alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1767



Események 
 január 23. – Mária Terézia kiadja az Urbáriumot, melyben maximálja a jobbágyi szolgáltatásokat.
 május 18. – Mária Terézia rendelete hoz az államra veszélyes könyvek elégetéséről.
 május 21. – II. József német-római császár uralkodói engedélyhez köti a pápai bullák kihirdetését a templomokban.

Az év témái

1767 az irodalomban

1767 a tudományban

Születések 
 január 5. – Jean-Baptiste Say, francia közgazdász, üzletember és újságíró († 1832)
 január 23. – Jean-Lambert Tallien, francia forradalmár, részt vett a thermidori fordulat előkészítésében és végrehajtásában († 1820)
 február 22. – Antal János, erdélyi református püspök († 1854)
 március 25. – Joachim Murat, a Francia Császárság marsallja, I. Joachim néven nápolyi király († 1815)
 április 6. – Johann Hugo Wyttenbach, német történész, gimnáziumigazgató, könyvtáros, Karl Marx középiskolai történelemtanára († 1848)
 április 25. – Nicolas Charles Oudinot, Reggio hercege, francia marsall († 1847)
 június 22. – Wilhelm von Humboldt, porosz államférfi, nyelvész, esztéta († 1835)
 június 22. – Szentjóbi Szabó László, költő († 1795)
 július 11. – John Quincy Adams, az Egyesült Államok hatodik elnöke († 1848)
 augusztus 25. – Louis Antoine de Saint-Just, francia forradalmár és politikus, a Nemzeti Konvent hegypárti képviselője, a jakobinus vezetők egyike, Robespierre közeli barátja és munkatársa († 1794)
 szeptember 8. – August Wilhelm Schlegel, német költő, műfordító, műkritikus († 1845)
 október 24. – Jacques Laffitte francia államférfi, Franciaország 10. miniszterelnöke († 1844)
 október 25. – Benjamin Constant, svájci születésű francia gondolkodó, író, politikus és filozófus († 1830)
 november 7. – Fekete Ferenc, császári és királyi kamarás († 1835)

Halálozások 
 január 12. – Fáy Dávid Alajos, jezsuita rendi pap, tanár, költő (* 1721)
 március 13. – Mária Jozefa Karolina szász hercegnő, Lajos Ferdinánd francia királyi herceg felesége, XVI. Lajos, XVIII. Lajos és X. Károly francia királyok anyja (* 1731)
 június 25. – Georg Philipp Telemann, német zeneszerző (* 1681)
 október 16. – Burkhard Christoph von Münnich, szász származású hadmérnök, a francia, hesseni, szász majd orosz cári haderő tisztje, az orosz cári hadsereg főparancsnoka (* 1683)
ismeretlen – Enyedi Sámuel gépész, órás, feltaláló

 
18. század
1768



Események

Határozott dátumú események 
 Augusztus 8-án Jacques Balmat és Michel Paccard doktor megmászták a Mont Blanc-t. (Expedíciójukat tekintik a modern hegymászás kezdetének.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A törökök hadat üzennek Oroszországnak.
 Franciaország megvásárolja a Genovai Köztársaságtól Korzikát.
 Kolozsváron betiltják a boszorkánypereket.

Az év témái

1768 az irodalomban

1768 a tudományban

Születések 
 január 7. – Joseph Bonaparte, József néven nápolyi, majd spanyol király, ügyvéd, diplomata, katona, I. Napóleon francia császár legidősebb fivére († 1844)
 január 26. – Döme Károly, pozsonyi kanonok, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, költő († 1845)
 március 21. – Jean-Baptiste Joseph Fourier, francia matematikus († 1830)
 június 25. – Lazare Hoche, francia hadvezér († 1797)
 július 27. – Charlotte Corday, a girondisták támogatója, Marat gyilkosa († 1793)
 augusztus 17. – Louis Charles Antoine Desaix, francia tábornok († 1800)
 szeptember 4. – François-René de Chateaubriand, francia író és politikus, a francia romantika kiemelkedő alakja († 1848)
 november 19. – Czucz István, ügyvéd, költő († 1830)
 november 21. – Friedrich Schleiermacher, evangélikus lelkész, teológus († 1834)
 december 20. – Schedius Lajos, az esztétika professzora, lapszerkesztő, térképszerkesztő, dramaturg, pedagógiai szakíró († 1847)

Bizonytalan dátum
 Jean-Frédéric Hermann, francia orvos, természettudós, és entomológus († 1793)

Halálozások 
 március 3. – Nicola Porpora, olasz barokk zeneszerző, az opera seria mestere, énektanár (* 1686)
 március 18. – Laurence Sterne, angol író (* 1713)
 május 9. - Philipp Friedrich Gmelin, német professzor, aki botanikát és kémiát tanított (* 1721)
 június 8. – Johann Joachim Winckelmann, német régész, akit rejtélyes körülmények között gyilkoltak meg Triesztben. (* 1717)
 június 24. – Leszczyńska Mária francia királyné, I. (Leszczyński) Szaniszló lengyel király leánya, XV. Lajos francia király felesége (* 1703)
 október 28. – Michel Blavet, francia zeneszerző és fuvolavirtuóz (* 1700)

Jegyzetek 

18. század
Rónai Sándor

Rónai Sándor, születési és 1917-ig használt nevén Ritu Sándor (Miskolc, 1892. október 6. – Budapest, 1965. szeptember 28.) politikus, 1950–52 között a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnöke, 1952-től az Országgyűlés elnöke.

Életpályája 

Ritu Sándor és Szekeres Zsuzsanna fia. Építőmunkásként kapcsolódott be a szakszervezeti mozgalomba és az SZDP tagja lett. A Tanácsköztársaság idején a miskolci munkástanács tagja volt. 1922-től a párt miskolci titkára, majd a MÉMOSZ egyik helyi vezetője.

1941 áprilisában büntetőszázadba került, kitelepítették. A második világháború után kereskedelmi és szövetkezetügyi, később külkereskedelmi miniszter lett. Sokat tett az ún. jobboldalnak a szociáldemokrata pártból való kiszorításáért és a kommunista párttal való egyesülésért.

Jutalmul 1950. május 8-ától 1952. augusztus 14-éig a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnöke volt, ezt követően 1952 augusztusától az Országgyűlés elnöke. 1948–1956 között – kis megszakítással – tagja volt az MDP Központi Vezetőségének, majd az 1956. évi forradalom leverése után a Forradalmi Munkás-Paraszt Kormánynak. Az MSZMP Központi Bizottságának és Politikai Bizottságának élete végéig tagja volt. 1960 áprilisától tisztségei a Magyar–Szovjet Baráti Társaság elnöki tisztével bővült. 1948-ban Kossuth-érdemrenddel (első osztály) tüntették ki.

Sírhelye a Kerepesi temető Munkásmozgalmi Panteonjában van. (Olcsai-Kiss Zoltán szobrász és Körner József építész alkotása.)

Írásai
Rónai Sándor közellátásügyi miniszter rádióelőadása; Athenaeum Ny., Budapest, 1945 (Magyar Közellátásügyi Minisztérium rádióelőadásai)
A Magyar Dolgozók Pártjának Országos Szövetkezeti Konferenciája. 1948. VII. 10-11. Gerő Ernő, Hegedüs András, Donáth Ferenc beszámolója, Rónai Sándor elnöki megnyitója; Szikra, Budapest, 1948

Jegyzetek

Források

  
 Életrajza az 1947–1949-es Országgyűlés Almanachjában. Budapest, 2005.
 
 

A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának elnökei
Magyarország tárca nélküli miniszterei
A Magyar Népköztársaság Országgyűlésének elnökei
MSZDP-tagok
Az MDP PB tagjai
Az MSZMP PB tagjai
Országgyűlési képviselők (MSZDP)
Országgyűlési képviselők (MDP)
Országgyűlési képviselők (MSZMP)
Országgyűlési képviselők (Ideiglenes Nemzetgyűlés)
Országgyűlési képviselők (1945–1947)
Országgyűlési képviselők (1947–1949)
Országgyűlési képviselők (1949–1953)
Országgyűlési képviselők (1953–1958)
Országgyűlési képviselők (1958–1963)
Országgyűlési képviselők (1963–1967)
1892-ben született személyek
1965-ben elhunyt személyek
Miskolciak
Családi nevüket magyarosított személyek
Kozmosz Fantasztikus Könyvek

A Kozmosz fantasztikus könyvek sorozatot a Móra Ferenc Könyvkiadó adta ki Budapesten 1969–1987 között.

Története 
Ez a sorozat  magyar és külföldi sci-fi irodalmi válogatásokat tartalmazott. Az első kötetek 1969-ben jelentek meg kisalakban (9,5×18,5), majd 1980-tól nagyalakú (12,5×20,5) formátumban. 1969-től egészen 1987-ig Kozmosz Fantasztikus Könyvek címmel jelent meg a sorozat (132 db) (ISSN: 0324-5225), 1988-tól Galaktika Fantasztikus Könyvek címmel folytatódott 1994-ig (44 db) (ISSN: 0238-3063).

1987 és 1995 között jelentek meg – először csak klubtagok által előfizethetően – a Galaktika Baráti Kör kötetei. Ez a sorozat 2013-ban indult ismét útjára. A sorozatok szerkesztője Kuczka Péter volt.

2005-ben újraindult a Galaktika Fantasztikus Könyvek sorozat, Burger István és Németh Attila szerkesztésében.

A Kozmosz és a Galaktika Fantasztikus Könyvek teljes sorozata, kiadási sorrendben

Kozmosz Fantasztikus Könyvek (1969–1987)

Galaktika Fantasztikus könyvek (1988–1994)

1988-tól a sorozat Galaktika Fantasztikus könyvek néven folytatódott.

Galaktika Fantasztikus Könyvek (2005–)
11 év szünet következett, majd a sorozat 2005-ben újraindult Galaktika Fantasztikus Könyvek néven.

Galaktika Baráti Kör (2013–) 
A fantasztikus irodalom kedvelői csatlakozhatnak ehhez a csoporthoz. Egy exkluzív ajándékkötet is jár a GBK tagoknak, mely bolti forgalomba nem kerül.

Jegyzetek

Források 
 Kozmosz Fantasztikus Könyvek sorozat (1969–1987) teljes lista Moly.hu
 Galaktika Fantasztikus Könyvek - Könyvlista a megjelenés éve szerint (2005–)
 Galaktika Fantasztikus Könyvek - Könyvlista sorozatok szerint

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyar könyvsorozatok listája

Magyar könyvsorozatok
1497



Események

Határozott dátumú események 
 február 7. – Bruciamento: a farsang húshagyókeddjén Firenzében Girolamo Savonarola követői ezrével égetik el máglyán az „erkölcstelen” művészi alkotásokat, luxustárgyakat. 
 május 10. – Amerigo Vespucci állítólag elindul Cádiz kikötőjéből első újvilági útjára.
 május 13. – VI. Sándor pápa kiközösíti Girolamo Savonarolát.
 május 20. – John Cabot elindul Bristolból, hogy felfedezze az Északnyugati átjárót.
 június 17. – A deptford bridge-i csata, VII. Henrik angol király serege nagy vereséget mér a Michael An Gof vezette csapatokra.
 június 24. – John Cabot partra száll Észak-Amerikában.
 július 8. – Vasco da Gama indiai felfedező útra indul.
 október 26.–29. – III. István legyőzi I. János lengyel királyt a koźmini csatában.
 november 7. – II. Filibert savoyai herceg (II. Fülöp fia) trónra lépése (1504-ig uralkodik).
 november 22. – Vasco da Gama megkerüli a Jóreménység fokát.
 december 20. – Bakócz Tamás megszerzi az esztergomi érseki címet.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 A lengyelek megtámadják Moldvát.
 Budán humanista kör alakul Dunai Tudós Társaság néven ifjabb Vitéz János veszprémi püspök (az 1472-ben elhunyt Vitéz János esztergomi érsek unokaöccse) elnökletével.
 Albrecht Dürer megfesti a neki Európa- szintű hírnevet hozó Apokalipszis-metszeteket.
 III. Iván moszkvai nagyfejedelem kibocsájtja az új, egységes törvénykönyvet (szugyebnyik).

Születések 
 január 26. – Go-Nara japán császár (†1557);
 február 16. – Philipp Melanchthon humanista (†1560);
 augusztus 18. – Francesco da Milano – itáliai zeneszerző (†1543);
 Pedro de Valdivia konkvisztádor, Santiago de Chile alapítója (†1554);
 október 28. – Batthyány Ferenc horvát bán († 1566)
 december – Aragóniai N., Aragóniai János asztúriai herceg és Habsburg Margit ausztriai főhercegnő egyetlen, utószülött gyermeke, a katolikus királyok, I. Izabella kasztíliai királynő és II. Ferdinánd aragóniai király unokája (†1497)

Halálozások 
 november 7. – II. Fülöp savoyai herceg
 december – Aragóniai N., Aragóniai János asztúriai herceg és Habsburg Margit ausztriai főhercegnő egyetlen, utószülött gyermeke, a katolikus királyok, I. Izabella kasztíliai királynő és II. Ferdinánd aragóniai király unokája (*1497)

Jegyzetek 

15. század
1498



Események 
 április – A magyar országgyűlés kimondja, hogy a főpapok nem szerezhetnek világi javakat és nem tölthetnek be világi tisztségeket. A városlakók a nemesektől bérelt földek után kilencedet kötelesek fizetni. Kimondják, hogy ezután négy évenként kell országgyűlést tartani.
 május 20. – Vasco da Gama portugál felfedező, aki első európaiként megkerülte Afrikát, eljut Indiába.
 május 23. – Girolamo Savonarola kivégzése a pápa elleni kritikája miatt.
 július 31. – Kolumbusz Kristóf felfedezi Trinidad szigetét.
 Kolumbusz Kristóf partra száll Dél-Amerikában.
 Portugál hajósok elérik a mai Kenya és Tanzánia partjait.
 A magyar–lengyel szövetség sikeres török ellenes harcokat vív.
 Szeged szabad királyi városi rangot kap.

