Osijek

Osijek je grad u Hrvatskoj u Osječko-baranjskoj županiji. Prema prvim rezultatima popisa iz 2011. u gradu je živilo 108.048 stanovnika, a u samom naselju je živilo 84.104 stanovnika. Osijek je smješten u podunavskoj ravnici na desnoj obali rijeke Drave 22 km od ušća u Dunav i kao najveći grad u istočnom dijelu Hrvatske predstavlja industrijsko, upravno, sudsko i financijsko sjedište Slavonije.

Demografija 
U gradu Osijeku živi 83.496 stanovnika. Zajedno sa prigradskim naseljima:
Tvrđavica, Višnjevac, Podravlje, Josipovac, Sarvaš, Tenja, Briješće, Brijest, Klisa i Nemetin ima 108.048 stanovnika (2011.).

Osijek se sastoji iz starog grada -- Tvrđe, izgrađenu početkom 18. stoljeća u baroknom stilu, -- zatim Gornjeg, Donjeg i Novog grada sa klasicizmom, historicizmom i secesijom, te Retfale i Višnjevca. Za svoju veličinu grad Osjek ima mnogo zelenila: 17 parkova u ukupnoj površini od 394.000 m².

Osijek ima jedanaest katoličkih župa, dvije pravoslavne parohije, jednu evangelističku župu, Evanđeoski teološki fakultet, Židovsku općinu, samostan franjevaca i kapucina te rezidenciju Družbe Isusove.

Geografski položaj 
Zemljopisni položaj grada:
 sjeverna širina 45º 32'
 istočna širina 18º 44'
 Nadmorska visina 90 m
 Površina grada 169 km&sup2
 
Prosječna temperatura je 11 °C:
 proljeće - 11°
 ljeto - 21 °C
 jesen - 11,8 °C
 zima - 0,2 °C

Zrak je prilično vlažan, dok kroz jeseni i zime ima dosta magle.

Naseljena mjesta  
Bikara, Brijest, Briješće, Josipovac, Klisa, Nemetin, Osijek, Podravlje, Sarvaš, Sjenjak, Tenja, Tvrđavica, Uske njive, Višnjevac .

Historija

Stari vijek 
Naselje i lokalitet na prostoru Osijeka postojalo je od 4. st. prije nove ere i ranije pod ilirsko-keltskim imenom Mursa, a potom se nastavlja pod Rimljanima. Na temelju navoda grčkog historičara Zosima pretpostavlja se postojanje građevine amfiteatra izvan jugozapadnog segmenta obrambenih zidina rimske Murse. Također ing. Franjetić spominje jednu depresiju koja se može odčitati na karti iz 18. st. blizu spomenutog ugla Castruma, koja po svoj verojatnosti predstavlja indicirani ostatak građevine rimskog amfiteatra. Ne zna se točno kada su Slaveni osnovali svoje prvo naselje, no arheološki izvori govore da je slavensko naselje postojalo već u 8. st.

Srednji vijek 
Osijek je 1996. proslavio 800-tu obljetnicu postojanja mada je kao trgovačko i prometno središte postojao mnogo ranije. Godina 1196 je godina otkada se raspolaže sa prvim pisanim pisanim dokumentom vezanim za grad. Isprava iz tog doba pokazuje da je to doba postojala pravna država je upućuje na sistem zaštite privatnog prava i materijalnih dobara. U dokumentu kralj Emerik, (1196 - 125?), potvrđuje cistercitskom cikadorskom samostanu pravo ubiranja pristojbi od carina i trgovine te skelarine preko rijeke pošto je Osijek bio poznat prijelaz preko rijeke Drave. 

Ime Osijek su Slaveni dali naselju zbog ponešto povišenog mjesta od okolih voda, mjesto gdje je "oseka" , te je suho i pogodno za izgradnju nastambi. U jednom dokumentu se ime spominje kao Ösek, kao i Oesek, da bi pod uticajem mađarskog jezika i njegove prilagodbe bio zapisan kao Eszek ili Ezeek. Kasnije su varijante, Essegg (njemačka) ili Essec ( latinska) samo jezične prilagodbe izvornom slavenskom.

Novi vijek 
Osvajači Osmanlijskog Carstva u grad su stigli 14.8. 1526. kad je Osijek predan bez borbe, no kažu da ga je Ibrahim-paša do temelja razorio. Kasnije ga Sulejman Veličanstveni potpuno obnavlja te gradi čuveni pontonski most preko Drave i obližnjih močvara do mjesta Darda u ukupnoj dužini od 8 km. Osijek kasnije opet postaje čuven po obrtu, trgovini i velikim sajmovima.

Grad je ostao pod Turcima više od 150 godina i biva zauzet od Austriahanaca 29.9. 1687. da bi uskoro, od 1690. pod turskom opsadom, bio potpuno porušen, no ovoga puta ne i osvojen.

Od 1687. Osijek i Slavonija nalazili su se u okviru Austrijskog Carstva. Zbog strateškog položaja grada, nove su vlasti na obali Drave izgradile vojno utvrđenje, koje čini današnju Tvrđu, (1712 - 1721). Unutar bedema nastao je grad građanskih kuća u baroknom stilu. Stanovništvo, prvenstveno germanofono, se zbog vojnih razloga naseljavalo zapadno i istočno te su tako nastale nove četvrti. Na zapadu, uzvodno uz Dravu Gornji grad te nizvodno od Tvrđe Donji grad. Germansko stanovništvo je do 20. stoljeća "konstantno činilo polovinu pa i preko polovine ukupnog broja stanovnika grada. Prema popisu stanovništva iz 1702. godine od 259 zabilježenih prezimena 101 je njemačko, dva stoljeća kasnije, 1905, od ukupno 24.180 stanovnika 12.436 je Nijemaca". Stoga ne iznenađuje da je njemački jezik cijelo to vrijeme dominirao nad svim drugim jezicima u gradu.

Privredni i kulturni razvoj Osijeka doveo je do ujedinjenja triju gradskih općina u jednu 2. prosinca 1786. godine, koja je ubrzo postala grad, u kome su se nalazili brojni obrtnici, trgovci, knjižnice, kazališta, a već 1729. godine otvorena je latinska gimnazija. U 1735. godini osnovana je tiskara, a započeli su i viši studiji filozofije i teologije. Dana 28. kolovoza 1809. godine Osijek je svečano proglašen slobodnim i kraljevskim gradom u Austrijskom Carstvu, a time počinje novo doba grada Osijeka.

Sredina 19. stoljeća je doba bržeg razvoj Osijeka, osobito Gornjeg grada. U Donjem je gradu 1874. godine sagrađena jedna od najvećih i najljepših bolnica u ovom dijelu Evrope. Godine 1846. podignuta je velika županijska palača, a kasnije, 1866, nasuprot županijske palače i zgrada današnjeg Hrvatskog narodnog kazališta. Pod kraj 19. stoljeća otvoraju se srednje škole - obrtna, realna, učiteljska i trgovačka. Na potezu od Tvrđe do Gornjeg grada kasnije se grade vile i druge građevine u secesijskom stilu.

Krajem 1918. i raspadom Austro-Ugarske, Osijek i Slavonija ulazi u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca, koja 1929. mijenja ime u Kraljevina Jugoslavija. U aprilu 1941, s početkom Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji, Jugoslavija se raspada te Osijek ulazi u sastav NDH. Od 1941. do 1945. dio Baranje između Drave i Dunava pripaja se Mađarskoj te je Osijek pogranični grad. Nakon sloma fašizma, u aprilu 1945, svi dijelovi današnje Hrvatske i Osijek ulaze u sastav Federativne Narodne Republike Jugoslavije (kasnije Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije). U Osijeku se osniva više fakulteta i viših škola, a 1975. i sveučilište, koje danas nosi naziv Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera.

Tokom rata u Hrvatskoj, posebno nakon pada Vukovara krajem 1991, srpske paravojne snage i Jugoslavenska narodna armija (JNA) prodiru nadomak grada. Pod njihovim topništvom Osijek trpi znatna razaranja, ali se uspijeva održati. 9.7. 1991. započeto je granatiranje Osijeka, koji se našao opkoljen sa tri strane. Prva topovska granata razorila je stan na sedmom katu stambene zgrade u naselju Sjenjak. 1.8. od strane JNA i srpskih paravojnih četa okupirani su Dalj, Erdut i Aljmaš, okolna mjesta Osijeka. Grad prima mnogobrojno prognano stanovništvo. Procjenjuje se da je na Osijek ispaljeno 50 tisuća granata i bombi. Od 2.5. 1991. do 26.7. 1994., u tom gradu primljene su u bolnice 5.222 ranjene osobe, od kojih je 954 poginulo. Preko 8,000 stambenih zgrada je uništeno ili oštećeno.

Administracija i politika 
GRAD OSIJEK 

Sjedište: 31000 Osijek, Kuhačeva ulica 9 
Tel: (031) 228-228 
Telefax: (031) 207-140
 
   www.osijek-online.com/ezc/sbnl
Udruga građana "'Nezavisni Slavonije i Baranje'" Osijek, Ružina 108, telefon 091 7611769, govorni automat 060 220022, e.mail: nezavisni@net.hr
http://www.osijek-online.com/esc/sbnl

Sluzbene stranice grada Osijeka - Osijek.hr 

Liberalna stranka - Gradska organizacija grada Osijeka - LS Osijek

Ekonomija

Kultura i sport

Kultura 
Kazališta
 Dječje kazalište u Osijeku - Vanjski link za Dječje kazalište u Osijeku 
 HNK Osijek - vanjski link HNK Osijek
 VEDRA SCENA, Trg slobode 2, tel. 031 / 212 767

Kina
 KINEMATOGRAFI OSIJEK, Šetalište Kardinala Franje Šepera 8, tel. 031 / 203 / 011, faks. 031 / 205 507 
 KINO EUROPA, Šetalište P. Preradovića 2, tel. 031 / 205 484 
 KINO URANIA, Šetalište V. Hengla 1, tel. 031 / 211 560

Knjižnice
 GRADSKA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA  Europske avenije 24
-ravnatelj, tel./fax. 031 / 211 218
-posudbeni odjel za odrasle, tel. 031 / 211 233 
-dječji odjel, tel. 031 / 211 472

Galerije
 GALERIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI, Evropska avenija 9, tel. 031 / 213 587 
 IZLOŽBENA DVORANA WALDINGER, Fakultetska 7, tel. 031 / 200 240 
 GALERIJA L, STAKLOREZAČKA DJELATNOST, Županijska 44, tel. 031 / 200 978 
 LEONARDO, IZLOŽBENI SALON, Županijska 36, tel. 031 / 200 939 
 GALERIJA UMJETNINA SRETNE ULICE, F. Krežme 20, tel. 031 / 283 918

Muzeji
 MUZEJ SLAVONIJE  - radionica, J. Bosendofera 2, tel. 031 / 208 504 - hemeroteka, Trg V. Lisinskog bb, tel. 031 / 208 506

Sport 
NOGOMET
 NK Osijek - Nogometni klub Osijek

KUGLANJE
 KANDIT PREMIJER
 KONIKOM OSIJEK
 Ženski kuglacki klub - Osijek '97 - Osijek
 Kuglački savez Osječko-baranjske županije

VESLANJE
 Veslački klub IKTUS Osijek

REKREACIJA
 SOKOLSKI DOM, ŠPORTSKI CENTAR, Kralja Zvonimira 5, tel. 031/ 206 916
 GRADSKI BAZEN, M. Divalta 6 a, tel. 031 / 570 066
 SREDNJOŠKOLSKO IGRALIŠTE, Istarska 1 d, tel. 031 / 208 344
 TENISKI CENTAR OSIJEK, Perivoj Kr. Tomislava 1, tel. 031 / 213 208

Mediji

Novine 
 Glas Slavonije
 Osječki dom

Radio 
 Slavonski radio 
 Gradski radio
 RADIO PLUS

Televizija 
 Slavonska televizija

Internet 
 Osijek031.com portal najave događaja, vijesti, galerije fotografija, forum
 Osijek Online - neovisni gradski portal
 Osijek.hr službene stranice 
 Glas-slavonije.hr
 SiB.hr
 triprabbits.com/
 Panonius Magazin  
 Semenka.com portal najave, vijesti, galerije, forum, zabava

