16. század

A 16. század az 1501–1600 közötti éveket foglalja magába. Ez az európai reneszánsz és humanizmus, a tudomány és művészetek támogatásának kora, a földrajzi felfedezéseknek, valamint a reformáció megindulásának kora, ugyanakkor a pusztító vallásháborúk és az amerikai népirtás időszaka is. Ebben az időszakban éri el a hódító Oszmán Birodalom a legnagyobb kiterjedését.

Események

Európa 
 1508 - 1510: A cambrai-i liga I. háborúja
 1509: VIII. Henrik az angol trónra lép (1547-ig uralkodik)
 1516: Habsburg Károly spanyol király lesz (I. Károly néven), majd 1519-ben német király, 1530-ban V. Károly néven német-római császár (1556/1558-ig uralkodik)
 1524 - 1525: Nagy kiterjedésű német parasztháború, melyhez részben vallási okok is vezettek.
 1525: A század legnagyobb európai ütközetében, a paviai csatában I. Ferenc francia király serege döntő vereséget szenved a Habsburg császári szövetség spanyol–német–milánói erőitől. A francia király fogságba esik és a madridi békében (1526) szabadsága fejében kénytelen lemondani Lombardiáról. Milánóban előbb a Sforza-család, majd 1535-től a spanyolok uralkodnak. Véget ér az Itália birtokaiért vívott harc, a félszigeten a 17. század végéig spanyol hegemónia érvényesül. Ferenc a továbbiakban még három háborút visel a császár ellen (→ Itáliai háborúk), de a kialakult helyzeten nem képes változtatni.
 1525: Brandenburgi Albert nagymester a Német Lovagrend poroszországi birtokait szekularizálja és hercegséggé változtatja, amely lengyel hűbérként családjában öröklődik és 1618-ban egyesül Brandenburggal.
 1527: Sacco di Roma: Miután VII. Kelemen pápa a francia király oldalára állt, V. Károly serege rohammal elfoglalja Róma városát; a pápa a nocerai püspökkel az Angyalvárba menekül. A pápa kénytelen alávetni magát V. Károlynak, és a pápaság mint világi hatalom a továbbiakban csak alárendelt szerepet játszik.
 1529: A török hadak Bécset ostromolják. 
 1533: IV. (Rettegett) Iván lép az orosz trónra, aki megerősíti a központi hatalmat (1584-ig uralkodik). A kazanyi (1552), és az asztrahányi (1556) tatár kánság meghódításával kiterjeszti uralmát a Kaszpi-tengerig.
 1540–1547: Első Habsburg–török háború
 A 16. század derekára a reformáció és ellenreformáció nyomán kialakult vallásháborúk miatt Európa jelentős része lángba borul.
 1553: Angol kereskedők megbízásából Richard Chancellor felfedezi az Észak-Európa megkerülésével Oroszországba vezető tengeri utat, és kiaknázására 1554-ben megalakul az első angol kereskedőtársaság, a Muscovy Company.
 1556: V. Károly német-római császár lemond. A császári címet öccse, Ferdinánd kapja.
 II. Fülöp lép a spanyol trónra (uralkodik 1598-ig). Az elődei által lerakott alapokon megteremti a korlátlan monarchiát. Székhelyévé Madridot, ill. a közelében épült Escorialt teszi (Toledo helyett). A katolikus egyház védelmezője, országában óriási hatalmat ad az inkvizíció kezébe.
 1559: A cateau-cambrésis-i béke lezárja a Habsburgok és Franciaország háborúinak (1551–1559) sorozatát.
 1552–1582 között Oroszország több hadjárat során uralma alá vonja a volgai és szibériai tatár államokat (Asztrahány, Kazany és Szimbir) területét, és ezzel Európa és Ázsia között kialakul a soknemzetiségű Orosz Birodalom. 
 1558–1583: A livóniai háború. IV. (Rettegett) Iván megtámadja a Német Lovagrend birtokait, Észtországot és Livóniát, hogy kijáratot szerezzen a Balti-tengerre. A lovagrend állama felbomlik, a harcba beavatkoznak a lengyelek, svédek és a dánok is. Livóniát Lengyelország, Észtországot a svédek kapják meg.
 1567: Stuart Mária lemond a skót trónról. A lázadó főurak az egyesztendős Jakabot ültetik Skócia trónjára.
 1587: Stuart Mária kivégzése
 1568: Kezdetét veszi a több évtizedig tartó németalföldi szabadságharc a spanyol uralom ellen.
 1569: Lublini unió - A Lengyel Királyság és Litván Fejedelemség létrehozza a lengyel–litván nemzetközösséget (fennáll 1795-ig). Az ország ezzel a legnagyobb állam Európában, ez Lengyelország aranykora.
 1570: II. Szelim oszmán szultán feladja a kelet-európai terjeszkedés tervét, ezzel véget ér az orosz-oszmán háború. A török hajóhadat a vihar szétszórja a Fekete-tengeren.
 1571: Az oszmánok elfoglalják Ciprust Velencétől, de a görög partok mellett a lepantói csatában az egyesült keresztény hajóhad megveri a török flottát.
 1572: Lengyelországban kihal a Jagelló-dinasztia férfi ága. A bekövetkező trónviszályok során 1574-ben a lengyel nemesség törvényben biztosítja magának a szabad királyválasztás és fegyveres ellenállás jogát. Ezóta Lengyelország lényegében nemesi köztársaság, élén a királlyal. Nagyhatalmi pozícióját egyelőre sikerül megőriznie.
 1572–1573: Horvát parasztháború
 1580: A portugál királyi Avis-ház kihal. Az országot II. Fülöp perszonálunióban egyesíti Spanyolországgal. Az unió Portugáliát is bevonja a spanyol-németalföldi háborúba, így a 17. század első felében a hollandok ráteszik a kezüket a portugál gyarmatbirodalom legnagyobb részére.
 1582: A Gergely-naptár bevezetése a katolikus országokban
 1584: Az oroszok megalapítják Arhangelszk kikötőjét. Sikertelenül próbálják megtalálni az Amerika megkerülésével Ázsiába vezető északnyugati átjárót.
 1585–1590: V. Szixtusz pápa megfékezi a banditizmust az egyházi államban és átfogó tervek alapján hozzáfog Róma átépítéséhez.
 1588: Anglia legyőzi a partjainál a spanyol II. Fülöp híres „Legyőzhetetlen armadáját”
 1596: Az angolok a Cádiz-i öbölben megsemmisítik a spanyol flottát.
 1596: W. Barents felfedezi Novaja Zemlját és a Spitzbergákat
 1598: Oroszországban I. Fjodor cárral kihal a 9. század óta uralkodó Rurik-dinasztia moszkvai ágának utolsó tagja, ami súlyos zavarok forrása lesz.

Reformáció, vallásháborúk 
 1517: Luther Márton meghirdeti 95 tézisét Wittenbergben, ezzel a Német Birodalomból elindul a reformáció vallási mozgalma.
 1521: Luther a wormsi birodalmi gyűlésen megtagadja tanainak visszavonását.
 1523: Zwingli uralomra juttatja a reformációt Zürichben (Svájc)
 1531: elesik a svájci katolikus kantonokkal vívott 2. kappeli háborúban. 
 Zwingli művét Zürichben H. Bullinger fejezi be a Második Helvét Hitvallás összeállításával.
 1529–1555: német vallásháború
 1529: A speyeri gyűlésen a Német-római Birodalom fejedelmei között a reformáció miatt szakadás támad. Az evangélikus (lutheránus) német fejedelmek kiadják tiltakozó iratukat (protestáció) a császár türelmetlen valláspolitikája ellen. Kezdetét veszi a német vallásháború.
 1530: A birodalmi gyűlésen közzéteszik a lutheránus tanok tételes megfogalmazását: Ágostai hitvallás
 1531: A lutheránusok védelmi szövetségre lépnek: schmalkaldeni szövetség
 1546–1547: A schmalkaldeni háború. V. Károly császár kísérletet tesz a lutheránus rendek leverésére.
 1555: az augsburgi vallásbéke lezárja a Német-római Birodalomban dúló vallásháborúkat
 1533–1534: Az Angol Királyság elszakad a katolikus egyháztól és létrejön a nemzeti anglikán egyház. VIII. Henrik magát nyilvánítja ki az angol egyház fejévé.
 1535–1536: Kálvin János közzéteszi A keresztény vallás tanítása című fő művét, a református hittételek polemikus kifejtését. 1541-ben Genf prédikátora lesz, haláláig (1564) szinte diktátorként kormányozza a várost; 1553-ban parancsára megégetik Szervét Mihályt.
 1540: A jezsuita szerzetesrend jóváhagyása, amelyet Loyolai Ignác 1534-ben alapított. Az új szervezet az ellenreformáció egyik fő eszközévé válik.
 1542: III. Pál pápa a reformáció ellen újjászervezi az inkvizíciót Sanctum Officium néven.
 1545–1563: A reformációra adott válaszként (→ ellenreformáció) a katolikus egyház összehívja a tridenti zsinatot, amely elveti a század eleje óta hangoztatott reformterveket, megerősíti a pápa hatalmát és kidolgozzák az új katolikus hittételeket. 
 Az észak-európai államok uralkodói áttérnek a protestáns hitre és országaikban felszámolják a katolikus egyházat és hitgyakorlatot.
 A század közepétől Lengyelországban II. Zsigmond király a vallási türelem politikáját vezeti be. A hitviták tüzében megszületik a lengyel nyelvű irodalom. 
 1560: A kálvinizmus bevezetése Skóciában
 1566: Képrombolás; széles körű népi felkelés Németalföldön
1562–1598: Francia vallásháborúk 
 1562: A wassyi mészárlással megkezdődnek a francia vallásháborúk a katolikusok és a hugenották között.
 1572: Szent Bertalan éjszakája
 1598: IV. Henrik francia király kibocsátja a nantes-i ediktumot, amely engedélyezi vallásuk gyakorlását a hugenottáknak. IV. Henrik francia és II. Fülöp spanyol király megkötik a vervins-i békeszerződést, lezárulnak a francia vallásháborúk.
 1600: Giordano Bruno megégetése Rómában eretnekség vádjával

Magyarság 
 1505: A Rákosi végzés, a szabad királyválasztás érdekében megfogalmazott okirat a rákosi országgyűlésen kimondta: ha II. Ulászló fiú utód nélkül halna meg, akkor a magyarok idegen királyt nem választhatnak.
 1506: Habsburg–Jagelló házassági szerződés - a rákosi végzés hatálytalanítására kötött örökösödési szerződés
 1514: Dózsa György-féle parasztfelkelés
 1521: Nándorfehérvár török bevétele
 1521–1526: Magyar–török háborúk 
 1526. augusztus 29.: A mohácsi vész. A törökök előtt megnyílik az út a Magyar Királyság szívébe. 
 Októberben I. Szulejmán kivonul Magyarországról, befejeződik az 1521-26-os török-magyar háború
 Novemberben a pozsonyi országgyűlés magyar királlyá Habsburg Ferdinándot választja.
 Novemberben a székesfehérvári országgyűlés Szapolyai János erdélyi vajdát választja királlyá.
 Decemberben az ellenpárt Habsburg Ferdinándot kiáltja ki magyar királynak Szapolyai János ellenében.
 1527: A délvidéki Cserni Jován-felkelés
 1526–38: Magyar belháború
 1529: A törökök Bécset ostromolják - sikertelenül.
 1532: Kőszeg ostroma. Jurisics kapitány színleg meghódol Szulejmánnak, de a várat megtartja.
 1538: Váradi béke - I. János király Habsburg Ferdinánddal békét köt
 1541: A törökök elfoglalják Budát. (lásd Buda elfoglalása)

 1543: Török hadjárat (Vác, Fehérvár, Csákvár, Esztergom, Tata, Siklós) 
 Kaposi csata: a szekszárdi törökök a Kapos mellett szétverik a végvári katonák egy csapatát.
 1552: Török hadjáratok (Drégely, Veszprém, Temesvár, Arad, Lippa, Lugos, Karánsebes, Szolnok, Eger)
 Eger sikeresen ellenáll
 1552: A törökök legyőzik a birodalmi és magyar sereget a palásti mezőn.
 1566: Szigetvár ostroma
 1567: A debreceni zsinat elfogadja a második helvét hitvallást, megindul a reformátusok önálló egyházzá szerveződése 
 1568: Drinápolyi béke - I. Miksa magyar király (német-római császárként II. Miksa) és II. Szelim oszmán szultán között létrejött egyezmény Drinápolyban, amely átmeneti fegyvenyugvást hoz a török elleni háborúban
 1568: Erdélyben a tordai országgyűlés a világon elsőként törvényben rögzíti a lelkiismereti és vallásszabadságot
 1570: Speyeri szerződés - II. János magyar király és Miksa magyar király közötti egyezmény
 Erdélyi Fejedelemség
 1571: Az erdélyi országgyűlés kimondja a négy bevett felekezet szabad vallásgyakorlását
 1593: Megkezdődik a Tizenöt éves háború a török kiűzésére. A háborúhoz több európai állam és török uralom alatt élő nép, így a szerbek és bolgárok is csatlakoznak
 1595: Báthory Zsigmond vezetésével Erdély csatlakozik a törökellenes szövetséghez.
 1595: Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem és II. Mihály havasalföldi fejedelem győzelmet aratnak Gyurgyevónál a törökök felett
 1596: III. Mehmed szultán a mezőkeresztesi csatában győzelmet arat Báthory Zsigmond felett.
 Eger vára elesik a törökök előtt
 1596: "Véres farsang": székely felkelés
 1598: Pálffy Miklós csellel visszafoglalja Győrt a törököktől.
 1599: Erdély II. Mihály (Vitéz Mihály) havasalföldi fejedelem ellenőrzése alá kerül
 1600: A habsburg-erdélyi sereg a miriszlói csatában szétveri Vitéz Mihály seregét.

Kultúra, vallás 
 1504 - 1514: Werbőczy István: Hármaskönyv (Tripartitum) - a korabeli Magyarország jogi szabályainak és szokásjogainak összegyűjtése, rendszerezése és írásba foglalása
 1507 körül: Az esztergomi Bakócz-kápolna építése
 A reformáció Magyarországon
 1532: Krakkóban megjelenik az első magyar nyelvű nyomtatott könyv, egy részleges bibliafordítás
 1581: Báthory István fejedelem jezsuita tanárokkal egyetemet alapít Kolozsvárott 
 1587: Magyarország áttér a Gergely-naptárra
 1590: Vizsolyban megjelenik a Károlyi Gáspár bibliafordítása

Amerika 

 Amerika felfedezését követően a spanyol hódítók leigázzák az Azték Birodalmat Közép-Amerikában (1519) és az Inka Birodalmat Dél-Amerikában (1533). 
 A hódítók lerombolják Közép- és Dél-Amerika ősi civilizációit és kiirtják az őslakosság jelentős részét.
 Hatalmas mennyiségű arany jut el Európába.
 Megkezdődik az újkori rabszolgakereskedelem és rengeteg fekete-afrikai rabszolga érkezik Amerikába.
 1513: Vasco Núñez de Balboa megkezdi Közép-Amerika gyarmatosítását
 1519: Hernando Cortez legyőzi az aztékokat és meghódítja Mexikót
 1530: a portugálok megkezdik Brazília gyarmatosítását
 1531 - 1533:: Francisco Pizarro meghódítja az Inka Birodalmat
 1533: Pizarro konkvisztádor megöleti az utolsó inka uralkodót, Atahualpát és elfoglalja a Birodalom fővárosát, Cuzcót
 1535: Pizzaro megalapítja Limát, amely halála (1541) után a spanyol alkirály székhelye, és a dél-amerikai spanyol gyarmatbirodalom központja lesz
 1535: a spanyolok megkezdik a mai Argentína, Uruguay és Paraguay gyarmatosítását, Mexikóban létrehozzák Új-Spanyolország Alkirályságot
 1562 körül: megkezdődik a néger rabszolgák rendszeres szállítása Amerikába
 1580 körül: a karibi kalózvilág kezdete
 1580-as évek: Humphrey Gilbert, majd Walter Raleigh megalapítják az első angol gyarmatot Észak-Amerikában

Ázsia 
 1503: Vasco da Gama megalapítja Indiában az első portugál erődöt Kochinál
 1510: A portugálok elfoglalják Goát (India)
 1520-as évektől: Az Oszmán Birodalom fénykora.
 1526: Bábur (Timur leszármazottja) a panipati csatában legyőzi Delhi szultánját és India északi részén létrehozza a mogul birodalmat
 1540-es évek: portugál kereskedők érkeznek Japánba; nyomukban megkezdődik a keresztény hittérítés (→ Kereszténység Japánban)
 1556: Saanhszi földrengés - a történelem egyik legpusztítóbb földrengése több mint 800 ezer áldozatot követel a kínai Sanhszi tartományban.
 1556: Indiában Akbar mogul sah uralkodásának kezdete, a Mogul Birodalom virágzása
 1557: Kínában a portugálok engedélyt kapnak kereskedelmi telep létesítésére Aomenben (Makaó)
 Japánban a Szengoku-kor hosszú polgárháborúit az Azucsi-Momojama-kor országegyesítő kísérlete követi (1568–1600)
 1571: A spanyolok megalapítják Manilát
 1581: Az oroszok megkezdik Szibéria meghódítását
 1588: Trónra lép Nagy Abbász perzsa sah, a Szafavida-dinasztia legnagyobb uralkodója
 1592: Az első angol kereskedelmi vállalkozás Indiában
 1600: A Brit Kelet-indiai Társaság megalapítása

Világ 

 1519 - 1522: Magellán expedíciójának Föld körüli útja
 1522: A Föld első ismert körülhajózása
 1577 - 1580: Francis Drake körülhajózza a Földet és nagy zsákmányt szerez

Fejlődés, társadalom 
 A majorsági gazdálkodás kialakulása Kelet-Európában. Míg a nyugat-európai parasztság a 16. sz.-ra függő helyzetű jobbágyból általában szabad bérlővé vált, az Elbától keletre ez a folyamat nem következik be, sőt 1500 után az addig szabadon költöző jobbágyokat röghöz kötik és terheiket növelik (második jobbágyság).
 A polgári fejlődés kibontakozása Angliában. Fellendül Anglia vezető iparága, a hazai gyapjút feldolgozó posztóipar.
 felfedezések és az árforradalom Európa-szerte konjunktúrát teremtenek a kereskedelem és a kézműipar számára. Kereskedőtársaságok létesülnek a kibővült piaci lehetőségek kiaknázására, illetve új piacok felkutatására.
 A század vége felé a lőfegyverek dominálnak a hadviselésben
 A rokka bevezetése forradalmasítja a textilgyártást.
 A négyzetgyök modern jelének első használata.
 Németalföldön megszerkesztik az első mikroszkópot (1590 k.) és az első távcsövet 
 A tudományos forradalom kezdete
 1543: Kopernikusz publikálja művét, melyben matematikailag leírja a heliocentrikus világképet
 Az Újvilágból új mezőgazdasági termékeket hoznak be Európába (kukorica, burgonya, paprika, paradicsom stb.), amelyek a következő században széles körben elterjednek az Óvilágban.

Kultúra 
 1590-es évek: William Shakespeare: Rómeó és Júlia (színmű)

Művészet 
 A század a reneszánsz késői szakasza, Itáliában kibontakozik a barokk, az ellenreformáció korstílusa.
 A két korstílus között a manierizmus művészi irányzata Itáliában.
 Festőművészet: Velencei iskola

Irodalom 
 1508: Az Amadis de Gaula első ismert kiadása
 1509: Rotterdami Erasmus: A balgaság dicsérete
 1516: Morus Tamás: Utópia
 1528: Baldassare Castiglione: Az udvari ember
 1554: Lazarillo de Tormes élete
 1581: Torquato Tasso: A megszabadított Jeruzsálem
 Ludovico Ariosto: „Orlando furioso” (Őrjöngő Lóránd)
 Niccolò Machiavelli: A fejedelem (politikai tanulmány, a reneszánsz uralkodó eszménye)

Zene 
 Adrian Willaert  németalföldi zeneszerző a velencei Szt. Márk-templom karnagyaként megalapítja az ún. velencei iskolát
 A hegedű felbukkanása Észak-Itáliában
 Az első opera bemutatója Firenzében: Jacopo Peri: Dafné (1597 k.)

Egyéb 
 Az angol királynő richmondi palotájában felállítják Sir John Harington  találmányát, az első angolvécét. (1596)
 A francia udvarnál megjelenik az asztalon a villa. Ezt követően egy új szokás is kialakul: az étkezési illem. (1598)

Vallás 

 reformáció
 anabaptista mozgalom
 unitarianizmus
 ellenreformáció
 francia vallásháborúk
 a pápaság a 16. században

