Bánk (település)

Bánk () község Nógrád vármegyében, a Rétsági járásban.

Fekvése 
A vármegye délnyugati részén fekszik, az itteni táj jellegét a Cserhát dombjai határozzák meg. Budapesttől 60, Balassagyarmattól 25, Rétságtól 4, Salgótarján 68, Váctól pedig 27 kilométer távolság választja el.

A szomszédos települések Rétság, Felsőpetény és Romhány.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, a 2-es főútról Rétság után Romhány felé letérve a 2115-ös úton. [Az előbbi út innen egyébként Nézsa felé vezet tovább, így a falut Romhánnyal az itt kiágazó 2116-os út köti össze.]

Korábban vasúton is elérhető volt a on, de 2007. március 4. éjféltől megszüntették ezen a vonalon a személyforgalmat. A bánki megállóhely közúti elérését a 2115-ös útból kiágazó 21 325-ös út tette lehetővé.

Történelme 
A terület ősidők óta lakott, ezt bizonyítja a környéken talált több régészeti lelet is. Első írásos említése 1405-ben volt. 1506-ban Terjényi Radnóti György volt a birtokosa. 

A török hódoltság idején a falu elpusztult, ezért szlovákokat telepítettek le ide, akik magukkal hozták nyelvüket és evangélikus vallásukat. 1715-ben 11, 1720-ban 13 háztartást írtak össze. A 18. század közepén a Jeszenszky család, 1770-ben pedig az úrbéri rendezés alkalmával Becskády Pál, Gyurcsányi Ignác és Hodossy József lettek a helység földesurai. 1826-ban már báró Andreánszky István nyugalmazott államtitkár a helység legnagyobb birtokosa.

Az evangélikus templom 1783-ban épült. Az evangélikus temetőben egy régi templom alapfalai láthatók. A templom mögötti dűlőn a helyi szájhagyomány szerint eredetileg egy református templom állt, ami a török hódoltság alatt pusztult el a körülötte lévő településsel együtt.

Az 1970-es években a Bánki-tó kedvelt környékbeli turistacélpont lett, ám a tavat és környékét az 1990-es évek elejére teljesen lelakták, tönkretették, a vize fürdésre alkalmatlanná vált. Ennek az állapotnak csak tíz évvel később, 2001-ben vetettek véget, mikor az önkormányzat rendbe hozatta a partot, illetve a tó medrét is kitisztíttatta.

Bánk és Felsőpetény között működött a Felsőpetényi Kisvasút, mely az ott működő kő- és agyagbánya által kitermelt nyersanyagot szállította Bánkra.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: 
 1994-1998: Lomen János (független)
 1998-2000: Lomen János (független)
 2000-2002: Dr. Tury Endréné (független)
 2002-2006: Dr. Tury Endréné (független)
 2006-2010: Ivanics András (független)
 2010-2014: Ivanics András (független)
 2014-2019: Ivanics András (független)
 2019-től: Torma Andrea (független)

A településen 2000. december 10-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 66%-a magyar, 34%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,1%-a magyarnak, 0,8% németnek, 0,2% ruszinnak, 0,2% szerbnek, 32,5% szlováknak mondta magát (15,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 14,4%, református 4,5%, evangélikus 48,2%, felekezeten kívüli 5,9% (22,4% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 Evangélikus templom (késő barokk, 1791)
 Szlovák tájház
 Bánki-tó

Képek

Jegyzetek

Források 
 Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai, Nógrád vármegye, Budapest, 1911

További információk 

 A vasútállomás, vasutallomasok.hu
 Az evangélikus templom honlapja
 Bánki-tó fesztivál 
 A Cserhátban (videó), Főtér, Magyar Televízió, 2005. május 15.

Kapcsolódó szócikkek 
 Louis Armstrong Jazzfesztivál

Nógrád megye települései
Nógrád vármegye települései