Születések 
 Johannes Honterus erdélyi szász humanista, reformátor († 1549)

 Nádasdy Tamás a Magyar Királyság tárnokmestere, országbírója, majd nádora(†1562)

Halálozások 
 május 23. – Girolamo Savonarola, vallási reformer, Firenze egykori ura (* 1452)

15. század
1499



Események 
 július 22. – A dornach-i csata. – A svájciak döntő vereséget mérnek I. Miksa német-római császár birodalmi seregére.
 július 28. – Az első lepantói ütközet. – A török tengeri flotta döntő győzelmet arat a velenceiek felett.
 szeptember 2. – XII. Lajos francia király, mint az utolsó Visconti unokája elfoglalja Milánót és elűzi Ludovico „il Moro” Sforza herceget.
 szeptember 6. – XII. Lajos milánói uralkodásának kezdete (1500-ban rövid időre elveszíti, majd visszaszerzi Milánót, 1512-ig uralkodik).
 szeptember 22. – A bázeli béke. – I. Miksa de facto kénytelen elismerni Svájc függetlenségét.
 november 28. – A londoni Towerban kivégzik Edwardot, Warwick grófját állítólagos szökési kísérlete miatt. Ő volt a York-ház utolsó férfi tagja.

Határozatlan idejű események
 II. Ulászló magyar király a török elleni szövetséget köt Lengyelországgal.
 Krakkóban felépül a Barbakán a moldvai–oszmán-tatár–havasalföldi sereg támadásától való félelem miatt.
 Corvin Jánost újra horvát-szlavón bánná nevezi ki a király.

Születések 
 március 31. – IV. Piusz pápa (†1565)
 szeptember 3. – Diane de Poitiers, II. Henrik francia király szeretője (†1566)

Halálozások 
 november 23. – Perkin Warbeck, angol trónkövetelő
 november 28. – Eduárd, Warwick grófja, a York-ház utolsó férfi tagja (* 1475)
 Szapolyai István nádor

15. század
1492



Események

Határozott dátumú események 
 január 1. – Az eperjesi csata, ahol Szapolyai István és a „Fekete” Haugvitz cseh zsoldosvezér egyesült csapatai tönkreverik II. Ulászló magyar király öccsének, János Albert lengyel hercegnek a seregét. (A csata a trónharcok utolsó katonai eseménye volt.)
 január 21. – Boabdil, Granada utolsó mór királya hosszas küzdelem után átadja a várost Kasztíliai Izabella és II. Ferdinánd aragóniai király seregének.
 március 30. – Kasztíliai Izabella és Aragóniai Ferdinánd aláírják azt a rendeletet, mellyel kitiltják a zsidókat Spanyolországból hacsak át nem térnek a római katolikus hitre.
 április 8. – Lorenzo fia, II. Piero de’ Medici lesz Firenze ura. (1494-ben elűzik.)
 augusztus 3.
 Kolumbusz Kristóf elindul első útjára, hogy nyugati irányból közelítse meg Indiát.
 A zsidókat kiűzik Spanyolországból.
 október 12. – Kolumbusz partra száll a Karib-szigeteken, de azt hiszi, hogy Kelet-Ázsiát érte el.
 október 28. – Kolumbusz partra száll Kuba szigetén.
 november 14. – Kolumbusz Kristóf lehorgonyoz egy szigetcsoportnál, amelynek Kolumbusz a „Tizenegyezer szűz” nevet adja. (A jelenlegi Virgin-szigetek.)

Határozatlan dátumú események 
 február – A magyar országgyűlés elismeri a III. Frigyessel megkötött békét.
 március – Szapolyai István tölti be a nádori tisztséget.
 az év folyamán –
 Szabács és Nándorfehérvár őrsége török ostromot ver vissza.
 Török sereg tör a Szerémségre, de Kinizsi Pál megveri őket.
 A török ellen vonuló fekete sereg – miután a király nem fizette ki zsoldjukat – Szeged mellett fosztogatni kezd. Kinizsi Pál rájuk tör és szétveri őket, a sereg maradékaival I. Miksa német-római császár serege végez.
 Meteorit csapódik az elzászi Ensisheim város melletti gabonaföldre. (Ez az egyik legkorábbi feljegyzett meteorithullás.)

Az év témái

1492 a tudományban

Születések 
 március 15. – Anne de Montmorency, I. Ferenc és II. Henrik francia királyok hadvezére, a katolikus párt egyik feje a francia vallásháborúkban († 1567)
 április 11. – Angoulême-i Margit navarrai királyné (†1549)
 szeptember 12. – II. Lorenzo de’ Medici, Urbino hercege és Firenze ura († 1519)

Halálozások 
 április 8. – Lorenzo de’ Medici, Firenze uralkodója (* 1449)
 június 7. – IV. Kázmér lengyel király (* 1427)
 július 25. – VIII. Ince pápa (* 1432)
 Piero della Francesca itáliai festőművész (* 1420)

Jegyzetek 

15. század
1493



Események

Határozott dátumú események 
 január 4. – Kolumbusz Kristóf búcsút mond az Újvilágnak, befejezve első utazását.
 március 15. – Kolumbusz Kristóf megérkezik Spanyolországba első amerikai útja után.
 július 28. – Nagy tűzvész Moszkvában.
 szeptember 9. – A Karintiából hazafelé tartó, közel nyolcezer fős boszniai oszmán csapat Jakub pasa vezetésével katasztrofális vereséget mér a Derencsényi Imre horvát bán vezette, mintegy hatezer fős seregre a korbáviai (más néven udbinai) csatában. (A horvát nemesség színe-java odaveszett, a beszámolók szerint alig háromszáz fő élte túl a mészárlást, a bán pedig fogságban halt meg.)
 szeptember 28. – Az országgyűlésen Szapolyai János előadja a királynak a rendek panaszait, a király viszont a rendeket vádolja anarchiával. A korona őrzését Szapolyaira és Bakócz Tamásra bízzák.
 november 11. – A milánói udvar kérésére a pápa érvénytelenítette Sforza Bianka Mária milánói hercegnőnek a Corvin János herceggel, I. Mátyás magyar királynak az Edelpeck Borbála boroszlói úrnővel folytatott viszonyából született törvényesített és apja utódául szánt fattyú fiával  1487. november 25-én per procuram (képviselők útján) Milánóban kötött házasságát, miután Corvin János nem lett magyar király. 
 november 19. – Kolumbusz Kristóf második útján partra száll a mai Puerto Rico szigetén és Keresztelő Szent Jánosról nevezi el.

Határozatlan dátumú események 
 február – Török hadak törnek Erdélyre, de Telegdi István a Vöröstoronyi-szorosnál megveri és kiűzi őket.
 az év folyamán – Elkészül a szepeshelyi prépostsági templom gótikus stílusban épült Szapolyai-kápolnája.

Az év témái

1493 a tudományban

1493 az irodalomban

Születések 
 Paracelsus – neves alkimista (†1541).
 november 12. – Bartolommeo Bandinelli firenzei szobrász (†1560).

Halálozások 
 június 14. – Ermolao Barbaro itáliai tudós (* 1454) 
 augusztus 19. – III. Frigyes német-római császár (* 1415)

Jegyzetek 

15. század
Fehérvár (egyértelműsítő lap)

Földrajz
Dnyeszterfehérvár (Bilhorod-Dnyisztrovszkij), város Ukrajnában
Gyulafehérvár (Alba Iulia), város Romániában, az egykori Erdélyi Fejedelemség fővárosa
Fehérvárcsurgó, község Fejér vármegyében
Nándorfehérvár (Belgrád), Szerbia fővárosa
Székesfehérvár (régen: Fehérvár), megyei jogú város Magyarországon, Fejér vármegye székhelye, a középkori Magyar Királyság fővárosa
Tengerfehérvár (Biograd na Moru), város Horvátországban, a középkori Horvát Királyság fővárosa
Sport
 Fehérvár FC, székesfehérvári futballklub
Alba Fehérvár KC, székesfehérvári kézilabdaklub
 Arconic-Alba Fehérvár, székesfehérvári kosárlabdaklub
Fehérvár AV19, székesfehérvári jégkorongklub
Volán Fehérvár Öttusa Szakosztály, székesfehérvári öttusaklub
Fehérvár Enthroners, székesfehérvári amerikaifutball-klub
Média
Fehérvár Rádió, székesfehérvári regionális kereskedelmi rádióadó
Fehérvár Médiacentrum, székesfehérvári önkormányzati médiavállalat
Fehérvár TV, székesfehérvári önkormányzati televízióadó
Fehérvár Magazin, székesfehérvári önkormányzati hetilap
Fehérvári Est, székesfehérvári programajánló hetilap
Egyéb
Fehérvári huszárok, Magyarország egyik legismertebb huszárezrede
Jó estét kívánok, megjöttek a fehérvári huszárok, Bognár Ignác ismert csárdása
EA (egyértelműsítő lap)

EA, Ceuta és Melilla ISO 3166 országkódja
 Az Electronic Arts videójáték-fejlesztő cég rövidített neve
 Ea (Exa-annum), időegység
 Eä, a világegyetem quenya neve J. R. R. Tolkien univerzumában
 EA, A korábbi Eastern Air Lines légitársaság IATA kódja 
 Éa, a sumer Enki isten akkád neve
 Az Amarna-levelek rövidítése az egyiptológiában (ld. még az Amarna-levelek listája)
1480



Események

Határozott dátumú események 
 június 3. – Mátyás magyar király Bártfa város kérésére Eperjes városát eltiltja a vászonfehérítéstől.
 augusztus 11. – A török elfoglalja Otrantót.
 szeptember 23. – Mátyás Pest polgárait – a Frangepánok modrusi vámja kivételével – minden vám fizetése alól fölmenti a Zengg és Zágráb közötti útvonalon.
 november 21. – Mátyás megrendelésére Velencében kinyomtatják az esztergomi egyházmegye breviáriumát (Breviarium Strigoniense).

Határozatlan dátumú események 
 az év eleje – Váradi Péter kancelláriai titkár titkos kancellári címmel átveszi a kancellária irányítását.
 február – Mátyás magyar király megüresedettnek nyilvánítja a Beckensloer János érsek 1476. évi szökése óta betöltetlen esztergomi érsekséget, és azt Aragóniai János bíborosnak, Beatrix királyné testvérének adományozza.
 május–június – III. (Nagy) István moldvai vajda magyar segítséggel hadjáratot vezet a törökbarát havasalföldi vajda, Basarab ellen. (A vajda vereséget szenved, de trónját nem veszti el.)
 ősszel – Bakócz Tamás titeli prépost, volt kancelláriai jegyző, a király bizalmas híve lesz a kancelláriai titkár.
 november–december – Mátyás Boszniában, Kinizsi Pál temesi ispán Szerbiában üt rajta a törökön. (A király seregei végigpusztítják Boszniát, Kinizsi Pál Krusevácig tör előre, több csatában megveri Ali szendrői béget, és szerb telepeseket hoz át a kipusztított délvidéki magyar területek benépesítésére.)
 az év folyamán
 A Moszkvai Nagyfejedelemség  függetlenné válik az Arany Hordától.
 Ludovico Sforza („il Moro”) lesz a Milánói Hercegség uralkodója. (1499-ig uralkodik)
 II. Aragóniai Ferdinánd és Kasztíliai Izabella aláírja az inkvizíciós rendeletet. Elkezdődik az eretnekek üldözése.
 Leonardo da Vinci feltalálja az ejtőernyőt.
 II. Mehmed oszmán szultán sikertelen támadása Rodosz szigete ellen.
 Hunyadi Mátyás serege betör Stájerországba.
 Elkészül a bártfai Szent Egyed-templom Krisztus születése oltára.
 Francesco Roselli firenzei festő, miniátor a magyar királyi udvarban dolgozik.

Születések 
 április 14. – Lucrezia Borgia, Rodrigo Borgia, a későbbi VI. Sándor pápa törvénytelen lánya. († 1519).
 II. Filibert savoyai herceg († 1504).
 Ferdinand Magellan portugál felfedező († 1521).
 Johann Georg Faust, a Faust-legenda ihletője.
 Palma Vecchio itáliai festő. († 1528).
 Diego Colón, Kolumbusz Kristóf első és egyetlen fia († 1526).
 Gasparo Alberti itáliai zeneszerző
 Ákosházi Sárkány Ambrus mecénás († 1526).

Halálozások 
 július 10. – René nápolyi király (* 1408).
 Jean Fouquet francia festő (* 1420)

15. század
1482



Események

Határozott dátumú események
 április 22. – I. Károly savoyai herceg trónra lépése. (I. Filibert herceg fivére 1490-ig uralkodik.)
 június 26. – Mátyás felszólítja a városokat, hogy küldjék el megbízottaikat Nagylucsei Orbán kincstartóhoz a fizetendő adó megállapítására.
 augusztus 18. – Hunyadi Mátyás egyezséget köt II. János sagani herceggel. (A herceg halála után a Glogaui Hercegség a magyar királyt illeti.)
 augusztus 19. – Mátyás magyar király az erdélyi szász városok kérésére meghagyja erdélyi hivatalnokainak, hogy a fennhatóságuk alatti területeken az idegen kereskedők kicsiben való árusítását, valamint általuk a nyers és kikészített bőrök felvásárlását akadályozzák meg.
 szeptember 30. – Mátyás hadai beveszik Hainburg várát.

Határozatlan dátumú események 
 december – A magyar seregek visszafoglalják az 1445 nyara óta III. Frigyes császár kezén levő Kőszeg városát.
 az év folyamán
 Mátyás király hadat üzen III. Frigyesnek.
 II. Bajazid oszmán szultán elfoglalja Hercegovinát.
 A szenrői bég Temesi Bánságra törő török seregét Kinizsi Pál megveri.
 Elmina portugál erőd alapítása az Aranyparton.
 Diogo Cao portugál felfedező az első európai aki a felhajózik a Kongó folyón Afrikában.
 Hunyadi Mátyás III. Iván moszkvai nagyfejedelemmel keres kapcsolatot IV. Kázmér lengyel király sakkban tartására.
 III. Iván moszkvai nagyfejedelem felszámolja az Arany Horda uralmát az orosz területeken.
 Drágffy Bertalan megbízásából elkészül a Szatmár megyei erdődi templom. (Gótikus építmény reneszánsz részlettel.)
 Magyarországi kőfaragó elkészíti Aragóniai János bíboros, az esztergomi érsekség kormányzójának címerét.

Születések
 Martinuzzi Fráter György erdélyi politikus

Halálozások 
 február 23. – Luca della Robbia – olasz szobrász (* 1399 körül)
 április 22. – I. Filibert savoyai herceg (* 1465)

Jegyzetek 

15. század
1483



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – Mátyás magyar király megerősíti az újonnan visszafoglalt Kőszeg város kiváltságait, a polgároknak öt évre vámmentességet biztosít és elrendeli, hogy ötévi adójukat a bástyák felépítésére fordítsák.
 február 3. – Trónra lép I. Katalin navarrai királynő. (I. Ferenc Phoebus lánya  1517-ig uralkodik.)
 február 14. – Mátyás Sopron városát a hozzá tartozó falvakkal együtt három évre fölmenti az egyforintos adó és minden rendkívüli taksa alól.
 április 9. – Angliában trónra lép V. Eduárd angol király. (Még ugyanezen év június 25-éjén nagybátyja, Richárd meggyilkoltatja.)
 június 25. – Koronázása előtt nagybátyja, Richárd, Glouchester hercege a Towerba záratja V. Eduárdot és testvérét, Richárd yorki herceget és III. Richárd néven elfoglalja a trónt.
 július 6. – Királlyá koronázzák III. Richárdot. (Richárd 1485-ig uralkodik.)
 augusztus 9. – A Sixtus-kápolna megnyitása.
 augusztus 22. – Mátyás magyar király Stefano de Salernót, a mindeddig Budán tevékenykedő olasz orgonaépítőt és orgonamestert figyelmébe ajánlja Lorenzo de’ Medicinek, Firenze urának.

Határozatlan dátumú események 
 április – Mátyás egyes török főurak felszólítására támogatást ígér Dzsem török hercegnek a szultáni trón elnyerésére. (A király utasítja a Rómában tartózkodó Rangoni Gábor bíboros egri püspököt, járjon közbe, hogy Dzsem török herceg mielőbb Magyarországra jöhessen; azonban az akció nem jár sikerrel!)
 október
 III. Richárd angol király leveri a Buckingham hercege vezette felkelést.
 Vingárti Geréb Mátyás horvát-szlavón-dalmát bán seregével rajtaüt a Krajnában és Stájerországban portyázó török csapatokon.
 az év folyamán
 A londoni Towerban kivégzik William Hastingst.
 A sikertelen béketárgyalások után Mátyás megindítja seregét III. Frigyes ellen. Beveszi Klosterneuburgot.
 Mátyás király megbízottai öt évre fegyverszünetet kötnek II. Bajazid oszmán szultánnal.
 Befejeződik a garamszentbenedeki bencés apátsági templom (Bars m.) átépítése, melyet csarnoktemplommá alakítják át.
 Kitör a Buckingham-felkelés Angliában, miután Richárd, Glouchester hercege elfoglalja unokaöccse trónját.

Születések 
 február 14. – Bábur mogul sah a Mogul-dinasztia megalapítója Indiában (†1530).
 április 6. – Rafaello, itáliai festő és építész (†1520).
 október 16. – Gasparo Contarini, itáliai bíboros és diplomata (†1542).
 október 26. – Hans Buchner német orgonista, orgonaépítő és zeneszerző (†1538).
 november 10. – Luther Márton német lelkész és teológus, a reformáció elindítója (†1546). 
 december 3. – Nicolaus Von Amsdorf, német protestáns hitújító.

Halálozások 
 február 3. – I. Ferenc Phoebus navarrai király.
 április 9. – IV. Eduárd angol király (* 1442).
 augusztus 30. – XI. Lajos francia király (* 1423).
 június 25. – V. Eduárd angol király (valószínűleg meggyilkolták a Londoni Towerben) (* 1470).
 Richárd, York hercege (valószínűleg meggyilkolták a Londoni Towerben).
 Axayacatl, az Azték Birodalom hatodik királya

Jegyzetek

15. század
1485



Események

Határozott dátumú események 
április 23. – Ludovico Sforza milánói herceg Maffeo di Nasót Magyarországra küldi, hogy a magyar király kezdeményezésére tárgyaljon unokahúga, Bianca Sforza és Corvin János házasságáról.
 május 22. – A Mátyás által ostromolt és kiéhezett Bécs megadja magát. (Mátyás azonban még várt egy hetet az ünnepélyes bevonulással, akkor jött el ugyanis úrnapja, a hagyományos bécsi körmenet ideje.)
 június 1. – Öt hónapi ostrom után, fényes külsőségek közepette vonul be Mátyás és fia, Corvin János Bécs városába.
 augusztus 22. – A Bosworth Field-i csata. (III. Richárd angol király és a trónkövetelő Tudor Henrik, Richmond grófja között. Richárd elesik a csatában és Henrik VII. Henrik néven trónra lép.)
 október 17. – Rómában meghal Aragóniai János bíboros, Aragóniai Beatrix magyar királyné bátyja, az esztergomi érsekség kormányzója.
 november 19. – Marco Barbarigo velencei dózse  megválasztása. (1486-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 május – Podjebrád Viktorin troppaui herceg átadja hercegségét sógorának, Mátyás magyar királynak, akinek az első felesége Podjebrád Katalin volt, akitől cserébe magyarországi birtokokat kap. (Mátyás a hercegséget természetes fiának, Corvin Jánosnak adományozza.)
 október – a magyar sereg Szapolyai Imre irányításával megkezdi Bécsújhely ostromát.
 az év folyamán –
 Szapolyai Imrét nádorrá választják.
 Mátyás király Sziléziában a leobschützi, loslaui, tosti, beutheni, ratibori és koseli hercegségek birtokosa.
 Mátyás Strasbourgban röpiratot nyomat III. Frigyes német-római császár ellen. (A röpirat a császárt a törökkel szemben közömbös magatartással vádolja.)
 Miután Beatrix magyar királyné meddősége nyilvánvalóvá vált Mátyás utódául törvénytelen fiát, Corvin Jánost jelöli ki.
 Báthory Miklós váci püspök Giovanni Dalmatával újjáépítteti Nógrád várát.
 A firenzei Marco Attavante megfesti Mátyás miniatúra arcképét.
 A Corvina Könyvtár őre a firenzei Bartholomaeus Fontius; a könyvtár kódexeiben megjelenik a „Matthias Augustus” sigla.
 Galeotto Marzio olasz humanista Itáliában megírja és Corvin János hercegnek ajánlja Anekdotafüzér Mátyás király dicséretére című művét.
 III. Iván moszkvai nagyfejedelem meghódítja a Tveri Fejedelemséget.

