1952



Események 
 január 8. – Amerikai–jugoszláv gazdasági együttműködési szerződés.
 január 26. – Pénzügyi reformok Romániában.
 január 30. – Lynde D. McCormick amerikai altengernagyot nevezik ki a Szövetséges Fegyveres Erők atlanti-óceáni legfelső parancsnokává (SACLANT).
 február 20–25. – Az Észak-atlanti Tanács lisszaboni ülésén átszervezik a Szövetség szerkezetét, így a NATO állandó szervezetté alakul Párizs központtal.
 február 21. – A Észak-atlanti Tanács létrehozza a Csatorna Főparancsnokságot, amelynek első főparancsnokává Sir Arthur Power admirálist nevezik ki.
 március 21. – Kwame Nkrumah – formálisan – elfoglalja a miniszterelnöki posztot Ghánában.
 április 1. – A helyi önigazgatási törvény bevezetése Jugoszláviában.
 április 4. – Az angol Hastings Lionel Ismay lesz a NATO első főtitkára.
 április 5. – A lengyel kormányzat egyezményt ír alá a varsói Kultúra és Tudomány Házának megépítéséről.
 április 10. – A Szövetséges Fegyveres Erők Atlanti-óceáni Legfelső Parancsnoksága megkezdi működését a Virginia állambeli Norfolkban.
 április 16. – A NATO ideiglenes főhadiszállása berendezkedik Párizsban, a Palais de Chaillot-ban.
 április 19. – A Szentszék a nagyváradi püspökség Magyarországon maradt részének ordináriusává nevezi ki a mindenkori csanádi püspököt.
 április 25. – Németország délnyugati részén Baden, Hohenzollern és Württenberg tartományok összevonásával megalakul Baden-Württemberg tartomány.
 április 28. – Az Észak-atlanti Tanács megtartja első ülését Párizsban.
 május 26–27. – A Román Munkáspárt KB plenáris ülése, amelyen kizárják a pártból Luka László pénzügyminisztert.
 május 27. – Párizsban Belgium, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és a Német Szövetségi Köztársaság aláírja az Európai Védelmi Közösséget létrehozó szerződést. (A francia nemzetgyűlés 1954-es ellenállása miatt nem lép érvénybe.)
 június 2. – Romániában Petru Grozát Gheorghe Gheorghiu-Dej váltja a kormányfői poszton.
 június 11. – Jugoszláv–nyugatnémet gazdasági egyezmény.
 július 1.
 Szlovákiában elrendelik a magyarlakta területeken a kétnyelvűséget, de a rendelet következetes alkalmazására nem kerül sor.
 Az Egyesült Államokban a „Védelmi Katalogizálási és Szabványosítási Törvény” elrendeli az egységes rendszer (szabványosított eljárás) alkalmazását a védelmi minisztérium részére.
 július 22.
 A Gamal Abden-Nasszer által vezetett Dhobat el Ahrar szervezet államcsínyt hajt végre Líbiában, megdöntve a monarchiát.
 A szejm elfogadja az új lengyel alkotmányt. (Lengyelország új államformája népköztársaság, ugyanakkor az államelnök tisztségét megszüntetik, helyébe az államtanács lép.)
 augusztus 10. – Megkezdi működését az Európai Szén- és Acélközösség. (A szervezet ratifikálása!)
 augusztus 12. – A meggyilkolt költők éjszakája Moszkvában.
 augusztus 14. – Megalakul a Rákosi-kormány.
 augusztus 17–22. – Csou En-laj kínai miniszterelnök Moszkvában többször tárgyal Sztálinnal a koreai háborúról, a Kínának nyújtott szovjet technológiai segítségről, a szovjetek által elfoglalt Port Arthur [ma Talien] kikötőváros visszaadásáról.
 augusztus 28. – A NATO tagállamok Párizsban aláírják a nemzetközi katonai parancsnokságok státuszáról szóló jegyzőkönyvet.
 szeptember 20. – Édith Piaf és Jacques Pills házasságot köt.
 szeptember 24. – Romániában kihirdetik az új alkotmányt, amely az 1936-os szovjet alkotmány számos bekezdését szó szerint tartalmazza.
 október 26. – Parlamenti választásokat tartanak Lengyelországban.
 november 1. – Az Amerikai Egyesült Államok felrobbantja az első hidrogénbombát (Marshall-szigetek).
 november 2–7. – A Jugoszláv Kommunista Párt VI., névváltoztató kongresszusa. (A kongresszus bírálja a sztálinista gyakorlatot, és megerősíti az önigazgatás politikáját. A párt felveszi a Jugoszláv Kommunisták Szövetsége (JKSZ) nevet.)
 november 4. – Az amerikai elnökválasztáson a Republikánus párti Dwight D. Eisenhower győz.
 november 17.
 Jugoszlávia megszakítja diplomáciai kapcsolatait a Vatikánnal Alojzije Stepinac kardinálissá való kinevezése miatt.
 Megkezdi működését a Csehszlovák Tudományos Akadémia, a tudományos élet központi irányítója.
 november 20. – Az új lengyel nemzetgyűlés (szejm) megválasztja az államtanács tagjait, melynek elnöke Aleksander Zawadzki.
 november 20–27. – Csehszlovákiában az összeesküvéssel, államellenes felforgató tevékenységgel vádolt Rudolf Slánský és társai ellen lefolytatott per (a „csehszlovák Rajk-per”) vádlottjait – három személy kivételével – halálra ítélik. (Az ítéletet december 3-án végrehajtják.)
 november 22. – A lengyel szejm elfogadja az amnesztia-törvényt.
 december 26. – A Legfelsőbb Bíróság jogerősen helyben hagyta a Kádár János és társai perében első fokon meghozott ítéletet.
 az év folyamán –
 Átadják a felújított Petőfi hidat Budapesten.
 Csehszlovákiában megjelenik a II. világháború utáni első magyar verseskötet, Dénes György „Magra vár a föld” című műve.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1952-ben

1952 a tudományban 
 Alfred Hershey és Martha Chase a T2 bakteriofággal kísérletezve bebizonyítják, hogy a DNS és nem a fehérjék az örökítőanyag.
 Az első színes televízióadások.
 Az Amerikai Egyesült Államok első hidrogénbomba-kísérlete.
 A 99. és a 100. kémiai elem felfedezése.
 A buborékkamra megszerkesztése.

1952 a légi közlekedésben

1952 a vasúti közlekedésben

1952 a filmművészetben 
 Charlie Chaplin: Rivaldafény
 René Clair: Az éjszaka szépei
 René Clément: Tiltott játékok
 Christian Jacques: Királylány a feleségem
 Sindó Kaneto: Hirosima gyermekei
 Doren-Gene Kelly: Ének az esőben (musical)
 Mizogucsi Kendzsi: O Haru élete
 Henry King: A Kilimandzsáró hava
 Jacques Tati: Hulot úr nyaral
 Orson Welles: Othello
 Fred Zinnemann: Délidő

1952 az irodalomban 
 Samuel Beckett: Godot-ra várva (dráma)
 Pierre Boulle: Híd a Kwai folyón (kisregény)
 Isaac Asimov: Alapítvány és Birodalom
 Ernest Hemingway: Az öreg halász és a tenger (regény)
 Kurt Vonnegut: Gépzongora
 John Steinbeck: Édentől keletre (regény)

1952 a zenében 
 Ekkor alapították az Erkel Ferenc zeneszerző nevét viselő zeneszerzői, illetve a Liszt Ferenc zeneszerző nevét viselő zenei és előadóművészeti kitüntetést.
 Megkezdődik a világ egyik legnevesebb elektromos gitárjának, a Gibson Les Paul gyártása.
 John Cage: 4'33.

1952 a sportban 
 Alberto Ascari megszerzi élete első Formula–1-es világbajnoki címét.
 július 19. – augusztus 3. XV. Nyári olimpiai játékok – Helsinki, Finnország 69 ország részvételével.
 február 14. – február 25. VI. Téli olimpiai játékok Oslóban, 30 ország részvételével.
 Asztalitenisz–világbajnokság Bombayben. A magyar csapat két aranyérmet nyer.
 Vívó–világbajnokság Koppenhágában. Aranyérmes a magyar női tőrcsapat.
 Női kosárlabda–Európa-bajnokság Moszkvában. A magyar csapat a harmadik helyen végez.
 A Bp. Honvéd SE nyeri az NB 1-et. Ez a klub harmadik bajnoki címe.

1952 a jogalkotásban

Születések 
 január 22. – Robledo Puch argentin sorozatgyilkos
 február 19. – Danilo Türk szlovén államfő
 február 23. – Marshall Herskovitz zsidó származású amerikai filmproducer, rendező és forgatókönyvíró
 március 3. – Hrotkó Károly magyar kertészmérnök, dendrológus, egyetemi tanár
 március 11. – Douglas Adams angol író († 2001)
 március 13. – Rapai Ágnes magyar költő, író
 március 19. – Harvey Weinstein amerikai filmproducer
 március 25. – Juszt László újságíró
 április 1. – Tőkés László, a Királyhágómelléki református egyházkerület püspöke
 április 4. – Gary Moore ír gitáros, dalszerző, énekes († 2011)
 április 7. – Makkai Gergely romániai magyar politikus
 április 8. – Mózes Attila romániai magyar író, irodalomkritikus, szerkesztő († 2017)
 április 10.
 Zoran Petrović jugoszláv nemzetközi labdarúgó-játékvezető
 Steven Seagal amerikai színész
 április 12. – Oszvald Marika magyar operett-énekesnő, színésznő
 április 13. – Sinkovits-Vitay András magyar színész, rendező
 április 16. – Anatolij Nyikolajevics Kvocsur orosz repülőtiszt, berepülőpilóta
 május 5.
 Szerencsi Éva magyar színésznő († 2004)
 Jurgis Kairys litván műrepülő, repülőgép-tervező
 május 20. – Szakácsi Sándor Jászai Mari-díjas magyar színész († 2007)
 május 24. – Zsigmond Ágnes magyar vegyész, egyetemi oktató († 2019)
 május 30. – Kocsis Zoltán kétszeres Kossuth-díjas magyar karmester, zongoraművész és zeneszerző  († 2016)
 június 2. – Koltay Gergely Kossuth-díjas magyar zenész, zeneszerző, dalszövegíró
 június 4. – Lempert László magyar–amerikai matematikus
 június 7. – Orhan Pamuk Nobel-díjas író, a török posztmodern irodalom vezető alakja
 június 23. – Gyurkó János magyar mérnök, politikus († 1996)
 június 25. – Erdő Péter magyar bíboros, prímás, az Esztergom-Budapesti főegyházmegye érseke, teológus, egyházjogász
 augusztus 4. – Demszky Gábor Budapest főpolgármestere
 augusztus 5. – Faragó Tamás, olimpiai bajnok vízilabdázó, edző
 augusztus 6. – Balázs Klári magyar énekesnő
 augusztus 18. – Patrick Swayze amerikai színész († 2009)
 augusztus 19. – Jonathan Frakes amerikai színész
 szeptember 4. – Voga János magyar műsorvezető, tanár, szövegíró, zenész
 szeptember 5. – Balkay Géza Jászai Mari-díjas magyar színész († 2006)
 szeptember 18. – Pálinkás József fizikus, politikus, akadémikus
 szeptember 25. – Christopher Reeve amerikai színész († 2004)
 október 1. – Bari Károly költő, műfordító
 október 5.
 Vanderlei Luxemburgo brazil labdarúgóedző
 Clive Barker angol író, filmrendező
 Október 7. Vlagyimir Putyin, orosz miniszterelnök
 október 8. – Edward Zwick zsidó származású amerikai filmrendező és producer
 október 13.
 Dénémeth István költő, prózaíró, műfordító († 2000)
 Molnár Pál a Balassi Bálint-emlékkard alapítója
 október 26. – Korcsmáros György rendező
 október 27. – Francis Fukuyama amerikai filozófus, politikai közgazdász és író
 november 5. – Oleh Volodimirovics Blohin szovjet labdarúgó, ukrán sportvezető
 november 7. – David Petraeus amerikai tábornok, a CIA volt igazgatója
 november 15.:
Magyar Bálint szabaddemokrata politikus
Adolf Rosenzweig, osztrák politikus és szociológus 
 november 16. – Gálffi László Kossuth-díjas magyar színész
 november 29. – Csuka Mónika magyar énekes, gitáros
 november 30. – Mandy Patinkin amerikai színész, énekes
 december 1. – Fábryné Dobai Ilona magyar építőipari technológus, országgyűlési képviselő (1980–1985)
 december 7. – Kopek Rita magyar festőművész, képzőművészeti oktató

Halálozások 
 január 6. – Alfred Meebold botanikus, író, antropozófus (* 1863)
 február 6. – VI. György brit uralkodó (* 1895)
 február 29. – Navratil Ákos közgazdász, jogtudós, a 20. századi magyar közgazdaságtan jelentős elméleti tudósa, az MTA tagja (* 1875)
 március 17. – Láng Nándor régész, művészettörténész, klasszika-filológus, az MTA tagja (* 1871)
 április 1. – Molnár Ferenc író, drámaíró (* 1878)
 május 3. – Csanády György költő, újságíró, rádiórendező (* 1895)
 május 8. – William Fox amerikai filmproducer, a Twentieth-Century-Fox egyik alapítója (* 1879)
 március 13. – Lucich Károly altengernagy, a Császári és Királyi Dunai Flottilla parancsnoka, a Hadtörténeti Levéltár és Múzeum igazgatója (* 1868)
 május 20. – Gelei József magyar zoológus, az MTA tagja (* 1885)
 május 26. – Karafiáth Jenő politikus, miniszter, Budapest főpolgármestere (* 1883)
 május 28. – Werth Henrik magyar katonatiszt, Magyar Királyi Honvédség vezérkari főnöke (* 1881)
 június 23. – Berty László olimpiai bajnok vívó (* 1875)
 augusztus 13. – Wilm Hosenfeld, aki megmentette a lengyel zongorista és zeneszerző Władysław Szpilman életét, amikor Varsó már romokban hevert (* 1895)
 augusztus 14. – Balesetben elhunyt Marcel Loubens barlangász. Tiszteletére ezt a napot később a barlangászok világnapjának nyilvánították. (* 1923)
 augusztus 27. – Kempelen Béla, családtörténetíró, heraldikus (* 1874)
 szeptember 7. – Marek József állatorvos, az MTA tagja, a magyar állatorvos-tudomány kiemelkedő alakja (* 1868)
 október 31. – Csizmadia András magyar gazdálkodó, kisbirtokos, országgyűlési képviselő (* 1872)
 november 16. – Szolomija Amvroszijivna Kruselnicka, ukrán operaénekes, zenepedagógus (* 1872)
 november 18. – Paul Éluard (eredeti neve Eugéne Emile Paul Grindel), francia költő (* 1895)
 november 20. – Benedetto Croce, olasz idealista filozófus (* 1866)

Hivatkozások

Megjegyzések

Jegyzetek

Források