alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Simon Jolán (színművész)

Simon Margit Jolán (Újpest, 1885. május 31. – Budapest, 1938. szeptember 24.) színésznő, előadóművész; tragikus haláláig Kassák Lajos felesége.

Élete 
Simon András és Hazafi Margit leányaként született. Korán elveszítette apját, özvegyen maradt varrónő édesanyjának segédkezett, majd cseléd volt egy grófnál. 17 évesen, 1902. november 23-án Újpesten feleségül ment a nála kilenc évvel idősebb Nagy János Pál bútorasztalos-segédhez, és három gyermeket szült neki. Családjától hamarosan különköltözött.

Az Egyesült Izzóban munkásnőként dolgozott. Az Újpesti Munkásotthon egyik rendezvényén megismerkedett Kassák Lajossal.
Szavalókórusokat vezetett. Elvégezte Rózsahegyi Kálmán színiiskoláját. Pályafutását a Budai Színkörben kezdte, Feld Irén társulatánál. 1918-ban Bárdos Artúr meghívására a Belvárosi Színházhoz került.

1920-ban követte Kassákot a bécsi emigrációba. A Tett, majd a Ma c. lapoknál csoportosuló Kassák-kör előadásain – Budapesten, Bécsben, Prágában, Kassán, Érsekújvárott, Ungváron és Berlinben – az avantgárd mestereinek alkotásait szólaltatta meg: Kassák, Barta Sándor, Hans Arp, Kurt Schwitters, Richard Huelsenbeck, Ivan Goll, Hugo Ball, Apollinaire, Blaise Cendrars, Marcel Lecomte műveit.

Kassákkal 1926-ban tértek haza. A Munka Körben szavalókórusokat szerveztek, ezeken lépett fel. 1928. május 4-én kötöttek házasságot Budapesten. 1936-tól kezdődően „népjóléti megbízottként” a segélyre jogosultak életkörülményeit vizsgálta. A tapasztaltaktól kétségbeesett, és öngyilkos lett. Ebben állítólag Kassák nőügyei is ludasak voltak.

Temetésén Kéthly Anna mondott gyászbeszédet.

Kassák csak 25 év múlva tudott megemlékezni róla egy versben: Rekviem egy asszonyért.

Fontosabb színházi szerepei 
 Henschelné (Hauptmann: Henschel fuvaros)
 Az anya (Strindberg: Hattyúvér)
 Erzsi (Földes I.: Terike)

Jegyzetek

Források 

 Életrajz (Terasz) 
 Fejünk fölött elszállt a nikkel szamovár Visszaemlékezések a Kassák családra
 Magyar színházművészeti lexikon

József Attila: Simon Jolán

Egyszer, ha nem veszi észre,
nézzetek arcába hosszan,
magános férfiak gondolták ki,
amikor én még futballoztam.

Élete: peng a levegőben,
borítsátok be nagykabáttal,
sosem szavalt még verset tőlem,
súrol, szalad egy könyvállvánnyal.

Ha volna kollektív iparosfa,
téli cipőjét megteremné,
ha volna igazszívű kecske,
az ő dicséretét mekegné.

Magyar színésznők
Öngyilkos színészek, színésznők
1885-ben született személyek
1938-ban elhunyt személyek
Velencei egyezmény (egyértelműsítő lap)

A velencei egyezmény 
 velencei egyezmény (1921): az 1921. október 13-án kelt megállapodás a Magyarország és Ausztria közötti országhatárról.
 velencei egyezmény (1932): az 1932-ben kelt egyezmény az Osztrák–Magyar Monarchia felbomlása után Ausztriában maradt magyar kulturális javak átadásáról rendelkezett
Gluon

A részecskefizika területén gluonoknak nevezzük a kvarkok közötti erős kölcsönhatást közvetítő részecskéket. Ezek a részecskék a kvarkok között közvetítik a kölcsönhatást, éppúgy, mint az elektromágneses kölcsönhatást a foton. A kvantumszíndinamika (QCD) elmélete szerint ezek a közvetítők tömeg nélküli részecskék, amelyeket gluonoknak neveztek el az angol glue = ragasztó szó alapján.

A gluonok a kvarkokhoz hasonlóan rendelkeznek színtöltéssel, pontosabban egy színnel és egy antiszínnel. Például ha egy  (piros anti-kék) színtöltésű gluon kölcsönhatásba lép egy B (kék) kvarkkal, akkor R (piros) lesz. Összesen nyolcféle gluon van.

Az első közvetlen kísérleti bizonyítékot 1979-ben találtak a létezésükre, amikor három-dzsetes eseményt figyeltek meg a hamburgi DESY PETRA nevű elektron-pozitron ütköztetőjében. A mélyen rugalmatlan szórás mennyiségi vizsgálata a Stanford Linear Accelerator Centerben (SLAC) egy évtizeddel azelőtt megállapította a létezésüket.

A standard modell alapvető részecskéi
Múzsa (egyértelműsítő lap)

A Múzsa szó jelentései:
 múzsák, görög mitológiai alakok
 Múzsák (folyóirat)
 Múzsa (keresztnév)
 múzsa (alkotás), alkotást inspiráló személy
 Múzsa (könyv)
 Muse, brit rockzenekar
Magyar Külügyi Társaság

A Magyar Külügyi Társaság eredetileg 1920. április 18-án alakult, még a trianoni békeszerződés aláírása előtt.

Két világháború közötti tevékenysége 
Kiadásában jelent meg Budapesten 1928-ban Az Igazságot Magyarországnak! A trianoni békeszerződés következményeinek ismertetése és bírálata című gyűjteményes mű. A társaság adta ki 1920 és 1944 között - több megszakítással - a Külügyi Szemle című külpolitikai folyóiratot Horváth Jenő diplomáciatörténész szerkesztésében.

Ismertebb tagjai 
Alelnöke egy időben Nagy Emil volt. Munkájában részt vett többek között Kenéz Béla és Pekár Gyula.
Titkára 1947-től Wesselényi Miklós báró volt.

Újjáalakulása
A Társaság  1992-ben alakult újjá. Tagjai – többek között – Rockenbauer Zoltán, Szanyi Tibor.

A Társaság honlapja: http://kulugyitarsasag.uni-corvinus.hu 

Magyarországi civil szervezetek
Vámosi Nagy István

Nagy István (Budapest, 1919. október 23. – Budapest, 1992. október 12.) zenetörténész, bölcsész, tanár, író, antropozófus.

Élete 
Szülei Nagy Emil politikus, igazságügy-miniszter és Göllner Mária, a magyarországi Waldorf-pedagógia megteremtője voltak. Még két édes testvére volt, Sándor (sz. 1926) és Kristóf (1930–1973), valamint apja előző házasságaiból összesen hét féltestvére.

A Nagy család régi előneve volt Vámosi, innen vette írói nevét: Vámosi Nagy István.

Felesége Tibay Krisztina (1934–2006) opera-énekesnő volt.

A stuttgarti, majd a kis-svábhegyi Waldorf-iskolában tanult. Az akkori Zenedében folytatta tanulmányait, közben bölcsészkaron esztétikából, filozófiából és művészettörténetből doktorált.

1943-tól publikált, zenekritikákat is írt.

1945-1949 között a Közoktatási Minisztérium zenei és színházi előadója volt, majd a Színház- és Filmművészeti Főiskola könyvtárosa.

1951-től a Zeneműkiadó Vállalat külső munkatársa volt.

1955-től a Szegedi Zeneművészeti Szakiskola és a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola tanára.

A szegedi József Attila Tudományegyetemen 15 éven át tartotta előadásait.

Kémkedés vádja miatt 6 és fél év börtönre ítélték.

Művei

Könyv 
 Az opera születése a dráma szelleméből (Budapest, 1943, Rózsavölgyi)
 A holnap drámája (Budapest, 1946, Genius)
 Magyar szerzők zenekari műveinek jegyzéke (Budapest, 1953, Zeneműkiadó)
 Vámosi Nagy István– Várnai Péter: Bánk bán az operaszínpadon. Operadramaturgiai tanulmány Erkel Ferenc operájáról (Budapest, 1960, Zeneműkiadó)
 Die letzte Schaffensperiode von Béla Bartók (Das Goetheanum, Basel, 1969)
 Zenetörténeti párhuzamok. 33 év válogatott tanulmányai, zenekritikái, előadásai. 1943-1976 / (Budapest, 1982, magánkiadás)
 Merlin, a bárd és Wagner, a zeneköltő. A Grál-legenda útja az évszázadok kultúrájában (Budapest, 1984, 1985, magánkiadás)
 Száműzött és bebörtönzött géniuszok – Dantétól Bartókig (Szeged, 1991, Universum)

Írások 
 A kissvábhegyi Waldorf-iskola I. rész (1991)
 A kissvábhegyi Waldorf-iskola II. rész (1991)
 Az irányt mutató erő a magyar történelemben (1992)
 Visszaemlékezések Kodolányi Jánosra (Új Magyarország, 1992. november 7.)

Fordításai 
 Schumann levelei (Budapest, 1958)

Külső hivatkozások 
 Dobos Marianne: Karmikus kapcsolatok

1919-ben született személyek
1992-ben elhunyt személyek
Antropozófusok
Magyar zenetörténészek
Magyar tudományos írók
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Budapesten született személyek
Nagy Kristóf (író)

Nagy Miklós Kristóf (Budapest, 1930. május 6. – Funchal, Portugália, 1973. július 26.) bölcsész, minisztériumi előadó, író, antropozófus. Írói álneve az emigrációban N. Christoph de Nagy volt.

Élete 
Édesapja Nagy Emil, édesanyja Göllner Mária volt. Hárman voltak édestestvérek, két bátyja született, István (1919-1992) és Sándor (*1926). Rajtuk kívül apja előző házasságaiból volt még hét féltestvére.

Kristóf 1946-ban hagyta el hazáját Rácz Líviával (Nagy Emil unokahúga), Göllner Mária 1947-ben követte őket. Kristóf Franciaországban, majd Svájcban folytatta tanulmányait, a Bázeli egyetemen doktorált. 1961-től 1967-ig a torontói és a buffalói egyetemek anglisztika professzora volt. Madeira szigetén, Funchalban hunyt el szívinfarktus következtében.

Művei

Cikkek (Nagy Miklós Kristóf néven) 
 Visszatért (In: Bizalom, 1943/16. sz.)
 XVIII. század, a viszonylagos béke százada Középeurópában (In: Bizalom, 1943/23. sz.)
 Béke éve lesz-e 1944? – Részletes tudósítás az „Angyali Pásztor” c. film bemutatójáról (In: Bizalom, 1944/2. sz.)
 Huszonnégy év! – A XVII. század Középeurópában – Látogatás a Szentföldi Múzeumban (In: Bizalom, 1944/6. sz.)

Könyvek (N. Christoph de Nagy néven) 

 The Poetry of Ezra Pound. The Pre-Imagist Stage (Bern, 1960; 1968)
 Ezra Pound's poetics and literary tradition (Bern, 1966))
 Michael Drayton's „England's heroical epistles”: a study in themes and compositional devices (Bern, 1968)
 The place of Laforgue in E. Pound's literary criticism (London, 1969)
 – Maria von Nagy: Die Legenda aurea und ihr Verfasser Jacobus de Voragine (Bern, 1971)

Források 
 Maria von Nagy: Über den Tod von Albert Steffen; Bela Bartok; H.D. (1978, Bern)
 Rácz Lívia: Hűvösvölgy – Ostrom. 1944–45 (2010, Budapest, kézirat)

Magyar antropozófus orvosok
Emigráns magyarok
1930-ban született személyek
1973-ban elhunyt személyek
Uzonkafürdő

Uzonkafürdő (románul Ozunca-Băi) falu Romániában Kovászna megyében.

Fekvése 
Kovászna megye északi peremén helyezkedik el; közigazgatási központjától, Nagybacontól 10 km-re keletre, Sepsibükszádtól 55 km-re nyugatra. Erdővidék utolsó keleti települése.

Története 
E kis fürdő a Baróti-hegység bástyája, az 1016 méter magas Nagy-Murgó északi lábánál, Uzonka és Pisztrángos patakainak völgyében található. A két patak nevét viselő ásványvíz-forrás mellett hajdan két külön fürdő létesült, de ma csak az uzonkai források melletti létezik, a pisztrángosi fürdő közel egy évszázada megsemmisült.

Éghajlata 
Éghajlata a kárpátközi medencékre jellemző sajátosságokkal bír. Uzonkafürdő tengerszint feletti magassága 650 méter, hegyvidéki (szubalpin) klímája van. Évi átlagos hőmérséklete megegyezik a Baróti-medence évi 7,1 C fokos átlagával. A nyári hónapokban itt is mértek 30 C fokot, de az esős napokon lényegesen csökken a hőmérséklet. Az Erdélyi-medence felől minden évszakban beáramlanak a nyugati szelek, télen pedig a Nemere kíméletlenül végig seper Uzonka patakjának teknőszerű völgyében. Május eléggé esős, de már kellemes meleg pezsdíti meg a természetet. Rendszerint száraz és meleg ősz van Uzonkán.

Hivatkozások

Külső hivatkozások 
 Uzonkafürdő környezetének leírása

Kovászna megye települései
Románia fürdőhelyei
Ülke

Ülke ) falu Romániában, Hargita megyében található.

Fekvése
Székelyudvarhelytől északra 7 km-re fekszik, Oroszhegy községhez tartozik.

Története
Ülke nevét az oklevelek 1550-ben említették először Wlke néven.

1567-ben Illke, 1602-ben Ülke néven írták nevét.

A falu eredetileg nem a mai helyén, hanem a Kétvízköze nevű területen feküdt, ahonnan településnyomok kerültek elő.

Mindvégig megtartotta katolikus vallását, római katolikus temploma 1996-ban épült.

A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.
1910-ben 625, 1992-ben 424 magyar lakosa volt.

A falu cifra rézszeletkékkel kirakott fodros fedelű fapipáiról volt híres.

"...Ülke meg arról nevezetes, hogy ott készítik az egész székelyföld szükségleteit fedező-czifra réz szeletkékkel kirakott, fodros fedelü fapipákat." (Orbán Balázs)

"A Dancza nyugoti aljánál szakad be a Bosnyák pataka; ennek hegyek közé bemélyülő völgyébe több falu van elrejtve: mint Tibold, Fancsal, Szt.-Király és a beleszakadó Balé patak mellett Szt.-Tamás, Ülke. E faluknak központi anya megyéje úgy látszik, Szt.-Tamás volt, mert a pápai dézmák regestrumának 1332-dik évi rovatában csak ez egyet találjuk bejegyezve." (Orbán Balázs)

Nevezetességek
 Római katolikus temploma – 1996-ban épült.

Testvértelepülések
  Kárász

Hivatkozások

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Ürmös (Brassó megye)

Ürmös (románul Ormeniș, németül Ermesch) falu Romániában Brassó megyében.

Fekvése 
Brassótól 40 km-re északra az Olt bal partján fekszik. Az addig hozzá tartozó Ágostonfalva 2004-től önálló község.

Története 
A falu határában a Töpe nevű helyen vár volt. A középkori falu az Olt kanyarjában feküdt. Unitárius, ortodox temploma és római katolikus kápolnája van. A falu központjában levő kastély a hagyomány szerint I. Rákóczi György vadászkastélya volt. Határában a Töpe-patak völgyében barlang és kőfülke található. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Kőhalmi járásához tartozott. 1910-ben 1545, túlnyomórészt magyar lakosa volt, 1992-ben 1804 lakosa volt, ebből 877 magyar, 535 cigány, 387 román és 5 német.

Híres emberek 
 Itt született 1827-ben Maurer Lajos 48-as szabadságharcos, honvéd ezredes.
 Itt született 1898-ban Fekete Lajos író, költő.
 Itt született 1913-ban dr. Erdő János unitárius püspök, teológiai tanár.
 Itt született 1918-ban Nagy József újságíró, náciellenes politikus, a Gestapo áldozata.

Testvértelepülések 
  Sajósenye, Magyarország
  Péder, Szlovákia

Jegyzetek 

Brassó megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Vacsárcsi

Vacsárcsi (románul Văcărești) falu Romániában Hargita megyében.

Fekvése
Csíkszeredától 16 km-re északra fekszik, Csíkszentmihály község része, melytől 2 km-re délnyugatra van.

Története
A település első hiteles említése az 1560-as évekből származik, azonban a korábbi történetére több, elsősorban régészeti adat utal. Ezek egyike a helyi hagyományban csíkszentmihályi Sándor-családnak tulajdonított udvarház, melynek maradványai a falunak a Csíkszentmihály felé eső részén levő magaslaton láthatók. Az udvarház feltehetően 16-17. században állt, és az 1694-es tatárjáráskor pusztulhatott el. Falai még 1909-ben is több méter magasan álltak. Az udvarház területén 2012-ben régészeti ásatásokat folytattak, melyek során a falu Árpád-kori előzményeit bizonyító emlékek kerültek elő.

Az udvarház leginkább arról híres, hogy 1533-ban állítólag itt állították össze a Csíki székely krónikát. A krónika eredeti példánya a tatárok 1694-es betörése során pusztult el. 
Vacsárcsi a középkor folyamán nem rendelkezett önálló plébániával, hanem a Csíkrákos filiája volt. Az első ismert kápolnája 1711-ben épült, amit 1984-ben kibővítettek.
A határában levő kőbányában hatszögletű andezitoszlopok láthatók.
1910-ben 776 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Szépvízi járásához tartozott.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Csíkszék települései
Vadad

Vadad (románul Vadu) falu Romániában Maros megyében.

Fekvése
Az unitárius székely falu Marosvásárhelytől 18 km-re északkeletre a Ferenc-patak Nyárádra nyíló völgyében fekszik.

Története
Lakói a 16. században előbb református, majd unitárius hitre tértek át. Unitárius temploma a falu közepén áll. 1910-ben 482, túlnyomórészt magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Nyárádszeredai járásához tartozott. 1992-ben 283 lakosából 215 magyar, 68 cigány és 2 román volt.

Híres emberek
 Itt született 1790-ben Filep József jogtudós 
 Itt született 1929-ben Török Pál képzőművész
 Itt született 1932 január 14-én Kilyén Árpád  festőművész
 Itt született Kilyén Irén néprajzkutató
 Itt született Toszó Árpád (1936) mérnök, üzemszervező

Galéria

Jegyzetek

Maros megye települései
Marosszék települései
Vadasd

Vadasd (románul Vădaș) falu Romániában, Maros megyében.

Fekvése
Marosvásárhelytől 34 km-re délkeletre, Havadtőtől északra 3,2 km-re fekszik a Havad-patak völgyében.

Története
Határában Havad felé egykor a hagyomány szerint Tekefalva nevű falu állott, amely elpusztult. Várat is említenek ott. 1910-ben 542 református magyar lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Marosi alsó járásához tartozott. 1992-ben 389 lakosából 381 magyar és 8 cigány.

A település szülötte volt Jakab Ödön (1854–1931) költő, író, irodalomtörténész, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.

Látnivalók

Református temploma gótikus eredetű, helyette azonban 1886-ban újat építettek, a régiből csak egy szemöldökkő maradt.

Ismert emberek 

Itt született Jakab Ödön (1854-1931) költő, író
Itt született Molnár Dénes (1947-2000) grafikus, festőművész

Hivatkozások

Maros megye települései
Marosszék települései
Vágás (település)

Vágás () falu Romániában, Hargita megyében.

Fekvése
Székelyudvarhelytől 7 km-re délnyugatra a Vágás- és a Malmok-patak közötti dombháton fekszik, Bögözhöz tartozik.

Története 
Neve onnan ered, hogy egykori irtás helyén települt. Régi Keresztelő Jánosnak szentelt temploma 1488-ban már állott és Székelydobóval közös templom volt.
Mai római katolikus temploma 1843 és 1851 között épült a középkori templom helyén és anyagának felhasználásával.
1910-ben 606 magyar, 1992-ben 298 magyar és 1 román lakosa volt.
A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Udvarhelyi járásához tartozott.

Népessége 
2002-ben 296 lakosa volt, mindegyikőjük magyar.

Vallások 
A falu lakói római katolikusok.

Jegyzetek

Források 

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Văcăreşti (egyértelműsítő lap)

Văcăreşti a következő romániai helyek egyike lehet:

 Văcăreşti, község Dâmboviţa megyében		
 Vacsárcsi, község Hargita megyében
 Văcăreşti, község Teleorman megyében

 a börtönéről nevezetes Văcăreşti-negyed Bukarestben
Huszka Jenő-díj

A Huszka Jenő-díj egy 1993 és 2001 között létezett könnyűzenei elismerés volt, melyet a szerzői jogvédő szervezet, az Artisjus alapított, és annak zsűrije is ítélt oda. 2001-ben a díj megszűnt, az Artisjus-díj váltotta fel. A díj névadója Huszka Jenő (1875-1960) zeneszerző volt.

Díjazottak

Az év könnyűzenei produkciója
 Sztevanovity Zorán, az „Így alakult” c. nagylemezért (2001)
 Budapest Klezmer Band és a Liszt Ferenc Kamarazenekar (2000)
 Omega koncert a Népstadionban (1999)
 Koncz Zsuzsa - Csodálatos világ album (1998)
 Hofi Géza: Pusszantás mindenkinek CD (1997)
 L’art pour l’art Társulat  (1996)
 Hungária koncert a Népstadionban (1995)
 Kocsák Tibor és Miklós Tibor: Anna Karenina (1994)
 Rapülők együttes (1993)

Könnyűzeneszerzői alkotói életműdíj
 Vukán György (2001)
 Havasy Viktor (2000)
 Presser Gábor (1999)
 Gábor S. Pál (1998)
 Balázs Ferenc (1997)
 Demjén Ferenc (1996)
 Szörényi Levente (1995)
 Gyulai Gaál János (1994)
 Behár György (1993)

Az év könnyűzeneszerzője
 Kasza Tibor (2001)
 Pásztor László (2000)
 Gerendás Péter (1999)
 Nagy Ádám(1998)
 Várkonyi Mátyás (1997)
 László Attila (1996)
 Presser Gábor (1995)
 Lerch István (1994)
 Dés László (1993)

Az év könnyűzenei szövegírója
 Bornai Tibor (2001)
 Nemes István (2000)
 Lovasi András (1999)
 Novák Péter (1998)
 Bereményi Géza (1997)
 Valla Attila (1996)
 Sztevanovity Dusán (1995)
 Horváth Attila (1994)
 Demjén Ferenc (1993)

Az év legsikeresebb dala
 „Ha nem tudom, nem fáj”: Kaszás – Bradányi (1999)
 „Snassz Vegasz” c. album dalai: Irigy Hónaljmirigy (1998)
 „Kicsit szomorkás” (Csinibaba): Nádas – Szenes (1997)
 „A 67-es út”: Republic együttes (1996)
 „Olyan szépek voltunk”: Dés – Nemes (1995)
 „Még nem veszíthetek”: Zámbó Jimmy (1994)
 „Helló”: Kovács Ákos (1993).

Források 

 Információk a díjról az Artisjus honlapján

Magyar zenei díjak
Benedikta

A Benedikta  női név a latin benedictus (áldott) szóból származó Benedek férfinév párja.


Rokon nevek
Benáta, Benedetta, Beneditta, Benita

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Benedikta sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
január 4., augusztus 13., október 8., december 29.

Híres Benedikták

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Benáta

A Benáta női név a Benedikta olasz eredetű rövidüléséből származik.


Rokon nevek
Benedikta, Benedetta, Beneditta, Benita

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Benáta sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
január 4.

Híres Benáták

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
Norbert

A Norbert germán eredetű német férfinévből származik, jelentése észak + fényes, híres, a név a  Nordbert-ből alakult ki. Női párja: Norberta.



Gyakorisága
Az 1990-es években igen gyakori név, a 2000-es években a 31-49. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 június 6.

Híres Norbertek

Magyarok
 Hosnyánszky Norbert olimpiai bajnok vízilabdázó
 Kovács Norbert (1976) labdarúgó
 Kovács Norbert (1977) labdarúgó
 Kroó Norbert fizikus, kutatóprofesszor
 Madaras Norbert olimpiai bajnok vízilabdázó
 Michelisz Norbert magyar autóversenyző
 Növényi Norbert olimpiai és világbajnok birkózó
 Ormai Norbert honvéd ezredes, az 1848–49-es szabadságharc vértanúja 
 Rózsa Norbert olimpiai bajnok úszó
 Schobert Norbert fitneszguru
 Szűcs Norbert gitáros, billentyűs, zeneszerző

Külföldiek
 Norberto Bobbio, olasz jogfilozófus, politikai filozófus, eszmetörténész
 Norbert Blüm német politikus
 Norbert Elias német szociológus és pszichológus
 Norbert Haug német újságíró, a Mercedes-Benz motorsport korábbi alelnöke
 Norbert Schmidt német szlalom-kenus
 Norbert von Xanten, a premontrei rend alapítója
 Norbert Wiener, amerikai matematikus, a kibernetika atyja

Egyéb Norbertek
 Norbert, a Harry Potterben szereplő sárkány
 Norbert, a Minyonok filmben szereplő minyon

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Férfikeresztnevek (N)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Norberta

A Norberta a Norbert férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 6.

Híres Norberták

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Márton

A Márton a latin Martinus név rövidült, magyar alakja, a jelentése Marshoz tartozó és az istenség városvédelmező funkciójából következően harcos/hadakozó. Női párja: Martina

Rokon nevek 
 Martin: a Márton latin eredetijéhez közelebb álló alak. 
 Martos: a Márton régi magyar becenevéből önállósult.

Gyakorisága 
Az 1990-es években a Márton gyakori név volt, a Martin hirtelen lett népszerű a 90-es években, igen gyakori név volt, a Martos szórványosan fordult elő, a 2000-es években a Martos nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között, a Martin a 20–36. leggyakoribb, a Márton a 26–36. helyen áll.

Névnapok 
Márton, Martos, Martin
április 13. 
 november 11. 
 november 12.

Idegen nyelvi változatai 
 Maarten (holland)
 Marcin (lengyel)
 Martin (német, angol, francia)
 Martinus (latin)
 Máki (cigány nyelv)

Híres Mártonok, Martinok és Martosok

Egyéb Mártonok, Martinok és Martosok 
Lásd: Mártonfalva (egyértelműsítő lap) és Szentmárton

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Johann Aegidius Bach

Johann Aegidius Bach (Erfurt, 1645. február 9. – Erfurt, 1716. november 22.) Johann Bernhard Bach zeneszerző apja, orgonista, brácsás, és az erfurti zenekar (Németország) zenei igazgatója.

Német zeneszerzők
Német orgonisták
Brácsások
Barokk zeneszerzők
1645-ben született személyek
1716-ban elhunyt személyek
Vajnafalva

Vajnafalva (románul Voinești) a székelyföldi Kovászna város keleti, hegyalji része Romániában, Kovászna megyében.

Nevének eredete
Nevét onnan kapta, hogy egykor a Vajna nemzetség tulajdona volt.

Története
Területe ősidők óta lakott. A Sós-tó-tetőn őskori eredetű földvár sáncai láthatók. Határában a Tündérvölgy feletti Várhegyen találhatók Tündérvár romjai. A vár valószínűleg dák eredetű, a monda szerint ez Tündér Ilona vára. 

A falu eredetileg nem a mai helyén, hanem a Sóstó és a Délő alján volt, ahonnan több településnyom került elő.

Ortodox temploma 1794-ben épült. Unitárius temploma 1888-ban, református temploma 1930 és 1932 között épült közadakozásból. A trianoni békeszerződésig Háromszék vármegye Orbai járásához tartozott.

Az 1990-es években egy új ortodox templomot építettek.

Népesség 
Lakói többségében románok.

Látnivalók
 A falu ásványvízforrásokban nagyon gazdag, itt volt a kovásznai fürdőtelepek központja is. A Horgász-kút vizét 1891-óta palackozzák.
 Itt van a Mikes-fürdő és a Sóstó-fürdő. 
 Gyógyszálló
 Nicolae Teculescu (korábban Benedek Géza) Szívkórház (Spitalul de cardiologie)

Képek

Jegyzetek 

Településrészek
Kovászna
Vajola

Vajola (románul Uila, németül Weilau, szászul Wela) falu Romániában, Erdélyben, Maros megyében, Szászrégentől 22 km-re északnyugatra, a Mezőség keleti peremén.

Története 
1228-ban a mai falu határában említették Radus falut, amely az első tatárjárásban vsz. elpusztult, de neve fönnmaradt a későbbi Ruadesch dűlőnévben. Vajolát először 1319-ben említi oklevél Veylla, majd 1455-ben Wayola néven. A középkorban határában feküdt Szarvasmező (1381) falu.

Bár szász telepítésű falu, nem a Szászföldhöz, hanem mindvégig Kolozs vármegyéhez tartozott és lakói jobbágyi sorba süllyedtek. Szász evangélikus egyházközsége a reformáció idejétől 1850-ig a református szuperintendencia alatt álló nagysajói káptalan részét képezte.

Az 1820-as úrbéri konskripciókor lakói elhatározták, hogy lerázzák magukról a jobbágyi terheket, a külsőségeket pedig sajátjukként jelentették be. Amikor a biztosok kiszálltak, hogy határát fölmérjék, a falusiak félreverték a harangokat és elüldözték őket a faluból.

A német hatóságok 1944. szeptember 12-én 640 szász lakosát evakuálták Németországba. Közülük 1945 tavaszán 270-en visszatértek, de házukban már ott találták az időközben betelepített székelyeket és románokat. Maradék szász lakossága az 1970-es és az 1990-es években vándorolt el.

A faluban élő cigányok többsége úgynevezett „szász” cigány. Az első cigányokról 1810-ben történik említés, és magyar családneveik miatt valószínű, hogy valamely magyar lakosságú faluból költöztek Vajolára. Valamennyien felvették az evangélikus vallást és átvették a szász kultúra számos elemét.

Lakossága 
 1850-ben 890 lakosából 854 volt német és 36 cigány nemzetiségű; 886 evangélikus vallású.
 1910-ben 914 lakosából 762 volt német, 108 cigány és 35 román anyanyelvű; 821 evangélikus, 38 görögkatolikus és 36 református vallású.
 2002-ben 602 lakosából 215 volt román, 197 cigány, 175 magyar és 12 német nemzetiségű; 231 ortodox, 197 evangélikus, 166 római katolikus és 10 református vallású.

Látnivalók 
 Középkori evangélikus templomát 1778-ban jelentősen átépítették, harangtornya 1728-ban épült.

Gazdasága 
A szántóföldi gazdálkodás mellett jelentős gyümölcstermesztő falu. Híres a vajolai cseresznye.

Jegyzetek

Források 
 Német nyelvű webhely a településről
 Szászrégen és vidéke 
 Vajolai szász hagyományok  
 

Maros megye települései
Válaszút (település)

Válaszút () falu Romániában, Erdélyben, Kolozs megyében.

Fekvése 
Kolozsvártól 26 km-re északkeletre, a Kis-Szamos bal partján fekszik. Bonchidához tartozik, melytől 6 km-re délnyugatra van.

Nevének eredete 
Nevét onnan kapta, hogy a Kolozsvár–Dés országútról itt ágazik le az út a Borsa-patak völgyébe.

Története 
1325-ben Valazut néven említik először. Több évszázadon keresztül a Bánffy család birtokában volt. 1449-ben a Borsa-patak völgyében duzzasztással kialakított halastó elárasztotta a falut. 1658-ban a II. Rákóczi György ellen bejött tatárok pusztítottak itt, 1703-ban pedig a kuruc és labanc hadak egyaránt feldúlták. 1848. november 17-én Kolozsvár küldöttsége itt jelentette be Karl Freiherr von Urbannak a város meghódolását.

A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Kolozsvári járásához tartozott.

Demográfia 
 1910-ben 1447 lakosából 844 román (58,3%) és 592 magyar (40,9%) volt
 2002-ben 1653 lakosából 1108 román (67,0%), 301 magyar (18,2%) és 243 cigány (14,7%) volt
Felekezeti viszonyok szerint a román lakosság döntően ortodox, a magyarok pedig - néhány katolikust kivéve - reformátusok.

Látnivalók 

 Itt áll a Bánffy család 19. századi kastélya, amelyet Bánffy Dénes építtetett feltehetőleg 1820 körül; ma iskola. A kastélyban született Wass Albert (1908–1998) erdélyi író.
 A Kallós Zoltán Alapítvány házában látható Erdély egyik népművészeti gyűjteménye.

Híres emberek 
 Itt született 1894. április 19-én Egyed Zoltán újságíró, kritikus, lapszerkesztő.
 Itt született 1908. január 8-án gróf czegei Wass Albert, a magyar irodalom kiemelkedő személyisége.
 Itt született 1926. március 25-én Kallós Zoltán néprajzkutató.
 Itt született 1931. augusztus 17-én Szakács József gépészmérnök, műszaki és sportszakíró, szótárszerkesztő.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Arhív képek a válaszúti Bánffy-kastélyról
 Erdélyi turizmus
 Kallós Zoltán Alapítvány háza
 Demográfiai adatok 

Kolozs megye települései
Kolozs vármegye települései
Valkóváralja

Valkóváralja (románul Sub Cetate) falu Romániában, Szilágy megyében. Közigazgatásilag Alsóvalkóhoz tartozik.

Fekvése 
A Réz-hegység északi lábánál, Alsóvalkótól 5 km-re délnyugatra, Szilágysomlyótól 20 km-re délnyugatra, a Berettyó két partján fekszik.

Története
A falu mellett állnak Valkó várának romjai. A vár Borsa Kopasz fiáé Bekcsé volt, akitől 1317-ben a király megszerezte. A krasznai ispánsághoz tartozott. 1341-ben a király Dancs mesternek adta cserébe.

1404-ben Zsigmond serege megostromolta a lázadókhoz csatlakozott Bánfi Lászlótól és Györgytől. Ezután továbbra is a Bánfiaké maradt. A falunak 1910-ben 455, túlnyomórészt román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Szilágy vármegye Krasznai járásához tartozott.

Jegyzetek

Források
 

Szilágy megye települései
Szilágy vármegye települései
Vámosgálfalva

Vámosgálfalva (románul Gănești, németül Gallendorf, erdélyi szász nyelven Galendref) falu Romániában Maros megyében, Vámosgálfalva község központja.

Fekvése 
Dicsőszentmártontól 6 km-re keletre a Kis-Küküllő bal partján fekszik a Bede-patak völgyében.

Népessége 
1910-ben 1569, többségben magyar lakosa volt, jelentős román kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Dicsőszentmártoni járásához tartozott. 1992-ben 3585 lakosából 2577 magyar, 787 román, 218 cigány, 3 német volt, közülük 2264 református, 266 római katolikus és 123 unitárius, a románok ortodox vallásúak. A 2002-es népszámláláskor a község 3836 lakosából 2565 magyarnak, 974 románnak, 293 cigánynak, és 4 németnek vallotta magát.

Története 
 1332-ben említik először. A településnek hat temploma van.
 Szőkefalva római katolikus temploma tűzvészben pusztult el, 1775-ben készített oltára messze földön híres volt.
 Itt áll Petrichevich Horváth Dániel 18. századi kastélya.
 1849. január 17-én határában csaptak össze Bem és Puchner csapatai, a csata Puchner visszavonulásával végződött. Bem seregében harcolt Mikes Kelemen, Bethlen Gergely és Kiss Sándor ezredesek. A csata fáradalmait Bem a Haller udvarban pihente ki.
 1968-ban összeolvad a Kis-Küküllő bal parti teraszán fekvő Szőkefalva településsel.
 2006-tól Szőkefalva újból különönálló településsé válik.

Jegyzetek 

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Váradelőhegy

Váradelőhegy (más néven Váradhegyfok): Nagyvárad része Romániában Bihar megyében.

Fekvése 
Romterület Nagyvárad területén, a várostól északra.

Története 
1130-ban II. István premontrei szerzeteseket telepített ide, akik itt építették fel anyaházukat.

1131-ben ide temették el II. István királyt.

1213-ban Sancti Protomartiris néven említi oklevél.

1494 és 1498 között karthauziak éltek falai között. A monostor a török időkben pusztult el.

Ferences templomát 1732-ben építették, itt nyugszik Farszádi Kovács István százados (1820-1891) Bem segédtisztje és Fráter Erzsébet (1830-1875) Madách Imre felesége.

Nagyvárad
Településrészek
Sub Cetate (egyértelműsítő lap)

Sub Cetate két romániai település román neve:
 Valkóváralja (Sub Cetate)
 Zeteváralja (Sub Cetate)
I. Szixtusz pápa

Szent I. Szixtusz (), (42 – 124?) pápa, Szent Péter hatodik utódja Róma püspöki székében 115-től (erre utal neve is, hiszen a latin sextus szó hatodikat jelent).

Élete
I. Sándor pápa utódjaként több liturgikus és egyházfegyelmi rendeletet is kiadott. A kereszténység népszerűsítéséért és megerősítéséért sokat tevő pápát a hagyomány vértanúként tiszteli, azonban történelmi dokumentum ezt a tényt nem támasztja alá. A Martyrologium Romanum ünnepét április 6-ára teszi.

Művei

Jegyzetek

Források 
 Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Enciclopedia Italiana

 Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
A 70-es években született személyek
125-ben elhunyt személyek
Teleszphorosz pápa

Szent Teleszphorosz (), (? – 136) volt a nyolcadik római pápa 125-től.

Élete
Az Annuario Pontificio szerint Teleszphorosz görög származású volt. Sok történelemtudós úttörőnek tekinti, noha a neki tulajdonított intézkedéseket nem mindig lehet dokumentumokkal alátámasztani. Mindenesetre ő volt az első keresztény egyházfő, aki után írásos emlékek maradtak fenn. Iréneusz írásaiból tudjuk, hogy a 2. században Szent Péter után ő az egyetlen olyan pápa, akinek vértanúságát biztosra vehetjük.

Az egyháztörténészek neki tulajdonítják a karácsonyi éjféli szentmise hagyományát, emellett ő vezette be húsvét vasárnapjának ünneplését, és az azt megelőző hét hetes nagyböjti időszakot. A katolikus egyházban mindmáig fontos liturgiatételt, a Gloria in Excelsis Deót (Dicsőség a magasságban Istennek) is az ő pápasága idején vették be a szertartásrendbe.

Teleszphorosz a karmelita rend védőszentje, mivel a hagyomány szerint a Kármel-hegyen élt remeteéletet.

Művei

Források 
 Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Enciclopedia Italiana
 Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
Róbert

A Róbert  a germán Hrodebert, Rodebert nevekből kialakult férfinév, a jelentése dicsőség, hírnév + fényes, híres. Női párja: Roberta, Robertin, Robertina.


Rokon nevek
 Robin: a Róbert angol beceneve.
 Robinzon: a Robin névből képzett családnév, ami keresztnévként is használatos. A jelentése: Robin fia.
 Rupert: a Róbert délnémet eredetű alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Róbert igen gyakori, a Robin, Robinzon és a Rupert szórványos név, a 2000-es években a Róbert a 39-47. leggyakoribb férfinév, a többi nem szerepel az első százban.

Névnapok
Róbert, Robin, Robinzon
 február 4. 
 április 29. 
 május 13. 
 június 7. 
 július 17. 
 szeptember 17. 
Rupert
 március 7. 
 március 27. 
 május 15.

Idegen nyelvi változatai

 Robert (német, angol, francia)
 Roberto (olasz, portugál, spanyol)

Híres Róbertek, Robinok, Robinzonok és Rupertek

 Antal Róbert olimpiai bajnok vízilabdázó
 Alföldi Róbert színész, rendező, festőművész
 Batykó Róbert festőművész
 Berény Róbert festőművész
 Rob Bourdon zenész
 Robert Browning angol költő
 Robert Burns skót költő
 Roberto Carlos da Silva brazil labdarúgó
 Robbie Coltrane  skót színész
 Robert De Niro színész
 Dolák-Saly Róbert humorista, színész
 Puzsér Róbert műsorvezető, kritikus
 Fazekas Róbert Európa-bajnok diszkoszvető
 Robert Fischer sakkvilágbajnok 
 Robert Koch német Nobel-díjas orvos
 Robert Iler amerikai színész
 Ilosfalvy Róbert operaénekes
 Koltai Róbert színész
 Robert E. Lee az Amerikai Egyesült Államok tábornoka 
 Robert Kubica lengyel Formula–1-es autóversenyző
 Robert McNamara amerikai politikus
 Robert Merle francia író
 Robert Pattinson színész
 Robin van Persie holland labdarúgó
 Rátonyi Róbert színész
 Robert Redford színész
 Robert Schumann német zeneszerző
 Robert Schuman francia politikus 
 Robert Smith angol énekes, zeneszerző
 Rob Halford angol énekes
 Szikora Róbert énekes
 Urbán-Nagy Róbert operaénekes, énekművész
 Robin Paul Weijers producer, "Dominó Úr"
 Robbie Williams angol énekes
 Robin Williams színész
 Robert Downey Jr. amerikai színész 
 Rupert Everett angol színész
 Rupert Grint angol színész
 Rupert Keegan brit autóversenyző
 Salzburgi Szent Rupert püspök, hitvalló, a bajorok apostola
 Rupert von Deutz, latinosan Rupertus Tuitiensis bencés szerzetes, kora skolasztikus teológus
 Roberto Baggio olasz labdarúgó
 Robert Plant angol énekes
 Robert Lewandowski lengyel labdarúgó

Uralkodók
 Károly Róbert magyar király
 I. Róbert skót király
 II. Róbert skót király 
 III. Róbert skót király

Egyéb Róbertek, Robinok, Robinzonok és Rupertek
 Róbert Gida,  Micimackó barátja
 Robin, a DC Comics egyik szuperhőse, Batman ifjú társa
Robin Hood
 Robinson Crusoe

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Férfikeresztnevek (R)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Roberta

A Roberta név a Róbert férfinév női párja. Német eredetű név. 


Rokon nevek
 Robertin: a Roberta továbbképzése. 
 Robertina: a Roberta továbbképzése. 
 Robina: a Robin női párja. 
 Robinetta: a Robina továbbképzése.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Roberta igen ritka, a Robertin, Robertina, Robina, Robinetta szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnap
Roberta, Robertin, Robertina, Robina, Robinetta
 április 29. 
 május 13.
 június 7.

Jelentése
Fényes hírnév

Híres Roberták, Robertinek, Robertinák, Robinák, Robinetták
 Roberta Vinci olasz teniszezőnő
 Roberta Flack amerikai énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Női keresztnevek (R)
Germán eredetű magyar női keresztnevek

fr:Roberta
it:Roberta
pt:Roberta
Renáta

A Renáta a Renátusz férfinév női párja. 

A Renáta jelentése újjászületés, újjászületett.

Rokon nevek
 Röné: a Renáta francia alakváltozatából ered.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Renáta igen gyakori, a Röné szórványos név, a 2000-es években a Renáta a 65-84. leggyakoribb női név, a Röné nincs az első százban.

Névnap 
Renáta
 május 22. 
 május 23. 
 október 6. 
 november 12. 
Röné
 május 23.

Híres Renáták és Rönék

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (R)
Női keresztnevek (R)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Márta

A Márta arameus eredetű bibliai női név, a jelentése: úrnő.


Gyakorisága 
A 20. század közepén gyakori volt, de az 1990-es években ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 január 19.
 július 29.

Idegen nyelvi változatai 
 Martha, Marthe

Híres Márták 
 Bakó Márta magyar színésznő
 Bencze Márta táncdalénekesnő
 Brunner Márta színésznő
 Dukesz Márta az első nő, aki az olimpiai fáklyával futott
 Eggerth Márta az Egyesült Államokban élő magyar színésznő
 Font Márta történész
 Fónay Márta színművésznő
 Göldner Márta festőművész
 Kopasz Márta grafikus-festőművész
 Kurtág Márta zongoraművész
 Lukin Márta operaénekes
 Marta Domachowska lengyel teniszezőnő
 Marta Marrero spanyol teniszezőnő
 Marta Vieira da Silva brazil női labdarúgó
 Mészáros Márta filmrendező
 Molnár Márta énekesnő
 Pán Márta szobrászművész
 Pataki Márta művelődéstörténész
 Sárközi Márta műfordító, ifjúsági író, szerkesztő
 Sebestyén Márta énekesnő
 Sövényházi Márta Domonkos-rendi apáca, kódexmásoló
 Talmács Márta szinkronszínésznő
 Téli Márta színésznő
 Záray Márta táncdalénekesnő

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (M)
Női keresztnevek (M)
Arámi eredetű magyar női keresztnevek
Hüginosz pápa

Szent Hüginosz (), (1. vagy 2. század – 142?) volt Szent Péter után a nyolcadik, vagyis összességében a kilencedik pápa 136-tól.

Élete
A hajdani krónikák – többek között a Liber Pontificalis is – arról szólnak, hogy Hüginosz athéni származású volt. Görög származása biztosíték volt arra, hogy már fiatalon kiváló filozófiai képzést kapjon hazájában.

Pápasága idején költözött Keletről Rómába néhány gnosztikus, köztük a legnevesebb Valentinus, élénk reakciót kiváltva a római papság körében, mely ahhoz vezetett, hogy Valentinusnak el kellett hagynia Rómát.

Uralkodásának legfontosabb mozzanata volt, hogy az alsó papságot öt rendbe sorolta. Azonban a történészek ezt sem látják tisztán, így ezt sem lehet biztosra venni. A hagyomány szerint vértanúként meghalt, Hüginosz pápa ünnepnapját január 11-én tartják.

Művei

Jegyzetek

Források 

 Enciclopedia Italiana
 Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
A 140-es években elhunyt személyek
I. Piusz pápa

Szent I. Piusz (), (? – 154?) pápa volt a tizedik a sorban, és 142-től haláláig viselte ezt a címet, legalábbis a zavaros írásos emlékekből ítélve. Neve latinul kegyest jelent.

Élete 

A hagyomány szerint Aquileia városában született egy Rufinus nevű férfi gyermekeként. Egy korabeli írás szerint I. Piusz testvére Hermasz apostoli atya volt, akinek feljegyzései nyomán ők rabszolga sorból kerültek a kereszténység vonzókörébe. Felszabadulása után lett annak vezetője. Harcolt a gnosztikusok és markioniták ellen, és 144-ben ő közösítette ki Markiónt. Vértanúságát július 11-én ünneplik.

Művei

Források 

 Enciclopedia Italiana

 Gergely Jenő: A pápaság története Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 1982
 Catholic Encyclopedia

Kapcsolódó szócikkek 

Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

2. századi püspökök
Vértanúk
Szentté avatott pápák
Hermes űrrepülőgép

A Hermes egy tervezett európai űrrepülőgép, amivel az Európai Űrügynökség (ESA) saját maga indíthatta volna űrhajósait Föld körüli pályára, vagy a Nemzetközi Űrállomás Columbus moduljához. A program az 1980-as évek elején kezdődött. A fejlesztési költségek nagy részét Franciaország és Németország fizette. A Challenger-katasztrófa miatt bevezetett biztonsági intézkedések a költségek növekedésével járt, ami miatt végül 1992-ben a programot félbeszakították. A Hermest először 1998-ban indították volna Ariane–5 hordozórakétával.

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
 A Hermes programja
 AZ EURÓPAI ŰRTEVÉKENYSÉG (32. rész): Ariane-5, Hermes, Columbus
 AZ EURÓPAI ŰRTEVÉKENYSÉG (33. rész): 1987 – a nadrágszíj és a kémkedés éve

Külföldi oldalak

Űrrepülőgépek
Európai űrprogram
Solaris (egyértelműsítő lap)

Solaris (1961), Stanisław Lem  regénye
 Solaris (1968), Nyikolaj Kemarszkij és Borisz Nierenburg kétrészes tévéfilmje Lem regényéből 
 Solaris (1972), Andrej Tarkovszkij filmje Lem regényéből
 Solaris (2002), Steven Soderberg filmje Lem regényéből
 Solaris, magyar progresszív rock együttes
 Solaris, szőlőfajta
 Solaris Bus & Coach, lengyel autóbuszgyártó cég
 Oracle Solaris, az Oracle/Sun Microsystems által kifejlesztett operációs rendszer
 Ganz Solaris Trollino, a Ganz Transelektro Közlekedési Kft. fejlesztette új trolibusz
Johann Gottfried Bernhard Bach

Johann Gottfried Bernhard Bach (Weimar, 1715. május 11. – Jéna, 1739. május 27.) német orgonista, Johann Sebastian Bach negyedik fia.

A lipcsei Tamás-templomban tanult; zenei oktatásban az apjától részesült. Orgonista volt Mülhausenben 1735. júniustól 1737. februárig, majd egy év múlva Sangerhausenben. 1738-ban ismeretlen okból felmondta állását. 1739. januárban beiratkozott Jénában a jogi egyetemre. 24 évesen meghalt.

Jegyzetek

Források 
 

Német orgonisták
1715-ben született személyek
1739-ben elhunyt személyek
Mariner-program

A Mariner-program (Mariner – tengerész) az első amerikai bolygókutató program, melynek keretében a NASA űrszondák sorozatát indította a Mars, a Vénusz és a Merkúr felé, elősegítve a fokozatos feltárást. A Mariner űrszondákat a NASA Jet Propulsion Laboratoryumában (JPL) fejlesztették, irányításával építették. A program 1962-1974 között végezte tudományos szolgálatát. A program teljes költsége (fejlesztés, műholdak, rakéták, támogatási szervezet) 554 millió USD volt.

A közeli bolygók kutatása mellett fontos kísérlet volt az űreszközök manőverező képességének vizsgálata, a nagy távolságú rádiós kapcsolat (adás-vétel) fenntartása, az energiaellátás valamint a tudományos program feltételeinek biztosítása.

A gyakorlatnak megfelelően minden programhoz, a tudományos cél elérése érdekében kettő műholdat építettek, ha az első meghibásodik, akkor az indítási ablak lehetőségét kihasználva kis csúszással a második, a tartalék űreszköz vette át a tudományos kutatás szerepét.

Az űreszközök felépítése hasonló volt. Hat vagy nyolcszögletű hasáb, elektronikus berendezései magnézium ötvözetből készültek. Az űreszköz felületéhez napelemeket csatoltak, éjszakai (földárnyék) energia ellátását ezüst-cink akkumulátorok biztosították. Az adatátvitel biztosítására antennákkal látták el. Méretei: a napelemek, a tudományos berendezések, az antennarendszer változásai a küldetés célkitűzéseitől és a technikai fejlődés alkalmazásától függött.

1962-ben a tervezett indítások közül, első űrszondaként csak a Mariner–2 tudott a Vénusz közelébe jutni. Az 1964-ben indított Mariner–4 volt az első olyan űreszköz, amely 1965-ben egy másik bolygó, a Mars felszínét sikeresen lefényképezte. 1967-ben Mariner–5 (Mariner–4 tartaléka) kis átalakítással (tudományos műszerek, napelemtáblák) megközelítette a Vénuszt és további adatokkal szolgált a tudomány részére. 1969-ben a Mariner–6 és Mariner–7 sikeres küldetést végzett a Mars vizsgálatának folytatásával. 1971-ben a Mariner–8 és Mariner–9 űrszondákat indították a Mars vizsgálatára. A Mariner–9 a Mars bolygó mesterséges holdjaként végezte felderítését. Szolgálata alapos felderítést végzett a felszínről. 1973-ban a Mariner–10 a program utolsó tagja. A Vénusz megközelítése után a Merkúr irányába fordult, majd legközelebb került a Naphoz.

A Mariner-program űrszondái 
(zárójelben a célégitest és az indítás éve)
 Mariner–1 (Vénusz, 1962, sikertelen)
 Mariner–2 (Vénusz, 1962)
 Mariner–3 (Mars, 1964, sikertelen)
 Mariner–4 (Mars, 1964)
 Mariner–5 (Vénusz, 1967)
 Mariner–6 (Mars, 1969)
 Mariner–7 (Mars, 1969)
 Mariner–8 (Mars, 1971. sikertelen)
 Mariner–9 (Mars, 1971)
 Mariner–10 (Vénusz, Merkúr, 1973)

Külső hivatkozások

Magyar oldalak 
 Marscsatornák márpedig nincsenek: 40 éve repült a Mariner 4

Külföldi oldalak
Marsz-program

A szovjet Marsz-program keretében hét űrszondát indítottak sikeresen a Mars felé. Ezeknek csak kis része tudta véghez vinni a küldetését. Az egyik sikertelen küldetés volt a Marsz–3, amely azonban elsőnek szállt le simán a Mars felszínére.

A Szovjetunióból 1960. októberben két űrszondát (Marsz 1960A, Marsz 1960B) indítottak a Marsra, de egyiküknek sem sikerült a fellövése. 1962-ben három űrszonda következett, de ezek is sikertelenek voltak. Egyikkel, a Marsz–1-gyel repülés közben szakadt meg a kapcsolat több millió kilométerre. Tíz évvel a Marsz–1 után, 1971-ben indították a Marsz–2-t és a Marsz–3-at. Ezek leszállóegységet is vittek magukkal. Az elsőnek nem jött össze a leszállás, a második a felszínen romlott el. Az orbiterek sok adatot küldtek a Marsról. A Szovjetunió 1973-ban még négy űrszondát indított, két orbitert (Marsz–4, Marsz–5) valamint két elrepülő és leszálló szondát (Marsz–6, Marsz–7). Ezek közül csak a Marsz–5 küldött tudományos adatokat.

A Marsz-program űrszondái
(zárójelben az indítás éve)
 Marsz–1 (1962);
 Marsz–2 (1971);
 Marsz–3 (1971);
 Marsz–4 (1973);
 Marsz–5 (1973);
 Marsz–6 (1973);
 Marsz–7 (1973);

Több űrszondát is indítottak sikertelenül a program keretében, de ezek nem kaptak Marsz jelzést. Oroszország 1996-ban indította az utolsó Marsz szondát, a Marsz–8-at.

Források

Külső hivatkozások

Magyar oldalak
 Egy titkosított űrszonda történelmi története: Amikor Hruscsov elszólta magát

Külföldi oldalak
Sorozat (egyértelműsítő lap)

Sorozatnak nevezzük azonos jellegű vagy hasonló dolgok valamiképpen összefüggő egymásutánját.

 Például sorozatot alkot a tartalmilag, formailag bizonyos mértékben összetartozó művek, kiadványok összessége, de a filmek és tévéfilmepizódok is (lásd: tévésorozat).
 Sorozat (matematika)

ar:سلسلة