Híres személyek

Magyarok 
 Dózsa György, az 1514-es magyarországi parasztfelkelés vezetője (1470–1514)
 I. János magyar király (Szapolyai János;  erdélyi vajda, 1526 és 1540 között Magyarország királya)
 János Zsigmond (II. János) erdélyi fejedelem (1540–1571)
 Fráter György, az ország kormányzója, erdélyi politikus, váradi püspök, majd esztergomi érsek és bíboros (1482 – 1551)
 Török Bálint, magyar főnemes, hadvezér (1502 – 1550)
 Zrínyi Miklós (hadvezér) horvát származású szigetvári hős, költő és hadvezér (1508 körül – 1566)
 Báthory István erdélyi fejedelem, lengyel király (1533–1586)
 Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem (1572–1613)
 Tinódi Lantos Sebestyén énekszerző, lantos, a 16. századi magyar epikus költészet jeles képviselője (1510 körül – 1556)
 Balassi Bálint, magyar költő (1554–1594)
 Bornemisza Péter, magyar költő (1535–1584)
 Dávid Ferenc, az erdélyi unitárius vallás alapítója (1510–1579)
 Károlyi Gáspár, református lelkész, a Biblia első teljes magyar fordításának elkészítője (1529 körül – 1591)
 Szenczi Molnár Albert, református lelkész, nyelvtudós, filozófus (1574 – 1634)

Külföldiek

Uralkodó, hadvezér 
 VIII. Henrik, angol király, az anglikán egyház alapítója (1491–1547)
 V. Károly, német-római császár, spanyol király (1500–1558)
 I. Szulejmán, török szultán (1494–1566)
 Rettegett Iván, orosz cár (1530–1584)
 I. Erzsébet angol királynő (1533–1603)

Konkvisztádor, felfedező 
 Ferdinand Magellan, portugál tengerész (1480–1521)
 Hernán Cortés, spanyol konkvisztádor (1485–1547)
 Francis Drake, angol kalózkapitány és felfedező (1540–1596)
 Kolumbusz Kristóf (1451 – 1506)
 Vasco Núñez de Balboa (Közép-amerikai hódítássorozat)
 Francisco Pizarro (Chile és Peru meghódítása, 1532–1535)
 Alonso de Ojeda
 Francisco de Orellana 
 Hernando de Soto
 Philipp von Hutten
 Pedro de Alvarado
 Diego de Almagro
 Juan Ponce de León 
 Sebastián de Belalcázar 
 Diego Velázquez de Cuéllar
 Juan de Grijalva 
 Francisco de Montejo 
 Pánfilo de Narváez
 Pedro Menéndez de Avilés

Művész, tudós, filozófus 
 Albrecht Dürer, német festő (1471–1528)
 Leonardo da Vinci, olasz művész és tudós (1452–1519)
 Kopernikusz, lengyel csillagász (1473–1543)
 Michelangelo, olasz polihisztor (1475–1564)
 Morus Tamás (Thomas More), angol humanista, politikus és író (1478–1535)
 Szervét Mihály, spanyol polihisztor, orvos, teológus (1511–1553)
 Raffaello Sanzio, olasz festő (1483–1520)
 Rotterdami Erasmus, humanista filozófus és teológus (1466–1536)
 Tiziano, olasz festő (1490–1576)
 Paracelsus, német orvos és asztrológus (1493–1541)
 Niccolò Machiavelli, olasz író és filozófus (1497–1527)
 Hans Sachs, nürnbergi mesterdalnok (1494–1576)
 Luís de Camoes, portugál költő (1524–1580)
 Bakfark Bálint, erdélyi szász lantművész és zeneszerző (1507? – 1572?)
 Pieter Brueghel, flamand festő (1525–1569)
 El Greco, görög festő (1541–1614)
 Torquato Tasso, olasz költő (1544–1595)
 Giordano Bruno, olasz filozófus (1548–1600)
 Tycho Brahe, dán csillagász (1546–1601)
 William Shakespeare, angol drámaíró, költő (1564–1616)

Vallási személy 
 Luther Márton, német vallási reformer (1483–1546)
 Ulrich Zwingli, svájci reformátor, a református egyház egyik alapítója (1484 – 1531)
 Philipp Melanchthon, német teológus, Luther munkatársa (1497–1560)
 Kálvin János, francia vallási reformer, a kálvinizmus névadója  (1509–1564)
 Heinrich Bullinger, svájci reformátor (1504–1575)
 Martin Bucer, német reformátor (1491–1551) 
 John Knox, skót reformátor (1510 k. –1572) 
 Mikael Agricola, finn reformátor, a finn irodalmi nyelv megteremtője (1510–1557)
 Loyolai Szt. Ignác, a jezsuita szerzetesrend alapítója (1491 – 1556),

Évek és évtizedek 

Megjegyzés: A 16. század előtti és utáni évek dőlt betűvel írva.

Jegyzetek 

16