Abhazija

Abhazija (abhaski Аҧсны [apʰsˈnɨ], gruzijski აფხაზეთი [ɑpʰxɑzɛtʰi], ruski Абхазия [ɐpˈxazʲɪjə]), djelomično priznata država na istočnoj obali Crnog mora, koja se graniči s Ruskom federacijom na sjeveru i Gruzijom na jugoistoku. Abhašku nezavisnost su priznale Rusija, Nikaragva, Venecuela, Nauru, Vanuatu i Tuvalu.

Snažni secesionistički pokret abhaške manjine u regiji je doveo do jednostranog proglašenja nezavisnosti od Gruzije godine 1992. i gruzijsko-abhaškog rata koji se vodio od 1992. do 1993. i rezultirao gruzijskim vojničkim porazom te masovnim egzodusom gruzijskog stanovništva iz Abhazije. Usprkos dogovora o prekidu vatre iz 1994. godine i mirovnom operacijom koju nadgledaju UN i ZND, sukob nije okončan. Do 2008. je oblast bila podijeljena između dviju suparničkih vlasti - 83 posto teritorije kontrolira pro-ruska separatistička vlada u Suhumiju, a 17 posto predstavnici de jure vlade Abhazije, jedine međunarodno priznate zakonite vlasti Abhazije, lociranoj u dolini Kodori, dijelu Gornje Abhazije pod gruzijskom kontrolom. U augustu 2008. za vrijeme rata u Južnoj Osetiji, abhaške snage su uz rusku pomoć zauzele Dolinu Kodori. 26. 8. 2008. Rusija je priznala nezavisnost, navodeći da je "nemoguće da Gruzijci, Oseti i Abhazi" ubuduće žive u istoj državi. Osim Rusije je to 2. 9. 2008. učinila i Nikaragva.

Istorija 
Prvi put Abhaska SSR dolazi u sastav Gruzijske SSR 1931. godine. Počinje naseljavanje Abhazije gruzijskim stanovništvom, a od 1937. do 1944. je teško razdoblje Berijine strahovlade, kada se ukida abhaski jezik i zatvaraju abhaske škole. U vremenu posle 2. svetskog rata nastavlja se slična politika, da bi 1989. godine Abhazija proglasila nezavisnost od Gruzije. Te godine nezavisnost proglašavaju i Adžara i Južna Osetija. 

Gruzija i Abhazija ratovale su 1992-1993. godine, a manji sukob dogodio se i 1998. godine. Abhaski narod i vlast smatraju to svojim pobedama jer su de fakto odbranili teritoriju svoje, tada nepriznate, države.

Geografija 
Kavkaz na sjeveru i sjeveroistoku zemlje dijeli Abhaziju od Rusije. Na istoku i jugoistoku Abhazija se graniči sa gruzijskom regijom Samegrelo-Zemo Svaneti a na jugu i jugozapadu izlazi na Crno more.

Abhazija je izrazito planinska zemlja a klima pogoduje proizvodnji duvana, čaja, vina i raznog voća. Kroz zemlju protiče nekoliko rijeka od kojih su najveće: Kodori, Bzyb, Ghalidzga, Gumista, Psou i Inguri. Rijeka Psou odvaja Abhaziju od Rusije a Inguri čini granicu sa Gruzijom.

Administrativna podela 
Abhazija je podeljena na 6 regija i glavni grad Suhumi. Regije su:
 Gagra
 Gali
 Gudauta
 Gulrifši
 Očamčira
 Suhumi 
 Suhumi (grad)

Gradovi 
 Suhumi, glavni grad (43.700 st.)
 Gagra (10.700 st.)
 Gaudata (7.700 st.)
 Gulrifši
 Novi Afon (1.300 st.)
 Očamčira (4.700 st.)
 Gali (grad) (7.200 st.)
 Bichvinta

Reference

Vanjske veze 

 President of the Republic of Abkhazia. Official site 
 BBC Regions and territories: Abkhazia
 Abkhazia profile page at Unrepresented Nations and Peoples Organisation 
 Publication of the United States Institute of Peace: Sovereignty after Empire Self-Determination Movements in the Former Soviet Union 
 The Autonomous Republic of Abkhazeti - from Georgian National Parliamentary Library
 Former Soviet war zones | The hazards of a long, hard freeze, The Economist, 19 August, 2004
 Sun and Surf, but Also Lines in the ‘Russian’ Sand, The New York Times, August 20, 2006
 Site devoted to Abkhazia  
  Government of Autonomous Republic of Abkhazia in Kodori
  Abkhazia.com
  State Information Agency of the Abkhaz Republic 
  www.abkhazeti.ru Official web of IDPs from Abkhazia and IAG Aphkhazeti 
 Abkhazia.org
  www.apsny.ru
  www.abkhaziya.info 
 Abkhazian language
 Special Abkhazia on Caucaz.com, Weekly Online about South Caucasus
 Abkhazia Provisional Paper Money 

 
Administrativna podjela Gruzije
Djelomično priznate države
Kavkaz