alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
923



Események 
június 15. – a soissons-i csatában III. (Együgyű) Károly vereséget szenved az ellenkirálya, Neustriai Róbert hadaitól. Róbert elesik.
július 13. – a főurak Raoul burgundi herceget választják Róbert utódául nyugati frank királlyá.
július 17. – II. Heribert vermandois-i gróf tőrbe csalja és bebörtönzi Együgyű Károlyt.

Születések

Halálozások
június 15. – I. Róbert nyugati frank király (* 865)

10. század
922



Események 

június 30. – a főurak Róbert neustriai őrgrófot választják a Nyugati Frank Királyság urává III. (Együgyű) Károly ellenében.
A kalandozó magyarok Berengár király szövetségeseiként 921 óta Itáliában dúlnak, és eljutnak egészen Apuliáig.

Születések

Halálozások

10. század
921



Események 
A kalandozó magyarok 920 óta tartó, Verdun felégetését is magában foglaló franciaországi hadjárata ebben az évben ér véget.
I. Berengár itáliai király a kalandozókat hívja be ellenfelei ellen Itáliába (→922).

Születések

Halálozások

10. század
920



Események 
A kalandozó magyarok Itáliát dúlják (elképzelhető, hogy 919-től), egy másik csoportjuk pedig a mai Franciaország területén hadakozik, melynek keretében Verdunt is felégeti (921-ig).
I. Rómanosz Lekapénosz, VII. Konstantin apósa szeptember 24-én kaiszar, ugyanez év december 17-én pedig teljes jogú társcsászár lesz.

Születések

Halálozások

10. század
Almamező

Nem tévesztendő össze a Brassó megyei Almásmező és az 1889-ben Volócba olvadt Almamező faluval.
Almamező (románul Hidișelu de Jos) falu Romániában Bihar megyében. Közigazgatásilag Harangmezőhöz tartozik. Nagyváradtól 15 km-re délkeletre a dévai országút mellett fekszik.

Nevének eredete 
A települést eredetileg Alsó-Hegyeselnek hívták, melyet a mai román név Hidișel alakban őrzött meg. Felső-Hegyesel eredeteileg Harangmező volt.

Története 
Itt tette le a fegyvert 1849. augusztus 16-án az Inczédy-hadtest Löwenhagen császári tábornagy előtt.
1910-ben 450 román lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Bihar vármegye Nagyváradi járásához tartozott.

Hivatkozások 

Bihar megye települései
Bihar vármegye települései
Almásegres

Almásegres (1899-ig Ágris, románul Agrișu Mare) falu Romániában Arad megyében. Közigazgatásilag Tornovához tartozik.

Fekvése
Borosjenőtől 18 km-re délkeletre a Zarándi-hegység északi lábánál fekszik.

Története
1214-ben Egreg néven említik először. Területén állnak Egregy várának romjai. A várat valószínűleg Kölcsei András békési és zarándi ispán építtette a 14. század közepén, aki 1356-ban kapta adományul Felegregy birtokát. A birtok 1406-ban a királyra szállt, aki Tétényi Andrásnak adta, de 1409-ben visszacserélte. Ekkor említik utoljára, sorsa ismeretlen. A falunak 1910-ben 3038 lakosa volt, ebből 2927 román. A trianoni békeszerződésig Arad vármegye Tornovai járásához tartozott.

Jegyzetek

Arad megye települései
Arad vármegye települései
Alsóboldogfalva

Alsóboldogfalva (1899-ig Alsó-Boldogasszonyfalva,  románul Bodogaia, németül Unter-Mariendorf) falu Romániában Hargita megyében. Közigazgatásilag Újszékelyhez tartozik.

Fekvése 
Székelykeresztúrtól 3 km-re nyugatra a Nagy-Küküllő jobb partján fekszik.

Nevének eredete 
Nevét a középkorban a Boldogasszonynak szentelt templomáról kapta.

Története 
A hagyomány szerint a falu lakói eredetileg a Torna-patak menti
Kisgörgényben laktak, de ez a tatárjáráskor elpusztult.
Ma ezt a helyet Komlós tövisének nevezik. 1910-ben 710 magyar lakosa volt. 1992-ben 778 lakosából 740 magyar, 21 cigány és 8 román volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Székelykeresztúri járásához tartozott.

Látnivalók 
 Unitárius temploma 1791 és 1803 között épült a középkori templom felhasználásával, melyből számos részlet megmaradt.
  Képek az alsóboldogfalvi unitárius egyházközségről
 Református temploma 1923-ban épült az 1910-ben lebontott 18. századi helyett, amely az unitárius templom mellett állott.
 Ortodox fatemploma 1700 körüli volt, 1992-ben lebontották, hogy újat építsenek helyette.

Híres emberek 
 A templomkertben nyugszik Pap Sámuel (1912–1969) botanikus.
 Itt nyugszik Pap Lajos, tanár.
  Lőrinczi Albert költő.
 Gálfalvi Gábor életműdíjas tanító, író, a község első díszpolgára, a Magyar Kultúra Lovagja.
  Pap Sámuel, kántortanító. 
  Dr. Pap Sámuel, egyetemi tanár.

Jegyzetek 

Hargita megye települései
Udvarhely vármegye települései
Alsógáld

Alsógáld (románul Galda de Jos, németül Unterhanenberg) falu Romániában, Erdélyben, Fehér megyében, az Erdélyi-hegyalján, az azonos nevű község központja.

Fekvése
Gyulafehérvártól 12 km-re észak–északkeletre található. Jósika Miklós szerint „Erdély egyik legregényesebb fekvésű helysége”. A falu területének 30%-a szántó, 19%-a legelő, 11%-a erdő és 11%-a rét.

Nevének eredete
Neve a Gál személynév -d képzővel ellátott alakjából ered és valószínűleg temploma középkori védőszentjéről kapta. 1280-ban Gald néven említik először.

Története
A középkorban magyarok lakták. (1461-ben Magyargáldnak nevezték.) 1509-ben román lakói saját kápolna építéséhez láttak volna, de Rákosi Menyhért erdélyi vikárius utasította a helybeli plébánost és a káptalan küldöttjét, hogy akadályozzák meg őket ebben. Magyar lakossága a 16. században református hitre tért.

A 18. században református egyháza már csak filia volt és az maradt a 20. századig. 1784. november 11-én Schultz alezredes határában megállította a felkelőket. 1839-ben a Kemény család birtoka volt, román lakossággal.

Fehér, később Alsófehér vármegyéhez tartozott. 1908-ban a magyarigeni járástól az újonnan létrehozott tövisi járáshoz csatolták.

Népessége
 1850-ben 972 lakosából 911 volt román és 52 cigány nemzetiségű; 963 görögkatolikus vallású.
 1900-ban 1417 lakosából 1390 volt román és 17 magyar anyanyelvű; 1380 görögkatolikus vallású.
 2002-ben 2032 lakosából 1956 volt román és 59 magyar nemzetiségű; 1916 ortodox, 38 református, 26 görögkatolikus, 22 adventista és 16 római katolikus vallású.

Látnivalók
 A kis dombon álló, felújított Kemény-kastély egy középkori udvarház helyén épült a 18–19. században, barokk stílusban. A kommunizmus alatt politikai foglyokat őriztek benne, ma elmegyógyintézetként működik. Tégla védőfalának egy kis része áll még a keleti oldalon.
 Fazsindelyes ortodox temploma egy másik kis dombon áll. 15. századi alapokon épült 1732-ben. Apszisát 1752-ből való, szép freskók borítják.

Gazdasága
Faipar, gyümölcstermesztés.

Jegyzetek

További információk
 A község weboldala 
 Képek a kastélyról és a templomról
 Két fenyőének
 Két doina és egy kolinda (Anuța Medrea előadásában 1937-ből, Constantin Brăiloiu gyűjtése)

Fehér megye települései
Alsó-Fehér vármegye települései
Alsóidecs

Alsóidecs (románul Ideciu de Jos, németül Nieder-Eidisch) falu Romániában Maros megyében, Alsóidecs község központja.

Fekvése 
Szászrégentől 5 km-re északkeletre a Maros bal partján fekszik.

Története 
1319-ben Olideech néven említik először. Határában állt egykor Idecs vára, melyet a Tomaj nembeli Dénes nádor
utódai, a Losoncziak ősei építettek a régeni uradalomban. Az 1321 előtti harcok során leégett és többé nem épült fel.
1910-ben 1019, többségben német lakosa volt, jelentős magyar
kisebbséggel. A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni felső járásához tartozott 1992-ben 979 lakosából 709 román, 179 magyar, 57 cigány, 31 német volt.

Látnivalók 
 A falu sósfürdőjéröl nevezetes, melynek gyógyhatása már a római korban is ismert volt. Fürdőtelepe sósvízű stranddal, kádfürdővel rendelkezik.

Jegyzetek 

Románia fürdőhelyei
Maros megye települései
Maros-Torda vármegye települései
Bobâlna (egyértelműsítő lap)

Bobâlna két romániai település román neve:
 Alparét, Kolozs megyében
 Bábolna, Hunyad megyében
Bún

Bún (románul Boiu, németül Freudendorf) falu Romániában Maros megyében. Alsó- [vagy Kisbún] és Felsőbún [vagy Nagybún] egyesítése. Közigazgatásilag Fehéregyházához tartozik.

Fekvése
Segesvártól 8 km-re északkeletre a Nagy-Küküllő jobb partján fekszik.

Története
1301-ben Bwn alakban említik először. Reneszánsz kastélyát a 17. század elején Bethlen Farkas építtette, 1640–41-ben fia Bethlen János újjáépíttette, bővítette és magas várfallal, bástyákkal vetette körül. Itt írta gr. Bethlen János Rerum Transilvanica című történeti művét. A trianoni békeszerződésig Nagy-Küküllő vármegye Segesvári járásához tartozott.
1992-ben 383 lakosából 317 román, 50 magyar, 15 cigány, 1 német volt.

Híres emberek
 Itt született 1642. szeptember 1-jén gr. Bethlen Miklós erdélyi kancellár a magyar függetlenségi mozgalom egyik vezetője.

Hivatkozások

Források

További információk
Szász András: Kisbún

Maros megye települései
Kis-Küküllő vármegye települései
Nárcisz (keresztnév)

A Nárcisz eredetileg a Narcisszusz férfinév női párja. A nárcisz virágnév szintén a férfinévből származik. 


Rokon nevek
Narcissza: a Nárcisz latinos alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Nárcisz igen ritka, a Narcissza szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Nárcisz, Narcissza
 március 18. 
 október 29.

Híres Nárciszok, Nárcisszák
 Kerényi Nárcisz meteorológus
 Narcissa Malfoy, egy kitalált szereplő a Harry Potter című regényben, Draco Malfoy édesanyja

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Noémi

A Noémi héber eredetű bibliai női név, jelentése: gyönyörűségem. 


Rokon nevek
Naómi: a Noémi alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Noémi igen gyakori, a Naómi szórványos név, a 2000-es években a Noémi a 15-22. leggyakoribb női név, a Naómi nem szerepel az első százban.

Névnapok
Noémi, Naómi
 április 22. 
 szeptember 1. 
 szeptember 10.

Híres Noémik, Naómik
 Apor Noémi Jászai Mari-díjas színésznő
 Ferenczy Noémi gobelinművész
 Gaál Noémi meteorológus
 Saly Noémi irodalom- és Budapest-történész
 Kovács Noémi újságíró, krimiíró
 Noemi Lung román úszóbajnok
 Szécsi Noémi magyar írónő
 Tamás Noémi magyar festőművész
 Vészabó Noémi festőművész
 Závodszky Noémi magyar színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
919



Események 
 május 12. – I. (Madarász) Henriket német királlyá választják.
A kalandozó magyarok – feltehetően Henrik adófizetésre kötelezése érdekében – Szászországra törnek, ahol nagy zsákmányt szereznek, majd Lotaringia területén fosztogatnak.
Magyar hadjárat Itáliában (elképzelhető, hogy 920).

Születések 
Bizonytalan dátum
 Li Cheng, kínai festő az öt dinasztia és a tíz királyság korából († 967)
 Meng Chang, a Késői Shu királyság utolsó uralkodója az öt dinasztia és a tíz királyság korából († 965)
 I. (Szász) Henrik, bajor herceg († 955)
 III. García Sánchez, navarrai király († 970)

Halálozások 
 október 5. – Szent Attila spanyol püspök

10. század
918



Események 
 Arnulf, bajor herceg magyar sereggel tér vissza hazájába, ahol hívei és a svábok is csatlakoznak hozzá. A Vils folyó mellett csapott össze a két had. Arnulf bajor, magyar, szász seregével szemben Konrád frank, szász, fáliai csapatai álltak. A csatában Arnulf győzött, ellenfele, I. Konrád a harcban szerzett sérüléseibe belehalt.

Születések

Halálozások 
 december 23..: I. Konrád német király és német-római császár

10. század
917



Események 
A kalandozó magyarok egy csoportja lerombolja Bázelt, majd Elzászt és Lotaringiát dúlja.
 I. (Nagy) Simeon bolgár uralkodó Bizánc ellen indított hadai között magyarok is harcolnak.

Születések

Halálozások

10. század
916



Események 
A korábban a magyarokhoz menekült Arnulf bajor herceg valószínűleg a magyarok segítségével Regensburgig jut el I. Konrád elleni hadjárata során.

Születések

Halálozások

10. század
915



Események 
 augusztus – X. János pápa hadai Theophylactus római szenátorral és I. Alberik spoletói herceggel együtt legyőzik a szaracénokat.
 az év folyamán – A kalandozó magyarok Svábföldet, Türingiát és Szászországot pusztítják, eljutva egészen a dán határvidékig. A fuldai kolostor apátja vereséget mér rájuk.
 december – A pápa császárrá koronázza Berengárt.

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

10. század
914



Események 

 március – X. János pápa megválasztása.
 az év folyamán – Arnulf, bajor herceg Magyarországra menekül I. Konrád keleti frank/német király elől.

Születések

Halálozások 
 február – Lando pápa

Jegyzetek 

10. század
913



Események 
 július – Lando pápa megválasztása
A kalandozó magyarok másodszor is Burgundiára támadnak, hazafelé pedig Svábföldet és Bajorországot dúlják, ám Arnulf herceg legyőzi őket az Inn mellett.
Elsőként említik meg írásos formában a németországi Kassel nevét

Születések

Halálozások 
 május 15. – Hatto mainzi érsek, a Német-római Birodalom korábbi kormányzója (* 850 k.)
 június folyamán – III. Anasztáz pápa
 június 6. – III. Alexandrosz bizánci császár (* 872)

10. század
912



Események 
 A kalandozó magyarok az új keleti frank uralkodó, I. Konrád törzsterületére, Frankföldre és Türingiára törnek.
 Oxford első írásos említése az Angolszász Krónikában.
 Bátyja, Oleg utódaként Igor került a Kijevi Rusz trónjára.

Az év témái

912 a tudományban

Születések 
 november 23. – I. Ottó német-római császár († 973)
 az év folyamán – II. Niképhorosz bizánci császár († 969)

Halálozások 
 április 6. – Notker Balbulus bencés szerzetes, író, költő, zenész (* 840 körül)
 május 12. – VI. (Bölcs) Leó bizánci császár (* 866)
 október 25. – I. Rudolf felső-burgund király (* 859 k.)

Jegyzetek 

10. század
911



Események 
 április – III. Anasztáz pápa megválasztása
 A kalandozó magyarok Svábföldet és Frankföldet dúlják, majd első alkalommal átkelnek a Rajnán, és Burgundia területén pusztítanak.

Születések

Halálozások
 április 14. – III. Szergiusz pápa

10. század
910



Események 
A kalandozó magyarok ismét Svábföldre támadnak, ahol az Augsburg melletti Lech-mezőn legyőzik Gyermek Lajos király erőit, majd a frankok felett is diadalt aratnak. Hazatérőben Neuching mellett vereséget szenvednek a királyi csapatoktól.
I. Vilmos aquitániai herceg megalapítja Cluny bencés kolostorát.

Születések

Halálozások

10. század
Lukrécia

A Lukrécia a Lukréciusz férfinév női párja. A nevet népies szófejtéssel a latin lucrum szóval szokták magyarázni, aminek a jelentése nyereség. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 15. 
 július 9.

Híres Lukréciák 
 Lucrezia Borgia
 A Frakk, a macskák réme rajzfilmsorozat egyik macskaszereplője

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (L)
Női keresztnevek (L)
Etruszk eredetű magyar női keresztnevek
Miavai járás

A Miavai járás (Okres Myjava) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 326 km², lakosainak száma 27 531 (2011), székhelye Miava (Myjava). A járás teljes egészében az egykori Nyitra vármegye területe volt.

A Miavai járás települései 

 Berencsbukóc (Bukovec)
 Berezó (Brezová pod Bradlom)
 Brezóvölgy (Brestovec)
 Erdősor (Poriadie)
 Fenyvesd (Chvojnica)
 Hosszúhegy (Priepasné)
 Jablonka
 Karaj (Krajné)
 Kosaras (Košariská)
 Miava (Myjava)
 Nagyegyházas (Kostolné)
 Ómiava (Stará Myjava)
 Polianka
 Rásnyahegy (Hrašné)
 Rudník
 Szakadék (Podkylava)
 Verbóc (Vrbovce)

Jegyzetek 

Miavai járás
Vágújhelyi járás

Az Vágújhelyi járás (Okres Nové Mesto nad Váhom) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 580 km², lakosainak száma 62 707 (2011), székhelye Vágújhely (Nové Mesto nad Váhom). A járás déli része az egykori Nyitra vármegye, északi része Trencsén vármegye területe volt.

A Vágújhelyi járás települései 

 Alsószernye (Dolné Srnie)
 Alsóvisnyó (Višňové)
 Beckó (Beckov)
 Bogoszló (Trenčianske Bohuslavice)
 Borsós (Hrachovište)
 Bosác (Bošáca)
 Botfalu (Bzince pod Javorinou)
 Brunóc (Brunovce)
 Császtó (Častkovce)
 Csejte (Čachtice)
 Felsőleszéte (Podolie)
 Felsőszerdahely (Horná Streda)
 Gallyas (Haluzice)
 Kalános (Kalnica)
 Kismodró (Modrovka)
 Kocsóc (Kočovce)
 Lobonya (Lubina)
 Morvamogyoród (Moravské Lieskové)
 Nagymodró (Modrová)
 Nemesváralja (Zemianske Podhradie)

 Ocskó (Očkov)
 Ótura (Stará Turá)
 Patvaróc (Potvorice)
 Pobedény (Pobedim)
 Szentmiklósvölgye (Stará Lehota)
 Temetvény (Hrádok)
 Újbosác (Nová Bošáca)
 Újszabadi (Nová Lehota)
 Vághorka (Hôrka nad Váhom)
 Vágluka (Lúka)
 Vágmosóc (Považany)
 Vágújfalu (Nová Ves nad Váhom)
 Vágújhely (Nové Mesto nad Váhom)
 Vagyóc (Vaďovce)

Jegyzetek 

Vágújhelyi járás
Simonyi járás

A Simonyi járás (Okres Partizánske) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 301 km², lakosainak száma 47 166 (2011), székhelye Simony (Partizánske). A járás legnagyobb része az egykori Bars vármegye, északon egy kis rész Nyitra vármegye területe volt.

A Simonyi járás települései 

 Apátlévna (Livinské Opatovce)
 Bossány (Bošany)
 Brogyán (Brodzany)
 Jaskafalva (Ješkova Ves)
 Kalacsna (Kolačno)
 Kinorány (Chynorany)
 Kiskeresnye (Malé Kršteňany)
 Kisugróc (Malé Uherce)
 Lévna (Livina)
 Nadány (Nedanovce)
 Nagykeresnye (Veľké Kršteňany)
 Nagykolos (Veľký Klíž)
 Nagyugróc (Veľké Uherce)
 Nádlány (Nadlice)
 Nyitrazsámbokrét (Žabokreky nad Nitrou)
 Ószéplak (Krásno)
 Pázsit (Pažiť)
 Sándori (Ostratice)
 Simony (Partizánske)
 Sziklavárhely (Hradište)
 Szkacsány (Skačany)
 Tőkésújfalu (Klátova Nová Ves)
 Turcsány (Turčianky)

Jegyzetek

Irodalom
Martin Bóna – Ján Lukačka 2015: Kultúrno - historické pamiatky Stredného Ponitria. Topoľčany. 

Simonyi járás
Luhn-formula

A Luhn-algoritmus vagy Luhn-formula, más néven modulus 10 vagy mod 10 algoritmus azonosító számok ellenőrzésére szolgál. Egyszerű ellenőrzőösszeg-alapú képletről van szó, amit mindenféle azonosító számok ellenőrzésére használnak, úgymint hitelkártyák vagy személyi számok. Az algoritmust Hans Peter Luhn, az IBM egyik tudósa alkotta meg. Szabadalmi kérvényét 1954-ben nyújtotta be, melyet 1960-ban hagytak jóvá. Az algoritmust engedélyezését követően a hatvanas években a hitelkártya-gyártók alkalmazni kezdték és így hamar ismertté vált.

Az algoritmust, közkincs besorolása miatt is, széles körben használják. Nem szánták kriptográfiai hash függvénynek; csak a véletlenül fellépő hibák (pl. elgépelés) ellen véd, rosszindulatú támadások ellen nem. A hitelkártyák és állami azonosító számok többsége használja ezt az egyszerű eljárást arra, hogy az érvényes számokat megkülönböztesse a véletlen számjegyek csoportjától.

