. A hasa olyan színű, mint valami száraz levél, a hal tehát nem gyanakszik. A háta viszont olyan, mint a csillogó kék víztükör, ezért felülről nem veszi észre a ragadozó madár. Ahol a patak vagy a holtág mentén nincs a víz fölé hajló ág, ott egy-egy közeli fán vagy földbuckán telepszik meg és néha-néha a víz fölé szállva, a víztükör fölött lebeg.

Vándorló madár, nem feltétlenül ugyanott fészkel minden évben, de gyakran évek múlva ismét megjelenik korábbi költőhelyén.

Szaporodása 
Folyók és patakok mentén fészkel: a függőleges partszakaszba kb. méternyi hosszú, vízszintes csövet, ennek végén tágas katlant váj. Fészket nem épít, hanem a kiöklendezett halszálkákra rakja 6-7 gömbölyű fehér tojását, melyen 3-4 hétig kotlik.

Képek

Források 
 
 Az MME Monitoring Központjának adatlapja

További információk 
 Képek az interneten a fajról
 Ibc.lynxeds.com - videó a fajról

Alcedo
Madárfajok
Magyarország madarai
A Kárpát-medence madarai
Európa madarai
Ázsia madarai
Afrika madarai
A palearktikus ökozóna élővilága
Az orientális ökozóna élővilága
Az afrotropikus ökozóna élővilága
Flektáló nyelv

A flektáló, hajlító vagy fúziós nyelvek azok a szintetikus nyelvek, amelyek a nyelvtani viszonyokat a szóalakok megváltoztatásával (flexióval) – ragozással, szóképzéssel, illetve a szótő változtatásával – képesek kifejezni.

Szemben az agglutináló nyelvekkel, ahol az egyes viszonyokat kifejező morfémák egymás után, jól elkülöníthetően helyezkednek el (pl. magyar: egész|ség|ünk|re), és többnyire külön meg lehet feleltetni őket az egyes jelentéselemeknek, a flektáló nyelvekben csak korlátozott számú toldalék járulhat a szótőhöz, amelyek sokszor egybeolvadnak vele, nem bonthatóak fel további elemekre, és egyidejűleg több nyelvtani jelentést kódolnak (erre utal a fúziós nyelv megnevezés is). A spanyol canto – ’énekelek’ – igealak -o ragja például kifejezi egyben a kijelentő módot, jelen időt, egyes szám első személyt, valamint a folyamatos aspektust.

A flektáló nyelvek tipikus példái az indoeurópai, valamint különösképpen az afroázsiai (régebben: sémi–hámi) nyelvek.

Példa flektáló nyelvekre 
Indoeurópai nyelvcsalád
 angol – tőmagánhangzó változtatása (ablaut): to sing (’énekelni’) ~ he sang (’ő énekelt’) ~ song (’ének’); toldalékolás: I play (’játszom’) ~ he plays (’játszik’) ~ we played (’játszottunk’) ~ playing (’játszás’); szóképzés: replay (’újrajátszás’, ’ismétlés’) stb.
 latin – tőmagánhangzó változtatása: facio (’csinálok’) ~ feci (’csináltam’) stb.; toldalékolás: canto (’énekelek’) ~ cantas (’énekelsz’) ~ cantando (’énekelve’) stb.; szóképzés: cantio (’dal’), incantare (’elvarázsolni’) stb.; reduplikáció: do (’adok’) ~ dedi (’adtam’), stb.
 spanyol – tőmagánhangzó változtatása: haces (’csinálsz’) ~ hiciste (’csinálta’) ~ hecho (’megcsinált [dolog]’); toldalékolás: canto (’énekelek’) ~ cantas (’énekelsz’) ~ cánta|le (’énekelj neki’) ~ cánta|se|la (’énekeld el neki [a dalt]’) stb.; szóképzés: canto (’ének’), canción (’dal’), encanto (’báj’) stb.
Afroázsiai nyelvcsalád
 arab – ablaut+toldalékolás: kitáb (’könyv’) ~ kátib (’írnok’) ~ kataba (’ő írt’), uktub (’írj’) stb.
 héber – ablaut+toldalékolás: kátav (’írt’) ~ kótév (’ír, író’) ~ któv (’írj’), ktúvá (’irat’) stb.
 arámi – ablaut+toldalékolás: n'faq (’kiment, hímnem’) ~ nefqat (’kiment, nőnem’) ~ náféq (’kimegy’), puqú (’menjetek ki’) stb.

Források 
 , p. 1660
 Bevezetés a nyelvtudományba, Kálmán László – Trón Viktor; második, bővített kiadás; Tinta Könyvkiadó, Budapest, 2005, 2007, p. 84.

Kapcsolódó szócikkek 
 Agglutináló nyelv (ragasztó nyelv)
 Izoláló nyelv (elszigetelő nyelv)
 Inkorporáló nyelv (bekebelező nyelv)

Nyelvtipológia

eo:Lingva tipologio#Aglutinaj kaj fandaj lingvoj
Szinkrotron

A szinkrotron a részecskegyorsítók egyik fajtája. Míg a ciklotronban állandó mágneses teret használnak és állandó frekvenciájú elektromos teret, addig a szinkrotronban mindkettőt úgy változtatják, hogy a részecske pályája állandó sugarú legyen. Ennek hatására sokkal kisebb térben kell mágneses teret létrehozni, különálló mágnesek is használhatóak.

Két fontosabb típusa a gyengén fókuszáló szinkrotron, amelyben a kerület mentén a mágneses tér lényegében változatlan, kifelé kissé csökken a B-vektor értéke (pozitív mágneses térindex). Nagy kerület esetén ezekben a részecskék eltérése a tervezett pályától igen nagy lehet.

Az erősen fókuszáló szinkrotronok esetén a kerület mentén a mágneses tér változik, egymást követően egyszer kifelé növekvő, majd kifelé csökkenő B-tér található. (Váltakozik a negatív és pozitív mágneses térindex, ezért ezt váltakozó gradiensűnek is nevezik, angol rövidítéssel AG). Ekkor a részecskék kitérése jelentősen lecsökken.

Részecskefizikai kísérletek esetén gyakran keringetnek egymással szemben kétféle részecskenyalábot, amelyet a detektorokban egymást metsző pályára állítanak. Ezt a változatot ütköztetőgyűrűnek is nevezzük. Pár példa a CERN-ből:
1989 és 2000 között elektront ütköztetett antirészecskéjével, pozitronnal a nagy elektron-pozitron ütköztetőgyűrű, a LEP
2008-tól protonokat ütköztet protonokkal a nagy hadronütköztető-gyűrű, az LHC
1981 és 1984 között protont ütköztetett antiprotonnal a szuper protonszinkrotron, az SPS

A tárológyűrűk olyan szinkrotronok, amelyben valamely részecskét tartosan lehet felgyorsított állapotban tárolni. Ilyenek a már említett ütköztetőgyűrűk is. Ilyen az antiproton összegyűjtésére szolgáló korábbi szinkrotron, a LEAR (alacsony energiás antiprotongyűrű).

Mitől függ a végenergia?
A részecskéket itt egy légüres csőben gyorsítják, amelyet kör alakúra hajlítanak. Mennél nagyobb a létrehozható  mágneses tér és a kör sugara, annál nagyobb energiára (sebességre) gyorsíthatjuk a részecskéket. Elektronok gyorsítása esetén azonban van egy másik korlátozó tényező is: a szinkrotronsugárzás, amely révén a gyorsuló töltött részecskék energiát veszítenek, miközben sugároznak. (Azonos mozgási energiájú, nagyobb tömegű részecskénél a hatás kisebb.) Emiatt van egy korlát: nem igazán lehet a LEP-énél nagyobb energiára (106 GeV) gyorsítani elektront körkörös gyorsítóval, csak rendkívül (több tíz kilométer) hosszú lineáris gyorsítóval.

További információk 
 A Magyar Szinkrotron Bizottság honlapja

Gyorsítófizika
Oneida nyelv

Az oneida nyelv az amerikai oneida indián törzs (az irokéz törzsszövetség tagja, területeik az Ontario-tó közelében terültek el) nyelve.

Néhány példamondat az oneida nyelvből:

„Dokaan bineshiish ganadawendagin odadagwanan jibimisech, jibanisgwesich amiiweni obimaadisowin, amii gaye anishnaabeg omaa wisgwansin, onadawendaanaawaa odishigiishiwewiniwaa.”
„Ahogyan a madárnak szüksége van a szárnyaira, hogy repülhessen, szabad legyen és élni tudjon, úgy Wisconsin indián embereinek szüksége van az anyanyelvükre.”

„Gego baabitoosiidaa ji waabang; giikino'amawaadaanig aabinoojiiyag nongom.”
„Ne várjunk a holnapra, még ma tanítsuk gyermekeinket.”

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
Amerikai indián nyelvek
inkorporáló nyelv

Irokéz nyelvek
Természetes nyelvek
Kitalált szereplő

Képzeletbeli lényeknek, szereplőknek (vagy mesefiguráknak) a fikciós történetekben (legendákban, mesékben, fikciós regényekben, filmekben stb.) szereplő lényeket, személyeket nevezzük.

Mesefigurák és képzeletbeli lények 
A legendák és mesék szereplői legtöbbször csodálatos képességekkel megáldott állatok (beszélő, repülő stb.) vagy emberek, jellemzően vagy nagyon jó, vagy nagyon gonosz jellemmel.

Mint ahogy a mesék is nehezen választhatóak el a legendáktól úgy a mesefigurák és a legendák csodálatos lényei sem választhatóak ketté: az ősmagyarok csodaszarvasa, griffmadara éppúgy mesefigura, mint Aesopus szorgos hangyája és mulatós tücske. A mesefigurák gyakran egy-egy jellemezni kívánt emberi tulajdonságot nagyítanak fel, mutatják be viselkedését különböző helyzetekben; de gyakran csupán a szórakoztatás a létük célja.

Extrém esetben ilyen figurának tekinthetjük a vallások múlt ködébe vesző, csodálatos képességű lényeit, embereit is.

Fiktív személyek 
A fikciós regények szereplői a mesefigurákkal szemben legtöbbször egyszerű emberek, akik általában kivételes, de hihető képességekkel rendelkeznek, illetve elképzelhető szituációkba kerülnek. Gyakori, hogy életük a távoli múltban (történelmi regényekben) vagy jövőben játszódik (sci-fi regényekben), vagy elképzelt országokban, helyeken.
Rendszertan

A rendszertan, tágabb értelemben és idegen szóval taxonómia (a görög ταξινομία (taxinomia) és a görög taxis = rend és nomos = törvény) elnevezés vagy a dolgok hierarchikus osztályozására vonatkozik, vagy az osztályozás alapjául szolgáló elvekre. Szinte mindent, élő dolgokat, élettelen tárgyakat, helyeket és eseményeket lehet valamilyen osztályozási keretben rendszerezni. A konkrét osztályozási kereteket és azok alapját a kategorizálási módszerek adják.

Matematikai értelemben a taxonómia a dolgok egy halmazának faszerkezetű osztálybesorolásai vagy kategorizálása. A szerkezet csúcsán egy osztály van, a csúcs alá besorolt minden dologra a csúcson lévő osztály tulajdonsága érvényes. E gyökér vagy csúcs “alatt” lévő besorolások olyan konkrétabb kategóriák, amelyek az összes halmaz alhalmazaira vonatkoznak. Például Linnének az élőlényekről készített osztályozásában a csúcson maga az „élőlény” (vagy organizmus) van, és ez alá tartozik értelemszerűen az élőlények összes faja.

Rendszertan még a fordítása az angol systematics (system -atics, az inform – informatics mintájára) szónak, amely nem az élőlények rendszertana, hanem annál tágabb merítésű, és így a taxonómiával rokon kifejezés.

Minden tudomány felfogható a tárgyát alkotó dolgok halmazáról szóló ismeretgyűjteménynek. A konkrét terület által leltárba vett, elnevezett és rendszerezett dolgok listáját nomeklatúrának (nevezéktannak) nevezzük.

További információk 

Tudomány
Politikatudomány

A politikatudomány (görög eredetű szóval politológia) a politikával, közélettel, annak jelenségeivel foglalkozó elemző tudományág.  A politológia elsődleges célja a politikai események okainak vizsgálata, a tanulságok, következtetések levonása a politikusi torzítások mögött. Elsődlegesen a politikai „intimszférát” kutatja, a háttéreseményeket, az ok-okozati összefüggéseket, melyekből következtetéseket és tanulságokat von le.

Története 
Tudományos értelemben vett gyökerei Európában az ókori görög tudományosságig nyúlnak vissza. A társadalmi intézmények vizsgálata már az ókori öntözéses földművelést végző társadalmakban is megjelentek, hiszen már itt megfogalmazódott az igény az egyének cselekvésének összehangolására, az ehhez szükséges hatalom megszerzésére, a hatalom mögötti társadalmi támogatás, egyetértés fenntartására.

A politikai tudományok művelése a középkorban és az újkorban sem szűnt meg, azonban egy igen szűk társadalmi rétegre korlátozódott, és kezdetben több, az állam igazgatásával kapcsolatos tudományt foglalt össze – pl. kameralisztika név alatt.