Obrazovanje 
Povijest visokog školstva

Povijest visokoga školstva na ovim prostorima započinje prije gotovo tri stoljeća - 1707. godine, kada je u Osijeku osnovana prva visokoškolska ustanova, i to bogoslovna visoka škola, koja je započela svoj redoviti rad školske 1707./1708. godine kao Studium Philosophicum Essekini, trogodišnji visokoškolski studij odnosno učilište filozofije.
Inicijativa za osnivanje Sveučilišta u Osijeku pokrenuta je 1975. godine, te valja istaknuti da je 26. ožujka 1975. godine Hrvatski sabor donio Odluku o davanju suglasnosti za osnivanje Sveučilišta u Osijeku, a dva mjeseca kasnije, 31. svibnja 1975. godine potpisan je Sporazum o osnivanju Sveučilišta u Osijeku, čiji potpisnici su bili: Ekonomski fakultet, Poljoprivredno-prehrambeno-tehnološki fakultet, Poljoprivredni institut, Fakultet strojarstva i brodogradnje iz Zagreba za Studij strojarstva u Slavonskom Brodu, Pedagoška akademija u Osijeku, Muzička akademija u Zagrebu za Odjel glazbe u Osijeku, Gradska knjižnica i Povijesni arhiv u Osijeku. 
Stoga 31. svibnja obilježavamo kao dan osnivanja Sveučilišta. 

U ovom sažetom prikazu valja istaknuti još nekoliko značajnih godina u povijesti Sveučilišta: 1975. godine osnovan je Pravni fakultet u Osijeku; 1976. godine Prehrambeno-tehnološki fakultet, a 1977. Pedagoški fakultet; 1979. godine i osnovan je Strojarski fakultet u Slavonskom Brodu kao i Studij medicine u Osijeku, koji je 1998. prerastao u Medicinski fakultet u Osijeku. 

Godine 1982. osnovan je Fakultet građevinskih znanosti, 1990. Studij elektrotehnike prerastao je u Elektrotehnički fakultet, a iste 1990. godine Sveučilišna skupština na inicijativu rektora Stanislava Marijanovića donosi Odluku o unošenju imena Josipa Jurja Strossmayera u naziv Sveučilišta i tako najmlađe hrvatsko sveučilište nosi ime iznimno važne osobe za hrvatsku i evropsku kulturu.

Ratne godine

Akademsku 1991./1992. godinu, Sveučilište je započelo u ratnim uvjetima. 
Također valja napomenuti da je Sveučilište u Osijeku jedino hrvatsko sveučilište koje je teško stradalo u ratu, te da su poginula 24 studenta i 5 sveučilišnih nastavnika. 
Uz velike materijalne štete koje su pretrpjeli osječki fakulteti i ustanove, a koje su procijenjene na 30 milijuna DEM, treba posebno istaknuti da su Poljoprivredni i Prehrambeno-tehnološki fakultet ostali bez svojih fakultetskih zgrada na Tenjskoj cesti. 
Prehrambeno-tehnološki fakultet smješten je u Tvrđi na lokaciji Kuhačeva 18, a Poljoprivredni fakultet još uvijek nema svoje fakultetske zgrade i privremeno je smješten u Tvrđi u zgradi rektorata. 

U povijesnom prikazu Sveučilišta valja istaknuti da je 1995. godine osnovan Studentski centar u Slavonskom Brodu, a 1998. godine osnovana je, nakon 19 godina postojanja dislociranog Studija medicine u Osijeku, samostalna ustanova Medicinski fakultet u Osijeku. 

Uredbom Vlade Republike Hrvatske 1998. godine osnovana je Visoka učiteljska škola u Osijeku, a iste godine izdvojeni su stručni studiji iz fakulteta i ustrojeni su na Veleučilištu u Požegi. 
Godine 1999. osnovan je Odjel za matematiku kao podružnica Sveučilišta, a iste godine osnovan je dislocirani Učiteljski studij u Slavonskom Brodu i otvoren Studentski dom u Slavonskom Brodu. 

Na temelju dopusnice Ministra znanosti i tehnologije u akademskoj 2001./2002. godini stručni studiji iz ekonomije, prava, elektrotehnike, građevinarstva, poljoprivrede i strojarstva izvode se na osječkim fakultetima, dislocirani stručni studij ekonomije izvodi se u Varaždinu, te dislocirani studij elektrotehnike u Požegi i dopunski dislocirani studij knjižničarstva u Zadru.
 Sveučilište J.J. Strossmayera Osijek
 predškolskih ustanova 24 
 osnovnih škola 20 
 područnih škola 2 
 srednjih škola 18 + Gimnazija "Gaudeamus" 
 fakulteta 11 
 knjižnica 19

Znamenitosti 
Osječka tvrđa  kandidat je za popis svjetske baštine UNESCO-a od 1999.g.

Slavne ličnosti 
 Branimir Frčko 
 Josip Juraj Strossmayer, biskup
 Jagoda Truhelka, poznata spisateljica za djecu
 Franjo Šeper, kardinal
 Davor Šuker, poznati nogometaš
 Jasna Šekarić, poznata streljačica
 Petar Krpan, poznati nogometaš
 Dražen Podunavac, bivši nogometaš
 Miljenko Rak, poznati atletičar
 Slobodanka Čolović, poznata atletičarka
 Josip Gucmirtl, poznati nogometaš
 Krunoslav Hulak, proslavljeni hrvatski šahovski velemajstor i izbornik reprezentacije Hrvatske, bio je dugogodišnji reprezentativac Hrvatske i bivše Jugoslavije te je nastupao na šest olimpijada i šest europskih prvenstava.
 Marko Babić, poznati nogometaš
 Siniša Ergotić, poznati atletičar
 Jurica Vranješ, poznati nogometaš
 Branko Lustig, poznati filmski producent
 Snježana Kordić, poznata lingvistkinja
 Adolf Waldinger, poznati slikar
 Franjo Krežma, poznati violinist
 Vladimir Prelog, nobelovac
 Lavoslav Ružička, nobelovac
 Ljiljana Petnjarić, poznata atletičarka
 Branimir Glavaš, poznati političar
 Mario Galinović, nogometaš
 Karmela Vukov - Colić, poznata tv voditeljica na HRT-u i na radiju
 Bela Čikoš - Sesija, poznati slikar i likovni pedagog
 Sanja Hap, poznata bivša atletičarka i nogometni menadžer
 Goran Ljubojević, poznati nogometaš
 Krunoslav Sukić, hrvatski intelektualac i profesor
 Jelica Belović Bernadžikovska,  poznata etnografkinja
 Aleksandar Milić - Mili, glazbenik grupe "Miligram"
 Saša Kopljar, poznati televizijski voditelj na HRT-u i na Novoj TV.
 Josip Gašparac, atletski trener
 Josip Frank, hrvatski političar, odvjetnik i zastupnik u Hrvatskom saboru 
 Vladimir Šeks, poznati političar,zastupnik u Saboru i predsjednik HDZ-a
 Franjo Glaser, poznati nogometaš
 Kosta Perović, košarkaš
 Damir Lončar, poznati glumac
 Julije Knifer, jedan od najznačajnijih hrvatskih slikara 20. vijeka
 Srećko Horvat, hrvatski filozof
 Nikolina Klasnetić, Miss sporta Hrvatske 
 Ika Maričić - Vojnović, poznata atletičarka
 Tomislav Rukavina, poznati nogometaš
 Sima Ćirković, srpski povjesničar i akademik
 Ivan Horvat, atletičar
 Pajo Kolarić, pjevač, svirač, skladatelj i tekstopisac
 Krešimir Mikić, poznati glumac
 Petra Cicvarić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
 Dona Vekić, teniserka
 Marija Vrajić, poznata atletičarka
 Andrijana Budimir, poznata rukometašica
 Leteći odred, poznati pop band
 Zoran Zekić, nogometaš
 Vjekoslav Bakulić, antifašista
 Mia Dimšić, pjevačica pop glazbe i kantautorica
 Vesna Škare - Ožbolt, političarka
 Robert Špehar, poznati nogometaš
 Vlasta Ramljak, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
 Domagoj Vida, nogometaš

Transport 
 Aerodrom Osijek
 Gradski prijevoz putnika d.o.o.
 Panturist d.d.  Tvrtka koja osigurava prijevoz putnika u Slavoniji i Baranji, ostalim dijelovima Hrvatske i inozemstvu.

Povezano 
 Počasni građani Osijeka

Reference

Literatura 
 Buovac Marin: Amphitheatres in the Republic of Croatia, 13th Annual Meeting of the European Association of Archaeologists, Sveučilište u Zadru, Zadar 2007.

Vanjske veze 

Više o današnjem Osijeku možete doznati na portalima:
 Službene stranice Grada Osijeka 
 Osijek031.com
 Osijek-online.com
 Glas-slavonije.hr
 SiB.hr
 Saponia Osijek d.d.

 
Općine u Osječko-baranjskoj županiji
Naselja u Osječko-baranjskoj županiji