Értény

Értény község a Dél-Dunántúli régióban, Tolna vármegyében, a Tamási járásban.

Fekvése 
A Dunántúli-dombság Somogyi-dombságában, a Kánya-ér és a Jégveremi-árok találkozásánál fekszik. A vármegye nyugati részén, a megyeszékhelytől, Szekszárdtól kb. 60 km-re északnyugatra, illetve Tamásitól 16 km-re nyugat-délnyugati irányban található. Szomszédos települések: Koppányszántó, Nagykónyi.

Megközelítése 
Közigazgatási területén a Nagykónyi-Somogyacsa között húzódó, a 61-es főutat a 6505-ös úttal összekötő 6508-as út halad végig. Központja azonban zsákfalunak tekinthető, közúton csak az előbbi útból északnyugat felé kiágazó, mintegy 4 kilométer hosszú 65 154-es számú bekötőúton érhető el.

Története 
A település neve besenyő törzsnévből eredeztethető.
Lakosságát kezdetben valószínűleg I. (Szent) István királyhoz csatlakozó besenyő lovas katonai segédnépek alkották.
Értényről csak a 16. századtól maradtak fenn írásos emlékek. 1513-ban Héderváry Ferenc tamási és ozorai várkapitány birtoka volt.

1543-1544-ben került a török fennhatósága alá, és 1686-ig ott is maradt.

A XVII. században, 1622-ben  magyar részről már Eszterházy-uradalomként szerepel.

Az itt élő emberek megélhetésének alapját mindig az állattartás, a mezőgazdasági termékek, illetve a szőlő és bor előállítása képezte. Ehhez megfelelő feltételeket biztosítottak a kiváló minőségű termőföldek.
Értény jó adottságainak köszönhetően gyorsan fejlődött, így életképes parasztgazdaságok alakultak ki.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Szalai József (független)
 1994–1998: Szalai József (független)
 1998–2002: Szalai József (független)
 2002–2006: Szalai József (független)
 2006–2010: Máj Zoltán (független)
 2010–2014: Máj Zoltán (független)
 2014–2019: Gománné Szabó Zsuzsanna (független)
 2019-től: Gománné Szabó Zsuzsanna (független)

Önkormányzat 
A települési önkormányzat neve Értény Község Önkormányzata, címe: 7093 Értény, Béke tér 325/hrsz. Telefon- és faxszáma 74/476-495. A hivatalos helyi lap a negyedévente megjelenő Hírhozó. A településen Cigány Nemzetiségi Önkormányzat is működik.

Népesség 
A település népességének változása:
 1840: 1270 fő
 1910: 1706 fő
 1940: 1590 fő
 1983: 862 fő
 1990 (népszámlálás): 721 fő
 2001 (népszámlálás): 787 fő
 2009: 773 fő

A 2001-ben a lakosság kb. 97%-a magyarnak, kb. 2%-a cigánynak vallotta magát (ez a község hivatalos honlapja szerint 30%), míg 1% nem válaszolt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,3%-a magyarnak, 0,4% bolgárnak, 27,9% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (12,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).

Vallás 
A 2001-es népszámlálás adatai alapján a lakosság kb. 80,5%-a római katolikus, kb. 3,5%-a református, kb. 1,5%-a görögkatolikus és kb. 0,5%-a evangélikus vallású. Nem tartozik semmilyen egyházhoz vagy felekezethez sem, illetve nem válaszolt kb. 14%.

2011-ben a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 73,7%, református 2,1%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,6%, felekezeten kívüli 6,4% (16,3% nem nyilatkozott).

Római katolikus egyház 
A Pécsi egyházmegye (püspökség) Dombóvári Esperesi Kerületébe tartozik, mint önálló plébánia. A plébániatemplom titulusa: Szent Márton. Római katolikus anyakönyveit 1746 óta vezetik.

Református egyház 
A Dunamelléki Református Egyházkerület (püspökség) Tolnai Református Egyházmegyéjébe (esperesség) tartozik. Nem önálló anyaegyházközség, csak szórvány.

Evangélikus egyház 
A Déli Evangélikus Egyházkerület (püspökség) Tolna-Baranyai Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Tamási és Környéke Evangélikus Egyházközséghez tartozik, mint szórvány.

Görögkatolikus egyház 
A Szórvány Helynökség Budapesti Főesperességének Budai Esperesi Kerületében lévő Pécsi Paróchiához tartozik.

Nevezetességei 
 Római katolikus (Szent Márton-) templom: 1749-ben épült, barokk stílusban.
 Szentháromság-szobor.
 Várrom: Az egykori Kapuvár csekély maradványai.
 Első világháborús emlékmű.
 Második világháborús emlékmű.
 Kőkereszt.

Rendezvények 
 Aratóünnep: augusztus 20.
 Szüreti felvonulás.

Híres emberek 
 Endrődy János (1757, Értény - 1824, Kalocsa): piarista pap, tanár, író, színháztörténész.

Jegyzetek 

 Látnivalók Tolna megyében - VendégVáró Útikönyvek Well-PRess Bt., Miskolc, 1996.

További információk 
Értény honlapja
Értény a Via Sancti Martini honlapján
Értény térképe

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Tolna vármegye települései