A modern politikatudomány kialakulásának előfeltétele volt a polgárosodás, a demokrácia és a jóléti állam kialakulása, illetve a gazdasági válságok és világháborúk okozta konfliktusok és az ezek nyomában megjelenő reformok. Legjelentősebb képviselői Amerikában tevékenykedtek – jóllehet ezek egy jó része az európai emigrációból került ki. Európában ehhez képest némi késéssel jelent meg a politikatudomány önálló modern tudományként a kutatásban és az oktatásban egyaránt. Magyarországon is csak a rendszerváltás legitimizálta a korábbi politikai rendszer leginkább bíráló tudomány kialakulását – hasonlóan az európai helyzethez – jogi, közgazdasági, államigazgatási-közigazgatási és történettudományi előzményekre alapozva, illetve ezek által több szempontból hátráltatva az önállósodási törekvést.

Az intézményi háttér kialakulásához mindenütt szükség volt egy politikai reform erejére Európában. Az oktatási rendszer a mai napig sem egységes, nincs egységes, nemzetközileg standardizált politológia-tananyag, több különböző ajánlás létezik – ezek térben és időben egyaránt változnak.

Társaságok 
 Amerikai Politikatudományi Társaság
 Magyar Politikatudományi Társaság
 Nemzetközi Politikatudományi Társaság

Irodalom 
 Gallai Sándor–Török Gábor: Politika és politikatudomány. Egyetemi tankönyv (Aula Kiadó, 2003) 
 Pokol Béla–Bihari Mihály: Politológia. Egyetemi tankönyv (Nemzeti Tankönyvkiadó, 2004) 
 Bayer József: A politikatudomány alapjai (Napvilág Kiadó, 2000)

Külső hivatkozások 

 Politológia.lap.hu – Linkgyűjtemény
 Politikaelmélet.lap.hu – Linkgyűjtemény
 Politika.lap.hu – Linkgyűjtemény
South Park (egyértelműsítő lap)

South Park, animációs vígjátéksorozat
 South Park – Nagyobb, hosszabb és vágatlan, a sorozathoz kapcsolódó animációs filmvígjáték
 South Park, videojáték
 South Park, Monmouth, Illinois
 South Park, Houston, Texas
 South Park, San Diego, Kalifornia
Googolplex

A googolplex a tíz hatványai közül az egyik legnagyobb elnevezett szám, leírásakor az első egyes számot googol darab nulla követi, vagy más formában egyenlő „tíz a googolodikonnal”:

.

Edward Kasner matematikus találta ki szemléltetésként a matematika oktatásában.

Története 
Edward Kasner 9 éves unokaöccse, Milton Sirotta alkotta meg a googol kifejezést 1938-ban, ami 10100, majd javasolta a googolplex kifejezést, ahol "egy egyes utána addig írunk nullákat, míg el nem fáradunk". Kasner úgy vélte, hogy szükség van egy formális definícióra, "mert az emberek nem mind ugyanakkor fáradnak el, és Carnera nem lehet jobb matematikus, mint Dr. Einstein, pusztán azért, mert jobb az állóképessége és tovább tud írni". Így lett egységes a 1010100.

Érdekesség 
Mivel googol nagyobb, mint az ismert univerzum részecskéinek száma, ami becslések szerint 1072 és 1087 közé eshet, illetve a googolplex számjegyeinek száma googol+1 darab, ezért ezt a számot az univerzumunkban lehetetlen lenne tízes számrendszerben leírni, mivel ha az univerzumunk minden anyagát papírrá és tintává változtatnánk (vagy éppen lemezmeghajtókká vagy számítógépes memóriává), akkor sem lenne elég ahhoz, hogy leírjuk.

Jegyzetek

Források

További információk 
 A Googolplex ábrázolása

999
Egész számok (1001–)
Bombázó

A bombázó földi célok támadására tervezett katonai repülőgép.

Fő típusok 
 Stratégiai bombázó: nagy hatótávolságú csapásmérő repülőgépek, stratégiai célpontok támadására, mint például hidak, gyárak, erőművek stb. Példák: B–17 Flying Fortress, Lancaster, B–52 Stratofortress, Tu–95.

Korábban léteztek más speciális bombázó-típusok, mint a zuhanóbombázó vagy a torpedóbombázó.

A stratégiai bombázók néha fel vannak szerelve védekező fegyverzettel, de ezek a gépek nem légiharcra születtek. Más harci gépekhez képest nagyok, nehezen manőverezhetők és nem túl gyorsak, ezért vadászkíséretet igényelnek, ha ellenséges gépekre lehet számítani, mivel önerejükből nehezen, vagy egyáltalán nem tudják megvédeni magukat, különösen a második világháború óta. A csatarepülők és vadászbombázók kisebbek, gyorsabbak és mozgékonyabbak, de nem olyan mozgékonyak, mint a vadászrepülőgépek, különösen ha földi célok támadására fegyverzik fel őket, amikor is a nagyobb súlyból adódó kisebb mozgékonysághoz még a légiharcra kevésbé alkalmas fegyverzet is hozzáadódik. Emellett légiharcban észrevenni is könnyebb őket, mivel a vadászgépeket (amelyeket nagy magasságban történő légiharcra alakítottak ki) világoskék vagy világosszürke rejtőszínekre festik, a földi célokat támadó gépeket viszont inkább a növényzet színeire (terepszínűre).

A lopakodó technológia jelenti a bombázók egyik lehetséges fejlődési irányát. Az első lopakodó repülőgép az F–117 Nighthawk vadászbombázó volt. A világ legdrágább repülőgépe szintén egy lopakodó bombázó, a B–2 Spirit. Darabja 2 milliárd dollárba kerül.

A nyugati országok közül csak az Egyesült Államok tart hadrendben stratégiai bombázókat. Egy stratégiai bombázóflotta kifejlesztése és fenntartása anyagilag rendkívül megterhelő feladat. Az interkontinentális ballisztikus rakéták megjelenésével az atomfegyverek célba juttatása biztosabb és egyszerűbb lett, hagyományos bombázásra pedig a kisebb csatarepülők és vadászbombázók is alkalmasak – ezek a gépek egyébként több bombaterhet bírnak el, mint második világháborús társaik (leszámítva a B-29 Superfortress bombázót), és jóval pontosabban tudják rakományukat célba juttatni.

Források

 https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyarorszag-a-masodik-vilaghaboruban-lexikon-a-zs-F062E/tablazatok-F0EE6/bombazo-repulogepek-es-szallito-repulogepek-F0F1D/

 *
Torpedóbombázó

A torpedóbombázó olyan repülőgép, amelyet hajók torpedóval történő megtámadására fejlesztettek ki. A torpedó tárolásához speciális felfüggesztés és / vagy bombakamra szükséges, ezért fejlesztették ki ezeket a repülőgépeket.

A torpedóbombázók szinte kizárólag a második világháború előtt és alatt léteztek. A háború alatt sok híres és jelentős csatában kaptak szerepet, mint a brit támadás Taranto kikötője ellen, vagy a japán tengerészeti légierő Pearl Harbor elleni támadása. A háború után ez a géptípus teljesen eltűnt. Egyes tengerészeti repülőgépek, mint az amerikai Lockheed P–3 Orion vagy az orosz Tu–142, valamint helikopterek alkalmasak torpedók légi indítására is.

Fontosabb torpedóbombázó típusok

 Bristol Beaufighter
 Douglas TBD Devastator
 Fairey Swordfish
 Fairey Barracuda
 Focke-Wulf Fw 200 „Condor”
 Grumman TBF Avenger
 Nakadzsima B5N Kate
 Nakadzsima B6N Jill
 Il–2T 
 Savoia-Marchetti SM.79 Sparviero

Bombázók
Bomba

A bomba, más néven pokolgép egy robbanószerkezet, mely valamilyen robbanóanyagból, annak beindítására (inícializálására) szolgáló részből, valamint a rombolás hatásának növelését szolgáló hordozó köpenyből áll. A bomba szó a görög „bombosz” szóból ered; ez egy hangutánzó szó, jelentése nagyjából a magyar „bumm” szóval megegyező.

Elnevezések 
Bombának elsősorban a katonai repülőkről ledobott robbanóeszközöket nevezzük. A köznyelvben tévesen ezt a szót használják az ipari felhasználású robbanóeszközökre is, amelyeket például építkezéseknél vagy a bányászatban használnak.
Ha a bomba célja megfélemlítés vagy merénylet elkövetése, akkor hagyományosan pokolgépnek nevezzük.

Célok 
A bombákat az alábbi katonai célok elérésére használják:
 ellenséges objektumok, egységek megsemmisítésére, károkozásra,
 akadály megszüntetésére, leküzdésére,
 területvédelemre,
 félelem- illetve zavarkeltésre.

Működése 

A bomba működéséhez olyan anyagra vagy anyagokra van szükség amelyek valamilyen fizikai, illetve kémiai behatásra robbanásszerű reakciót váltanak ki (hő, nyomás, térfogatváltozás stb.).
 
Az eszköz felrobbantható időzítéssel, távirányítással, vagy valamilyen érzékelő segítségével (pl: légnyomásérzékelő, radar).

Története 
A bombákat évszázadok óta használják a harcászatban, és a terroristák arzenáljának is központi eleme.

Típusai, csoportosítása 

Három nagy csoportra oszthatók:
hagyományos (kémiai robbanóanyaggal töltött),
szétszóródó vagy diszperzív (a robbanóanyag mellett másodlagos anyagokkal is megtöltött, például a kazettás bomba), amelynek a robbanótöltetei a bomba működésbe lépése után szétszóródnak, de ide tartoznak a vegyi és biológiai töltettel ellátott fegyverek),
nukleáris (maghasadáson vagy magfúzión alapuló szerkezetek).

Ezen kívül megkülönböztethetünk:
 telepített (a bomba a felhasználási helyén elhelyezve)
 irányított v. okos bomba (repülőgépről, hajóról, szárazföldi csapatoktól indított, önálló célrávezérléssel ellátott szerkezet)

Kapcsolódó szócikkek 
Atombomba
Bombázó
Bombariadó
Cár-bomba

Források 
 
 

Fegyverek
Robbanóanyagok
Kínai találmányok
Virtuális számítógép

A virtuális számítógép egy szimulált számítógépet jelent.

A számítógépek általában fizikailag létező dolgok: elektronikai elemekből (integrált áramkörökből) felépített központi egység értelmezi és hajtja végre a programokat.

A virtuális számítógép fizikailag nem létezik: a felépítése csupán egy szimuláció, egy olyan számítógépes program, ami egy létező fizikai számítógépet, vagy egy fizikailag nem felépített számítógép működését szimulálja. Ez valójában egy "teljes számítógép egy másik számítógépen belül".

Ennek célja sokféle lehet. Néhány példa:
 új számítógépek terveinek elemzése,
 új számítógép-architektúrák kikísérletezése,
 számítógépek hibáinak felderítése,
 számítógépes programok hibakeresése az eredeti (fizikai) környezetnél rugalmasabban, például operációs rendszerek fejlesztése
 fejlesztő cégeknél keresztplatformos szoftverek tesztelése rugalmasan, párhuzamosan többféle géptípuson, operációs rendszeren
 egy adott jellemzőkkel rendelkező számítógépre írt program futtatása egy más jellemzőkkel rendelkező számítógépen.
 Szervertakarékosság és/vagy energiatakarékosság: több szerver (operációs rendszer) a jobb erőforrás kihasználása érdekében egy fizikai eszközön (hardveren) futtatása.

Fajtái 
Két fő virtualizációs rendszer különíthető el.

Rendszerszintű virtualizáció 
Az összetettebb változat a rendszerszintű virtualizáció, mellyel komplett számítógépek emulálhatók, operációs rendszerrel együtt. 
Előnyei közé tartozik, hogy több operációs rendszer futtatható közvetlen az ún. gazdarendszerből, valamint az elszigeteltségéből adódó biztonságos szoftvertesztelés. (Példaként említhető a különböző kártékony kódok, vírusok tesztelése) 
Főbb hátrányai közé sorolható a magas erőforrásigény és a viszonylagos megbízhatatlansága a közvetlenül hardverekkel való kommunikáció terén.

Folyamatszintű virtualizáció 
A másik változat a folyamatszintű virtualizáció, ezzel egyetlen program, egyetlen folyamat futtatható. Ezek közvetlenül a gazdarendszerből futnak. A virtuális környezet a folyamat indításakor jön létre, és a folyamat befejeződésekor szűnik meg. Célja, hogy platformfüggetlen környezetet teremtsen, megkönnyítendő a programozók dolgát. Az egyik legismertebb ilyen környezet a Java Virtual Machine.

Virtuális gépek 

 VMware
 Kernel-based Virtual Machine
 VirtualPC
 Xen – natív hypervisor
 VirtualBox (az Oracle terméke)
 KVM

Nem szigorúan véve virtuális gép, de ide sorolható még:
 Java virtuális gép (az Oracle terméke) – Geronimo J2EE
 Linux chroot
 Solaris Containers
 FreeBSD jail – operációs rendszer szintű virtualizációs megoldás
 Parallels MacOSX – Windows futtatása Macintosh gépeken

Jegyzetek

Források

További információk 
 http://virtualizacio.lap.hu Linkgyűjtemény a témával kapcsolatosan
 http://virtualizacio.blog.hu Az első magyar blog a virtuális számítógépekkel kapcsolatban
 Sulinet:Tesztkörnyezet kell ? Készítsünk virtuális gép(ek)et!

Kapcsolódó szócikkek 

Informatika
Virtualizáció
Felhő alapú számítás
Rutherford-kísérlet

A Rutherford-kísérlet vagy Geiger–Marsden-kísérlet Ernest Rutherford vezetése alatt Manchesteri Egyetemen 1909 és 1911 között Hans Geiger és Ernest Marsden  által elvégzett, az anyag szerkezetének felderítésére szolgáló szóráskísérletek elnevezése. A kísérletekben α-részecskékkel (hélium atommagokkal) bombáztak vékony aranylemezt.

Ha az atom belsejében az anyag többé-kevésbé egyenletesen oszlana el, ahogy J. J. Thomson atommodelljében, az úgynevezett mazsolás puding modellben leírta, akkor az α-részecskék eltérülés nélkül lassulva haladnának keresztül a lemezen, hasonlóan, mint a puskagolyó a vízben. A kísérletek eredménye szerint azonban, bár az α-részecskék többsége (miközben energiájuk egy részét elveszítették) valóban egyenesen haladt át a lemezen, néhányuk iránya jelentősen megváltozott.

Következtetések

Az eredmény teljesen váratlan volt, Rutherford erre így emlékezett vissza: 
Határozottan ez volt a leghihetetlenebb eredmény, amellyel életemben találkoztam. Majdnem olyan hihetetlen volt, mintha valaki egy 15 hüvelykes gránáttal egy selyempapír-darabkára tüzelne, és az visszatérve őt magát találná el.

Rutherford 1911 elején publikálta a kísérletek eredményeinek értelmezéséből és elektrodinamikai meggondolásokból származtatott atommodelljét, a Rutherford-féle atommodellt. Voltak alfa-részecskék, amelyek közel jutottak a maghoz, és erősen eltérültek, míg az elég nagy távolságban elhaladók nem térültek el jelentősen. A részecskék térbeli eloszlásának megfigyeléséből fel lehetett térképezni a szóró centrumok méretét. Eszerint a pozitív töltés kis térfogatban összpontosul, az atom nagy része „üres”, tömegének jelentős része egy kis térrészre, a magba koncentrálódik, és az elektronok ekörül a mag körül keringenek a Coulomb-féle elektrosztatikus vonzás hatására. Az atommag mérete a mérésekből 10‒15 méter átmérőjűnek adódott az egyébként 10‒10 méter átmérőjű atomban.

A modell azonban egy alapvető problémára nem tudott magyarázatul szolgálni: az atommag körül keringő, azaz gyorsuló mozgást végező elektronok – éppen a klasszikus elektrodinamika szerint – sugároznak. Ennek következtében energiát veszítenek, és végül bele csapódnak a magba.

A Rutherford-modellt, az energetikailag stabil elektronpályákat - mint posztulátumokat - megfogalmazó Bohr-féle atommodell követte. Bár erre a stabilitásra a klasszikus elektrodinamika szerint továbbra sem volt elméletileg megalapozott magyarázat.

Források

Külső hivatkozások
 Letölthető interaktív Java szimuláció a Rutherford-szórásról egy magyarázó lapon keresztül vagy közvetlenül a PhET magyarított oldaláról.

Részecskefizikai kísérletek
Magfizika
Fizikai kísérletek
Müon

A müon az elektron nagyjából 200-szor nehezebb „testvére" a második részecskecsaládból. Elemi részecske, azon belül a leptonok közé soroljuk.

Bomlása:

müon → elektron + müonneutrínó + antielektronneutrínó

antimüon → pozitron + antimüonneutrínó + elektronneutrínó

Müonos atomok 
A müon volt az első olyan elemi részecske, amely nem volt megtalálható a közönséges atomban. A negatív müonok mégis helyettesíteni tudják az elektronokat a közönséges atomokban, úgynevezett müonos atomokat hozva létre. Ezek az atomok viszont kisebbek, mint a nekik megfelelő elektronos atomok, mivel a perdületmegmaradás értelmében a nehezebb müonnak közelebb kell keringenie az atommaghoz, mint a könnyebb elektronnak.

