alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Tornaľa

Tornaľa (în maghiară Tornalya) este un oraș din Slovacia cu 8.381 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Kráľovský Chlmec

Král'ovský Chlmec (în maghiară Királyhelmecz) este un oraș din Slovacia cu 8.274 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Šahy

Šahy (în maghiară Ipolyság) este un oraș din Slovacia cu 8.252 locuitori.

Vezi și
Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Námestovo

Námestovo (în maghiară Námesztó) este un oraș din Slovacia cu 8.074 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Krupina

Krupina (în germană Karpfen, în maghiară Korpona) este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 7890 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Krupina este atestată documentar din 1135.

Personalități născute aici 
 Elena Maróthy-Šoltésová (1855 - 1939), scriitoare.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Hurbanovo

Hurbanovo (în maghiară Ógyalla/ Ó Gyalla) este un oraș din Slovacia cu 8.013 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Eponime ale asteroizilor
Turzovka

Turzovka (în maghiară Turzófalva) este un oraș din Slovacia cu 7.809 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Stupava

Stupava (în germană Stampfen, în maghiară Stomfa/Stompfa) este un oraș din Slovacia cu 7.794 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Želiezovce

Želiezovce (în germană Zelis, în maghiară Zseliz) este un oraș din Slovacia cu 7.675 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Sečovce

Sečovce (în maghiară Gálszécs) este un oraș din Slovacia cu 7.568 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Svit

Svit este un oraș din Slovacia cu 7.519 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Nová Baňa

Nová Baňa (în germană Königsberg an der Gran, în maghiară Ujbánya) este un oraș din Slovacia cu 7.516 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Charleville-Mézières

Charleville-Mézières este un oraș în nordul Franței, prefectura departamentului Ardennes în regiunea Grand Est, pe cursul fluviului Meuse. Orașul a fost creat în 1966 prin gruparea a 6 comune și are populație de 58.000 locuitori. Acesta este orașul natal al poetului Arthur Rimbaud.

Legături externe 

 Primăria orașului

Vezi și 
 Listă de orașe în Franța

Comune din Ardennes
Revin

Revin este un oraș în nordul Franței, în departamentul Ardennes în regiunea Champagne-Ardenne, pe cursul fluviului Meuse.

Comune din Ardennes
Hnúšťa

Hnúšťa este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 7490 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Hnúšťa este atestată documentar din 1334.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Vrútky

Vrútky (în maghiară Ruttka) este un oraș din Slovacia cu 7.350 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Trstená

Trstená (în maghiară Trsztena) este un oraș din Slovacia cu 7.241 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Prievidza

Prievidza (în germană Priwitz, în maghiară Privigye) este un oraș din Slovacia cu 54.050 locuitori.

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Turčianske Teplice

Turčianske Teplice (în germană Bad Stuben, în maghiară Stubnyafürdö) este un oraș din Slovacia cu 7.214 locuitori.

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Referințe

Legături externe 

 Ambasadorul României la Bratislava participă la manifestările dedicate aniversării a 65 de ani de la eliberarea orașului Turcianske Teplice, 9 aprilie 2010, Amos News

Orașe din Slovacia
Medzilaborce

Medzilaborce este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 6 612 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Medzilaborce este atestată documentar din 1543.

Economie și infrastructură 
Industria de sticlă precum și industria constructoare de mașini și utilaje au cea mai lungă tradiție în orașul Medzilaborce.

În industria sticlei, începând  din 1anul 970 a existat o filială a Jablonecké Sklarne al cărui succesor a fost Lusk, pe atunci o companie de stat cu 600 de angajați. După privatizare, societatea a fost dizolvată. Glass LPS continuă tradiția de 45 de ani a industriei de sticla din Medzilaborce și continuă să producă candelabre de cristal și să șlefuiască pandantive de cristal.

Industria constructoare de mașini și utilaje a orașului a început cu firma Transporta. Mai târziu Vihorlat a oferit 1200 de locuri de muncă. Privatizarea și criza din industria constructoare de mașini și utilaje au dus fabrica în ruină. Ca succesori în industria de mașini sunt Kovostroj Labstroj care încă funcționează.

Cei mai importanți angajatori 

 Glass LPS Ltd.
 Kovostroj Inc. 
 Labstroj Ltd.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Žarnovica

Žarnovica (în germană Scharnowitz, în maghiară Zsarnóca) este un oraș din Slovacia cu 6.645 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Gelnica

Gelnica (în , în ) este un oraș din regiunea Košice, Slovacia, reședință a districtului cu același nume.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Vrbové

Vrbové  este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 5.969 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Vrbové este atestată documentar din 1332.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Sobrance

Sobrance (în maghiară Szobránc) este un oraș din Slovacia cu 6.205 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Nemšová

Nemšová (în maghiară Nemsó) este un oraș din Slovacia cu 6.109 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Rajec

Rajec (în germană Rajetz, în maghiară Rajecz) este un oraș din Slovacia cu 6.084 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Sládkovičovo

Sládkovičovo (în germană Diosek, în maghiară Dioszeg) este un oraș din Slovacia cu 6.043 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Spišská Belá

Spišská Belá (în germană Zipser Bela, în maghiară Szepesbéla) este un oraș în partea de nord a Slovaciei. Are 6.215 locuitori.

Vezi și 
Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Lipany

Lipany (în germană Siebenlinden, în maghiară Héthárs) este un oraș din Slovacia cu 6.013 locuitori.

Vezi și 
Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Poltár

Poltár este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 5693 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Poltár este atestată documentar din 1330.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Kremnica

Kremnica (în germană Kremnitz, în maghiară Körmöcbánya) este un oraș din Slovacia cu 5.852 locuitori. Aici funcționează una din cele mai vechi monetării din Europa, în prezent locul slovac de emisiune a monetelor euro. 

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Galerie

Orașe din Slovacia
Brezová pod Bradlom

Brezová pod Bradlom  este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 4 871 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Brezová pod Bradlom este atestată documentar din 1262.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Ilava

Ilava (în germană Illau, în maghiară Illava) este un oraș din Slovacia cu 5.440 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Legături externe

Orașe din Slovacia
Gbely

Gbely (în ) este un oraș din regiunea Trnava, Slovacia, cu 5.149 locuitori.

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

 

Orașe din Slovacia
Čierna nad Tisou

Čierna nad Tisou (în maghiară Tiszacsernö) este un oraș din Slovacia cu 5.226 locuitori. Orașul este un port pe râul Tisa și se află în estul țării foarte aproape de punctul de graniță comună între Slovacia, Ucraina și Ungaria.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Bojnice

Bojnice (în germană Weinitz, în maghiară Bajmóc/Bajmócz) este un oraș din Slovacia cu 4.934 locuitori.

Note

Vezi și
Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Dobšiná

Dobšiná (în germană Dobschau, în maghiară Dobsina) este un oraș din Slovacia cu 5.125 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Sliač

Sliač (în maghiară Szliács) este un oraș din Slovacia cu 4.618 locuitori. Orașul este cunoscut pentru izvoarele sale calde de vindecare și pentru un aeroport care a fost folosit atât pentru scopuri militare, cât și civile.

Istoric
Orașul a luat naștere printr-o fuziune a două sate, Hájniky și Rybáre, în 1959 și a primit numele "Sliač". Cu toate acestea, ambele așezări originale sunt mult mai vechi. Biserica gotică din Hájniky a fost menționată pentru prima dată în 1263 (când teritoriul a aparținut Regatului Ungariei) și există dovezi arheologice ale coloniștilor slavici care trăiesc în zonă încă din secolul al VI-lea. Unele dovezi indică, de asemenea, că istoria așezării se întinde până la anul 2000 î.H. Aeroportul, cunoscut anterior ca Letisko Tri Duby ("Aeroportul Three-Oaks") datorită numelui zonei în care se afla, a jucat rolul strategic esențial în timpul revoltei naționale slovace.

Date demografice
În 2005, Sliač a avut o populație de 4.812. Conform recensământului din 2001, 96,1% dintre locuitori erau slovaci și 2,3% cehi. Religia a constituit 46,1% dintre romano-catolici, 26,7% oameni fără afiliere religioasă și 22,1% luterani.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Strážske

Strážske (în maghiară Örmezö) este un oraș din Slovacia cu 4.589 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Svätý Jur

Svätý Jur (în germană St. Georgen, în maghiară Szentgyörgy) este un oraș din Slovacia cu 4.419 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Giraltovce

Giraltovce este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 4153 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Giraltovce este atestată documentar din 1383.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Nováky

Nováky (în maghiară Nyitranovák) este un oraș din Slovacia, aflată în districtul Prievidza din regiunea Trenčín. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 4215 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Nováky este atestată documentar din 1113.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Tlmače

Tlmače (în maghiară Garamtolmács) este un oraș din Slovacia cu 4.336 locuitori.
A fost pentru prima dată menționat în 1075 sub numele Talmach.

Componența etnică și confesională 
Conform recensământului din 2001, orașul avea 4.305 locuitori, din care 96,10% erau slovaci, 1,42% unguri, 1,02% cehi, iar 0,53% de etnie romă.
72,45% erau romano-catolici, 17,44% fără nicio afiliație religioasă declarată, iar 5,46% luterani.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Tisovec

Tisovec (în germană Theißholz / Theisscholz, în maghiară Tiszolc) este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 4168 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Tisovec este atestată documentar din 1334.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Medzev

Medzev (în germană Metzenseifen, în maghiară Meczenzéf) este un oraș din Slovacia cu 4.092 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Leopoldov

Leopoldov (în germană Leopoldstadt, în maghiară Lipótvár) este un oraș din Slovacia cu 4.015 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Spišské Podhradie

Spišské Podhradie (în germană Kirchdrauf, în maghiară Szepesváralja) este un oraș din Slovacia cu 3.731 locuitori.

Monumente
Localitatea este înscrisă în itinerariul european Transromanica, de punere în valoare a arhitecturii romanice.

Vezi și
Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Veľký Šariš

Veľký Šariš (în germană Großscharosch, în maghiară Nagysáros) este un oraș din Slovacia cu 3.650 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Hanušovce nad Topľou

Hanušovce nad Topl'ou este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 3 768 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Hanušovce nad Topl'ou este atestată documentar din 1332.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Spišské Vlachy

Spišské Vlachy (în germană Wallendorf, în maghiară Szepesolaszi) este un oraș în partea centrală a Slovaciei cu 3.471 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Podolínec

Podolínec (în germană Pudlein, în maghiară Podolin) este un oraș din Slovacia cu 3.203 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Jelšava

Jelšava (în germană Eltsch, în maghiară Jolsva) este un oraș din districtul Revúca, Slovacia cu 3.030 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Rajecké Teplice

Rajecké Teplice (în germană Bad Rajetz, în maghiară Rajecfürdó) este un oraș din Slovacia cu 2.648 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Spišská Stará Ves

Spišská Stará Ves (în germană Altendorf, în maghiară Szepesófalu) este un oraș din Slovacia cu 2.294 locuitori.

Vezi și: Listă de orașe din Slovacia

Orașe din Slovacia
Dudince

Dudince (în germană Altendorf, în maghiară Gyügy) este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 1422 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Dudince este atestată documentar din 1284.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Modrý Kameň

Modrý Kameň (în germană Blauenstein, în maghiară Kékkö) este un oraș din Slovacia. Localitatea se află la , se întinde pe o suprafață de  și în 2017 număra 1597 de locuitori.

Istoric 
Localitatea Modrý Kameň este atestată documentar din 1290.

Note

Vezi și 
 Listă de orașe din Slovacia

Legături externe 
 
 

Orașe din Slovacia
Kavari

Kavarii au fost o populație de origine și de limbă turcică. Etnonimul kavar desemnează trei triburi khazare, desprinse din imperiul khazar înainte de anul 881, în urma unei revolte eșuate împotriva hanului, și alăturate ungurilor strămutați în Pannonia. 

Împăratul bizantin Constantin al VII-lea Porfirogenetul (913-957), istoriograful bizantin Menander și cronicarii maghiari Anonymus și Símon de Kéza oferă informații prețioase despre istoria kavarilor.

