Földes Ferenc Gimnázium

A Földes Ferenc Gimnázium egy gimnázium Miskolc belvárosában. Az iskola jogelődei révén több mint 450 éves múltra tekint vissza. Mai formájában 1953-ban jött létre az 1729-ben alapított Fráter György Katolikus Gimnázium és az 1560 körül alapított Lévay József Református Gimnázium egyesítésével. Épülete 1911-ben készült el, a Hősök terén, a minorita templom szomszédságában. Az intézmény a város egyik legjobb gimnáziuma; négy- és hatosztályos képzést, valamint esti tagozaton felnőttképzést nyújt.

Története

A Lévay József Református Gimnázium 

Miskolcon a 16. század közepén jelent meg a reformáció. Első iskolájukat 1560 körül alapították, ez az épület ma a Herman Ottó Múzeum papszeri épülete (maga az épület korábbi az iskolánál, legrégebbi részei 15. századvégiek). Az iskola egyházi vezetés alatt állt, de a város tartotta fenn. 1706-ban a labancok dúlásának áldozatul esett az iskola könyvtára, és a tanítás is szünetelt rövid ideig. 1731-ben királyi rendelet rendelte el, hogy a város segítse a református iskolákat, és működésüket is királyi engedélyhez kötötte, amit pénzhiány miatt nem tudtak megszerezni, ezért engedély nélkül működött tovább az iskola. Mária Terézia 1755-ös rendelete biztosította a szabad vallásgyakorlás jogát a protestánsoknak, így az iskola további működése is biztosítva volt. Az 1790-es években az épületet bővítették, ekkor lett emeletes. 1829-ben az iskola líceum rangra emelkedett.

Az 1848-as szabadságharc bukása után a városba bevonuló cári hadsereg feldúlta az iskolát. Az 1849/50-es tanév csak október 22-én kezdődött meg. A Habsburg-adminisztráció a minisztérium alá rendelte az iskolákat, a miskolci református gimnázium anyagilag is nehéz helyzetbe került, adományok és az egyház támogatása mentette meg. Az 1878-as árvíz megrongálta az épületet, újjáépítése után könyvtárral bővítették, majd 1881-ben az elemi iskola különvált a gimnáziumtól és a Palóczy utcába költözött. 1898-ban felépült az iskola új épülete a szomszédos telken, át is költöztek, a régi épületet a város megvásárolta.

1915-ben egy időre katonai célokra foglalták le az épületet, az iskola a Polgári Kaszinóban működött egészen őszig. A Tanácsköztársaság 1919-es rendelete államosította az iskolát, de a bukása után visszakerült az egyház kezébe. 1919-ben az iskola bekapcsolódott a tehetségmentő akcióba, azaz a tehetséges szegény falusi gyerekeket az egyház pénzén taníttatták. Az 1920-as években az iskola reálgimnázium lett. Az 1930-as évekre körülbelül 600 diák járt ide. Az iskola 1935-ben vette fel Lévay József nevét.

1944-ben, a német megszállás alatt az iskola épületét hadicélokra vették igénybe, és a tanítás a kollégiumban folyt, de 1945-ben az iskola visszaköltözhetett eredeti épületébe. 1948. július 15-én az intézményt államosították. 1950-től Mikszáth Kálmán nevét viselte. 1953 nyarán a Mikszáth gimnáziumot összevonták az ekkor már Földes Ferenc nevét viselő gimnáziummal. 1993-ban – régi épületében – ismét létrejött Miskolcon egy Lévay József nevét viselő gimnázium.

A Miskolci Katolikus Fiúgimnázium
A másik jogelőd, a Miskolci Katolikus Fiúgimnázium a minorita rend iskolája volt. Kelemen Didák szerzetes alapította 1729-ben, az ellenreformáció idején, amikor a jezsuita rend szorgalmazta az iskolaalapítást, és a városban is egyre több katolikus és más felekezetű élt. A város adományozta a területet a ma közvetlenül az iskola mellett található minorita templom és rendház részére.