A pozitív müon, ha megáll a közönséges anyagban, képes összekapcsolódni egy elektronnal, és müóniumot (Mu) hoz létre, melyben a müon játssza el az atommag szerepét.

Története 
1937-ben Carl David Anderson, Neddermeyer, Street és Stevenson fedezte fel a kozmikus sugárzásban.

Az a tény, hogy a kozmikus sugárzásban keletkező müon rövid élettartama ellenére is eléri a földfelszínt, a speciális relativitáselmélet által megjósolt idődilatáció egyik bizonyítéka. A tengerszinten átlagosan 200 müont lehet mérni négyzetméterenként és másodpercenként Németországban. (Valószínűleg nálunk is hasonló érték lehet.)

A Fermilab által irányított Muon g - 2 kísérlet 2021-ben publikált eredményei megerősítették, hogy a müon mágneses momentumának értéke nem összeegyeztethető a részecskefizika jelenleg elfogadott standard modelljével. Egyelőre nem világos, hogy milyen elmélet magyarázhatná meg az eltérést.

Jegyzetek 

A standard modell alapvető részecskéi
Leptonok
Tau-lepton

A tauon (tau-részecske, tau-lepton) egy negatív elektromos töltésű elemi részecske, melynek
 élettartama 3·10‒13 másodperc (gyenge kölcsönhatásban bomlik)
 tömege 1777 MeV (a proton tömegének nagyjából négyszerese, az elektronénak 3500-szorosa).
 antirészecskéje az anti-tauon,
 a hozzájuk tartozó neutrínók a tau-neutrínó és az anti-tau-neutrínó.

Besorolása 
A tau-lepton a leptonok harmadik családjába tartozik. Rokonai az elektron (1. család) és a müon (2. család). Az elektronhoz és a müonhoz hasonlóan a tau-lepton is pontszerű; nincs észlelhető szerkezete, ha van egyáltalán az a 10‒18 méter alatti tartományban van. Az elektronhoz és müonhoz hasonlóan a tau-lepton spinje 1/2. A tau-lepton és az antirészecskéje az elektronnal illetve a pozitronnal azonos elektromos töltésű.

Bomlása 

A tau-lepton az egyetlen lepton, mely hadronokká is képes bomlani, a többinek ehhez nincs elegendő tömege. A hadronikus és a többi bomlási módja is a gyenge kölcsönhatással történik.

Mivel a tau-szerű leptonszám megmarad (legalábbis közelítőleg a neutrínóoszcilláció miatt), akkor keletkezik tau-neutrínó, amikor a tau-lepton müonra vagy elektronra bomlik.

A tau elektronra és neutrínókra bomlásának elágazási aránya 18%, a müonra és neutrínókra bomlásé hasonló, a hadronokra bomlásé 64%.

Felfedezése 
1975-ben fedezte fel Martin Lewis Perl a kollégáival az SLAC-ban. Berendezésük az SLAC új elektron-pozitron ütköztetőgyűrűjéhez a SPEAR-hez tartozott, és az LBL detektorhoz. Észlelni tudták, és meg tudták különböztetni a leptonokat, hadronokat és a fotonokat. Nem a tau-leptont magát figyelték meg, hanem a következő anomális eseményt:

 + nem észlelt részecskék
 
Kellett olyan részecskéknek lenniük, melyeket nem észleltek, mert az észlelt energia kevesebb volt, mint a kezdeti. Feltételezték, hogy ennek az az oka, hogy tau-leptonok keletkeztek, de azok rögtön elbomlottak:

 + 4 neutrínó

Ezt elég nehéz volt igazolni, mivel az az energia, mely a τ+τ‒ pár létrehozásához szükséges, nagyjából egyezik a D-mezon létrehozásához szükséges energiával. A tau-lepton tömegét és spinjét a heidelbergi DESY-nél és a SPEAR gyűrű DELCO műszerében (Direct Electron Counter) határozták meg.

Martin Perl 1995-ben megosztott fizikai Nobel-díjat kapott Frederick Reines-szel. Az utóbbit a neutrínó felfedezéséért tüntették ki.

Források 
 Az angol Wikipédia
 M. L. Perl et al, "Evidence for Anomalous Lepton Production in e+-e- Annihilation" Phys. Rev. Lett., 35, 1489 (1975)

További információk 

A standard modell alapvető részecskéi
Leptonok