În calitate de popor asociat, kavarii (la fel ca pecenegii și secuii ceva mai târziu) formau avangarda forței militare a ungurilor. Însă, potrivit lui Constantin, kavarii sunt caracterizați drept „cel mai viteaz popor”, iar cele trei triburi ale lor (nespecificate cu nume) se aflau în fruntea triburilor ungare enumerate de împărat în lucrarea sa, De administrando imperio (în jurul anului 950).

Vezi și

 Tarcani

Note 

Evul Mediu timpuriu
Nomazi eurasiatici
Popoare migratoare
Popoare turcice
Landrecies

Landrecies este o comună din Franța, situată în departamentul Nord, în regiunea Nord-Pas de Calais. Orașul se găsește pe cursul râului Sambre, iar istoria orașului, care a cunoscut numeroase ocupații, este strâns legată de poziția sa geografică.

Note

Legături externe 

 

Comune din Nord
Yvoir

Yvoir () este o comună francofonă din regiunea Valonia din Belgia. Comuna Yvoir este formată din localitățile Yvoir, Dorinne, Durnal, Évrehailles, Godinne, Houx, Mont, Purnode și Spontin. Suprafața sa totală este de 56,84 km². La 1 ianuarie 2008, așezarea avea o populație totală de 8.610 locuitori. 

Comuna Yvoir se învecinează cu comunele Dinant, Profondeville, Assesse, Ciney și Anhée.

Localități înfrățite
 : Finspång

Localități din provincia Namur
Comune din provincia Namur
Andenne

Andenne () este un oraș francofon din regiunea Valonia din Belgia. Orașul este situat pe malul fluviului Meuse. Comuna Andenne este formată din localitățile Andenne, Baronville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samson și Vezin. Suprafața sa totală este de 86,17 km². La 1 ianuarie 2008 comuna avea o populație totală de 24.815 locuitori. 

Comuna Andenne se învecinează cu comunele Fernelmont, Héron, Huy, Namur, Gesves și Ohey.

Galerie

Localități înfrățite 
 : Chauny;
 : Bergheim;
 : Mottafollone.

Legături externe 

 Informații și poze despre Andenne

Orașe din Belgia
Localități din provincia Namur
Comune din provincia Namur
Eponime ale asteroizilor
Comunități etnice în România

În România trăiesc alături de comunitatea românească diferite comunități etnice, cu tradiții culturale, lingvistice și religioase specifice. Regiunile cu cea mai mare diversitate etnică din România sunt Transilvania, Banatul, Bucovina și Dobrogea. În zonele cu diversitate etnică mai redusă, precum Oltenia și Moldova, se manifestă cea mai mică deschidere față de pluralismul etnic, dar și față de cel politic.

Statistici 
Conform recensământului din anul 2011, populația minoritară reprezintă un procent de circa 11% din totalul de 20,1 milioane de locuitori. Cele mai importante minorități din România sunt cea maghiară – 1,23 milioane de locuitori (circa 58,9% din totalul minorităților), fiind urmați de romi – 0,62 milioane (29,8% din minoritari), ucraineni – 50,9 mii de locuitori (2,44% din minoritari), germani – 36 de mii (1,73%), turci – 27,7 mii (1,33%), ruși-lipoveni – 23,49 mii (1,13%) și cu sub 1% pondere (fiecare) din minoritari (20 de mii de locuitori sau mai puțin) – tătari, sârbi, slovaci, bulgari, croați, greci, evrei, italieni, polonezi, cehi, bosniaci și alte minorități. De asemenea in România se află si comunități de arabi, afro-români, chinezi, vietnamezi, indieni, pakistanezi etc.

În anul 2015, 230.000 de oameni care trăiau în România erau născuți în alte țări. Cei mai mulți dintre ei (80.000) veneau din Republica Moldova. Următorii erau italienii, care erau în număr de 30.000, și spaniolii, în jur de 20.000, iar apoi bulgarii, ucrainenii și maghiarii.

Reprezentare parlamentară 
În prezent, 17 minorități au câte un deputat din oficiu, iar partidul maghiarilor UDMR are 21 de mandate de deputat (6,19%) și 9 mandate de senator (6,24%).

Comunitățile etnice din România sunt reprezentate în Parlament de următoarele partide, asociații și formațiuni politice:

 Uniunea Democrată Maghiară din România;
 Uniunea Armenilor din România;
 Uniunea Democrată a Tătarilor Turco-Musulmani din România;
 Uniunea Democrată Turcă din România;
 Uniunea Polonezilor din România (Dom Polski);
 Asociația Italienilor din România;
 Uniunea Ucrainenilor din România;
 Asociația Macedonenilor din România;
 Uniunea Culturală a Rutenilor din România;
 Forumul Democrat al Germanilor din România;
 Uniunea Sârbilor din România;
 Comunitatea Rușilor Lipoveni din România;
 Asociația Liga Albanezilor din România;
 Uniunea Democratică a Slovacilor și Cehilor din România;
 Uniunea Bulgarilor din Banat;
 Asociația Partida Romilor Pro-Europa;
 Uniunea Croaților din România;
 Federația Comunităților Evreiești din România;
 Uniunea Elenă din România.

Mecanisme în Guvern 
La nivelul Executivului, Guvernul României are în structura sa un Departament pentru Relații Interetnice. Acesta funcționează în baza Hotărârii de Guvern nr. 111/2005.

Vezi și 
 Partidele minorităților etnice din România
 Ziua Limbilor Europei
 Carta europeană a plurilingvismului

Bibliografie 
 
 
Lectură suplimentară

Note 

.
Statele baltice

Statele Baltice (în ; în ; în ), cunoscute și ca Țările Baltice, Republicile Baltice sau Națiunile Baltice, este un termen geopolitic folosit pentru o regiune din nord-estul Europei situată pe coasta de est a Mării Baltice, care corespunde, în prezent, celor 3 țări baltice: Lituania, Letonia și Estonia, și a fostei Prusii Orientale (inclusiv regiunea Kaliningrad din Rusia). Adesea, termenul de "State Baltice" include numai cele 3 republici baltice, fără regiunea Kaliningrad

Aceste țări și-au recâștigat independența de la Uniunea Sovietică în 1991. Dintre acestea, Estonia se distinge printr-o cultură de sorginte nordică, apropiată de cea finlandeză sau suedeză.