Születések 
 december 16. – Aragóniai Katalin, később VIII. Henrik angol király első felesége
 Thomas Cromwell angol államférfi
 Hernán Cortés, Mexikó meghódítója

Halálozások 
 március 16. – Neville Anna angol királyné, III. Richárd angol király felesége (* 1456)
 augusztus 22. – III. Richárd angol király (* 1452)
 október 17. – Aragóniai János bíboros, az esztergomi érsekség kormányzója (* 1456)

Jegyzetek 

15. század
1486



Események

Határozott dátumú események 
 január 25. – Mátyás király szentesíti az 1485 decemberében összeült budai országgyűlés törvényeit. (A nagy terjedelmű, 78 cikkelyes dekrétum elsősorban a perjogot szabályozta, a köznemességet és a vármegyét erősítette. A törvénykönyv 1488-ban, Lipcsében nyomtatásban is megjelenik.)
 február 6. – Mátyás megerősíti az Andreanumot, a II. András által 1224-ben az erdélyi szászoknak adott kiváltságlevelét.
 április 1. – Mátyás az Esztergomi érsekséget Beatrix királyné kérésére a hatéves Estei Hippolitnak, I. Herkules ferrarai herceg fiának, Beatrix unokaöccsének adományozza.
 április 7. – Mátyás utasítja az erdélyi szászokat, hogy mivel az országgyűlés a szokásos adót önként megajánlotta, ezért ők is vegyék ki részüket a tehervállalásból.
 április 9. – I. Miksát német királlyá választják. (1508-tól császár, 1519-ig uralkodik.)
 május 18. – Mátyás Buda jogait adományozza szülővárosának, Kolozsvárnak.
 augusztus 30. – Agostino Barbarigo velencei dózse megválasztása. (1501-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 tavasz – Drági Tamás lesz a személynök. (A tisztséget először tölti be világi személy.)
 június 8. előtt – Filipec János váradi püspök titkos kancellári címmel átveszi a kancellária vezetését.
 október – Antonio Bonfini olasz humanista Mátyás szolgálatába áll.
 az év folyamán –
 Hunyadi Mátyás először szervezi meg a huszárokat és folytatja ausztriai hódításait.
 Kibocsátják a jogszolgáltatás és igazgatás átfogó szabályozását, I. Mátyás magyar király dekrétumát. (Ennek nyomán jön létre Magyarország egyik központi bírósága, a királyi tábla.)
 Szapolyai Imre tölti be a nádori tisztséget.
 Kolozsvárott megkezdődik a magyarországi késő gótikus építészet fontos műve, az obszerváns ferencesek (ma: Farkas utca) templomának építése.
 Várdai Aladár Visegrádról magyar nyelvű levelet ír testvérének, Miklósnak. (A legrégibb ismert magyar nyelvű missilis.)
 Megalakul Mátyás osztrák kancelláriája. (A király nem nevez ki osztrák kancellárt, a hivatalt két titkár vezeti; a valóságban a magyar kancellária osztályaként működik.)
 Trónra lép Ahuizotl, Tizoc öccse, az Azték Birodalom nyolcadik királya.
 VIII. Ince pápa megvádolja eretnekséggel Giovanni Pico della Mirandolát, a reneszánsz platonizmus vezető képviselőjét, és elítéli tanait.

Születések 
 július 16. – Andrea del Sarto firenzei festő († 1531)
 október 10. – III. (Jó) Károly savoyai herceg († 1553)

Halálozások 
 Tízoc, az Azték Birodalom hetedik királya

Jegyzetek 

15. század
1488



Események

Határozott dátumú események 
 február 3. – A portugál Bartolomeu Dias megkerüli a Jóreménység fokát. (Ő az első európai hajós aki ilyen messze délre jutott.)
 március 20. – Brünnben és Augsburgban kinyomtatják Thuróczi Jánosnak, a királyi személyes jelenlét ítélőmesterének munkáját, a Chronica Hungarorumot, amely a kezdetektől 1487 augusztusáig tárgyalja a magyarok történetét.
 június 11. – III. Jakab skót király Stirling közelében elveszíti a sauchieburni csatát, melyben elfogták és megölték.
 július 29. – III. Iván moszkvai nagyfejedelem  ágyúöntőket, aranyműveseket és bányászokat kér Hunyadi Mátyástól, és érdeklődik, hogy számíthat-e támogatására IV. Kázmér lengyel király ellen.

Határozatlan dátumú események 
 október 21. előtt – A Boroszlóba távozó Mátyás király a nádori jelenlét bíráját, Nagylucsei Orbán egri püspököt és kincstartót nevezi ki királyi helytartóvá és megbízza a tárnokmesteri teendők ellátásával.
 az év folyamán –
 A Corvina Könyvtár állománya mintegy 2 500 kötet, néhány nyomtatott munkát kivéve csupa kézzel írt kódex.
 Esztergom környékén írásba foglalják a „Bagonyai ráolvasásokat”. (A három ráolvasást magába foglaló magyar nyelvű nyelvemlék lófekély, szemdög (valamilyen szembetegség) és a lovak lábficamának gyógyítására szolgált.)
 Giovanni Dalmata szobrász a budai királyi kőfaragóműhely vezetője.
 Filippino Lippi Mátyás megrendelésére megfesti a király arcképét.
 Andrea Mantegna Rómában emlékezetből elkészíti Mátyás portréját.
 Mátyás 3 évre meghosszabbítja a békét a törökkel.
 VIII. Károly francia király serege legyőzi az Orleans hercege és Bretagne hercege vezette lázadó erőket St. Aubin du Cormier-nél.
 IV. Jakab skót király trónra lépése. (1513-ig uralkodik.)
 Michelangelo Buonarroti Domenico Ghirlandaio mesterhez kerül tanoncnak.

Születések 
 Antonio da Correggio, itáliai festőművész
 Josef Karo rabbi, zsidó hittudós († 1575)
 Sebastian Münster, tudós, térképész, csillagász

Halálozások 
 június 11. – III. Jakab skót király  (* 1452)
 szeptember 9. – II. Ferenc, Bretagne hercege (lovasbaleset)

Jegyzetek 

15. század
1489



Események

Határozott dátumú események 
 február 14. – Mátyás elrendeli, hogy az erdélyi országos és hetivásárokon a szász székek és Brassó városa mértékeit (rőf, mázsa, font) használják.
 március 14. – Cornaro Katalin ciprusi királynő átadja királyságát Velencének és ezzel megszűnik a Ciprusi Királyság.
 június 23. – A szabad királyi városok a király felszólítására felesküsznek Corvin Jánosra mint trónörökösre. (Ugyanígy tesznek a főurak, a várak és a megyék is.)
 október 13. – Mátyás király a pilisi ciszterci monostornak adja Szentgotthárdon az apátválasztás jogát és ezzel felemeli a hanyatló szentgotthárdi apátságot.

