Ipari forradalom

Ipari forradalom a neve annak az átfogó társadalmi, gazdasági és technológiai változásnak, amely 1769 és 1850 között először Nagy-Britanniában, majd Európa és Észak-Amerika egyes régióiban zajlott le. Az átalakulás az eleinte szénfűtésű gőzgép feltalálásával és a kezdetben textilüzemekben elindult gépesítéssel kezdődött. Az ipari forradalom technológiai és gazdasági folyamatainak a gőzhajtású hajók, csónakok, és a gőzvasút bevezetése adott újabb lendületet. A folyamatok a 19. században újabb forradalmi változásokhoz vezettek és továbbgyűrűztek az egész világra (második ipari forradalom).

Okai 
Az ipari forradalom okai összetettek és rengeteg vita tárgyát képezik. Történészek az ipari forradalmat a feudalizmus végét jelentő társadalmi és intézményi változások következményeként értékeli, ami Nagy-Britanniában a polgári forradalom után következett be.

A 17. század gyarmati terjeszkedései során a nemzetközi kereskedelem bővülésével kialakultak a pénzpiacok, beindult a tőkefelhalmozás, és ekkor zajlott a tudományos forradalom, amelyek együttesen fejtették ki hatásukat.

A bővülő belföldi piac az ipari forradalom katalizátoraként működött, ami részben magyarázza, hogy miért Angliában következett be. Ez idő alatt más népek piacai helyi régiókra bomlottak, gyakran vámokkal és díjakkal terhelve az ottani árukereskedelmet. Az amerikai piac pedig a második ipari forradalom során alakult újjá, mintegy 100 évvel később.

Angliában az alábbi feltételek voltak adottak az ipari forradalomhoz:
 az eredeti tőkefelhalmozás a 16–17. században lezajlott, kialakult a szabad munkaerő és felhalmozódott a tőke, 
 a hatalmas gyarmati hódítások, a Brit Birodalom biztosította a nagy mennyiségű, olcsó nyersanyagot és jó piaci lehetőségeket nyújtott,
 a szárazföldi haderőre nem kellett sokat költeni, ami hatalmas pénzbeli megtakarításokat jelentett a kormányzat számára a többi európai államhoz képest,
 az 1624-es szabadalmi törvény érdekeltté tette a feltalálókat a találmányaik szabadalmaztatására,
 fejlett hitelszervezet alakult ki: bankok, takarékpénztárak jöttek létre (pl. Angol Bank 1694-től), 
 fejlett kereskedelmi hálózat épült ki,
 a manufaktúraiparban kialakult a munkamegosztás, a részfolyamatokat könnyen lehetett gépesíteni,
 gazdag vas-és szénlelőhelyekkel rendelkezett,
 lehetővé vált az olcsó part menti hajózás,
 a polgári forradalom korai győzelme (1640) elhárított minden akadályt a polgári (=tőkés) fejlődés elől,
 a mezőgazdaság tőkés fejlődése már a forradalom előtt megkezdődött, így csökkenő mezőgazdasági népesség is el tudott látni növekvő városi népességet; a mezőgazdasági termelés gyorsabban nőtt, mint a lakosság,
 kialakult a tőkés gondolkodásmód, amely mindent a haszon, a profitszerzés szempontjából ítélt meg (=tudati feltétel).

Létrejötte 
Az ipari forradalmat megelőző gazdaságot ma már tradicionális érának nevezik. A primer szektor, azaz a mezőgazdaság dominanciája jellemző rá, mivel az élelemtermelés hatásfoka olyan alacsony, hogy a népesség nagy részének kell ezzel foglalkozni. A gazdasági növekedés a tradicionális érában nem éri el az évi 1%-ot. Az agrárforradalom a vetésforgó, mélyszántás, műtrágyázás és egyéb technológiai újítások révén ugrásszerű termésnövekedést ért el. Átalakult a mezőgazdasági termékszerkezet is, a gabonafélék helyett először a zöldségfélék, majd a burgonya kezdett erősen terjedni. Az állattartásban fajváltások következtek be,. Amíg korábban Angliában a nyúl és birkahúsfogyasztás volt túlsúlyban, addig a nagyüzemben nevelhető csirkefajták megjelenése után a csirke átvette a vezető helyet. Megjelentek a húsmarhák és tejelő marhák, valamint a hússertések. A halászatot felváltotta a halgazdaság.