Finlanda este câteodată considerată ca stat baltic, cum a fost cazul în timpul celui de al Doilea Război Mondial, când a fost inclusă în Pactul Molotov-Ribbentrop. 

Cele trei state baltice au devenit membre ale Uniunii Europene și NATO în 2004. Economiile lor cresc foarte repede, cu creștere anuală în jur de 5-7%, mult peste media Europei.

Regiunea

Referințe

Vezi și
 Ocuparea statelor baltice
 Republicile baltice
 Livonia

Lectură suplimentară 
 O istorie a Europei Nordice și Baltice: De la epoca naționalismului la Războiul Rece, Silviu Marian Miloiu, Dan Mărgărit, Editura Cetatea de Scaun, 2004

Țările baltice
Kiili

Kiili se poate referi la:

Diviziuini administrative
 Kiili, comună (vald) în Regiunea Harju, Estonia

Localități
 Kiili, târgușor (alevik) în comuna Kiili, reședința comunei
Kernu

Kernuse poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kernu, comună (vald) în Regiunea Harju, Estonia.

Localități
 Kernu (Kernu), sat în comuna  Kernu
Kose

Kose se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kose, comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Kose, târgușor în comuna Kose (Estonia), reședința comunei
Kuusalu

Kuusalu se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kuusalu (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Kuusalu (Kuusalu), reședința comunei Kuusalu (Estonia)
Kõue

Kõue se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kõue (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Kõue (Kõue), sat în comuna Kõue (Estonia)
Loksa

Loksa este un oraș (linn) în Județul Harju, Estonia.

Legături externe

Localități din comitatul Harju
Orașe din Estonia
Comuna Nissi

Nissi este o comună (vald) din Comitatul Harju, Estonia. Comuna cuprinde 2 târgușoare (alevik) și 17 sate. Localitatea a fost locuită de germanii baltici.

Localități componente

Târgușoare 
 Riisipere (în germană Riesenberg), reședința comunei
 Turba

Sate 
 Aude
 Ellamaa
 Jaanika
 Kivitammi
 Lehetu
 Lepaste
 Madila
 Munalaskme
 Mustu
 Nurme
 Odulemma
 Rehemäe
 Siimika
 Tabara
 Vilumäe
 Viruküla
 Ürjaste

Note 

Comune din Estonia
Padise

Padise se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Padise, comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
Padise (Padise), reședința comunei Padise (Estonia)
Raasiku

Raasiku se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Raasiku (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Raasiku (Raasiku), târgușor (alevik) în comuna Raasiku (Estonia)
Rae

Rae se poate referi la:

Diviziuni administrative 
 Rae (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități 
 Rae (Rae), sat în comuna Rae (Estonia)

Nume de persoane 
 Alex Rae, fotbalist scoțian
 Alexa Rae, actriță porno din SUA
 Arthur Rae, politician austrialian
 Ashly Rae, actriță și fotomodel scoțian
 Bob Rae, politician canadian
 Charlotte Rae, actriță din SUA
 Corinne Bailey Rae, compozitoare și cântăreață britanică
 Douglas Rae, om de afaceri scoțian
 Gavin Rae, fotbalist scoțian
 Gwynedd Rae, scriitoare pentru copii din Marea Britanie
 Nelson Rae, actor din SUA
 Savannah Rae, actriță din SUA
 Taija Rae, actriță porno din SUA
Saku (dezambiguizare)

Saku se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Saku (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Satul Saku (Saku), reședința comunei Saku (Estonia)
 Municipiul Saku, o localitate în Japonia, în prefectura Nagano,
Vasalemma

Vasalemma se poate referi la:

Diviziuni administrative
Vasalemma (Estonia), comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Vasalemma (Vasalemma), târgușor (alevik), reședința comunei Vasalemma (Estonia)
Viimsi (dezambiguizare)

Viimsi  se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Viimsi (Estonia), comună (vald) în Regiunea Harju, Estonia

Localități
Viimsi (Viimsi), târgușor (alevik), reședința comunei Viimsi (Estonia)
Keila

Keila (în germană Kegel) este un oraș (linn) în Regiunea Harju, Estonia. Localitatea a fost locuită de germanii baltici.

Galerie de imagini

Legături externe 

Localități din comitatul Harju
Orașe din Estonia
Jõelähtme

Jõelähtme  se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Jõelähtme, comună (vald) în Regiunea Harju, Estonia.

Localități
 Jõelähtme (Jõelähtme), reședința comunei  Jõelähtme
Lista orașelor din Republica Moldova

Lista orașelor din Republica Moldova cuprinde 66 de localități urbane, dintre care doar 1 are o populație de peste 150.000 locuitori. În perioada postbelică Republica Moldova s-a caracterizat printr-o intensitate mare a procesului de urbanizare. În anii 1950-1990 numărul populației urbane s-a mărit de 5,4 ori datorită migrației de la sate, repartizarea în orașe a specialiștilor alolingvi din republicile unionale, natalității înalte etc.

Lista orașelor

Note

Vezi și
 Organizarea administrativ-teritorială a Republicii Moldova
 Municipiile Republicii Moldova
 Raioanele Republicii Moldova
 Liste de localități din Republica Moldova grupate pe raioane
 Lista celor mai populate localități din Republica Moldova
 Lista celor mai slab populate localități din Republica Moldova

Bibliografie

 Ioniță, V.; Munteanu, I.; Beregoi, I. Ghidul orașelor Republicii Moldova. Chișinău: TISH, 2004 (F.E.-P. Tipografia Centrală). 248 p. ISBN 9975-947-39-5
Legea nr. 764-XV/2001 (ultima modificare din 24.04.08) privind organizarea administrativ-teritorială a Republicii Moldova
 Nicu, Vladimir. Localitățile Moldovei în documente și cărți vechi. Îndreptar bibliografic: Volumul 1: A-L. Chișinău: Universitas, 1991. 508 p. ISBN 5-362-00841-2
 Nicu, Vladimir. Localitățile Moldovei în documente și cărți vechi: Îndreptar bibliografic. Volumul 2: M-Z. Chișinău: Universitas, 1991. 434 p. ISBN 5-362-00842-0

Lista
Orașe
Liste de orașe după țară
Liste de orașe din Europa
Popoare migratoare

Comunitățile de popoare migratoare (sau nomade) se mută din loc în loc și nu rămân stabile într-o singură locație. Multe culturi au fost în mod tradițional nomadice, dar comportarea nomadă este din ce în ce mai rară în țările industrializate. 

Sunt două tipuri de nomazi, cei pastorali, care cresc turme și se mută pentru a nu suprapășuna într-un loc și cei călători, care călătoresc dintr-un loc în loc pentru a-și oferi serviciile.

În țările industrializate 
 romi (astăzi, doar unii au mai rămas migratori)
 ienișii (majoritatea nu mai practică nomadismul)
 călători irlandezi

Indigeni 
 Bahtiari, în Iran
 Beduini
 Inuiți
 Tuaregi

Triburi migratoare în istorie 
Popoare migratoare în secolele III-V, au fost: goții, hunii, gepizii, vandalii, francii, anglo-saxonii, iar în secolele VI-IX: avari, slavii (apuseni, sudici, răsăriteni), bulgarii, normanzii, ungurii (maghiari).

 Alani
 Avari
 Bulgaroi
 Cumani
 Franci
 Gepizi
 Goți
 Huni
 Kazari
 Mauri
 Mongoli
 Normanzi
 Pecenegi
 Slavi
 Tătari
 Unguri
 Uzi
 Vandali
 Wu Hu
 vechiul Israel

Legături externe 
 Triburi
Beduin

Beduinii sunt arabii nomazi care pot fi găsiți în aproape toată centura deșertică a Africii, extinzându-se de la coasta Atlanticului a Saharei, până la Peninsula Sinai și coasta estică a deșertului Arabiei. Uneori, termenul se referă în mod generic la locuitori ai deșertului, indiferent dacă sunt arabi sau nu.

Etimologie
Cuvântul beduin vine din arabul badawī, care înseamnă "locuitor al deșertului (badiyah)", și este în mod tradițional în contrast cu ḥāḍir, termenul pentru persoanele sedentare, (de asemenea, ḥaḍar(i)). 
Cuvântul bādiyah (بَادِية) înseamnă “teren vizibil”, în sensul de "câmpie" sau "deșert". Prin urmare, termenul "beduin" înseamnă "cei din bādiyah", "cei din deșert".

Organizare
Beduinii sunt în mod tradițional divizați în triburi înrudite, fiecare condus de un șeic. Cresc turme de cămile, oi și capre, în timp ce călăresc cai, mutându-se în funcție de anotimpuri.

Timp de secole și chiar și la începutul secolului XX, beduinii erau cunoscuți pentru rezistența dură împotriva influenței guvernelor din afară.

Note

Lectură suplimentară
 Wilfred Thesiger, Nisipurile arabe, traducere din limba engleză și note de Mihaela Negrilă, Polirom, Iași 2015, 368 de pagini ISBN 978-973-46-5149-8 (passim)

Legături externe 
 Beduinii, "țiganii" egiptenilor. Cum să trăiești în deșert la 40 de grade, 19 iunie 2011, Ana Bâtcă, Evenimentul zilei

Arabi
Nomazi
Cuvinte și expresii în limba arabă
Invazie

Invazia este o acțiune militară, consistând în intrarea trupelor într-o zonă străină (o națiune, un teritoriu sau parte din ele), puterea invadatoare obținând controlul asupra acelei zone (ocupație), pe o perioadă scurtă sau mai lungă. Invaziile deseori întâmpină rezistență din partea popoarelor indigene.

Invaziile pot fi produse pentru a schimba conducerea unei națiuni sau a unui teritoriu. Acest tip de invazie poate fi perceput fie ca un act de uzurpare, fie de eliberare.

Cuvântul intervenție este folosit uneori ca un eufemism pentru invazie.

Invazii în istorie

 Invazia asiriană a Regatului Israel
 Invazia persană a Greciei
 Invazia macedonǎ a Persiei
 Invazia romană a Britaniei
 Invaziile barbarilor
 Expansiunea musulmană
 Invaziile vikingilor
 Cucerirea normandă
 Cruciadele
 Invazia lui Ginghis Han asupra Chinei
 Invazia mongolǎ în Europa
 Invazia timuridǎ a Indiei
 Invazia manciurianǎ a Chinei
 Invaziile otomane în Europa
 Invazia olandezǎ a Angliei
 Invazia francezǎ al Rusiei
 Invazia sovietică a Poloniei
 Invazia germanǎ a Uniunii Sovietice
 Invazia americană a Irakului

Vezi și 
 Listă de invazii
 Război

Știință militară
Războaie
Musulman

Musulmanul (în arabă مسلم‎‎ [muslim], feminin مسلمة‎ [muslimat]) este o persoană adeptă a religiei Islam, o religie monoteistă și avraamică bazată pe Coran. Musulmanii consideră Coranul a fi „cuvântul lui Dumnezeu”, așa cum i-a fost adresat profetului Mahomed. De asemenea, musulmanii urmează învățăturile și practicile lui Mahomed așa cum sunt scrise în hadith.
„Muslim” este cuvântul arab pentru „musulman” și înseamnă literalmente „cel care se supune (lui Dumnezeu)”.

Practicile religioase ale musulmanilor sunt enumerate în cei Cinci Stâlpi ai Islamului, care, suplimentar față de Șahada, constă din rugăciunile zilnice (salat), ținerea postului Ramadan și efectuarea pelerinajului către Mecca (hajj) cel puțin o dată în decursul vieții.

Demografie
Circa 13% din musulmani trăiesc în Indonezia, cea mai mare țară musulmană din lume, 25% în Asia de Sud, 20% în Orientul Mijlociu și Africa de Nord, 2% în Asia Centrală, 4% în restul țărilor din Asia de Sud-Est și 15% în Africa Subsahariană. Comunități majore de musulmani pot fi întâlnite în China și Rusia. Țara cu cea mai mare proporție de musulmani auto-declarați este din totalul populației este Maroc.

Majoritatea musulmanilor sunt suniți – circa 75–90% din toți musulmanii. Al doilea și al treilea grup ca mărime sunt, Shia și Ahmadiyya, cu 10–20% și 1% respectiv. Cu circa 1,6 miliarde de adepți – aproape un sfert din populația Pământului, Islamul este a doua cea mai mare religie.

Referințe

Legături externe

Ritual Prayer: Its Meaning and Manner – The Islamic Supreme Council of America.
Muhammad and the First Muslim Ummah – University of Chicago.

 
 
Cuvinte și expresii în limba arabă
Listă de drapele

Această galerie de drapele de state suverane prezintă drapelele statelor suverane consemnate în lista de state suverane. Pentru drapelele altor națiuni, vezi Listă de drapele ale națiunilor non-suverane. Fiecare drapel este afișat astfel încât catargul ar fi poziționat în stânga, cu excepția celui al Saharei de Vest.



A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

Y

Z

Listă de drapele ale națiunilor non-suverane
Această galerie prezintă drapelele statelor cu recunoaștere limitată.

Note 
Lista include state independente de facto, precum și în lista de state suverane (care nu sunt state membre ale Națiunilor Unite). Mai multe informații pot fi găsite în lista statelor cu recunoaștere limitată.
  Stat recunoscut parțial
 asemenea
 asemenea
 asemenea
 asemenea
  asemenea
 asemenea
 asemenea
 asemenea
  Orașul-stat Vatican este un stat non-membru observator al Națiunilor Unite.

 

Drapele naționaleÎnsemne statale și regionaleListe
Listă de prozatori români

Dimitrie Cantemir (1673-1723)
Gheorghe Asachi (1788-1869)
Costache Negruzzi (1808-1868)
Ion Ghica (1817-1897)
Alexandru Odobescu (1834-1895)
Bogdan Petriceicu-Hasdeu (1838-1907)
Iosif Vulcan (1841-1907)
Ion Creangă (1839-1889) 
Ioan Slavici (1848-1925)
Duiliu Zamfirescu (1858-1922)
Ion Agârbiceanu (1882-1963)
Hortensia Papadat-Bengescu (1876-1955)
Emil Gârleanu (1878-1914)
Gala Galaction (1879-1961)
Urmuz (1883-1923)
Panait Istrati (1884 - 1935) 
Vasile Voiculescu (1884-1963)
Mateiu Caragiale (1885-1936)
Liviu Rebreanu (1885-1944)
Cezar Petrescu (1892-1961)
Alexandru O. Teodoreanu-Păstorel (1894-1964)
Gib Mihăescu (1894-1934)
Ury Benador (1895-1971)
Ionel Teodoreanu (1897-1954)
Mihail Sadoveanu (1889-1961)
Cornelia Păun Heinzel
Camil Petrescu (1894-1957)
Alexandru Mironescu (1903-1973)
Felix Aderca (1891-1962)
Ion Călugăru (1902-1956)
Sașa Pană (1902-1981)
Mircea Eliade (1907-1986)
Geo Bogza (1908-1993 )
Zaharia Stancu (1902-1974)
Pavel Chihaia (născut 1922)
Nicolae Breban (născut 1934)
Marin Preda (1922-1980)
Grid Modorcea (născut 1944)
Ioan Ianolide
Radu Petrescu
Mircea Horia Simionescu (1928-2011)
Ștefan Bănulescu (1926-1998) )
Petru Dumitriu(1924-2002)
Ion Druță (născut 1928)
Augustin Buzura (1938-2017)
Gabriela Adameșteanu (născută 1942)
Dora Pavel (născută 1946)
Petru Popescu (născut 1946)
Mirela Roznoveanu  (născută 1947)
Bedros Horasangian (născut 1947)
Ștefan Agopian (născut 1947)
Mircea Nedelciu (1950-1999)
Gheorghe Crăciun (1950-2007))
Mircea Cărtărescu (născut 1956)
Simona Popescu (născută 1965)
Gheorghe Iova (1950-2019)
Ioan Lăcustă
Ioan Groșan
Ioan Mihai Cochinescu (născut 1951)
Constantin Virgil Gheorghiu
Petre Anghel
Constantin Zărnescu (născut 1949) 
Sorin Preda
Gheorghe Ene
Dan Perșa
Alexandru Vakulovski
Doina Ruști (n. 1957)
Ion Marin Sadoveanu (1893-1964)
Radu Aldulescu (n. 1954)
Dan Stanca (n. 1956)
Dan Grădinaru  (n. 1951)
Eugen Mihăescu (n. 1952)
Șerban Tomșa (n. 1956)
Radu Jörgensen (n. 1962)
Bogdan Suceavă (n. 1969)
Igor Ursenco (n. 1971)
Ștefan Baștovoi
Marius Ianuș
Ion Anton (n.1950)
 Nicolae Stan (n.1953)

Prozatori români
Listă de dramaturgi români

Aceasta este o listă de dramaturgi români, în ordine alfabetică. Unii dintre aceștia sunt mai cunoscuți pentru creațiile lor în alte genuri literare.

Note

Vezi și 

 Listă de piese de teatru românești
 Listă de dramaturgi

Dramaturgi
Maardu

Maardu este un oraș (linn) în Regiunea Harju, Estonia, situat 15 km de la capitala națională, Tallinn.

Localități din comitatul Harju
Orașe din Estonia
Paldiski

Paldiski (în suedeză Rågervik, în germană Rogervik sau Baltischport) este un oraș (linn) în Județul Harju, Estonia. Localitatea a fost locuită de germanii baltici.

Localități din comitatul Harju
Orașe din Estonia
Saue

Saue este un oraș (linn) în Județul Harju, Estonia, 18 km de la Talin.

Localități din comitatul Harju
Orașe din Estonia
Harku

Harku se poate referi la:

Diviziuni admnistrative
 Harku, comună (vald) în Regiunea Harju, Estonia

Localități
 Harku, târgușor (alevik) în comuna Harku (Estonia)
Anija

Anija se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Anija, comună (vald) în Județul Harju, Estonia

Localități
 Anija, sat în comuna Anija
Comuna Aegviidu

Aegviidu (în germană Charlottenhof) este o comună (vald) din Comitatul Harju, Estonia.
Ea corespunde în totalitate târgușorului (alevik) Aegviidu. Localitatea a fost locuită de germanii baltici.

Localizare 
Comuna este situată în partea central-nordică a Estoniei.
În limba germană este cunoscută sub numele de Charlottenhof.

Istoric 
Comuna apare prntru prima oară menționată pe Harta Livoniei, realizată de contele Mellin în 1796, sub numele de Aegwid.

Populația 
După datele furnizate de recensământul din 2000, localitatea număra 952 locuitori.

Legături externe 

 Situl oficial

Localități în comitatul Harju
Comune din Estonia
Emmaste

Emmaste se poate referi la:

Diviziuni administrative
Emmaste (Estonia), comună (vald) în Județul Hiiu, Estonia

Localități
Emmaste (Emmaste), reședința comunei Emmaste (Estonia)
Kõrgessaare

Kõrgessaare se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kõrgessaare (Estonia), comună (vald) în Județul Hiiu, Estonia

Localități
 Kõrgessaare (Kõrgessaare), reședinta comunei Kõrgessaare (Estonia)
Käina

Käina (în ) este un orășel () din comitatul Hiiu din Estonia. Este centrul administrativ al comunei Käina.

Orașe din Estonia
Kärdla

Kärdla este reședința Județului Hiiu din Estonia.

Așezarea geografică 
Orașul este situat în partea de nord-vest a insulei Hiiumaa și este port la Golful Tareste.

Istorie 
Kärdla este menționat pentru prima oară în documente ca și sat locuit de suedezi. Dezvoltarea economică a localității s-a datorat în principal fabricii de confecții, carea luat ființă în anul 1830. Mai târziu, în 1849, se construiește portul.
Atât fabrica cât și portul au fost distruse în urma ostilităților din cel de-Al Doilea Război Mondial. Kärdla devine târgușor în 1920, pentru ca în 1938 să capete statut de oraș.

Transport 
Orașul este port la Marea Baltică și este deservit de Aeroportul Kärdla.

Turism 
La sud-est de oraș se găsește Craterul de Impact Kärdla, vechi de 455 de milioane de ani. În oraș se pot admira fântânile arteziene.

Legături externe 
Sait oficial  (numai în limba estonă)

Sursă 
  http://en.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4rdla 

Orașe din Estonia
Alajõe

Alajõe se poate referi la:

Diviziuni administraative
 Alajõe, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Alajõe, sat în comuna Alajõe
Aseri

Aseri se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Aseri, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Aseri, târgușor (alevik), reședința comunei Aseri, Ida-Viru .
Avinurme

Avinurme se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Avinurme, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Avinurme, târgușor, reședința comunei Avinurme.
Iisaku

Iisaku se poate referi la:

Diviziuni admnistrative
 Iisaku, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Iisaku, târgușor, reședința comunei Iisaku.
Illuka

Illuka se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Illuka, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Illuka, sat, reședința comunei Illuka
Kohtla

Kohtla se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Kohtla, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Kohtla, sat în comuna Kohtla
Comuna Kohtla-Nõmme

Kohtla-Nõmme este o comună (vald) din Comitatul Ida-Viru, Estonia.
Este alcătuită dintr-o singură localitate și anume târgușorul (alevik) Kohtla-Nõmme.
Suprafața comunei este de 4, 65 km²

Note 

Kohtla-Nõmme
Lohusuu

Lohusuu se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Lohusuu, comună (vald) în Județul Ida-Viru, Estonia

Localități
 Lohusuu, târgușor (alevik), reședința comunei Lohusuu
Lüganuse

Lüganuse se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Lüganuse, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Lüganuse, târgușor (alevik) în comuna Lüganuse, reședința comunei.
Maidla

Maidla se poate referi la:

Diviziuni administrative 
 Maidla, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități 
 Maidla, târgușor (alevik) în comuna Maidla, reședința comunei.
Mäetaguse

Mäetaguse se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Mäetaguse, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Mäetaguse, târgușor (alevik) în comuna Mäetaguse, reședința comunei.
Püssi

Püssi este un oraș (linn) în Județul Ida-Viru, Estonia.

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Sillamäe

Sillamäe este un oraș (linn) în Județul Ida-Viru, Estonia.

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Sonda (dezambiguizare)

Sonda se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Sonda, comună din Estonia

Localități
 Sonda, sat în comuna Sonda, Estonia
 Sonda, localitate în statul Haryana, India
 Sonda, localitate în statul Bangla, India

Alte înțelesuri
 Sonda, un tip de rachetă fabricată în Brazilia
 Sonda, serial TV polonez difuzat între 1977 și 1989.

Vezi și
 Sondă spațială
Toila

Toila se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Toila, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Toila,  în comuna Toila, reședința comunei.
Tudulinna (dezambiguizare)

Tudulinna se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Tudulinna, comună (vald) în Regiunea Ida-Viru, Estonia

Localități
 Tudulinna, târgușor (alevik) în comuna Tudulinna, reședința comunei.
Vaivara (dezambiguizare)

Vaivara se poate referi la:

Diviziuni administrative
 Vaivara (Estonia), comună (vald) în Județul Ida-Viru, Estonia

Localități
 Vaivara (Vaivara), sat în comuna Vaivara (Estonia)
Narva-Jõesuu

Narva-Jõesuu (denumirea germ. de pînă în 1918 era Hungerburg) este un oraș (linn)  în districtul Ida-Viru din nord-estul Estoniei, la frontieră cu Rusia. Municipalitatea Narva-Jõesuu avea în anul 2005 cca 2,8 mii de locuitori. Este o stațiune balneară la Marea Baltică.

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Stațiuni la Marea Baltică
Kohtla-Järve

Kohtla-Järve este un oraș (linn) în Județul Ida-Viru, Estonia.

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Kiviõli

Kiviõli este un oraș (linn) în Regiunea Ida-Viru, Estonia.

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Jõhvi

Jõhvi este reședința regiunii Ida-Viru în Estonia.

Note

Localități din comitatul Ida-Viru
Orașe din Estonia
Drapelul Insulelor Virgine Britanice

Proporția drapelului: 1:2

Drapelul Insulelor Virgine Britanice.

Insulele Virgine Britanice, Steag
Insulele Virgine Britanice
Carpați (țigări)

Pentru alte sensuri ale numelui, a se vedea Carpați (dezambiguizare) 

Carpați a fost o marcă de țigări din România, produsă inițial de Fabrica de Țigarete din Sfântu-Gheorghe începând din 1931. Activitatea fabricii de țigarete a fost întreruptă în martie 2010.

Ulterior, după cel de-al doilea război mondial, și Fabrica de Țigarete din Timișoara a devenit producător al țigărilor Carpați.

Țigările Carpați au fost produse în ambele variante, cu și fără filtru.

Legături externe 

 Despre țigaretele Carpați la wiki CigarettesPedia
 Site dedicat salvării țigărilor Carpați 
 Adio Carpati! Singura fabrica de tigari din Romania, inchisa din cauza balbelor statului, 12 martie 2010, Antena 3
 Povestea "Carpatelor", 13 aprilie 2004, Jurnalul Național

Fondări în 1931
Produse românești
Țigări produse în România
Mărci românești
Juhan Parts

Juhan Parts, (născut pe 27 august 1966 la Talin), este un politician eston, membru al partidului Res Publica și prim-ministrul republicii între 10 aprilie 2003 și 23 martie 2005. A studiat la Universitatea din Tartu în Tartu, Estonia.

Parts a fost înlocuit ca prim-ministru la 23 martie 2005 de Andrus Ansip, din partea Partidului Reformist.

Prim-miniștri ai Estoniei
Nașteri în 1966
Nașteri pe 27 august
Universitatea din Tartu

Universitatea din Tartu (în ) este universitatea națională a Estoniei, situată în orașul Tartu. Universitatea din Tartu este singura universitate clasică din țară și de asemenea cea mai mare universitate și cea mai prestigioasă din Estonia. A fost stabilită de regele Gustav Adolf din Suedia în 1632. 

În universitate există aproape 14.000 de studenți, dintre care peste 1.300 de studenți străini. Limba de predare în cea mai mare parte a curriculei este estoniană, dar există și câteva excepții notabile care sunt predate în limba engleză, cum ar fi Semiotica, Știința Măsurărilor Aplicate, Informatica, Legea Tehnologiei Informației și Studiile Uniunii Europene - Rusia. 

Clădirile istorice ale universității sunt incluse în lista de obiectelor a patrimoniului european drept "întruchiparea ideilor unei universități în epoca iluminismului".

Universitatea din Tartu este membră a Grupului Coimbra și a Rețelei Utrecht.

Istoric 
Universitatea a fost fondată în 1632 și a fost cunoscută istoric sub diferite nume, incluzând Academia Gustaviana, Kaiserliche Universität zu Dorpat (Universitatea Regală din Dorpat) și Universitatea Yuryev.

Clădiri 
Cele patru muzee ale universității, grădinile sale botanice și facilitățile sportive sunt, în general, deschise publicului larg. Universitatea dispune de aproximativ 150 de clădiri, dintre care 30 sunt în afara orașului Tartu. 31 de clădiri decorează orașul ca monumente de arhitectură. Cu toate acestea, reformele actuale includ încercări de a vinde sau de a avea co-sponsor de stat câteva dintre aceste clădiri și monumente, precum și facilități sportive, deoarece nu sunt văzute ca parte a misiunii universitare.

Cooperare internațională 
În programul Erasmus pentru schimburi de studenți, Universitatea din Tartu cooperează cu peste 200 de universități din 26 de țări. În 2007/2008, la UT erau aproximativ 175 de studenți Erasmus. Marea majoritate provine din Finlanda, Germania, Italia, Franța și Spania.

Universitatea a obținut, de asemenea, recenzii bune de la studenții străini și a primit premiul International Student Satisfaction Award pe baza feedback-ului studenților.

Universitatea din Tartu participă, de asemenea, la Grupul Coimbra, la Rețeaua Utrecht și la cultura Atomium. El a semnat acorduri bilaterale de cooperare cu aproximativ 70 de universități.

Note

Legături externe 

 Universitatea din Tartu
 City of Tartu
 Coimbra Group
 Atomium Culture

Fondări în 1632
 
Tartu, University of
Tartu, University of
Explozia de la Mihăilești

Explozia de la Mihăilești este denumirea generică sub care este cunoscut unul din cele mai grave accidente produse pe șoselele din România.

Desfășurarea evenimentului 

Pe data de 24 mai 2004, la ora 5:50 în comuna Mihăilești, județul Buzău, pe DN2 (segment din drumul european E85), la 32 de kilometri sud de Buzău, a avut loc o explozie datorată accidentului unui camion care transporta 20 de tone de azotat de amoniu.

Bilanțul victimelor arată că au fost 18 morți (dintre care șapte pompieri, trei localnici și doi jurnaliști ai postului TV Antena 1) și 13 răniți grav.

Un crater cu adâncime de 6,5 metri și un diametru de 21 metri s-a format în jurul locului exploziei, iar bucăți de metal au fost aruncate pe o rază de 200 de metri afectând acoperișurile mai multor case din zonă.

Cei trei reprezentanți ai firmelor care au asigurat transportul și livrarea azotatului de amoniu, Ionel Ionuț Neagoe, administratorul Ney Transport SRL, Mihai Gună, patronul Mihtrans SRL și Ion Gherghe, fost director al combinatului Doljchim din Craiova au fost condamnați la câte patru ani de închisoare.

Note

Bibliografie 
 Tragedia de la Mihăilești: justiție și adevăr, Dorin Ivan, Editura Omega Buzău - recenzie

Legături externe 
 
 Groparii de la Mihailesti, 27 mai 2004, Evenimentul zilei
 A doua zi dupa dezastru, 26 mai 2004, Magda Marincovici, Jurnalul Național
 Tara fara vinovati - Mihailesti, rana deschisa, 14 aprilie 2006, Ionela Gavriliu, Jurnalul Național
 VIDEO FOTO Explozia de la Mihăilești plasează Buzăul în istoria catastrofelor din România, 17 iunie 2013, Iulian Bunila, Adevărul
 Explozia de la Crevedia 

2004 în România
Mihăilești