Határozatlan dátumú események 
 március – Mátyás király az osztrák tartományok kormányzását Szapolyai István szepesi grófra bízza.
 tavasz –
 Corvin János herceg várható királlyá választásáról értesíti sógorát, Alfonz calabriai herceget, akit arra kér, tegyen lépéseket, hogy a nápolyi udvar ne támogassa Beatrix királyné törekvéseit a magyar trónra.
 Filipec János váradi püspök, titkos kancellár Mátyás megbízásából IV. Kázmér lengyel királlyal tárgyal. (Célja, hogy szövetség jöjjön létre a török ellen, valamint Kázmér és fia, Ulászló cseh király szövetségének felbontása.)
 az év folyamán –
 Tífusz söpör végig Spanyolországon, a betegség első feltűnése Európában.
 VIII. Ince pápa megállapodik II. Bajazid szultánnal, hogy éves adó, valamint a keresztre feszített Krisztus testébe szúrt szent lándzsa átadása ellenében a szultán hazájából elmenekült testvérét, a trónkövetelő Dzsem herceget fogságban tartja a Vatikánban.
 Mátyás Dzsem herceg kiadásáról és egy török elleni hadjárat tervéről tárgyal a pápával, továbbá meghosszabbítja a fegyverszünetet III. Frigyessel.
 Giovanni Dalmata szobrász irányításával befejeződik a budai várkápolna átépítése.
 Gian Cristoforo Romano olasz szobrász márvány domborművet készít Mátyásról és feleségéről, Beatrix királynéról.
 Magyar miniátorok reneszánsz stílusban kidíszítik Nagylaki István bácsi és fehérvári kanonok kódexét.
 Angelo Poliziano olasz humanista 18 könyvet, főként klasszikus alkotásokat küld a magyar királynak.

Születések 
 június 23. – II. Károly (János Amadé) savoyai herceg († 1496).
 július 2. – Thomas Cranmer canterburyi érsek († 1556)
 november 28. – Tudor Margit, VII. Henrik angol király leánya  († 1541).

Halálozások 
december 24. vagy december 25. – Simon Marmion francia festő, a 15. századi miniatúra-festészet kiemelkedő alakja (* 1425)

Jegyzetek 

15. század
1479



Események

Határozott dátumú események 
 január 19. – II. Ferdinánd trónra lépése Aragóniában.
 január 19. – Navarrában I. Eleonóra lép trónra, aki I. Blanka navarrai királynő és II. János aragón és navarrai király lánya, de egy hónapos uralkodás után, február 12-én meghal.
 január 28. – I. Eleonóra navarrai királynőt Tudélában Navarra királyává koronázzák.
 február 12. – I. Ferenc Phoebus, Foix grófja, I. Eleonóra navarrai királynő unokája nagyanyja halála után trónra lép Navarrában (1483-ig uralkodik).
 február 14. – Mátyás Farkas László deákot Firenzébe küldi, hogy az udvar számára vásároljon.
 február 27. – Mátyás magyar király megtiltja, hogy idegen kereskedők az országból állatot vigyenek ki, és elrendeli, hogy áruikat Sopronban kötelesek lerakni.
 április 2. – Mátyás békét köt IV. Kázmér lengyel királlyal.
 július 21. – A ratifikált olmützi békében I. Mátyás magyar király és Jagelló Ulászló kölcsönösen elismerik egymást Csehország királyának, iiletve leszögezik, hogy Ulászló csak Mátyás halála után  váltja vissza a magyarok által megszállt tartományokat.
 augusztus 7. – A guinegate-i csata. (A francia sereg vereséget szenved Habsburg I. Miksa seregétől, aki megvédi németalföldi birtokát.)
 október 9. – Haszán-oglu Isza bég vezetésével Havasalföld felől kb. 35-40 ezer főnyi török had tör be Erdélybe. (Az elkövetkező napokban feldúlja a Szászföldet és felgyújtja Szászvárost.)
 október 13. – A kenyérmezei csata. (Kinizsi Pál temesi ispán és Báthory István országbíró serege Alvinc és Szászváros között, a Maros bal partján megveri az Erdélyre törő török sereget.)
 október 21. – Mátyás király természetes fiának, a hatéves Corvin János liptói hercegnek és hunyadi grófnak három magvaszakadt erdélyi nemes jószágát adományozza.

Határozatlan dátumú események 
 november – Rangoni Gábor bíboros, egri püspök, fő- és titkos kancellár Magyarországról végleg Rómába távozik, ahol a magyar király diplomáciai ügyeiben jár el.
 az év folyamán
 Kolumbusz Kristóf feleségül veszi a portugál Felipa Perstrelo Monizt.
 Albánia török fennhatóság alá kerül.
 Laki Thuz János, Mátyás tárnokmestere egységbe foglalja a tárnoki városok fellebbviteli fóruma, a tárnoki szék bíráskodásra vonatkozó jogelveit.
 Felépül a budavári királyi palota keleti szárnya.
 Elkészül a Dubnici krónika. (Ismeretlen szerzője a Képes krónika és a Budai krónika felhasználásával dolgozza fel a magyarok történetét a kezdetektől saját koráig.)

Születések 
 március 12. – Giuliano de’ Medici, Nemours hercege, Firenze ura († 1516)
 november 6. – II. (Őrült) Johanna, Kasztília és Aragónia királynője († 1555).

Halálozások 
 január 19. – II. János aragóniai király (* 1398)
 február 12. – I. Eleonóra navarrai királynő (* 1426)

Jegyzetek 

15. század
1478



Események

Határozott dátumú események 
 február 18. – IV. Eduárd angol király felségárulásért kivégezteti öccsét, Györgyöt, Clarence hercegét a londoni Towerban.
 április 26. – A Pazzi-összeesküvés Firenzében: A Pazzik, Mediciek ősi riválisai a Firenzei dómban a nagymise közben rátámadnak Lorenzo de’ Medicire. Testvérét, Giulianót meggyilkolják, ő maga elmenekül, és még aznap Firenze egyeduralkodója lesz.
 május 18. – Giovanni Mocenigo velencei dózse megválasztása (1485-ig uralkodik).
 június 11. – I. Federico Gonzaga mantovai őrgróf uralkodásának kezdete (1484-ig uralkodik).
 július 3. – Mátyás követségbe küldi Dóczi Pétert II. Mehmed szultánhoz béketárgyalások megkezdésére.
 szeptember 2. – A gátas malom első ismert magyar nyelvű okleveles említése.
 szeptember 30. – Mátyás elfogadja az Ulászló cseh királlyal kötendő és az 1468 óta tartó cseh háborút lezáró béke feltételeit. (A cseh királyi címet mindkét uralkodó kölcsönösen megadja egymásnak, Ulászló a Mátyás birtokában levő tartományokat – Szilézia, Morvaország, Lausitz – csak Mátyás halála után válthatja vissza.)
 december 7. – II. Ulászló cseh király békét köt Magyarországgal.
 december 28. – A giornicói csatában a svájciak legyőzik a milánóiakat.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 III. Iván moszkvai nagyfejedelem meghódítja a Novgorodi Köztársaságot.
 Chimenti Camicia firenzei építőmester irányítja a budai várpalota építkezéseit, ahol utóbb 20 firenzei és dalmát mester, ornamentátor dolgozik.
 Megkezdődik a szepeshelyi prépostsági templom gótikus stílusban való átépítése.
 IV. Szixtusz pápa engedélyezi a spanyol inkvizíciót.

Születések 
 február 7. – Thomas More (Morus Tamás), államférfi és humanista, az Utópia című mű szerzője († 1535)
 május 26. ‑ VII. Kelemen pápa († 1534)
 I. Fülöp kasztíliai király († 1506)
 Baldassarre Castiglione itáliai író és diplomata. († 1529)

Halálozások 
 február 18. – György, Clarence hercege, IV. Edvard angol király öccse
 április 26. – I. Giuliano, I. Lorenzo firenzei uralkodó testvére (meggyilkolták, * 1453)
 június 11. – III. Luigi Gonzaga Mantova őrgrófja (* 1414)

Jegyzetek 

15. század
1477



Események

Határozott dátumú események 
 január 5. – A nancy csata. (Károly burgundi herceget ismét legyőzik a svájciak, a csatában maga a herceg is elesik. Utóda lánya, Burgundi Mária lesz, de XI. Lajos francia király Németalföld kivételével elfoglalja az összes burgundi birtokot.)
 február 4. – A kásatörő–malom első ismert magyar nyelvű okleveles említése.
 június 12. – Mátyás magyar király hadat üzen III. Frigyes császárnak. (Indokai: a császár ígérete ellenére sem iktatta be őt csehországi hűbérbirtokába; osztrák szövetségeseit a fegyverszünet ellenére megtámadta; a török ellen nem ad segítséget.)
 augusztus 19. – Miksa, ausztriai főherceg feleségül veszi Burgundi Máriát. (Ezzel a kapcsolattal a Habsburg-ház megkapja Burgundiát, Európa egyik leggazdagabb országát.)
 november 18. – William Caxton kiadja az első angliai nyomtatott könyvet.
 december 1. – Békekötés Mátyás és III. Frigyes között. (III. Frigyes császár Gmundenben, Mátyás király Korneuburgban írja alá a békét. Frigyes lemond a magyar királyi címről, Csehországot Mátyásnak adja hűbérül.)
 december 10. – IV. Sixtus pápa bíborossá nevezi ki Rangoni Gábor egri püspököt, fő- és titkos kancellárt és Aragóniai Jánost, Ferdinánd nápolyi király fiát, Mátyás sógorát.
 december 13. – Mátyás mint cseh király leteszi az esküt III. Frigyes császár előtt Korneuburgban.

Határozatlan dátumú események 
 július vége – A magyar sereg – Zeleni János vezetésével – benyomul Alsó-Ausztriába. (Elfoglalja Hainburgot, Klosterneuburgot, körülzárja Bécsújhelyet, Kremset és Steint.)
 augusztus közepe
 A béketárgyalások meghiúsulása után a hadjáratot személyesen irányító Mátyás magyar király körülzárja Bécs városát.
 A magyar csapatok elfoglalják a Bécs körüli városokat, köztük Korneuburgot, Tullnt és Sankt Pöltent.
 A magyar lovasság Linzig portyázik.
 szeptember – Mátyás király hadai csaknem egész Alsó-Ausztriát elfoglalják.
 az év folyamán
 Az Uppsalai egyetem alapítása Svédországban.
 A török szultán Radult teszi meg Havasalföld fejedelmévé.
 Horvátországra tör egy török sereg.

Születések 
 január 25. – I. Anna breton hercegnő, később francia királyné.

Halálozások 
 január 5. – Merész Károly, Burgundia hercege (* 1433)

Jegyzetek 

15. század
1476



Események

Határozott dátumú események 
 február 2. – Török felmentő sereg érkezik Szabácshoz Ali bég és Sachi bég vezetésével, de mivel Mátyás seregét nem sikerült legyőzniük, ezért elvonultak.
 február 13. – Beckensloer János esztergomi érsek, fő- és titkos kancellár III. Frigyes német-római császárhoz szökik. (Jelentős pénzösszeget és az esztergomi könyvtár több könyvét viszi magával.)
 február 15. – Mátyás serege beveszi Szabács várát, a magyar sereg egészen Szendrőig nyomul előre.
 március 2. – A grandsoni csatában a svájciak legyőzik Károly burgundi herceg seregét.
 március 2–3. – Ernuszt János szlavón bán és kincstartó végrendeletében meghagyja, hogy a Budavári Nagyboldogasszony-templom mellé kápolnát építsenek; fiát, Ernuszt Zsigmond pécsi püspököt pedig a pécsi székesegyház restaurálására kéri.
 március 5. – Andrea Vendramin velencei dózse megválasztása. (1478-ig uralkodik.)
 június 2. – A murteni csatában a svájciak újra legyőzik Merész Károlyt.
 július 26. – A moldvai Războieninél III. István vajda vereséget szenved II. Mehmedtől.
 szeptember 8. – Mátyás magyar király felszólítja a városokat, hogy küldjék el megbízottaikat Handó György kincstartóhoz, hogy a fizetendő adó összegében megállapodjanak.
 december 10. – Aragóniai Beatrix, Mátyás magyar király jegyese megérkezik Székesfehérvárra.
 december 22. – Mátyás magyar király Budán feleségül veszi Aragóniai Beatrixot.
 december 26. – Galeazzo Maria Sforzát, Milánó hercegét misére menet három fiatalember megöli. (Milánó új hercege Galeazzo Maria Sforza fia, Gian Galeazzo Maria Sforza lesz, aki 1494-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 január közepe – Hunyadi Mátyás megostromolja a török kézen lévő Szabács várát.
 május – II. Mehmed szultán Moldva elfoglalására indul. (Mátyás Báthori István országbírót küldi III. (Nagy) István vajda megsegítésére.)
 ősszel – Mátyás Egervári Lászlót kinevezi szlavón–dalmát–horvát bánná. (A báni tisztséget ettől kezdve ugyanaz a személy viseli, ami lehetővé teszi a délnyugati végek védelmének egységes irányítását.)
 december – A törökök elfoglalják a magyarok által az al-dunai Szendrő környékén emelt kisebb erődítményeket és betörnek Erdélybe.
 az év folyamán – 
 III. Vlad havasalföldi fejedelem harmadszor is hatalomra jut, de nemsokára fejét veszik és elküldik ősi ellenségének II. Mehmed szultánnak.
 III. Frigyes császár II. Ulászlónak adja Csehországot hűbérül.
 Első ízben említik a királyi ítélőtáblát (tabula regia iudiciaria), a főpapokból, bárókból, ítélőmesterekből és választott nemesi ülnökből álló egységes – bár nem állandó – bírói tanácsot, melynek élén az ország nagybírái: a nádor, az országbíró vagy a személynök ítélkezik.
 Kassai István kőfaragó a diósgyőri vár építkezésein dolgozik.
 Gótikus stílusban megkezdődik a pozsonyi káptalani templom átépítése.
 Olasz mester elkészíti Mátyás magyar király első ismert éremarcképét.

Születések 
 június 28. – IV. Pál pápa (†1559)
 I. Alfonz Este Modena, Reggio és Ferrara hercege († 1534).

Halálozások 
 III. Vlad (a karóbahúzó) havasalföldi fejedelem.
 július 6. – Regiomontanus német csillagász.
 december 26. – Galeazzo Maria Sforza, Milánó hercege (* 1444)

Jegyzetek 

15. század