Káloz

Káloz (korábban Kaluz) község Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban. A település a Sárvíz-malomcsatorna mellett, nem messze a Sárvíztől, a Mezőföldön található. A település központján keresztülhalad a 6307-es út, és itt ér véget az Adonytól induló 6209-es út.

Fekvése 
Székesfehérvártól 33 kilométerre délre, a Sárvíz mentén helyezkedik el a Székesfehérvári járásban (korábban az Abai kistérségben). A hozzá közel fekvő települések: Soponya, Csősz, Tác (Gorsium), Kisláng, Sárkeresztúr, Sárszentágota, Sárbogárd és Dég.

A településen a Sáregres és Szabadbattyán között húzódó 6307-es út halad keresztül, ezen közelíthető meg Székesfehérvár és a 7-es főút, illetve a 61-es főút felől is. A 6-os és a 63-as főutakkal, Pusztaszabolcs és Adony térségével a 6209-es út kapcsolja össze. A 64-es főútról Dég felől a 6304-es számú összekötő úton érhető el a település.

Története 

A környék gazdag vas-, kelta, avar és római kori emlékekben, melyek azt bizonyítják, hogy létezett település a mai település közelében. A falu egyes források szerint már Szent István király kora óta folyamatosan lakott, ezáltal a vármegye egyik legrégebbi települése. Feltételezhetően 1009-ben alapították, amikor a veszprémi püspökség területét és a hozzá tartozó településeket kijelölték. Az eredeti oklevél 1257-es átírásán Káloz nem szerepelt. Első, a mai napig fennmaradt írásos említése 1326-ból való, ekkor még Kaluz alakban. 1550-ben Horváth Balázs kapta meg a várpalotai vár birtokaként. 1647-ben rövid időre a veszprémi főispán kormányzása alá került. A török hódoltság alatt a falu szinte teljesen elnéptelenedett. Káloz és környékének tulajdonosai 1650-től 1945-ig a zicsi és vásonkeöi (vázsonykői) gróf Zichy család és leszármazottaik voltak. Nekik köszönhető a falu újbóli benépesítése és felvirágoztatása. A település a XVIII. században mezővárosi státuszt kapott. 1787–88-ban építették fel gróf Zichy János kezdeményezésére a ma is álló római katolikus templomot, melyet a Boldogságos Szűz Mária Mennybevétele tiszteletére szenteltek fel. Gróf Zichy Ferenc 1782-ben vásártartási jogot kért II. Józseftől. A források szerint 1848. október 3. éjszakáján a község lakói föltartóztatták Róth tábornok visszavonuló csapatait, ezzel hozzájárulva ahhoz, hogy az ozorai népfelkelők pár nappal később szétverhették őket. 1848. szeptember 30-án Lóréven hazaárulásért Görgei Artúr kivégeztette Káloz földesurát, gróf Zichy Ödönt.

I. Ferenc József császár 1852-ben tett látogatást Kálozon, hogy imádkozzon elhunyt híve lelki üdvéért. A kivégzés helyszínének közelében az emlékkápolna most is megtalálható, melyet 1859-ben emeltek romantikus és neogót stílusban. A kápolnát 2000-ben fölújították. A kápolna homlokzatán megtalálható volt a gróf neve is a következő alakban: Eugenío, e Comitibus Zichy. Az Eugén magyar megfelelője Jenő. Ő maga már csak azért sem lehetett Ödön, mert fiatalabb testvérét hívták Edmundnak, vagyis Ödönnek. A névcsere adta az ötletet Jókai Mórnak A kőszívű ember fiai főhőséhez, Baradlay Jenőhöz, aki felvette bátyja, Ödön nevét, és föláldozta saját életét testvéréért.

A település 2009-ben ünnepelte megalapításának ezredik évfordulóját.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Bartos György (független)
 1994–1998: Stivi Zoltán (független)
 1998–2002: Weisengruber Imre (független)
 2002–2006: Weisengruber Imre (Polgármesterek Fejér Megyéért)
 2006–2010: Weisengruber Imre (független)
 2010–2014: Weisengruber Imre (független)
 2014–2019: Weisengruber Imre (független)
 2019-től: Weisengruber Imre (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,4%-a magyarnak, 1,9% cigánynak, 0,3% románnak mondta magát (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,2%, református 17,1%, evangélikus 0,1%, felekezeten kívüli 7,4% (20,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Boldogságos Szűz Mária mennybevétele plébániatemplom
 Református templom
 Zichy-kastély (Belmajor)
 Helytörténeti gyűjtemény
 A település része a Sárvíz Ökofolyosónak, mely növény- és madárvilága révén kiemelten védett természeti érték a Duna–Dráva Nemzeti Park gondnoksága alatt.

Híres szülöttei, lakói, halottai 

gróf II. Zichy Pál (1671. február 27. - 1737. december 16.), földesúr
gróf Zichy Imre (1670. március 14. - 1746. június 29.), földesúr
gróf II. Zichy János Nepomuk (1710. december 9. - Várpalota, 1764. augusztus 10.), földesúr 
gróf Zichy Ferenc (1739 –), földesúr
gróf V. Zichy Ferenc (Pozsony, 1749. február 17. - Bécs, 1812. augusztus 8.), Bihar vármegye főispánja, királyi főlovászmester és főajtónálló, a Magyar Vasút igazgatója, 1848-ban a Közmunka- és Közlekedési Minisztérium államtitkára, a Pest-Szolnok vasútvonal építtetője
gróf Zichy Ödön (Bécs, 1809. szeptember 25. – Lórév, 1848. szeptember 30.), udvarhű politikus, nagybirtokos, akit hazaárulás vádjával végeztek ki
gróf I. Zichy Szerafin Ferenc (Pozsony, 1774. szeptember 20. – Pozsony, 1861. augusztus 15.), főispán
gróf II. Zichy Szerafin Ferenc (Pozsony, 1811. január 24. – Káloz, 1900. július 17.), tárnokmester, főispán és törökországi nagykövet, a Szent István-rend nagykeresztes vitéze
 Fekete József kertészmérnök 1842. június 2-án itt született.
gróf Zichy Ágoston (Penzing, 1852. június 14. - Bécs, 1925. október 4.), országgyűlési képviselő, fiumei kormányzó (1883-1892), főudvarnagy, utazó, az MTA tagja 
gróf Zichy Anasztázia Auguszta (Belatinc, 1891. július 16. - Bécs, 1969. május 31.), földbirtokos
gróf Széchényi György (Lábod, 1889. május 28. - Monok, 1938. augusztus 28.) főhadnagy, Zemplén vármegye főispánja
 Kunoss Endre (Egyházashetye, 1811. április 9. – Káloz, 1844. június 22.), ügyvéd, költő
 Abelovszki József (Káloz, 1891. július 29. - Budapest, 1967. július 23.), kommunista aktivista, a Tanácsköztársaság alatt a dunaföldvári és a szekszárdi forradalmi törvényszék elnöke, a Magyarok Világszövetségének főtitkára
 Itt hunyt el 1903. január 25-én Radnich Imre magyar és amerikai szabadságharcos.
 Kaszala Lajos (Cegléd, 1911-1998, Káloz), kántortanító (1934-től), leventeoktató, általános iskola igazgatója (1953-73), kálozi mozi üzemvezetője, helytörténész. Helytörténeti munkája: Honismereti írások Kálozról (Székesfehérvár, 1989. Fejér Megyei Levéltár közleményei 5. szám)
 Itt született 1920. január 3-án Majer Antal magyar erdőmérnök, egyetemi tanár († 1995)
 Dr. Szelle Béla (Székesfehérvár, 1934. január 20. - Budapest, 2008. január 25.), Szinnyei-díjas könyvtáros, könyvtárigazgató, lexikon-főszerkesztő

Testvérvárosai 

 Kárásztelek (Carastelec)
 Dziemiany

Oktatás, kultúra 

Aranyalma Óvoda és Bölcsőde
Szent István Általános Iskola
Kunoss Endre Községi-Iskolai Könyvtár
Faluház

A Kálozi Ifjúsági Egyesület 2000-ben beadta pályázatát egy Teleház létrehozására. 2001 februárjában a második legjobb pályázatként aláírásra került a szerződés a Teleház Kht.-vel. A Teleház megnyitására 2001. augusztus 1-én került sor.

Sport 

A Káloz SE 2010/2011 idényben még a Fejér megyei I. osztályban szerepelt, de a 16. helyen végzett és kiesett a következő két szezonban a Fejér megyei II. osztály Agárdi Termál csoportjában szerepelt és 9., majd 12. helyet ért el.

A lovassport szerelmeseinek a helyi Lovasegyesület áll a rendelkezésére.

Rendezvények 

Káloz Kupa Díjugrató- és Fogathajtó Verseny (augusztus második hétvégéjén)
Kálozi Borverseny (április utolsó szombatja)

Civil szervezetek 

Kálozi Ifjúsági Egyesület
Polgárőr Egyesület
Borbarátok Egyesülete
Kálozi Sportegyesület
Kálozi Lovasegyesület
Kálozi Környezet- és Természetvédő Egyesület
A Kálozi Szent István általános Iskoláért Alapítvány
Kálozi Gyurgyalag Vadásztársaság

Jegyzetek

Források 
 Káloz hivatalos honlapja
 [miau.gau.hu/temp/javitott/pi/2_kaloz_6.ppt Előadás Kálozról]
 iránymagyarország.hu Kálozról
 Kaszala Lajos: Honismereti írások Kálozról. (Fejér Megyei Levéltár közleményei 5. szám, Székesfehérvár, 1989)
 Dr. Virág Zsolt: Magyar kastélylexikon 3. Fejér megye kastélyai és kúriái (Castellum Novum Kiadó, Budapest, 2002, )

További információk 

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései