Zenica

Zenica je grad u Zeničko-dobojskom kantonu, u srednjem dijelu Bosne i Hercegovine. Ekonomsko je središte geografske regije Srednje Bosne i pored Travnika i Jajca najvažniji grad tog dijela države.

Historija 

Urbani dio današnje Zenice formirao se kroz nekoliko specifičnih faza koje hronološki zahvataju vrijeme neolitske zajednice, ilirske gradine, rimskog municipija Bistua Nuova, najznačajnijeg nalaza (II-IV vijek) u kojem dominira monumentalna ranokršćanska dvostruka bazilika, pored koje je u Evropi identifikovana samo još jedna. Na Bilimišću su pronađeni tragovi antičkog naselja. U Putovićima i Tišini, gdje dominira villa rustica, terma, hram kao i niz drugih pratećih objekata.

Srednjovjekovna Bosna 

Historija o srednjovjekovnoj Zenici 13. i 14. vijeka vrlo je nedostatna. Postoji tek jedna mala vijest iz 1244. godine vezana za povelju hrvatsko-ugarskog kralja Bele IV. Prema do sada proučenim dokumentima, sadašnje ime grada prvi put se spominje 20.3. 1436. godine, a kasnije se Zenica spominje u seriji dokumenata vezanih za Dubrovačku Republiku.
 
U razdoblju srednjeg vijeka, tačnije 1370. godine, spominje se naselje Klopče, kao i porodica toga imena, 8.1. 1404. godine bosanski did iz Janjića šalje depešu dubrovačkom knezu Vlahi Sorkočeviću. U zeničkom naselju Varošišće otkopana je crkva iz srednjeg vijeka i franjevački samostan Sv.Marije, koju je gradio kipar Ivan Hrelić, učenik Juraja Dalmatinca.

Vrijeme političke samostalnosti srednjovjekovne Bosne direktno je vezano za Zenicu, prije svega Gradješinom pločom i aktom abjuracije, čime je dopunjeno Kulinovo vrijeme, ali određuje i činjenice političke moći. Blizina tvrdog grada Vranduka, sjedište bosanskih kraljeva, Janjica i hiže dida bosanskih krstjana (u historiografiji nazivanih bogumilima, bosanskim hereticima itd.), sa stećcima u Puhovcu i Pojskama, nekoliko pisara i graditelja pored ostalog su činjenice i dokaz posebnog značaja ovog kraja u srednjem vjeku. I imenom (Bistua Nuova, Bilino polje, Brod) te Zenica od 20. marta 1436. godine ovaj grad je vezan za centralni dio države i rijeke Bosne.

Osmansko doba 

U vrijeme vladavine Osmanlija (1463-1878) činjenicom da se promjenom smjera glavnog trgovačkog puta mijenja i funkcija samog grada, te osim kratkog perioda kad je bila sjedište brodskog kadije (do 1557. godine) Zenica je kasaba, opet osobenog lika sa nekoliko džamija (Sultan Ahmedova poznata kao Čaršijska džamija, Osman-Ćelebijna, Sejmenska, Jalijska), medresom (1737.), nekoliko mekteba, vrlo interesantnim nišanima, šadrvanima, hanovima, karavansarajima. U jednom opisu iz 1697. godine govori se o Zenici, gdje uspjevaju dinje "a sam kraj je vrlo pitom". Prema pretpostavkama, Zenica je imala 2.000 stanovnika, među kojima dominiraju Bošnjaci, da bi krajem 18. vijeka u izvorima bili spominjani i Srbi i Hrvati, a u 19. vijeku i Jevreji.

Poslije razaranja i egzodusa provalom vojske Eugena Savojskog 1697. godine nastupa vrijeme stabilizacije, te se u administrativnom, urbanom, poslovnom i topografskom smislu izdvaja zenička čaršija sa prepoznatljivim obilježjima.

Austrougarsko doba 

Grade se kapitalni objekti šireg drustveno-ekonomskog značaja, koji će biti život ali i sudbina Zenice. To su željeznička pruga od Bosanskog Broda do Zenice (1879.), Rudnik uglja (1880.), Fabrika papira (1885.), Željezara (1892.), Kazneni zavod (1886.), što će pored ostalog izazvati niz promjena i kvalitetnih i kvantitenih pomaka u razvoju grada.

Dvadeseti vijek 

Početkom 20. vijeka, desio se urbani bum (za nekoliko puta se povećao broj stanovnika, po popisu iz 1910. godine tu je živjelo 7.215 stanovnika), evidentna je ubrzana urbanizacija (pravoslavna crkva Rođenja Svete Bogorodice sagrađena je 1885. godine, dvije katoličke crkve 1910. godine, sinagoga 1903. godine), gradnja nekoliko prenoćišta, hotela, škola, vodovod, modernih puteva itd.

Dvadeseti vijek u Zenici obilježen je nizom zanimljivih, tipičnih i neobičnih manifestacija, pojačanom industrijalizacijom, posebno poslije 1938. godine izgradnjom Grube pruge, pauperizacijom djela stanovništva, njegovom proleterizacijom, ali i miješanjem gradskog-evropskog i domaćeg bosanskog mentaliteta i navika. Razvija se grad specifičnih funkcija i namjena, posebno omeđen dvjema činjenicama Kazneni zavod i Željezara Zenica ali i dragocjenom potvrdom života ovih ljudi, Kameniti most koji vezuje kuću Koste Jefića i Osmanage Mehmedića i jevrejsku Havru punih devedeset godina.

U periodu između 1941. i 1945. godine, evidentan je napor domaćeg stanovništva (potpisivanjem čuvene Rezolucije zeničkih muslimana maja 1942. godine) da sačuvaju koordinate poštovanja i uvažavanja, ali i zaštite golog života, kroz formiranje svog autentičnog znaka, muslimanske milicije u Šerićima, Doglodima, Babinu, ali i kroz partizanske odrede što je davalo i imalo određenu zahtjevnost i težinu. To je bila dimenzija zeničkog oblika otpora, grad nije imao velikih razaranja, terora niti žrtava, što je konstanta i činjenica prvorazrednog značaja i vrijednosti. Dimenzije antifašističke borbe su bile nažalost, određivane njihovim ideološkim određenjem što će u poslijeratnom vremenu devalvirati do neslućenih razmjera.

Nacionalni spomenici

Stanovništvo 

Po posljednjem službenom popisu stanovništva iz 2013. godine, općina Zenica imala je 115.134 stanovnika, raspoređenih u 81 naselju. Poslije potpisivanja Daytonskog sporazuma općina Zenica, u cjelini, ušla je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. Sredinom 2007 godine općina Zenica kao jedinstvena urbana cjelina proglašena je gradom.

Gradska naselja 

Grad Zenicu sačinjavaju sljedeća naselja - urbane cjeline:

Lašva, Dusina, Gornja Višnjica, Janjići, Janjički Vrh, Gumanci, Drijenjane (Drinjani), Drivuša, Gornje Raspotočje, Dolača, Raspotočje, Krč, Gornja Zenica, Popova bašta, Vardište, Gornja Broda, Donja Broda, Rujev do, Luka, Lokvine, Čajdraš, Stranjani, Gornja Gračanica, Tetovo, Gradišće, Halilovići, Briznik, Podbrežje, Lučnice, Brist, Vardište, Vranduk, Donja Gračanica, Jelina, Jezero, Topčić Polje, Nemila, Orahovica, Šerići, Bistričak, Banlozi, Broda, Mulići, Obranovci, Križ, Kozarci, Pridražići, Donja Vraca, Koprivna, Varošišće, Gornja Vraca, Vražale, Dobriljeno (Dobriljevo), Janjac, Čekota, Osojnica, Jastrebac, Kolići, Urije, Smajići, Pehare, Kanal, Pojske, Gornje Crkvice, Crkvice, Staro Radakovo (Babina Rijeka), Hamida, Babino, Puhovac, Seoci, Ričice, Konjevići, Novo Radakovo, Gornje Klopče, Perin Han, Tišina, Gornja Osojnica, Mala Broda, Mošćanica, Bare, Gorica, Putovići, Putovičko Polje, Lukovo Polje (Lukovo polje), Bilimišće, Odmut, Jalija, Sejmen, Londža, Centar sa Starom Čaršijom i Kineskim zidom, Pišće, Kanare, Nova Zenica, Bilino Polje, Carina, Crnila, Blatuša, Pečuj, Kamberovića Polje, Mokušnice, Sladin, Travnička Cesta, Grm, Arnauti, Gajce, Jojčići, Klopački Vrh, Kovačići, Kovanići, Kočeva, Košare, Kozarci, Bijele vode, Bistrica,
Gornja Bistrica,  Brce (Brca), Brgulica, Gradac, Kasapovići, Bukovica, Otoka, Bilivode, Donji Čajdraš, Donja Gračanica, Rujevci,
Drugavci, Gladovići, Gornji Čajdraš, Gornji Krč, Gradina, Selište, Rača, Jasika, Jurjevići, Kozarci, Kula,
Lijeske, Loznik, Ljubetovo, Mahmići, Makovi, Mrgodići, 
Mutnica, Novo Selo, Uglovnica, Obrenovci, Okret, Osredak, Palinovići, Podjavornik,
Pepelari, Peševići, Pišće,  Plahovići, Velika Broda, Vjetrenice, Plavčići, Poca, Borovi, Prašnice, Radakovo, Ravne, Ravne Njive, Hece, Hrašće, Gornja Zenica, Ograjna, Vrdila, Talami,
Ponihovo, Potok, Ponirak, Kopilo, Poratje, Putovičko polje, Radinovići, Sebuja, Smetovi, Starina, Starkuće (Starkuća), Sviće, Šiblići, Klopče, Crkvičko brdo, Trešnjeva Glava, Trgovišće, Visokovci, Vranovići, Vrhpolje, Vukotići, Zahići, Živkovići

Ostala naseljena mjesta 
Karačevina, Dolipolje, Božići, Kosa, Gladovići,Oglavak

Politika

Zvanična obilježja 
   
Grad Zenica ima grb i zastavu. Grb je četvrtasto polje s polukružnom osnovom uokvireno dvjema linijama, čiji su debljina i međuprostor jednaki. Grb sadrži šest elemenata koji su prikazani linijama crne boje iste debljine. Lijevom stranom, prateći okvir polja grba, proteže se kontura rijeke Bosne, koju u donjem dijelu sijeku dvije horizontalne linije - simbol komunikacije. U preostalom dijelu polja grba prikazana su četiri simbola kružne forme koji predstavljaju (s lijeva na desno odozgo prema dolje) simbol Vranduka - sjeverne kapije grada, jedan od šest križeva sa ploče bana Kulina, ujedno i simbol kršćanstva, polumjesec - simbol islama i osmanskog perioda i ukršteni čekići - simbol rudarstva i teške industrije, a indirektno i simbol austrougarskog perioda.

Polje grba je obojeno žutom i zelenom bojom. Žuta boja pokriva polje do nivoa gornja dva kružna elementa, a zelena boja preostali dio polja. Polumjesec u donjem dijelu je također ispunjen žutom. Kontura rijeke je bijela. Zastava grada Zenica je bijele boje. Odnos širine i dužine zastave je 1:2. Zastava se u svim varijantama koristi u uspravnom položaju. Na sredini zastave nalazi se grb položen uspravno po dužini zastave. Širina grba zauzima 2/3 širine zastave.

Uslovi i način upotrebe grba i zastave grada Zenica propisuju se posebnom odlukom Vijeća.

Privreda 

Zenica je poznat industrijski centar. U dosadašnjoj politici razvoja dominirale su bazne grane industrije (proizvodnja gvožđa i čelika i rudarstvo). Eksploatacija mrkog uglja u Zenici je otpočela 1880. godine, a proizvodnja čelika 1892. godine.

U predratnom periodu (1990. godine) u Zenici pored ostalog proizvedeno je 1,4 miliona tona čelika i 924.000 tona uglja, 1.018.000 m² tkanine, 158.000 hl mlijeka, itd. Broj zaposlenih radnika iznosio je 53.419 od čega u društvenom sektoru 49.415 (privreda 42.965 i 6.450 u vanprivredi), a u privatnom sektoru 4004 zaposlena.

Premda Zenica u ratnom periodu (1992-1995) nije pretrpjela ratna razaranja u onoj mjeri kao neka druga mjesta u Bosni i Hercegovini ipak se mora konstatovati da je rat ostavio značajne posljedice po privredu. One se ogledaju prvenstveno u obustavljanju kontinuiranog procesa proizvodnje čelika i velikom smanjenju proizvodnje.

Ratarstvo i stočarstvo imaju značajne preduslove za daljnje povećanje proizvodnje uz veću primjenu agro-tehničkih mjera. U ratarskoj proizvodnji najzastupljenija je proizvodnja kvalitetnog krompira sa značajnim tržnim viškovima, mrkve, luka, kukuruza, pšenice i povrća. Izvan Zenice cijenjen je i tražen poznati ovčiji sir.

Obrazovanje 

U Zenici radi 19 osnovnih i 12 srednjih škola. Između ostalih tu je osnovna muzička škola, osnovna specijalna školu, te katolički školski centar koji ima osnovnu školu i gimnaziju.

Zenica je univerzitetski grad. U Zenici djeluje nekoliko fakulteta: mašinski, metalurški, pedagoški, pravni, ekonomski, zdravstveni i islamski pedagoški fakultet.

Nevladine organizacije 

Izviđači su pokret za djecu i mladež, a u ostvarivanju ciljeva i programa im pomažu odrasli članovi organizacije. Izviđači se pretežno bave upoznavanjem prirode, druženjem (socijalizacijom djece) i učenjem korisnih vještina koje im mogu pomoći u budućem životu kako u civiliziranom svijetu, tako i u divljini. Izviđačka organizacija u Zenici obilježila je 2007. godine svoju 55. godišnjicu kontinuiranog postojanja. Od osnivanja do danas kroz zeničku izviđačku organizaciju prošlo je oko 100 hiljada mladih ljudi različitih opredijeljenja.

Ekologija 

Zenica spada u gradove sa teškom industrijom koji su neracionalno zagađivali i uništavali okolinu. Poslje agresije na BiH, glavni krivac za teško ekološko stanje u Zenici, Željezara, je bila onesposobljena. Međutim prije nekoliko godina je djelimično počela s radom stara Željezara, te je iz tih i drugih razloga u Zenici osnovana nestranačka, građanska organizacija "Eko pokret", a kasnje i politička stranka Zeleni Bosne i Hercegovine sa sjedištem u Zenici.

Tako je uz njihovo zalaganje sliv Babine rijeke proglašen parkom prirode. Postoje inicijative da se napravi brana na Vranduku koja bi prouzrokovala ekološku katastrofu. Zeleni BiH kao i "Eko pokret" se protive tome i zalažu za proglašenje Vranduka nacionalnim parkom.

Sport 

Zenica ima izuzetnu bazu za razvoj sporta i masovne fizičke kulture. Zenički sportisti i sportski radnici ostvarili su niz zapaženih rezultata, kako u Bosni i Hercegovini, tako i na međunarodnoj sportskoj sceni.

Nogometni klub "Čelik" dvostruki je osvajač nekadašnjeg Srednjoevropskog kupa. Od priznavanja Bosne i Hercegovine, "Čelik" je tri puta bio državni prvak, a u dva navrata osvajač kupa.

Značajne rezultate ostvarili su i ragbisti "Čelika", koji su bili osmostruki prvaci bivše Jugoslavije, 6 puta su osvojili kup, a "Čelik" je i dvostruki prvak BiH.

Od 1992. godine, zapažene međunarodne rezultate ostvarili su: teniserka Mervana Jugić, skakač uvis Elvir Krehmić, strijelac Šejla Kurtagić, karatista Arnel Kalušić itd.

U Zenici djeluje 45 klubova u kojima je zaposlen veliki broj profesionalaca i amaterskih radnika u sportu. Zenica je i jedini bh. grad u kojem djeluje Klub ekstremnih sportova (Scorpio), sa težištem na alpinizam i sportsko penjanje. U Zenici se održava Zenica Marathon.

Spisak sportskih klubova u Zenici 

 Aeroklub "Zenica"
 Asocijacija radioamatera
 Asocijacija radio amatera radio klub "Zenica"
 Atletski klub "Zenica"
 Biciklistički klub "Zenica-Metalno"
 Bokserski klub "Čelik"  
 Fudbalski klub "Rudar"
 Invalidski odbojkaški klub "Bosna"
 Judo klub "Policajac"
 Karate klub "Hasen-do"
 Karate klub "Zenica-Mladost"
 Karate klub "Nico"
 Košarkaški invalidski klub "Bosna"
 Klub borilačkih vještina "Isak"
 Klub ekstremnih sportova "Scorpio"
 Košarkaški klub "Čelik" (žene) 
 Košarkaški klub "Čelik"
 Košarkaški klub "Željezara-Zenica" (žene) 
 Klub sjedeće odbojke "Zenica 92" 
 Malonogomentni klub "Drugari"
 Nogometni klub "Borac" (Tetovo) 
 Nogometni klub "Iris" (žene) 
 Nogometni klub "Čelik"
 Nogometni klub "Nemila" 
 Nogometni klub "Zenica 97"
 Nogometni klub "Zlatni ljiljan"
 Nogometni klub "Željezničar"
 Odbojkaški klub "Zenica"
 Odbojkaški klub "Ruki" 
 Plivački klub "Željezara"
 Plesni klub "Latino"
 Rafting klub "Žara" 
 Rafting klub "Bosna" 
 Ragbi klub "Čelik" 
 Ragbi klub "Rudar" 
 Ragbi klub "Zenica 72"
 Rukometni klub "Čelik"
 Smučarski klub "Zenica"
 Sportsko rekreativni klub Tvrđava
 Stonoteniski klub "Mladost"
 Stonoteniski klub "Željezara"
 Streljački klub "Zenica"
 Šahovski klub "Čelik"
 Šahovski klub "Preporod"
 Teniski klub "Čelik"
 Taekwondo klub "Zenica"
 Udruženje građana sportskih ribolovaca RD "Bistro" Zenica

Zenički načelnici 

 Ahmetaga Mutapčić
 Ali ef. Harmandić (1908-1913)
 Mahmud ef. Tarabar (1913-1917)
 Osman ef. Mutapčić (1917-1923]]
 Dr. Ivo Ghey (1923-1925)
 Ahmed Mutapčić (1926-1931)
 Dr. Abdul Aziz Asko Borić (1932-1935)
 Eniz Mutapčić (1935-1936)
 Mehmedalija Tarabar (1936-1941)
 Ismet Salčinović (1941-1945)
 Mustafa Čolaković (1945)
 Mustafa Mujagić (1945)
 Dr. Abdul Aziz Asko Borić (1945-1946)
 Jozo Marčinković (1945-1948)
 Veljko Bilanović (1949-1950)
 Nikola Spaić (1951-1952)
 Safet Uzunović (1950-1955)
 Đuro Vekić (1955-1959)
 Milko Križanović (1959-1960)
 Ezher Arnautović (1960-1965)
 Vinko Jelčić (1965-1966)
 Muhamed Berberović (1966-1970)
 Abdulah Mutapčić (1970-1974)
 Vinko Jelčić (1974-1978)
 Nikola Mirković (1978-1982)
 Salim Tarabar (1982-1983)
 Muhamed Pašalić (1983-1984)
 Nikola Telebak (1984-1985)
 Bogoljub Konjikušić (1985-1986)
 Omer Filipović (1986-1988)
 Bogdan Kolar (1988-1990)
 Ibrahim Alispahić (1990-1992)
 Besim Spahić (1992-1997)
 Ferid dr. Alić (1997-2000)
 Prof Dr. Zakir Pašalić (2000-2004)
 Husejin Smajlović (2004 - )

Poznati Zeničani 

Privrednici i društveni djelatnici
 Stanko Tomić, privrednik, bivši generalni direktor Željezare Zenica
 Alojz Derling, privrednik, tvorac preduzeća "Vatrostalna"
 Žarko Radovanović, pravnik, sudija suda Bosne i Hercegovine
 Vlado Adamović, pravnik, sudija suda Bosne i Hercegovine
 Arif Heralić, radnik Zenice Metalno njegov lik na jugoslovenskoj novčanici
 Ružica Stanojević, nastavnica i odbornik u opštinskom parlamentu u Kristijanštadu (Švedska)
 dr.Faruk Hodžić, magistar medicinskih nauka
 dr.Albin Mašić, fizioterapeut 
 Anto Petrušić, pravnik

Naučnici
 Amer Smailbegović, geofizičar i zaposlenik NASA-e
 Kemal Kapetanović, naučnik
 Fikret Ibrahimpašić, muzeolog
 Semir Osmanagić, arheolog

Književnici
 Kemal Mahmutefendić, pisac
 Džemaludin Alić, pisac
 Lamija Begagić, pisac, urednica književnog web-magazina Omnibus i dječjih časopisa Palčić i 5Plus
 Željko Grahovac, pisac, urednik je časopisa "Život"
 Muharem Omerović, pisac
 Željko Škuljević, pisac, filozof, prorektor Univerziteta u Zenici

Novinari
 Josip Dujmović, novinar, publicista i osnivač nagrade Davorin
 Selvedin Avdić, novinar i publicista
 Vlastimir Jović, novinar
 Zehrudin Isaković, novinar i režiser, direktor Fene
 Mensur Čamo, novinar i urednik Radija Slobodna Evropa

Umjetnici

Glumci, Režiseri, Pozorišni i filmski radnici
 Danis Tanović, filmski režiser, dobitnik Oskara
 Haris Burina, filmski i pozorišni glumac
 Radovan Marušić, pozorišni scenograf i književnik
 Žarko Mijatović, filmski i pozorišni glumac
 Slobodan Stojanović, pozorišni reditelj i novinar
 Tarik Filipović, glumac i TV voditelj
 Dinko Tucaković, filmski direktor, Direktor Jugoslovenskog filmskog Arhiva (Srbija)
 Jasna Ornela Bery, filmska glumica
 Danijel Ljuboja, pozorišni glumac, član je ansambla ZKM-a (Hrvatska)
 Mladen Nelević, glumac
 Snežana Marković, glumica
 Jasmin Dizdar, filmski režiser
 Hazim Begagić, glumac i TV voditelj
 Siniša Zorić, filmski i pozorišni glumac
 Robert Krajinović, filmski i pozorišni glumac
 Billy Agić Show, humorista

Muzičari
 Milenko Karović, dirigent, prvi čovjek Omladinskog hora u Zenici
 Saša Domuz, muzičar, TAXI BEND
 Sandra Bagarić, sopranistica i TV voditelj
 Dajana Akrapović, violist
 Sanela Redžepagić, mezzo-sopran
 Edin Karamazov, muzičar međunarodnog karaktera, majstor lutnje
 Enes Bajramović - gitarista i kompozitor, Cod, Ambasadori
 Aljoša Buha, muzičar, basista, Crvena jabuka, Kongres
 Darko Jelčić, muzičar, bubnjar, Crvena jabuka
 Dženan Hodžić, alias Dr. Zo - reper

Likovni umjetnici
 Ljubomir Perčinlić, slikar
 Alija Kulenović, slikar i profesor atomske fizike
 Rizah Kulenović slikar, superintendant muzea Leonardo da Vinci u Karlskroni (Švedska)
 Zoran Džapo, slikar 
 Tomislav Perazić, slikar
 Miroslav Župančić, kipar
 Snježana Vidović, slikar (Njemačka)
 Hasan Begičević, slikar
 Hajrudin Pelesić, slikar
 Jasmin Kukavica, slikar

Manekeni
 Danijela Vinš, manekenka, bivša Miss Bosne i Hercegovine 2002
 Dinka Delić, manekenka, Miss Jugoslavije 1984
 Armana Ibrahimagić, manekenka,
 Mirjana Sarić, manekenka, fotomodel
 Ema Alagić, manekenka, bivša mis Turizma
 Alisa Šišić, manekenka i pjevačica, bivša Miss BiH 2000
 Elma Terzić, manekenka, bivša Miss BiH 1998

Znamenite ličnosti 
Sportisti

Atletičari
 Elvir Krehmić, bivši atletičar
 Zdenko Mileusnić, bivši atletičar
 Dejan Mileusnić, atletičar
 Mesud Pezer, atletičar
 Fahrudin Zrnić, atletičar
 Zulkaid Skomorac, atletičar s invaliditetom
 Sanela Redžić, atletičarka s invaliditetom
 Nihad Mahmić, atletski veterani
 Asim Kavaz, atletski veterani
 Paša Šehić, atletičarka
Košarkaši
 Emir Mutapčić, bivši košarkaš i košarkaški trener
 Zoran Savić, bivši košarkaš, generalni menadžer Barselone (Španija)
 Mensur Bajramović, košarkaški trener i selektor BiH reprezentacije
 Dževad Alihodžić, košarkaš
 Teoman Alibegović, košarkaš
 Kenan Bajramović, košarkaš
 Emir Preldžić, košarkaš
 Maida Rahmanović, košarkašica
 Irma Rahmanović, košarkašica

Nogometaši
 Alojz Renić, bivši nogometaš i nogometni trener
 Bekim Dino Pašalić, fudbalski menadžer (Španija)
 Nihad Perčo, fudbalski menadžer
 Elvir Bolić, bivši nogometaš
 Nermin Šabić, nogometaš
 Mladen Krstajić, nogometaš, Partizan Belgrad (Srbija)
 Bruno Akrapović, bivši nogometaš
 Mirsad Hibić, bivši nogometaš
 Almir Tolja, bivši nogometaš
 Senad Brkić, bivši nogometaš
 Eldin Adilović, nogometaš
 Aldin Džidić (Đidić), nogometaš
 Sandro Bloudek, nogometaš, NK Varteks (Hrvatska)
 Ognjen Đelmić, nogometaš
 Kemal Hafizović, bivši nogometaš i nogometni trener
 Branimir Hrgota, nogometaš
 Zijad Demirović Cvrca, bivši nogometaš
 Himzo Halać, bivši nogometaš
 Željko Bulajić, nogometni trener

Ragbisti
 Suad Kapetanović, ragbista, osnivač Ragbi kluba Zenica (Čelik), trener Ragbi kluba Tatra iz Praga (Češka)

Rukometaši
 Mehmed "Meha" Begovac, rukometaš i rukometni trener
 Adnan Harmandić, rukometaš
 Emir Šahinović, rukometaš
 Zaim Kobilica, rukometaš
 Lazo Mesarević, rukometni trener
 Ferid Husagić, rukometaš 
 Vladimir Zeljko, rukometaš

Skijaši
 Otto Lang, skijaška legenda i filmski producent (SAD)

Vaterpolisti
 Zoran Janković, vaterpolista, zlatna medalja XIX Olimpijada - Mexico City 1968

Judisti
 Sensei Nihad Mehmedović, judista, trener, crni pojas 3. dan (Kanada)

Strijelci
 Mirjana Horvat, strijelac, 
 Srećko Pejović, strijelac, svjetski rekorder
 Sanja Sinanović, strijelac
 Amir Ljuca, strijelac, streljački trener

Kuglanje
 Dinko Juričević, 
 Ivica Juričević,

Gimnastika
 Joža Kaloper,
 Desanka Mehmedić,

Šahisti
 Emir Dizdarević , šahovski velemajstor

Sportski radnici
 Jozo Mandić, nogometni sudija
 Ivan Šimanić, atletski radnik
 Aziz Kevelj, atletski radnik
 Munir Selimović, atletski trener
 Halid Sedić, atletski radnik i trener
 Mehmed Skender, dizač tegova i atletski trener
 Miroslav Ubiparip, atletski trener
 Sulejman Čolaković, nogometni radnik NSBIH
 Ibrahim Meškić, atletski radnik

Gradovi partneri 
  Gelsenkirchen, Njemačka
  Hunedoara, Rumunija
  Uskudar, Istanbul, Turska
  Karsijaka, Izmir, Turska
  Lulea, Švedska
  Termitau, Kazahstan
  Fiorenzuola D'Arda, Italija
  Zalaegerszeg, Mađarska

Povezano 
 Masakr u Zenici

Reference

Vanjske veze 

 Zvanična stranica općine Zenica 
 Univerzitet u Zenici
 Zenica Blog
 Zenica 24 sata 
 RTV Zenica
 Zenica TV
 Nezavisne novine Zenica
 ALBA ZENICA d.o.o.
 "ARCON - in" d.o.o. Zenica 

 
Zeničko-dobojski kanton
Općine Bosne i Hercegovine
Gradovi u Bosni i Hercegovini