Az ipari forradalom az előfeltételek kialakulásával kezdődik, amikor a hosszú 16. században (1492–1640, de csak Angliában) elkezd erősödni a szekunder szektor, vagyis az ipar. Az ipar növekedése a nagyüzemi mezőgazdaság terjedésével összefüggő folyamat, ahol a komponensek egymást erősítik: a nagyüzemi mezőgazdaságnak szüksége van iparcikkekre és kevesebb munkaerőt igényel, az ipar felszívja a felszabaduló munkaerőt és ezzel lehetővé válik a többlettermelés. A klasszikus ipari forradalom – vagy nekilendülés – időszakában az ipar már megelőzte a mezőgazdaságot termékben és foglalkoztatottságban is.

Ezt követte a második ipari forradalom időszaka, amelyet a technológiai érettség korának is neveznek. Ekkor már a harmadik szektor, a szolgáltatóipar is előretört. Az ipari forradalom a modernizáció fogalmával írható le legegyszerűbben. A modernizáció idézte elő az agrárforradalmat, ami infrastrukturális forradalomhoz vezetett, ez demográfiai növekedéssel járt, ami megváltoztatta a társadalom struktúráját. Megindult az urbanizáció, a tudományok és művészetek modernizációja mellett, ami viszont tovább erősítette az ipart. Minden részfolyamat egymással kölcsönhatásban álló eleme a változásnak.

Az ipari forradalmat általában négy elkülöníthető szakaszra osztják:
 a klasszikus első ipari forradalom (a találmányok kora), 1750-től a 19. század közepéig elsőként Angliában, majd az Amerikai Egyesült Államokban, Németországban és a Németalföldön
 második ipari forradalom (a tömeggyártás kora), 1870–71-től 1914-ig. Németország, Egyesült Királyság, Amerika, Franciaország és az Osztrák–magyar Monarchia
 harmadik ipari forradalom
 első szakasza 1918-1939, a két világháború között, amit a megkésett és megszakított fejlődés korának lehet nevezni
 második szakasza 1945-től a hidegháborús haditechnikai fejlődés az Amerikai Egyesült Államokban és a Szovjetunióban, ez a tudományos és technikai forradalom
 harmadik szakasza az 1970-es évektől az elektronika forradalma, az automatizálás és a számítógépek megszületése, az első robotok kifejlesztése
  negyedik ipari forradalom (a digitális forradalom) az ipari digitalizáció és az "intelligens" gyárak kora, következményeként a globalizáció és a multinacionális vállalatok térnyerése

Hatásai 

A gőzgépnek a nyomtatás ipari folyamataiban való hasznosítása az újságok és könyvek terjesztését nagyban segítette, ami a műveltség növekedését és a tömegek politikai részvételét erősítette. Az Egyesült Államokban ekkor vezették be az általános választójogot. Angliában a Reform Act elnevezésű törvény 1832-ben a választókerületek bővítésével lehetővé tette, hogy olyan körzetek is részt vehessenek a törvényhozásban, amelyek addig nem, lényegében ez vezetett a modern politikai pártok kialakulásához és a 20. századi választójogi reformsorozatokhoz.

A bekerítések és a brit mezőgazdasági forradalom hatékonyabbá és kevésbé munkaerőigényessé tették az élelemtermelést, és a népességnek az a része, amely már nem tudott munkát találni a mezőgazdaságban, a városokba kényszerült, hogy az újonnan épült gyárakban keressen munkát. A tömeges városba költözés alacsony életszínvonallal járt: hosszú munkanapok a hagyományos mezőgazdasági szünetek nélkül (nyári aszály vagy télvíz idején).

Az ipari forradalomnak jelentős hatásai voltak a társadalmi struktúrára. Elindulása előtt a nyilvános és a magán szféra között erős átfedések voltak, a munka gyakran egybefolyt a háztartással a családtagok között elosztva. Most viszont ezek a szférák elkezdtek kettéválni munkai életre és attól élesen elkülönülve otthoni életre. Ez a folyamat nagy mértékben befolyásolta a nemi szerepek további alakulását és hozzájárult a későbbiekben hagyományos családmodellnek elnevezett társadalmi intézmény megszűnéséhez. A hagyományos családban a férfi(ak) a családfenntartó(k), a nők feladata a háztartás vezetése és a gyermekek nevelése. Az ipari munkásságnál az alacsony munkabérek többnyire nem voltak elegendőek ahhoz, hogy a férfi egyedül tartsa el a családot, így szükségessé vált a nők munkába állása, ami merőben szokatlan volt. Hamarosan a gyermekmunka is megjelent. A nők és gyermekek alacsonyabb bérért dolgoztak. Ezzel együtt a polgárság megjelenésével egyfajta kiegyenlítődés is történik, a burzsoázia lenyúlik a középosztályba és fordítva. Új, iparhoz, bankhoz és kereskedelemhez kötődő vagyonok jöttek létre.

Az ipari forradalom azonban nem mindenhol járt olyan következményekkel, mint Angliában. Azok a térségek, ahol csak a második ipari forradalom hatásai érezhetők, a kevés tőkefelhalmozás miatt ekkor élték meg első, megkésett és alulindukált ipari forradalmukat. Ezek közé tartozott az Osztrák–magyar Monarchia is:

A Magyar Királyság legjelentősebb első ipari üzemei:
1826-ban a királyság első porcelángyárát, a Herendi Porcelánmanufaktúra Zrt. név alatt, Fischer Mór (1799–1880) alapította meg.
1830-ban Magyarország első cukorgyárát Lacsny Miklós (1776–1857) a pozsony megyei birtokán hozta létre.
1834-ben Pesten Magyarország első pezsgőgyárát, a "Prückler Ignácz Magyarország első rum-, likőr- és pezsgőgyára" név alatt Prückler Ignác (1809–1876) alapította meg.
1835-ben gróf Széchenyi István kezdeményezésére az ország első hajógyára, az Óbudai Hajógyár jött létre
1841-ben az első gépgyár, a "Röck István Gépgyára" Kelenföldön, miután Röck István (1812–1882) atyja üzemét fejlesztette
1843-ban az első hintó- és kocsigyár, a pesti „Kölber Testvérek” kocsigyára, amelynek a fejlesztője Kölber Fülöp (1816–1902) vezérigazgató volt.
1844-ben Budán az első Ganz féle vasöntödét, Ganz Ábrahám (1814–1867) hozta létre.
1851-ben  ’Sigmond Elek állította Erdélyben a királyság első nagyobbszerű szeszgyárát, amelyben a lepároltatásnál a gőz szerepelt. 
1853-ban Kolozsvár elővárosában ’Sigmond Elek megnyitotta az első gőzmalmot Erdélyben.
1856-ban Pesten, alapították az ország első Légszeszgyárat (gáz), amely a királyság tulajdona volt.
1859-ben Pesten az osztrák-magyar monarchia első tésztagyárát, a "Topits József fia Első magyar gőztésztagyárat", Topits József (1824–1876), hozta létre.
1861-ben az ország első kékfestőgyárát a székesfehérvári „Felmayer István és fiai“ név alatt, Felmayer István (1813–1888) hozta létre
1868-ban Pesten, az "Első Magyar Kártyagyárat" Tury Ferenc papírkereskedő alapította meg.
1873-ban Budán az első magyar hangszergyárat, a "Stowasser hangszergyárat", Stowasser János (1846–1923) alapította meg.
1882-ben Pesten, az "Első Magyar konzerv- és ércáru gyárat" Weiss Manfréd hozta létre.
1885-ben Pesten Magyarország első bútorgyárát, "Thék Endre bútogyárát" Thék Endre (1842–1919) alapította meg.

Irodalom 
 Randé Jenő: A gépek forradalma (Képes történelem) Móra Könyvkiadó, Budapest, 1976,  
 Martin Roberts: Európa története 1789–1914 – Az ipari forradalom és a liberalizmus kora (Akadémiai Könyvkiadó, Budapest, 1992, fordította: Képes Júlia) 
 Nagy Mézes Rita (szerk.): Az ipari forradalomtól a 20. századig (Világtörténelmi enciklopédia 14.) Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 2007, fordította: Babos Krisztina, Gyulai Katalin, 
 Neil Morris: Az ipari forradalom – A modern ipar felemelkedése (Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2010, fordította: Füleki Anikó) 
 
 
 
 
 Chambliss, William J. (editor), Problems of Industrial Society, Reading, Massachusetts: Addison-Wesley Publishing Co, 1973. 
  online
 Cipolla, Carlo M. The Fontana Economic History of Europe, vol. 3: The Industrial Revolution (1973) 
 Cipolla, Carlo M. The Fontana Economic History of Europe: The Emergence of industrial societies vol 4 part 1 (1973) covers France, Germany, Britain, Habsburg Empire (Austria), Italy, and Low Countries. online
 Cipolla, Carlo M. The Fontana Economic History of Europe: The Emergence of industrial societies (1973) vol 4 part 2 covers topics online
 Clapham, J.H. (1930) An Economic History of Modern Britain: The Early Railway Age, 1820–1850 (2nd ed. 1930) online
 Clapham, J.H. The Economic Development of France and Germany: 1815–1914 (1921) online, a famous classic, filled with details.
 
 Crafts, Nicholas. "The first industrial revolution: Resolving the slow growth/rapid industrialization paradox." Journal of the European Economic Association 3.2-3 (2005): 525–534. online
 
 
 
 
 
 Green, Constance Mclaughlin. (1939) Holyoke Massachusetts A Case History Of The Industrial Revolution In America online
 
 
 
 
 
 
 
 
 Kornblith, Gary. The Industrial Revolution in America  (1997)
 
 
 
 
 
 
 
 Milward, Alan S. and S.B. Saul. The Development of the Economies of Continental Europe: 1850–1914 (1977)
 Milward, Alan S. and S.B. Saul. The Economic Development of Continental Europe 1780–1870 (1973)
 
 Olson, James S. Encyclopedia of the Industrial Revolution in America (2001)
 
 
 Rider, Christine, ed. Encyclopedia of the Age of the Industrial Revolution, 1700–1920 (2 vol. 2007)
 . Reprinted by McGraw-Hill, New York and London, 1926; and by Lindsay Publications, Inc., Bradley, Illinois, ().
 Smelser, Neil J. Social Change in the Industrial Revolution: An Application of Theory to the British Cotton Industry (U of Chicago Press, 1959).
 Staley, David J. ed. Encyclopedia of the History of Invention and Technology (3 vol 2011), 2000pp
 
 
 
 
 
 
 
 
 Zmolek, Michael Andrew. Rethinking the industrial revolution: five centuries of transition from agrarian to industrial capitalism in England (2013)

Jegyzetek

További információk
 BBC History Home Page: Industrial Revolution 
 National Museum of Science and Industry website: machines and personalities 
 Factory Workers in the Industrial Revolution 
 The Industrial Revolution – Articles, Video, Pictures, and Facts 
 "The Day the World Took Off" Six-part video series from the University of Cambridge tracing the question "Why did the Industrial Revolution begin when and where it did."  
 Az ipari forradalom története – Történelem Klub 
 Az ipari forradalom kibontakozása Angliában (törivázlat) 
 Az ipari forradalom – Eduline.hu 

Gazdaságtörténet
Ipari forradalom