Az iskola első épülete egy kéthelyiséges, nádtetős épület volt a mai Kazinczy utcán, ami nincs messze az iskola jelenlegi épületétől. Itt 1730-ban indult meg a tanítás, eleinte elemi iskolai szinten, 1778-tól középiskolai szinten is. A 100-200 közt ingadozó diáklétszámú iskolának Mária Terézia 1751-ben odaadományozta a minorita templom és rendház melletti telket. Ezen 1752-ben épült először egy két tantermes vályogépület, majd 1777-ben egy hat tantermes épület. Ez 1843. július 19-én leégett a tűzvészben, de újraépítették. Az 1848-49-es szabadságharc eseményei során a tanítás a minoriták rendházában folyt, mert az épületben hadikórházat rendeztek be.

1848. október 9-én az iskolát négyosztályos algimnáziummá minősítették, aki tovább akart tanulni, az a református líceumban folytathatta tanulmányait. Az 1878-as miskolci árvíz súlyosan megrongálta az iskola épületét, több ezer kötetes könyvtára is elpusztult. Az oktatás egy ideig bérelt helyiségekben folyt a Kazinczy utcán. 1886. február 16-án az iskolát államosították, és innentől Királyi Katolikus Gimnáziumnak hívták. A tanulók létszáma a háromszorosára nőtt, újabb épületeket kellett bérelni. 1906-ban az intézmény megkapta a főgimnáziumi rangot.

A ma is használt épület építését 1910 júliusában kezdték meg Orczy Gyula tervei alapján, a Hősök terén. A város két telket adományozott a már meglévő mellett. 1911-re már elkészült, és megkezdődhetett a tanítás. 1914-től 1916-ig hadikórházként üzemelt az épület, a tanítás középületekben és a református gimnázium termeiben zajlott.

1922-ben az intézmény felvette Fráter György nevét; az előző évben ugyanis született egy rendelet, melynek értelmében a magyar középiskolákat híres magyar történelmi személyiségekről kellett elnevezni. Fráter neve mellett Nagy Lajos király és II. Rákóczi Ferenc neve merült fel. 1936-ban már 946 tanulója volt az iskolának, ennél többen Magyarországon csak a budapesti Állami Zrínyi Reálgimnáziumba jártak.

A második világháború alatt, az 1944. június 2-ai bombázás során bombatalálat érte az épületet, nyáron pedig a német katonaság foglalta le hadikórháznak. A tanítás az Érseki Leánynevelő Intézetben folyt (ma ez viseli Fráter György nevét). Az iskola 1945-ben költözhetett csak vissza. 1948-ban államosították, és Állami Fráter György Gimnázium lett a neve. 1949-ben ismét ki kellett költöznie, mivel a Minisztertanács az épületet átadta az újonnan megalakuló Nehézipari Műszaki Egyetemnek, a mai Miskolci Egyetem elődjének. A tanítás ekkor az Evangélikus Tanítóképző Intézet épületében folyt (a mai Kossuth Lajos Evangélikus Gimnázium). Az egyetem 1952-ben költözött ki az újonnan épülő Egyetemváros városrészbe, és a gimnázium – amely 1950. december 1-jén felvette Földes Ferenc nevét – visszaköltözhetett helyére.

1953-ban az iskolát összevonták a Mikszáth – volt Lévay református – fiúgimnáziummal Földes Ferenc Gimnázium néven, a Földes épületében.

A Földes Ferenc Gimnázium 

1953-ban a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Tanács egyesítette a két nagy múltú intézményt Földes Ferenc Gimnázium néven, és a Fráter György Gimnázium Hősök terén lévő épületében helyezte el az intézményt. Az iskola azóta is Földes nevét viseli, leszámítva az 1956-os forradalom idejét, amikor rövid ideig Széchenyi István nevét viselte.

Az 1991/92-es tanévtől beindult a hatosztályos képzés.

A 2000-es évek elején valóra vált az iskolavezetés régi terve, és az iskola és a mellette lévő minorita templom által közrefogott kis udvar egy részének beépítésével új szárny épült. Ez megoldotta a helyhiányt, amelyet az utóbbi években csak fokozott a hatosztályos képzés beindulása és az osztályok kisebb csoportokra bontása a nyelvi órákon. Az új szárnyban új tornaterem is helyet kapott, mely nagyobb és korszerűbb a három régi tornateremnél. Az épületszárnyat 2003 második felében adták át.

Az iskola hagyományai közé tartozik az évente megrendezett Földes-bál és Földes-est, a Kulturális Nap, az irodalmi kávéházak rendezése.

Az iskola legendás hírű tanárai voltak többek közt: Pápay Sándor, Polányi Imre és dr. Szikszai József.

1985-ben Kalász László verset írt az iskoláról Az ősi miskolci gimnázium alapításának 425. évfordulójára címmel; az évfordulóra megjelent könyvben adták ki.

A rendszerváltás óta igen gyakran felmerül az iskola nevének megváltoztatása különféle, az iskolától független szervezetek részéről. Az 1990-es években az egyik jogelőd névadója, Fráter György nevének felvételét szorgalmazták, de ezt a nevet később felvette egy másik miskolci gimnázium, így a névváltoztatás kérdése lekerült a napirendről. 2011-ben a Széchenyi '56 Emlékbizottság nevű szervezet vetette fel az ötletet, hogy az 1956-ban pár hétig viselt Széchenyi István nevet vegye fel az intézmény, és az ötletet a helyi Fidesz és Jobbik is támogatta, de az intézmény dolgozói, diákjai és a város lakosságának túlnyomó többsége ellenezte. Ennek hatására a közgyűlés levette a napirendről az ügyet. Az ellenzék szerint a városvezetés bosszúhadjáratának része volt, hogy 2012-ben nem akarták meghosszabbítani az iskoláért kiálló Veres Pál igazgatói kinevezését. Veres Pál 2019. október 13-án Miskolc polgármestere lett; esélyes jelöltté válásában nagy szerepet játszott, hogy korábban már kétszer sikeresen szállt szembe a városvezetéssel. Helyére három pályázó jelentkezett: Fazekas Róbert jelenlegi megbízott igazgató, valamint az iskola egyik tanára, illetve egy, a Fidesz által támogatott jelölt. Végül 2021-ben kinevezték az intézmény élére Fazekas Róbertet.

2016. február 4-én a miskolci közgyűlés – a gimnázium vezetősége és a minorita rend tartományfőnöke javaslatára – úgy döntött, az iskola- és templomalapító Kelemen Didák tiszteletére a Hősök tere északi oldalát és az ebből nyugat felé kiinduló utcát őróla nevezi el. Ezzel a gimnázium címe Hősök tere 7-ről Kelemen Didák utca 5-re változott.

Az intézmény igazgatói 1950-től:
 Tok Miklós (1950–1963)
 H. Kovács László (1963–1965)
 Kálmán László (1965–1991)
 Kormos Vilmos (1991–1997)
 Veres Pál (1997–2019*)
 Fazekas Róbert (2019-tól megbízottként, 2021–)

Híres öregdiákok

Katolikus Fiúgimnázium (1729–1953)
1950-től Földes Ferenc Gimnázium
 Bánky József (1930) zongoraművész, a Pécsi Egyetem professzora
 Bárány György (1922–2001) történész
 Becze József (1922–1996) állatorvos, biológus
 Büchler József (1886–1958) politikus, a Nemzeti Bank alelnöke
 Dayka Gábor (1769–1796) költő, pap, tanár
 Dévald József (1925–1982) fül-orr-gégész
 Földesi József (1903–1975) sebész, kórházigazgató
 Gyurkó István (1924–1990) zoológus, hidrobiológus, állatökológus, egyetemi tanár
 Henszelmann Frigyes (1925–1990) vegyészmérnök, tanszékvezető egyetemi docens
 Hevessy József (1931–2005) debreceni polgármester
 Horváth Zoltán (1921–2004) kohómérnök
 Isépy Tamás (1924–2004) jogász, politikus
 Kalász László (1933–1999) költő
 Lengyel Miklós (1802–1889) teológus, pap
 Máriássy Gábor (1807–1871) püspök
 Merza József (1932) matematikus
 Miklósházy Attila (1931–2018) püspök
 Reisinger Ferenc (1880–1964?) Borsod vármegyei főispán
 Répássy János (1844–1926) pedagógus, hitszónok, költő
 Seregély István (1931–2018) egri érsek
 Szalay Lajos (1909–2005) Kossuth-díjas grafikus
 Takács József (1911–1982) pap, teológus, egyetemi tanár
 Tarczai Béla (1922–2013) fotóművész
 Terray László (1924–2015) evangélikus lelkész
 Thurzó Nagy László (1893–1982) író, újságíró, költő, zeneszerző
 Vándor Sándor (1901–1945) zeneszerző
 Voith Márton (1934–2018) kohómérnök, egyetemi tanár
 Woynárovich Elek (1915–2011) hidrobiológus, halbiológus, az MTA doktora

Református Gimnázium (~1560–1953)
 Adorján Imre (1920–2005) orvos, az Avasi Arborétum alapítója
 Árva Pál (1887–1935) építészmérnök
 Bencsik István (1910–1998) pedagógus, főispán, államtitkár
 Böszörményi József (1772–?) lelkész
 Csáthy Szabó István (1834–1903) gyógyszerész, üzletember
 Csetri Lajos (1928–2001) irodalomtörténész, a Szegedi Egyetem professzora
 Csorba György (1869–1945) matematikus, fizikus, tanár
 Dóczy Gedeon (1832–1911) pedagógus
 Egressy Béni (1814–1851) zeneszerző
 Egressy Gábor (1808–1866) színész
 Farkas Bertalan (1847–1913 után) járásbíró, lapszerkesztő
 Farkas Ottó (1930) kohómérnök professzor, a Miskolci Egyetem rektora
 Fürész Jenő (1881-1944) bőrgyógyász, urológus, főorvos
 Gyöngyössy Sámuel (1833–1886) lelkész
 Hollay Bertalan (1930–2011) nótaénekes, színész
 Horváth Károly (1812–1893) városi főjegyző, országgyűlési képviselő
 Kovács Gábor (1854–1916) tanár
 Kovács Gyula (1839–1861) költő 
 Lévay József (1825–1918) költő, műfordító, az MTA tagja
 Lossonczy István (1883-1944) katonatiszt, politikus, közellátásügyi miniszter
 Ormodi Bertalan (1836–1869) költő, hírlapíró
 Papp László (1922–2020) festőművész
 Perjéssy László (1906–1985) lelkész
 Porcs János (1838–1932) tanár, újságíró, politikus
 Putnoky Gyula (1901–1985) orvos, szakíró
 Sassy Csaba (1884–1960) költő, újságíró
 Simon József (1807–1883) lelkész 
 Solymossy Sámuel (1817–1882) lelkész, tanár
 Sugár Ignác (1860–1917) jogász
 Szűcs Miklós (1820–1886) jogász, publicista
 Szűcs Sámuel (1819–1889) jogász, helytörténész, naplóíró
 Szűcs Sándor (1872–1939) mérnök
 Tálas Barna (1928–2019) sinológus
 Terray Barnabás (1919–1991) irodalomtanár, Kölcsey-kutató
 Zsutai János (1840–1871) költő, lantos, író

Földes Ferenc Gimnázium (1953-tól)
 Ablonczy Pál (1950–2012) orvos
 Benkő Krisztián (1979–2015) irodalomtörténész, esztéta, műfordító
 Bodonyi Csaba (1943) építész
 Bozó Andrea (1972) színésznő
 Brády Zoltán (1940) újságíró
 Csobánka Zsuzsa (1983) író, költő
 Dobrossy István (1946–2015) helytörténész, levéltáros
 Dombovári Tibor (1956) természetfotós
 Döbröczöni Ádám (1944) gépészmérnök, az ME dékánja
 Farkas Félix (1960) politikus
 Gaál Gyula (1958) közgazdász, politikus, MÁV-igazgató
 Gőz István (1949) színész
 Halmai László (1945–2013) fotóművész
 Jagri József (1947) színész, színházigazgató, író
 Jenei László (1964) író, szerkesztő
 Kabdebó Lóránt (1936–2022) irodalomtörténész
 Kerékgyártó László (1957) agrármérnök, politikus
 Keresztury Tibor (1962) József Attila-díjas író, szerkesztő, irodalomtörténész
 Kiss János (1967) ügyvéd, politikus
 Koleszár Lajos (1948–2016) orvos, politikus, országgyűlési képviselő
 Koncz Gábor (1938) színész
 Korinthus Katalin (1953–2020) politikus
 Koós János (1937–2019) énekes
 Labancz Anna (1946–1970) ápolónő, gyilkosság áldozata
 Lakatos István (1943) vegyészmérnök, az MTA tagja
 László Zsolt (1965) színművész
 Lenkey Zoltán (1936–1983) Munkácsy-díjas grafikusművész
 Málik Roland (1976–2011) költő
 Marosi Ernő (1940–2021) művészettörténész, az MTA tagja
 Molnár Anna (1950) színésznő, énekesnő
 Mörk Leonóra (~1972) írónő
 Oszlányi Gábor (~1964) fizikus
 Patócs Béla (1952) vívóedző
 Porkoláb Tibor irodalomtörténész
 Schmidt Vera (1982) énekesnő, dalszerző
 Simon Gábor (1972) ügyvéd, politikus
 Somló István (1946–2012) színművész
 Soós Ferenc (1935–2021) egyetemi adjunktus, túraszervező
 Soós Győző (1948–2015) politikus
 Szabó György (1947) közgazdász, politikus
 Számadó László (1961) matematikatanár, tankönyvszerző
 Szegedi Dezső (1953) színművész, rendező
 Szunyogh László, megyei, majd városi főépítész
 Tállai András (1959) államtitkár
 Tiba István (1962) fogorvos, politikus
 Trócsányi Zoltán (1961) fizikus, az MTA tagja
 Urbán László (1959) közgazdász, országgyűlési képviselő
 Varga László (1979) politikus, országgyűlési képviselő
 Varga Rudolf (1950) író, költő, újságíró

Híres tanárok

Katolikus Fiúgimnázium (1729–1953)
1950-től Földes Ferenc Gimnázium
 Bíró Márton (igazgató)
 Chvála Ferenc Kerubin (igazgató)
 Demeczky Mihály (matematika, fizika) 
 Dudásy Antal (igazgató)
 Polgár György (görög, latin; igazgató)
 Posch Jenő (magyar, latin, német)
 Xantus Gábor (földrajz, történelem) 

Református Gimnázium (~1560–1953)
 Dálnoky Nagy Sámuel (poétika, latin, német)
 Finkei Pál
 Kiss László (hittan)
 Kovács Gábor (magyar, latin; igazgató)
 Lévay József (magyar, latin)
 Orbán József (görög, latin, történelem)
 Pásztor Dániel (igazgató)
 Tóth Benő (német)

Földes Ferenc Gimnázium (1953-tól)
 Árokszállásy Zoltán (biológia, földrajz, kémia)
 Dusza Árpád (számítástechnika)
 Hevesi Attila (földrajz, biológia)
 Horváth Mária (rajz)
 Huszti Vilmos (latin, német)
 Imreh Zsigmond (rajz; igazgató)
 Pápay Sándor (magyar, történelem)
 Szűcs Tamás (magyar, történelem)
 Temesvári Miklós (magyar, angol)
 Szikszai József (matematika)
 Veres Pál (matematika, fizika, számítástechnika; igazgató)

Jegyzetek

Források 
 A Földes Ferenc Gimnázium Évkönyve, 2002 (szerk. Kovácsné Szeppelfeld Erzsébet, Jobbágy László, dr. Puskás István)
 A Földes Ferenc Gimnázium Évkönyve, 1974 (szerk. Kálmán László, Pápay Sándor)
 Dr. Szabó Istvánné: Iskolánk története – a gimnázium honlapján

További információk 
 A gimnázium hivatalos oldala
 Ballagás a Földes Ferenc Gimnáziumban (1965) YouTube (2:32)

Miskolc középiskolái
Eklektikus építészet