Magyarázat 

Az algoritmus létrehoz egy ellenőrző számot, amit rendszerint hozzátesznek a hitelkártya- vagy személyi számhoz, így jön létre a teljes szám. A teljes számnak meg kell felelnie a következő algoritmusnak:

 Az utolsó előtti számmal kezdve bal felé haladva kétszerezzük meg minden második szám értékét. Ha 10-nél magasabb számot kapunk, adjuk össze számjegyeit, az így kapott összeget írjuk a régi számjegy helyére. 1111-ből tehát 2121 lesz, 8763-ból pedig 7733, azaz (1+6)7(1+2)3.
 Adjuk össze ezeket a számokat (ti. számjegyeket). Az előbb kapott 2121-ből így 6 lesz, 7733-ból 20.
 Ha az összeg 0-ra végződik, akkor a szám a Luhn-formula szerint érvényes, egyébként nem az. 1111 tehát nem érvényes, 8763 azonban igen.

Ebben a két példában ha ellenőrzőszámot tennénk a számok elé, akkor 1111 elé egy 4-est kellene tenni, a 8763 elé pedig egy 0-t. Az ellenőrzőszámokat azonban rendszerint a számsor végére teszik, bár ehhez kissé módosítani kell az algoritmust.

Algoritmus 

Az algoritmus három lépésben hajtódik végre. Először is, minden második számot, kezdve az utolsó előttivel és bal felé haladva, megkettőzünk. Ha az összeg 9-nél nagyobb, számjegyeit összeadjuk (ami a 10 és 18 közti számoknál annyit jelent, hogy 9-et kivonunk belőle.) Így 2-ből 4 lesz, 7-ből 5. Végül a számjegyeket összeadjuk. Ha a maradék 0, a szám érvényes.

  function checkLuhn(string purportedCC) {
      int sum := 0
      int nDigits := length(puportedCC)
      int parity := nDigits AND 1
      for i from 0 to nDigits {
          int digit := integer(purportedCC[i])
          if (i AND 1) XOR parity ≠ 0
              digitt:= digit × 2
          if digit > 9
              digitt:= digit – 9
          sum := sum + digit
      }
      return (sum % 10) = 0
  }

Példa 

Vegyük példának a 456-565-654 számot. Először kettőzzünk meg minden második számot és adjuk össze a számjegyeket az előbb ismertetettek szerint. A következő táblázat ezeket a lépéseket mutatja:

A kapott 30-at elosztjuk 10-zel; a maradék 0, tehát a szám érvényes.

Jegyzetek

További információk
 C# implementáció
 Java implementáció
 Python implementáció

Algoritmusok
Alkalmazott matematika
Vágbesztercei járás

A Vágbesztercei járás (szlovákul Okres Považská Bystrica) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 463 km², lakosainak száma 63 550 fő (2011), székhelye Vágbeszterce (Považská Bystrica). A járás területe teljes egészében az egykori Trencsén vármegye területe volt.

A Vágbesztercei járás települései 
(Zárójelben a szlovák név szerepel.)
 Alsómarikó (Dolná Mariková)
 Alsómogyoród (Dolný Lieskov)
 Barossháza (Pružina)
 Bogyós (Bodiná)
 Boronás (Brvnište)
 Cselkószabadja (Čelkova Lehota)
 Demény (Domaniža)
 Egyházasnádas (Podskalie)
 Felsőhéve (Vrchteplá)
 Felsőmarikó (Horná Mariková)
 Felsőmogyoród (Horný Lieskov)
 Gergőfalva (Ďurďové)
 Hatna (Hatné)
 Jeszence (Jasenica)
 Kelestény (Klieština)
 Kislednic (Malé Lednice)
 Kosárfalva (Papradno)
 Kosfalu (Kostolec)
 Lejtős (Sverepec)
 Osztopna (Stupné)
 Pelyvássomfalu (Plevník – Drienové)
 Pocsaró (Počarová)
 Soltészperecsény (Prečín)
 Szádecsne (Sádočné)
 Sziklahát (Záskalie)
 Szolopna (Slopná)
 Vágbeszterce (Považská Bystrica)
 Vágudva (Udiča)

Jegyzetek

Irodalom
1978 Parky a vzácne stromy v Považskobystrickom okrese a ich ochrana.

Vágbesztercei járás
Privigyei járás

A Privigyei járás (szlovákul Okres Prievidza) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 960 km², lakosainak száma 137 894 (2011), székhelye Privigye (Prievidza). A járás területe az egykori Nyitra vármegye területe volt, de délnyugaton egy kis rész Bars vármegyéhez tartozott.

A Privigyei járás települései 
(Zárójelben a szlovák név szerepel.)

 Alsóvesztény (Dolné Vestenice)
 Bajmóc (Bojnice)
 Bajmócapáti (Opatovce nad Nitrou)
 Bajmóclazán (Lazany)
 Besztercsény (Bystričany)
 Bélapataka (Valaská Belá)
 Cégely (Cigeľ)
 Csavajó (Čavoj)
 Cserenye (Čereňany)
 Csék (Malinová)
 Delzsény (Dlžín)
 Divékrudnó (Nitrianske Rudno)
 Divékszécs (Seč)
 Divéktemes (Temeš)
 Divékújfalu (Diviacka Nová Ves)
 Erdőrét (Poluvsie)
 Felsővesztény (Horné Vestenice)
 Hársas (Lipník)
 Kányahegy (Kanianka)
 Kemenec (Kamenec pod Vtáčnikom)
 Keselőkő (Podhradie)
 Kiscsóta (Malá Čausa)
 Kisegyházas (Kostolná Ves)
 Kispróna (Pravenec)
 Kocurány (Kocurany)
 Kovácspalota (Tužina)
 Kós (Koš)
 Lestyén (Liešťany)
 Mohos (Poruba)
 Nagycsóta (Veľká Čausa)
 Nádasérberzseny (Nedožery-Brezany)
 Nemeskosztolány (Zemianske Kostoľany)
 Nevigyén (Nevidzany)
 Németpróna (Nitrianske Pravno)
 Nyitrabánya (Handlová)
 Nyitradivék (Diviaky nad Nitricou)
 Nyitrafenyves (Chvojnica)
 Nyitrafő (Kľačno)
 Nyitranovák (Nováky)
 Nyitraszucsány (Nitrianske Sučany)
 Oszlány (Oslany)
 Ófelfalu (Horná Ves)
 Papszabadi (Lehota pod Vtáčnikom)
 Parlag (Jalovec)
 Privigye (Prievidza)
 Radóc (Radobica)
 Rákosvölgyudvarnok (Nitrica)
 Rásztony (Ráztočno)
 Rudnószabadi (Rudnianska Lehota)
 Sújtó (Šútovce)
 Szebed (Sebedražie)
 Tormásborosznó (Chrenovec – Brusno)

Jegyzetek

Irodalom
Kližan, Erik - Kováčik, Peter 2007: Znovuzrodenie vinárstva na hornej Nitre. Prievidza.
Florián Hodál a kol. 1971: 50 rokov boja a práce KSČ na Hornej Nitre.

Privigyei járás
Puhói járás

A Puhói járás (Okres Púchov) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 375 km², lakosainak száma 44 659 (2011), székhelye Puhó (Púchov). A járás területe az egykori Trencsén vármegye területén fekszik.

A Puhói járás települései 

 Alsókocskóc (Dolné Kočkovce)
 Alsónyíresd (Dolná Breznica)
 Alsórétfalu (Lúky)
 Bellus (Beluša)
 Donány (Dohňany)
 Fehérhalom (Lysá pod Makytou)
 Felsőnyíresd (Horná Breznica)
 Felsőzáros (Záriečie)
 Hegyesmajtény (Mojtín)
 Horóc (Horovce)
 Kebeles (Streženice)
 Kvassó (Kvašov)
 Láz (Lazy pod Makytou)
 Lednic (Lednica)
 Lednickisfalu (Mestečko)
 Lednicróna (Lednické Rovne)
 Nemőc (Nimnica)
 Puhó (Púchov)
 Trencsénfogas (Zubák)
 Vidornya (Vydrná)
 Viszolaj (Visolaje)

Jegyzetek

Irodalom
Pavol Makyna 2013: Riešenie židovskej otázky v okrese Púchov (1939 – 1945). Verbum Historiae 2013/1

Puhói járás
Balatonakali

Balatonakali (1954-ig: Akali) község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban, a Balaton partján. A település eredetileg Szent István király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Üdülőfalu, hétszáz főnyi állandó lakosa van. A szezonban az üdülőkkel húszezer fölé is emelkedik a lakosok száma. A község területén 10 ifjúsági tábor, gondozott strand, parti sétány, kikötő, 3 nemzetközi kemping van. Nyáron kulturális programok, horgász és vízi sport lehetőség is fogadja a turistákat.
A vendéglőkben magyaros ízekkel, a táj híres boraival fogadják a látogatókat. A vendégek magánszállásokat is igénybe vehetnek.

Fekvése 
A Balaton északi partján fekszik. Természeti adottsága a Balaton gazdag halállománya, a dús vízparti legelők, és a vadban gazdag part menti erdők. A mediterrán jellegű éghajlat kedvez a szőlőtermesztésnek is.

Megközelítése
A településen a 71-es főút húzódik végig, autóval ezért ez a legegyszerűbb megközelítési útvonala keleti és nyugati irányból is. Északi irányban itt ágazik ki a főútból a 7338-as út, amely Dörgicse és Pécsely érintésével Balatonszőlősig vezet. Áthalad továbbá Balatonakalin a  is, itteni vasútállomása a Balatonakali-Dörgicse vasútállomás nevet viseli.

Története 
A terület az őskortól lakott. Évszázadokon keresztül kelták és rómaiak éltek itt, a római korban Pannónia provincia része volt.

Az Árpád-korban a fehérvári uradalomhoz tartozott, mint Dörgicse része (először Dergecheként említik 1055-ben). Szent István király a Szent Korona és a koronázási jelvények őrizetét a fehérvári őrkanonokokra bízta, akik ezen szolgálataikért hatalmas birtokokat kaptak, ezek között volt a falu is.

A török hódoltság alatt a település elpusztult, kétszáz évig lakatlan maradt. 1807-ben I. Ferenc a piarista rendnek adományozta a területet, a rend telepítette be újból. Az 1945-ös földosztásig a rend tulajdona volt.
Balatonakaliba költöztek Ság-puszta lakói is, amikor annak helyén a zánkai gyermek- és ifjúsági üdülő épült.

Az egyutcás falucska mára üdülőfaluvá fejlődött.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Tóth István (független)
 1994–1998: Tóth István (független)
 1998–2002: Ordódy Józsefné (független)
 2002–2006: Ordódy Józsefné (független)
 2006–2010: Kemendy Miklós (független)
 2010–2014: Koncz Imre (független)
 2014–2019: Koncz Imre (független)
 2019-től: Koncz Imre (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 76%-a magyarnak, 2,9% németnek, 0,2% cigánynak mondta magát (23,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 45,6%, református 6,2%, evangélikus 6,2%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 6,7% (34,3% nem nyilatkozott).

Nevezetes szülöttei

Balatonakalin született Molnár József geológus.

Testvérvárosok 
  Balástya, Magyarország
  Kövend, Románia

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Balatonakali
 Védett nádat irtottak az épülő balatoni villaparknál, index.hu

Kapcsolódó szócikkek 
 Pántlika kastély

Veszprém megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Zala vármegye települései
Balatonrendes

Balatonrendes (1934-ig Rendes) község Veszprém vármegye Tapolcai járásában. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 

A Balaton partjához közel, Badacsony és Révfülöp között található.

Elérhető közúton a 71-es főúton; vonattal  a on (Balatonrendes megállóhely).

Története 

A terület már a római kortól lakott, ezt római villák maradványai is bizonyítják. A honfoglalás után fejedelmi szálláshely volt, lakói halászattal, állattartással, nádvágással foglalkoztak. Először 1328-ban említik a községet.

A törökök kiűzése után gyors fejlődésnek indult, 1755-től már iskolája is volt. A község határában szőlőket ültettek.

A község neve eredetileg Rendes volt. 1913-ban hozzácsatolták a szomszédos, a Balaton partján fekvő Ábrahámhegyet, ami addig Salföldhöz tartozott. 1934-ben lett a két települést egybefogó község neve Balatonrendes, majd 1977-ben ismét átnevezték, az új név Ábrahámhegy lett. Végül 1991-ben Ábrahámhegy és Balatonrendes különváltak, azóta önálló községek.

Közélete

Polgármesterei 
 1991–1994: nem ismert
 1994–1998: Gáspár István (független)
 1998–2002: Gáspár István (független)
 2002–2006: Gáspár István (független)
 2006–2007: Gáspár István (független)
 2007–2010: Takács Ferenc (független)
 2010–2014: Fuchs Henrik (független)
 2014–2019: Fuchs Henrik (független)
 2019–2022: Lenner István (független)
 2022-től: Epres Róbert (független)

A településen 2007. december 8-án időközi polgármester-választást kellett tartani, az előző polgármester lemondása miatt.

2022. július 10-én ismét időközi polgármester-választást kellett tartani a faluban, ezúttal is azért, mert a korábbi polgármester 2021. július 2-án lemondott posztjáról. A két időpont közti szokatlanul nagy időtávot a koronavírus-járvány miatt elrendelt korlátozások okozták, a járványhelyzet fennállásának idején ugyanis nem lehetett választásokat tartani Magyarországon.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 97,5%-a magyarnak, 5,9% németnek mondta magát (2,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 46,6%, református 6,8%, evangélikus 7,6%, görögkatolikus 2,5%, felekezeten kívüli 6,8% (28,8% nem nyilatkozott).

Ismert lakói 
 Oszter Sándor színész

Jegyzetek

További információk 
 Klespitz János: Bányaföldtani tapasztalatok a balatonrendesi homokkõbányában, en.epitoanyag.org.hu

Veszprém megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Magyarország megváltoztatott településnevei
Zala vármegye települései
Trencséni járás

A Trencséni járás (Okres Trenčín) Szlovákia Trencséni kerületének közigazgatási egysége. Területe 672 km², lakosainak száma 113 115 (2011), székhelye Trencsén (Trenčín). A járás területe az egykori Trencsén vármegye területe volt.

A Trencséni járás települései

Jegyzetek

Irodalom
Varga, J. 1962: Príspevok k poznaniu rozšírenia a ochrany stavovcov Trenčianskeho okresu. Sborník prác z ochrany prírody v Západoslovenskom kraji. Bratislava, 67-93.

Trencséni járás
Rend (matematika)

A rend megnevezés előkerül például a számelméletben (többféle változatban), az absztrakt algebrában (még többféle változatban), a lineáris algebrában.

Struktúra rendje 

Adott egy U halmaz feletti  matematikai struktúra, ekkor az U tartóhalmaz vagy univerzum számosságát (elemeinek számát) a struktúra rendjének is nevezzük; jelölések:

Neutrális elemre vonatkozó rend 

Adott egy  egyműveletes neutrális elemes algebrai struktúra (unitér grupoid); melyben legyen e ∈ U neutrális elem. Ekkor az x ∈ U elem rendjének nevezzük a * műveletre nézve azt a legkisebb pozitív m := o(x) természetes számot, amelyre x m  =e. Itt x  m  egy speciális műveletet, a * művelet szerinti iterációt (többszörözést/hatványozást) jelenti.
 Ilyen szám nem feltétlenül létezik. Ha nincsen, akkor vagy azt mondjuk, a rend legyen 0, vagy pedig, hogy végtelen. Mindkét megállapodásnak vannak előnyei is, hátrányai is. Talán az utóbbi megállapodás (a végtelen rendűség definiálása) gyakoribb, elfogadottabb.
 Ha a struktúra és művelet additív, illetve multiplikatív írásmódú (összeadás ill. szorzás), akkor szokás additív ill. multiplikatív rendről beszélni. Ennek fontos szerepe van például többműveletes struktúrák esetén.

Ciklikus rend 

A véges testek elméletében definiálható egy test elemének egy adott résztestre vonatkozó ciklikus rendje is, mely fogalom igen hasznos mind a test feletti polinomok irreducibilitásának illetve megoldásainak (gyökeinek), mind bizonyos automorfizmusok vizsgálatában.

Polinom rendje 

Egy adott test feletti polinomnak többféle értelemben is lehet rendje (más néven periódusa).

Rekurziós rend 

Egy rekurzív sorozat rendje az m pozitív természetes szám, ha a sorozat első m eleméből az összes többi elem rekurzívan számolható. Egy sorozatnak több rendje is lehet (ha m rendje, akkor valójában minden n ≥ m is rendje); ezek közt a legkisebbet a minimális rendjének, vagy egyszerűen csak a rendjének nevezzük, és o(sorozat neve)-val jelöljük.

Rend
Rend
Besztercebányai járás

A Besztercebányai járás (Okres Banská Bystrica) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 809 km², lakosainak száma 111 984 (2001), székhelye Besztercebánya (Banská Bystrica). A járás területe az egykori Zólyom vármegye területe volt.

A Besztercebányai járás települései 

 Alsóhermánd (Dolný Harmanec)
 Alsómicsinye (Dolná Mičiná)
 Balázs (Baláže)
 Besztercebánya (Banská Bystrica)
 Borosznó (Brusno)
 Bukóc (Pohronský Bukovec)
 Cserény (Čerín)
 Dóval (Donovaly)
 Dubravica (Dúbravica)
 Erdőbádony (Badín)
 Farkaspetőfalva (Vlkanová)
 Felsőmicsinye (Horná Mičiná)
 Felsőperesény (Horné Pršany)
 Garamszeg (Hronsek)
 Göncölfalva (Kynceľová)
 Hermánd (Harmanec)
 Hédel (Hiadeľ)
 Horhát (Hrochoť)
 Királyka (Králiky)
 Kordéháza (Kordíky)
 Libetbánya (Ľubietová)
 Lucatő (Lučatín)
 Malakóperesény (Malachov)
 Martalja (Motyčky)
 Mezőköz (Medzibrod)
 Mosód (Moštenica)
 Oróc (Oravce)
 Óhegy (Staré Hory)
 Padkóc (Podkonice)
 Pónik (Poniky)
 Póráz (Povrazník)
 Perhát (Priechod)
 Récske (Riečka)
 Sebő (Strelníky)
 Szebedénybecsó (Sebedín – Bečov)
 Szelcse (Selce)
 Tajó (Tajov)
 Török (Turecká)
 Úrvölgy (Špania Dolina)
 Zólyomlipcse (Slovenská Ľupča)
 Zólyommócsa (Môlča)
 Zólyomnémeti (Nemce)

Irodalom
Oto Tomeček 2014: Besztercebánya favágó és szénégető telepeinek történeti-földrajzi vizsgálata a 17. századtól a 19. század közepéig. Történeti Földrajzi Közlemények 2/1-2, 37-49.

Jegyzetek 

Besztercebányai kerület
Zólyom vármegye járásai
Selmecbányai járás

A Selmecbányai járás (Okres Banská Štiavnica) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 278 km², lakosainak száma 17 151 (2001), székhelye Selmecbánya (Banská Štiavnica). A járás területe nagyrészt az egykori Bars vármegye és Hont vármegye, keleten kis részben az egykori Zólyom vármegye területe volt.

A Selmecbányai járás települései 

 Bacsófalva (Počúvadlo)
 Bagyan (Baďan)
 Berencsfalu (Prenčov)
 Bélabánya (Banská Belá)
 Béld (Beluj)
 Gyökös (Dekýš)
 Hegybánya (Štiavnické Bane)
 Illés (Ilija)
 Kövesmocsár (Močiar)
 Magaslak (Vysoká)
 Selmecbánya (Banská Štiavnica)
 Szentantal (Svätý Anton)
 Teplafőszékely (Podhorie)
 Tópatak (Banský Studenec)
 Zólyomkecskés (Kozelník)

Jegyzetek 

Selmecbányai járás
Breznóbányai járás

A Breznóbányai járás (Okres Brezno) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 1 265 km², lakosainak száma 65 909 (2001), székhelye Breznóbánya (Brezno). A járás nagy része egykor Zólyom vármegyéhez tartozott, néhány keleti községe azonban Gömör és Kishont vármegyéhez.

A Breznóbányai járás települései 

 Ágostonlak (Závadka nad Hronom)
 Alsószabadi (Dolná Lehota)
 Baracka (Braväcovo)
 Benesháza (Beňuš)
 Breznóbánya (Brezno)
 Cserpatak (Osrblie)
 Darabos (Drábsko)
 Erdőköz (Pohronská Polhora)
 Feketebalog (Čierny Balog)
 Forgácsfalva (Lom nad Rimavicou)
 Garamfő (Telgárt)
 Garamnémetfalva (Nemecká)
 Garamolaszka (Valaská)
 Garampéteri (Predajná)
 Garamszécs (Polomka)
 Helpa (Heľpa)
 Felsőszabadi (Horná Lehota)
 Jarabó (Jarabá)
 Jecenye (Jasenie)
 Királyhegyalja (Šumiac)
 Kisgaram (Hronec)
 Koháryháza (Pohorelá)
 Mihálytelek (Michalová)
 Nándorvölgy (Vaľkovňa)
 Rásztó (Ráztoka)
 Sebesér (Bystrá)
 Szikla (Sihla)
 Vacok (Bacúch)
 Vámos (Mýto pod Ďumbierom)
 Zólyombrézó (Podbrezová)

Jegyzetek 

Besztercebányai kerület
Zólyom vármegye járásai
Glacier Bay Nemzeti Park

A Délkelet-Alaszkában fekvő Glacier Bay Nemzeti Park az óriási méretű, több ágból álló fjord, a Glacier-öböl körüli területet tartalmazza. 1925. február 25-én nemzeti emlékparkká nyilvánították. Az 1980-as Alaska National Interest Lands Conservation Act révén vált nemzeti parkká és vadrezervátummá. 1986 óta nemzetközi bioszféra rezervátum és a világörökség része. Területe 13 287 km², ebből 10 784 km² vadon minősítésű terület.

Közutak nem vezetnek a parkba, a legkönnyebben a National Park Service kompjaival vagy légi úton közelíthető meg. Évente átlag 380 000 látogatót fogad.

A magas hegyekből az öbölbe érkező gleccserek panorámája talán az egyik legszebb a világon. Mintegy tucatnyi gleccserről szakadnak le jéghegyek (borjadzás). A leghíresebb jégfolyam a Muir-gleccser, mely kb. 3 km széles és mintegy 80 m magas. A 18. század közepén még az egész Glacier-öblöt jég borította.

George Vancouver fedezte fel az öböl délen fekvő kijáratát, az Icy-szorost 1794-ben, de a jégtorlaszok miatt nem juthatott át rajta. Csak a gleccser végét láthatta, egy 16 km hosszú és 100 m magas jégfalat. 1879-ben John Muir természettudós már a szárazföldig visszahúzódott jégtakarót figyelhette meg. 1916-ban pedig a Grand Pacific-gleccser vége a Glacier-öböltől 100 km-re lévő Tarr-öbölnél volt található. Mindössze 200 év alatt a kb. 1200 m vastagságú gleccser teljesen elolvadt.Ez a valaha feljegyzett leggyorsabb visszahúzódási folyamat.

A fjordok 100 km hosszan nyúlnak a szárazföld belsejébe, ahol a magas hegyek között a nemzeti park területén 16 gleccser található, amelyek a magashegységi hómezőkből kapják az utánpótlást. A globális felmelegedésnek köszönhetően azonban a gleccserek évről évre rövidebbek lesznek. A Muir-gleccser 7 év alatt 8 km-t veszített hosszából.

A nemzeti park jó terep azon tudósok számára, akik azt vizsgálják, hogyan foglalják el az állatok és a növények az addig jég által borított területeket. A mohák, zuzmók megjelenése és a termőtalaj kialakulása után a felszabadult területek aránylag gyorsan benépesülnek. A nemzeti park élővilága főként medvékből, szarvasokból, havasi kecskékből, bálnákból és különféle vízimadarakból áll.

Források 
 Bodnár László: Nemzeti parkok Észak-Amerikában, Eger, Bodnár Geográfus Bt., 2003

Külső hivatkozások 
  A Glacier Bay National Park hivatalos oldala
  glacierbay.org
 Glacier Bay National Park @ Wikivoyage
  Fényképek a Glacier Bay NP-ból – Terra Galleria
  us-national-parks.net – Glacier Bay NP

Kapcsolódó szócikkek 
 Nemzeti parkok Alaszka és Kanada határán

Az Amerikai Egyesült Államok világörökségi helyszínei
Alaszka nemzeti parkjai
Niklas Salm (hadvezér, ?–1550)

Ifjabb Niklas Salm vagy magyarosan Salm Miklós (? – Eger, 1550, március 5.): gróf, német politikus és hadvezér császári szolgálatban, idősebb Niklas Salm fia. A 16. század első felében élt és tevékenykedett.

A végvárak 1540-es évekbeli kiépítésében meghatározó szerepet játszó ifj. Niklas Graf, egyúttal I. Ferdinánd magyar király bécsi udvari főkamarása (1529–1550) Széchy Margitot, Székely Magdolna és Széchy Tamás leányát vette feleségül. 

1529–30-ban apja mellett volt haditanácsos. 1545-ben pozsonyi főkapitány volt, 1546-ban királyi főhadparancsnok Magyarországon és Alsó-Ausztriában. 1546-ban a budai basa titkárát és tolmácsát, továbbá a budai és a pécsi bírókat nyerte meg kémként a maga számára. 

Miután az 1540-es években a Gömör és Kishont vármegyei Murány Bacsó Mátyás kezébe jutott, aki innen csapatával az egész Felvidékre kiterjesztette rabló-rajtaütéseit, egészen a sziléziai és lengyel határokig. Az 1548. évi országgyűlés a haza ellenségének nyilvánította Bacsót, ezért Niklas Salm hadvezért küldték ki ellene, aki hosszú ostrom után is csak belső árulással tudta bevenni Murány várát.

1549 tavaszán Balassa Menyhért várait vette vissza a koronának, s megostromolta Csábrág várát. 1549-ben szerepet játszott a nyírbátori szerződés megkötésében. 

Az 1550. évi LXX. törvénycikk értelmében Niklas Salm részére két határidővel tíz dénárt kellett beszedni, részben mert kezében sok birtoklevél volt, részben rendfenntartói tevékenységének jutalmazására.

Jegyzetek 

Német-római császári hadvezérek
16. századi katonák
Magyarország történelme
1550-ben elhunyt személyek
Erik Torvaldsson

Erik Torvaldsson (Eirikr inn Rauda, azaz Vörös Erik, 950? – 1003/1004) viking hajós, Grönland felfedezője.

Erik Norvégia déli részén született, családja Izlandon telepedett le, miután apját, Torvald Asvalddsont gyilkosságért száműzték Norvégiából. Magát Eriket 982-ben szintén gyilkosságért száműzték Izlandról három évre. Ekkor felfedezőútra indult abba az irányba, ahol Gunnbjorn Olafsson ötven évvel korábban látni vélt néhány szigetet. Ebben az irányban Erik addig ismeretlen földet fedezett fel, a mai Grönlandot.

Három évet töltött el a szigeten. 985-ben száműzetésének ideje lejárt, ezért hazatért Izlandra. Itt azonban túl sok volt az ellensége, ezért elhatározta, új települést hoz létre az általa felfedezett földön, és azt akkori enyhe éghajlata és növénytakarója alapján Grönlandnak („zöld föld”) nevezte el.

Körülbelül 400–500 telepes követte Eriket Grönlandra, ahol két települést hoztak létre; mindkettő élén Erik állt. A telepesek főleg vadászattal és állattenyésztéssel tartották fenn magukat, később azonban szokatlanul hideg telek köszöntöttek rájuk. Néhányan közülük visszatértek Izlandra, a többiek azonban eltűntek: feltehetőleg éhen haltak vagy a környéken élő eszkimók ölték meg őket.

Eriknek négy gyermeke volt: Leif Eriksson, Thorvald Eriksson, Thorsteinn Eriksson és Freydís Eriksdottir.

Erik életéről a 11-12. század fordulóján két mű is keletkezett, a Vörös Erik sagája és A grönlandiak sagája.

Magyarul 
Vörös Eirík története avagy Grönland és Amerika felfedezése a 10-11. században. Az izlandi, latin és rúnaírásos szövegforrások fordításaival, történelmi, hajózási és kartográfiai magyarázatokkal; ford., jegyz. Bernáth István, utószó Voigt Vilmos, szerk. Oross Jolán; Corvina, Bp., 2018 (Északi források)

Jegyzetek

További információk 

Életrajza a Dictionary of Canadian Biography Online-on

Kapcsolódó szócikkek 
 Saga

Viking utazók, felfedezők
Izlandiak
Vikingek
950-ben született személyek
1003-ban elhunyt személyek
Gyetvai járás

A Gyetvai járás (Okres Detva) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 475 km², lakosainak száma 33 514 (2001), székhelye Gyetva (Detva). A járás területe nagyrészt az egykori Zólyom vármegye, egy kis rész délen és délkeleten az egykori Nógrád vármegye területe volt.

A Gyetvai járás települései 

 Divényhuta (Stará Huta)
 Divényoroszi (Podkriváň)
 Dombszög (Stožok)
 Felsőtisztás (Horný Tisovník)
 Gyetva (Detva)
 Hegyhát (Klokoč)
 Herencsvölgy (Hriňová)
 Kisócsa (Dúbravy)
 Krivány (Kriváň)
 Látka (Látky)
 Szalatnairtvány (Slatinské Lazy)
 Teknős (Korytárky)
 Végles (Vígľaš)
 Végleshutakálnok (Vígľašská Huta – Kalinka)
 Zólyommiklós (Detvianska Huta)

Jegyzetek 

Gyetvai járás
Korponai járás

A Korponai járás (Okres Krupina) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 585 km², lakosainak száma 22 885 (2001), székhelye Korpona (Krupina). A járás területe teljes egészében az egykori Hont vármegye területe volt.

A Korponai járás települései 

 Alsóbágyon (Dolný Badín)
 Alsólegénd (Dolné Mladonice)
 Bozók (Bzovík)
 Bozókalsók (Jalšovík)
 Csábrágsomos (Drienovo)
 Csábrágvarbók (Čabradský Vrbovok)
 Csákóc (Čekovce)
 Cseri (Cerovo)
 Darázsi (Drážovce)
 Devicse (Devičie)
 Dömeháza (Domaníky)
 Felsőbágyon (Horný Badín)
 Felsőlegénd (Horné Mladonice)
 Gyűgy (Dudince)
 Hontkirályfalva (Kráľovce – Krnišov)
 Hontmarót (Hontianske Moravce)
 Hontnémeti (Hontianske Nemce)
 Kecskevarbók (Kozí Vrbovok)
 Korpona (Krupina)
 Lászlód (Lackov)
 Ledény (Ladzany)
 Lissó (Lišov)
 Litva (Litava)
 Méznevelő (Medovarce)
 Nemesvarbók (Zemiansky Vrbovok)
 Rakonca (Rykynčice)
 Ösöd (Sudince)
 Szebelléb (Sebechleby)
 Szelenc (Selce)
 Szénavár (Senohrad)
 Szúd (Súdovce)
 Terény (Terany)
 Terpény (Trpín)
 Teszér (Hontianske Tesáre)
 Unyad (Uňatín)
 Zsibritó (Žibritov)

Besztercebányai kerület
Hont vármegye járásai
Losonci járás

A Losonci járás (Okres Lučenec) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 771 km², lakosainak száma 72 837 (2001), székhelye Losonc (Lučenec). Lakosságának 27.6 százaléka, azaz  személy volt magyar nemzetiségű 2001-ben, a legutóbbi 2011-es adatok szerint  szlovák (60,51%),  magyar (23,16%) és 2095 cigány (2,79%), valamint 9636 ismeretlen nemzetiségű (12,87%) lakja. A járás területe legnagyobb részében az egykori Nógrád vármegye, de délkeleten Gömör-Kishont vármegye területe volt. A járás déli részén él a legtöbb magyar, főként a Nógrádi-medencében.

A Losonci járás települései

Jegyzetek 

Losonci járás
Poltári járás

A Poltári járás (Okres Poltár) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 505 km², lakosainak száma 23 666 (2001), székhelye Poltár (Poltár). A járás területe részben az egykori Nógrád vármegye, részben Gömör-Kishont vármegye területe volt.

A Poltári járás települései 

 Csehberek (České Brezovo)
 Cserepes (Hrnčiarska Ves)
 Fazekaszsaluzsány (Hrnčiarske Zalužany)
 Ipolyberzence (Breznička)
 Ipolymagyari (Uhorské)
 Ipolyróna (Rovňany)
 Kálnó (Kalinovo)
 Kiskorna (Krná)
 Losoncnagyfalu (Veľká Ves)
 Málnapatak (Málinec)
 Nemesfalva (Mládzovo)
 Ozdin (Ozdín)
 Poltár (Poltár)
 Rimakokova (Kokava nad Rimavicou)
 Susány (Sušany)
 Szinóbánya (Cinobaňa)
 Telep (Selce)
 Újantalvölgy (Utekáč)
 Újantalfalva (Šoltýska)
 Vágó (Ďubákovo)
 Várkút (Hradište)
 Zlatnó (Zlatno)

Besztercebányai kerület
Nagyrőcei járás

A Nagyrőcei járás (Okres Revúca) Szlovákia Besztercebányai kerületének közigazgatási egysége. Területe 730 km², lakosainak száma 40 918 (2001), székhelye Nagyrőce (Revúca). A járás területe teljes egészében az egykori Gömör-Kishont vármegye területe volt.

A Nagyrőcei járás települései 

 Alsófalu (Polina)
 Baráttelke (Magnezitovce)
 Deresk (Držkovce)
 Felsőfalu (Chvalová)
 Felsőrás (Rašice)
 Gerlice (Hrlica)
 Gice (Hucín)
 Gömörfalva (Gemerská Ves)
 Gömörliget (Gemerský Sad)
 Gömörrákos (Rákoš)
 Hizsnyó (Chyžné)
 Jolsva (Jelšava)
 Jolsvatapolca (Gemerské Teplice)
 Kakasalja (Muránska Zdychava)
 Kisperlász (Prihradzany)
 Kisvisnyó (Višňové)
 Kövi (Kameňany)
 Lehelfalva (Revúcka Lehota)
 Lévárt (Leváre)
 Lice (Licince)
 Lőkös (Levkuška)
 Lubény (Lubeník)
 Murányalja (Muráň)
 Murányhosszúrét (Muránska Dlhá Lúka)
 Murányhuta (Muránska Huta)
 Murányszabadi (Muránska Lehota)
 Nagyrőce (Revúca)
 Nandrás (Nandraž)
 Otrokocs (Otročok)
 Poloszkó (Ploské)
 Ratkó (Ratková)
 Ratkósebes (Ratkovské Bystré)
 Sajógömör (Gemer)
 Süvete (Šivetice)
 Szásza (Sása)
 Szirk (Sirk)
 Szkáros (Skerešovo)
 Tornalja (Tornaľa)
 Turcsok (Turčok)
 Újvásár (Rybník)
 Vizesrét (Mokrá Lúka)
 Zsór (Žiar)

Jegyzetek 

Nagyrőcei járás