Zürich

Zürich (njemački izgovor IPA: [ˈtsyrɪç]; u engleskom često Zurich; na srpskohrvatskom fonetski Cirih) je najveći grad u Švicarskoj (broj stanovnika 366,145 prema podacima iz 2004. godine; stanovništvo gradskog područja: 1,091.732) i glavni grad kantona Zürich. Grad je glavno trgovačko i poslovno središte Švicarske, te se smatra jednim od njena dva globalna grada (uz Ženevu).

Ime mu najvjerojatnije dolazi od keltske riječi Turus, za što postoji indicija u obliku grobnog natpisa iz doba rimske vlasti u 2. vijeku n.e. Rimsko ime za grad bilo je Turicum na lokalnom dijalektu njemačkog se naziva Züri [ˈtsyri].

Geografija 

Grad se nalazi na mjestu gdje rijeka Limmat istječe iz jezera Zürich. Grad je zaokružen sa šumovitim brdima, uključujući Gubrist, Hönggerberg, Käferberg, Zürichberg, Adlisberg, Öttlisberg. Geografski centar grada je Lindenhof, mali brežuljak na zapadnoj obali Limmata, otprilike 700 metara sjeverno odakle rijeka istječe iz jezera. Danas se grad proširio izvan svojih prirodnih hidrografskih granica (tj. brda) i proširio se po kotlinama u susjedstvu prema sjeveroistoku.

Historija 

U rimsko doba, Turicum je bilo mjesto za skupljanje poreza na granici Gallie Belgice i Rætije za robe prevožene preko rijeke Limmata. Karolinški dvorac, koji je unuk Karla Velikog, Ludvig Njemački, izgradio na mjestu rimske palače, spomenut je 835. godine ("in castro Turicino iuxta fluvium Lindemaci"). Ludvig je također osnovao opatiju Fraumünster 853. godine za svoju kćer Hildegard, a benediktanskom samostanu darovao je zemljište Züricha, Urija, i Albisku šumu, i postavio samostan pod njegovom upravom.

1045. godine, Kralj Henrik III. dao je samostanu pravo da drži tržnice, skuplja poreze, i kuje kovanice, čime je nadstojnica samostana efektivno postala vladarica grada.

Zürich je postao indirektno bogat 1218. godine s izumiranjem obitelji Zähringer. Grad se zazidao 1230. godine, obziđujući 38 hektara. Car Fridrik II. promaknuo je nadstojnicu samostana u rang vojvotkinje 1234. godine. Nadstojnica bi postavila gradonačelnika, i često je delegirala kovanje novca građanima grada. Međutim, politička snaga samostana polako je padala kroz 14. vijek, s osnivanjem Zunftordnunga (zakon gilda) Rudolfa Bruna 1336. godine. Brun je također postao prvi nezavisni gradonačelnik, tj. prvi kojeg nije postavila vojvotkinja.

Zürich se pridružio Švicarskoj Konfederaciji (koja je onda bila jako slobodna konfederacija de facto samostalnih država) kao 5. članica 1351. godine. Bio izbačen iz konfederacije zbog rata s drugim članovima konfederacije preko Togenburškog teritorija (Stari ciriški rat). Poražen 1446. godine i ponovno primljen u konfederaciju 1450. godine.

Ulrich Zwingli je započeo švicarsku reformaciju dok je on bio glavni propovijednik u Zürichu. Tu je živio od 1484. godine do smrti 1531. godine.

Grad se morao pokoriti zahtjevima svojih seoskih podanika 1839. nakon takozvanog Züriputscha 6. septembra. Većina grudobrana grada izgrađena u 17. vijeku porušena je bez ikakvog napada, kako bi se ublažio gnjev seljaka zbog gradske hegemonije. Ciriški sporazum između Austrije, Francuske, i Sardinije potpisan je 1859. godine.

Od 1847. godine Spanisch-Brötli-Bahn, prva željeznica na švicarskom teritoriju, spojila je Zürich s Badenom, tad je izgrađen ciriški glavni kolodvor koji je postao nukleus švicarske željezničke mreže. Današnja zgrada glavnog kolodvora datira iz 1871. godine.

Grb 

Plavobijeli grb Züricha dokazan je iz 1839. godine, i izveden je iz plavih i blijelih zastava u upotrebi več iz 1315. godine. Prvo sigurno svjedočenje zastave s istim bojama je iz 1434. godine. Dvoje lavova se nalaze postrance. Crveni Schwenkel na vrhu zastave ima razna tumačenja: Za ciričanine, znak je počasti koji je Rudolf I dao. Susjedi Züricha su se znaku rugali da obilježava uspomenu gubitka te zastave u Winterthuru 1292. godine. Danas se ista zastava upotrebljava kao grb grada i grb kantona.

Atrakcije

Crkve 
 Grossmünster (veliki ministar), blizu jezera u starom dijelu grada, gdje je Zwingli bio pastor; prva zgrada izgrađena oko 820. godine, Karlo Veliki proglasio carskom crkvom
 Fraumünster (ministar naše žene), na suprotnoj strani rijeke Limmata; prvi dio napravljen prije 874. godine, Romanski zbor izgrađen, 1250-70. godina, Marc Chagall dodao vitraž. Potpuno obnovljeno 2004. godine. 
 St. Peter (niz rijeku od Fraumünstera, u starom gradu) ima največu facu sata u Evropi.

Muzeji 

 Museum Bärengasse, historija grada u 18. vijeku
 Kunsthaus Zürich, jedna od največih zbirka klasične-moderne umjetnosti na svijetu (Munch, Picasso, Braque, Giacometti, itd.) 
 Museum Rietberg, antička azijska umjetnost 
 Museum Bellerive, muzej mode, arhitekture, i dizajna  , smješten u vili na plaži jezera
 Kunsthalle Zürich  
 Migros Museum, moderna umjetnost 
 Švicarski Nacionalni Muzej (Landesmuseum)

Privreda 

UBS, Credit Suisse, Swiss Re, i mnogo drugih financijskih institucija imaju sjedišta u Zürichu, koji je i trgovački centar Švicarske. Zürich je i glavno središte of shore barkarstva, u glavnom zbog tajnovitosti švicarskih banka. Računa se da financijski sektor pokriva jednu četvrtinu svih ekonomskih aktivnosti grada. SWX Švicarska Burza se nalazi u Zürichu.

Obrazovanje i istraživanje 
 IBM Zürich laboratij istraživanja
 Swiss Re-ov centar za globalni dijalog
 SIK Švicarski zavod za likovno istraživanje - Schweizerisches Institut für Kunstwissenschaften 
 HGKZ - Fakultet primjenjene znanosti i dizajna
 Avenir Suisse - liberalni trust mozgova 
 Švicarski zavod međunarodnih nauka  
 HMT Škola glazbe, drame, i plesa - Hochschule für Musik und Theater 
 ZFH Fakultet primjenjene znanosti i tehnologije Zürich - Zürcher Fachhochschule
 Diplomska Škola of Uprava Trgovine Züricha
 Državni centar Sposobnosti u istaživanju - Financijska Procjena i Upravljanje Rizika 
 Inter-zajednička škola Züricha
 Međunarodna škola Züricha

Sport 
 Grasshopper-Club Zürich nogometni klub  
 ZSC Lions, hokejški klub Club   
 FC Zürich, nogometni klub  
 Challengers Zürich, bejsbolški klub 
 Zürich Lions, bejsbolški klub 
 Zürich Renegades, klub američkog nogometa

Događanja 
 Street Parade
 Sechseläuten, proljetni festival gilda
 Ciriški međunarodni teatarski festival, jedan od najvažnijih u gradu.
 Kunst Zürich, međunarodni umjetnički sajam s godišnjim gost-gradom (New York 2005. godine); spaja najnovija umjetnistička stremljenja s radovima već afirmiranih umjetnika.
 Godišnji javni umjetnički program sponzorira Udruženje grada Züricha u suradnji sa gradskom upravom, tema programa - 2005. bili su medvjedići.
 Weltklasse Zürich, godišnje u augustu  
 freestyle.ch, jedan od največih tzv. "freestyle" događaja u Evropi

Transport 

Zürich je središte željezničkog, cestovnog, i zračnog prometa. Ima više željezničkih stanica, uključujuči Zürich Glavni Kolodvor, Zürich Oerlikon, Zürich Stadelhofen, i Zürich Altstetten. Cisalpinski, InterCity Ekspresni pa čak i TGV vlakovi staju u Zürichu.

Kroz Zürich prolaze autoputi A1, A3, i A4. A1 ide zapadno prema Bernu i Ženevi i istočno prema Sv. Gallenu; A4 sjeverno prema Schaffhausenu, a A3 vodi sjevernozapadno prema Baselu i jugoistočno uz jezero Zürich i jezero Walen prema Sargansu.

Zürich ima važan međunarodni aerodrom u Klotenu, manje od 10 kilometara sjeveroistočno od centra grada, i vojni aerodrom u Dübendorfu.

Unutar Züricha i kroz cijeli kanton, mreža javnog prijevoza ZVV je jedna od najgušćih na svijetu. Ako se uračuna učestalost, što u Zürichu zna dostići 7 minuta, onda jest najgušća mreža na svijetu. Postoje tri sredstva javnog prijevoza: S-Bahn (lokalni vlakovi), tramvaji i autobusi. Navodno ne postoji niti jedno mjesto na tlu strožeg gradskog centra udaljeno više od 150 metara od najbliže tramvajske, autobusne, ili željezničke stanice.

Uz javni prijevoz postoje brodovi na jezeru i u rijeci, uspinjače, te žičara koja vodi od Adliswila do Felsenegga. Putne karte vrijede za sva sredstva javnog prijevoza (vlak, tramvaj, autobus, brod).

Hoteli 

 Savoy Baur en Ville ()
 Baur au Lac ()
 Dolder ( )
 Alden Splügenschloss ()
 Eden au Lac ()
 Park Hyatt Zürich ()
 Widder ()
 Marriott ()
 Ascot ()
 Swissotel ( )

Vanjske veze 

 Stadt Zürich  
 Zürich Tourismus
 
 Zürich Photos 

 
Gradovi u Švicarskoj
Glavni gradovi švicarskih kantona