Abaújkér

Abaújkér község az Észak-Magyarország régióban, Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Gönci járásban.

Fekvése 
Az Északi-középhegységben, a Cserehát és a Zempléni-hegység között, a Hernád folyó völgyében fekszik, a megye székhelyétől, Miskolctól mintegy 50 kilométerre északkeletre.

Különálló településrésze Aranyospuszta, a központjától szűk 3 kilométerre keletre.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Boldogkőváralja, északkelet felől Boldogkőújfalu, kelet felől Abaújalpár, dél felől Abaújszántó, délnyugat felől Hernádbűd, nyugat felől Gibárt, északnyugat felől pedig Encs és Méra.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 39-es főút, ezen érhető el Encsről, illetve Abaújszántón át Tokaj térsége felől is. Erdőbényével és Tolcsvával a 3705-ös, Gönccel a 3713-as, Boldogkőváraljával pedig a 3714-es út köti össze. Aranyospuszta a 3705-ös és 3714-es utak keresztezése közelében helyezkedik el, közúti elérését az előbbi útról leágazó bekötőút teszi lehetővé.

A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Abaújkér megállóhely a belterület északnyugati széle közelében helyezkedik el, közvetlenül a 39-es főút vasúti keresztezése mellett, annak északi oldalán, alig száz méterre a főút, a 3705-ös és a 3713-as utak csomópontjától.

Története 
A honfoglalás idején a terület a Kér törzs szálláshelye volt, innen kaphatta a nevét. Az első fennmaradt, 1215-ben kelt írásos emlékben „Quer” néven szerepel. 1252-ben viszont már "Ker"-nek írták a nevét.

Egy 1315-ös írás szerint akkor Szántó határosa volt, s az írás szőleit is említi.

Egy 1326-os oklevélben az innen Rátkára vezető nagy útról olvashatunk.

A 15. századig a Kéri család birtoka volt. A török hódoltság idején a falu kihalt, csak a 18. században népesült be újra. Akkor két falu, Alsó- és Felsőkér alakult ki, és a terület a Bárczay család birtoka lett.

A két települést a 19. század elején egyesítették. Az Abaújkér nevet 1905-től viseli.

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Palkó József (független).
 1994-1998: Palkó József (független).
 1998-2002: Palkó József (független).
 2002-2006: Palkó József (független).
 2006-2010: Palkó József (független).
 2010-2014: Palkó József (független).
 2014-2019: Szabó Gábor (független).
 2019-től: Szabó Gábor (független).

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,2%-a magyarnak, 15,5% cigánynak, 0,3% németnek, 4,9% ukránnak mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).

Vallás 
A 2001-es népszámlálás adatai alapján a település lakóinak kb. 58,5%-a római katolikus, 17,5%-a református, 8,5%-a görögkatolikus vallású. A lakosság 15,5%-a nem tartozik egyetlen valláshoz vagy felekezethez sem, illetve nem válaszolt.

2011-ben a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,6%, református 19,5%, görögkatolikus 8,6%, felekezeten kívüli 3,1% (18,6% nem nyilatkozott).

Római katolikus egyház 
Az Egri főegyházmegye (érsekség) Abaúj-Zempléni Főesperességének Gönci Esperesi Kerületébe tartozik, mint önálló plébánia. Plébániatemplomának védőszentjei Szent Péter és Szent Pál. Római katolikus anyakönyveit 1861-től vezetik.

Református egyház 
A reformáció a XVI. században jelent meg a településen. A század közepére már a reformátusok használták az ősi, román kori templomot is. A Tiszáninneni Református Egyházkerület (püspökség) Abaúji Református Egyházmegyéjébe (esperesség) tartozik, mint önálló anyaegyházközség.

Görögkatolikus egyház 
A Miskolci Exarchátus Abaújszántói paróchiájához tartozik, mint filia.

Evangélikus egyház 
A település evangélikus vallású lakosai az Északi evangélikus egyházkerület (püspökség) Borsod-Hevesi Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Tállya-Abaújszántó-Tokaj-Sátoraljaújhelyi Missziói Evangélikus Egyházközséghez tartoznak, mint szórvány.

Nevezetességek 
 Bárczay-kastély: 18. századi rokokó kastély. A Bárczay család építtette. Téglalap alaprajzú, földszintes, manzárdtetős épület.
 Református templom: A XIII-XIV. században épült, késő román - kora gótikus stílusban. 1858-ban átalakították, 1926-ban felújították. A hajó déli oldalán négy román kori résablak és két nagyobb, csúcsíves ablak nyílik. A legutóbbi helyreállításkor feltárták a templom román kori eredetű, déli kapuzatát és a felületén lévő ornamentális festés maradványait is.
 Római katolikus (Szent Péter- és Pál-) templom: késő barokk stílusban épült 1812–1823 között. Tornya 1833-ban épült. 
 Aranyospusztai római katolikus (Hétfájdalmú Szűz-) kápolna.
 Szentlélek eljövetele harangláb
 Halmos-kastély
 Szfinx-szikla
 Ördög-sziklai kaptárkövek
 Simándy József-emlékház (Aranyospuszta)

Híres emberek 
Itt született:
 Bárczay Oszkár (1846–1898) heraldikus, császári és királyi kamarás;
 Bárczay János (1900–1985) földbirtokos, gazdasági főtanácsos, országgyűlési képviselő;
 Baráth Lajos író (1935–2006).

Testvértelepülés 
  Perény, Szlovákia

Jegyzetek

További információk 
 Abaújkér hivatalos honlapja
 Ababújkér a Kastélyút honlapján 
 Abaújkér a Térképcentrumban 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései