Județul Bacău

Bacău este un județ în regiunea Moldova din România, cu reședința la Bacău. Județul are o suprafață de 6.621 km², iar principalele cursuri de apă care îl străbat sunt Siret, Bistrița, Trotuș, Tazlău, Berheci, Zeletin. Principalele lacuri: Poiana Uzului (alimentare cu apă), Racova, Gârleni, Șerbănești și Lilieci (hidroenergetice); altitudine maximă: vârful Grindușu (Munții Tarcău) 1.664 m, vârful Nemira Mare (Munții Nemira) 1.648 m, vârful Șandru Mare 1.639 m (Munții Nemira). Se învecinează cu următoarele județe: la est cu județul Vaslui, la sud cu județul Vrancea, la vest cu județul Covasna și județul Harghita, iar la nord cu județul Neamț.

Istorie 
Intersecată de drumuri ce străbăteau văile Siretului, Bistriței și Trotușului, teritoriul județului Bacău a cunoscut de timpuriu o intensă activitate umană, atestată de numeroase descoperiri arheologice.

În epoca stăpânirii romane asupra unei părți a Daciei, pe teritoriul județului Bacău și nu numai, și-a desfășurat existența lumea carpică, creatoare în secolele II-III a unei interesante civilizații. Cercetările de la Măgura, Bărboasa, Cârligi, Sohodol, Săucești au contribuit la cunoașterea istoriei și civilizatiei carpice, continuitoarea istoriei și civilizației geto-dacice.

Carpii sunt dacii liberi ce locuiau la est de Carpați. Legătura lor cu lumea romană este dovedita de ceramica și obiectele de podoabă de factură romană și prezența monedei romane (peste 37% din totalul tezaurelor de monede romane din secolele II-III descoperite în Moldova provin de pe teritoriul județului Bacău; cel mai mare este cel de la Măgura din 1976 în greutate de 10 kg, ale cărui monede sunt emise de Augustus și Septimius Severus).

Urmașii geto-dacilor din epoca lui Burebista și Decebal, a daco-carpilor din secolele II-III au constituit factorul de bază al dezvoltării istorice pe teritoriul județului. Istoria dovedește continuitatea populației autohtone în veacurile următoare precum și includerea acestor regiuni în aria în care s-a plămădit și dezvoltat poporul roman. 
Evoluția procesului de maturizare a feudalismului, la est de Carpați, a avut drept urmare apariția târgurilor. Într-un document emis de cancelaria domnitorului Alexandru cel Bun la 6 octombrie 1408, sunt menționate târgurile de la Bacău și Trotuș. Întemeierea așezării este și mai veche. Cu ocazia unor săpături, în orașul Bacău s-a descoperit ceramică din secolele XII-XIV precum și monede bătute de Petru Mușat (1375-1391).
Datorită privilegiilor acordate de către domnie negustorilor străini, Bacăul s-a dezvoltat repede. În secolul XV ajunsese târg însemnat de negustori și meșteșugari, unde se făceau operații de vamă, există o autoritate judiciară și organe de execuție.

Pe văile Berheciului, Siretului și Bistriței au fost găsite străvechi elemente arheologice de viață românească, care ne introduc treptat într-un ev mediu dominat de strălucitele realizări din vremea domniei lui Ștefan cel Mare, fiul acestui județ, născut la Borzești în 1436. De numele acestei localități se leagă și cunoscuta legendă „Stejarul din Borzești”, referitoare la un episod din copilăria lui Ștefan cel Mare. 
Dezvoltarea societății feudale pe aceste meleaguri și importanța Bacăului ca centru de civilizație urbană sunt atestate de documente istorice (în privilegiul comercial acordat de Alexandru cel Bun la 6 octombrie 1408 negustorilor din Liov), cât și de construcțiile cu o frumoasă arhitectură: Curțile Domnești de la Bacău, biserica de la Borzești sau biserica de la Târgu Ocna.
 
În secolul al XV-lea ajunge reședința domnească. Fiul lui Ștefan cel Mare, Alexandrel, asociat la domnie (1490-1496) tatălui său, a construit o curte domnească (1481-1482) și a zidit biserica „Precista” (sfințită la 1 ianuarie 1491) care există și astăzi dar care din cauza renovarilor greșit făcute nu mai păstreaza aspectele caracteristice din acea vreme.

În prima jumătate a secolul al XIX-lea, istoria locuitorilor Bacăului se va integra organic în procesul general de renaștere națională participând activ la marile evenimente, expresie a încheierii procesului de formare a națiunii române. Bacăul era cel mai important centru din Moldova unde mișcarea pentru unire luase mari proporții. După unire județul se dezvoltă mai repede pe toate planurile.

La Solonț în martie 1858 și-a început activitatea prima fabrică de gaz. Satul Valea Arinilor devine în 1859 cel mai important centru de prelucrare a petrolului din Moldova. La Comănești se încerca valorificarea cărbunilor de pământ. Înainte de 1864 în Bacău funcționau fabrici de ulei, rachiu, cărămidă, una de bere, o fabrică de tutun, una de săpun și alta de ulei vegetal. La Sascut în 1875 s-au pus bazele fabricii de zahăr. În 1877 industria băcăuană era formată din 6 fabrici de cărămidă, 5 tăbăcării, o fabrica de lumânări, una de țuică. În următorii 2 ani s-au adăugat 4 fabrici de pâine, 4 de teracotă, 2 de mezeluri și de săpun. În 1881 apare prima fabrica de hârtie la Letea, în 1885 se înființează fabrica de postav Buhuși.
 
În Primul Război Mondial pe teritoriul județului Bacău s-au desfașurat lupte grele la Oituz, Cașin, Târgu Ocna unde ostașii români au dat dovadă de mult eroism împotriva armatelor germane. Din punct de vedere militar în anii 1916-1918 aici la porțile de sud-vest ale Moldovei, în actualele județe Bacău și Vrancea s-a hotărât soarta întregului popor român (numai județul Bacău a participat cu cca 30.000 de soldați și ofițeri).
 
În 1920 în județ funcționau 880 de fabrici din care una de hârtie, cea mai modernă din țară, și doua de spirt, cele mai sistematice din țară. În 1935 numai în orasul Bacău existau 57 unități industriale dintre care 40 active și 17 inactive.

Al Doilea Război Mondial a avut rezultate dezastruoase asupra industriei băcăuane. În august 1944 în județ nu funcționau decât 26 de mici întreprinderi. Între 1950-1975 s-au pus în funcțiune termocentralele de la Comănești și Borzești apoi hidrocentralele de pe Bistrița aval. Cea mai mare realizare industrială a județului între 1960-1968 a fost platforma Borzești, unul din cei mai importanți piloni ai industriei chimice românești.

Stema județului 
În aprilie 2008, în ședință de Guvern, a fost aprobată stema actuală a județului Bacău. Stema județului este reprezentată de un scut triunghiular cu marginile rotunjite, care cuprinde un munte de sare despicat în două culori. În partea dreaptă se vede un soare stilizat, pe un fond de culore argintie, în timp ce în stânga, în cîmp roșu, se află o semilună argintie. Muntele de pe stemă reprezintă „cel mai vechi semn heraldic pentru ținutul și județul Bacău” și „evocă activitatea milenară de extragere a sării” în zonă. Soarele și luna semnifică „fertilitatea solului și, respectiv, credința în biruință”.

Județul a folosit timp de 18 ani o stemă provizorie ce o înlocuia pe cea creată în anul 1957, care a fost utilizată până în luna decembrie 1989.

Geografie 

Județul Bacău ocupă suprafața de 662.052 hectare, adică 2,8 % din teritoriul României. Județul este acoperit în proporție de 48,5% de teren arabil și 39,8% de păduri (fag, stejar, pin, molid, brad). Variația reliefului arată distribuția egală a munților, dealurilor, platourilor și câmpiilor, scăzând în altitudine de la 1.664 m în vest (Munții Tarcăului) la 100 m în est (Valea Siretului). Rețeaua hidrografică este alcătuită în principal din apele din bazinul mijlociu al Siretului și din lacurile de acumulare construite pe cursurile inferioare ale râurilor Bistrița, Tazlău, Uz și Siret. Dacă în secolele XIV-XV Bacău era un important oraș manufacturier și comercial, în această regiune, în primul deceniu al secolului al XIX-lea s-au pus bazele exploatării și prelucrării petrolului și a lemnului la scară industrială, cât și prima fabrică de hârtie, textile și încălțăminte. Din punct de vedere al organizării teritorial-administrative, județul Bacău este alcătuit din 87 de unități teritorial-administrative, dintre care  trei sunt municipii (Bacău, Onești și Moinești), cinci sunt orașe (Buhuși, Comănești, Dărmănești, Slănic-Moldova și Târgu Ocna) și 85 comune. În 31 august 1997, Municipiul Bacău, reședința județului Bacău, avea 208.556 locuitori, fiind al 12-lea oraș din România din punct de vedere al numărului de locuitori. Populația de 745.443 de locuitori la 31 august 1997 plasează județul Bacău pe locul șase după Municipiul București, județele Prahova, Iași, Dolj și Constanța. Densitatea medie a populației în județul Bacău este de 112,86 locuitori pe km², cu cea mai mare densitate de 230 locuitori pe km² în zona industrializată în care locuiește 50,54 % din populația județului.

Județe vecine 
 Nord
  Județul Neamț
 Vest
  Județul Covasna
  Județul Harghita
 Est
  Județul Vaslui
 Sud
  Județul Vrancea

Populația 

În octombrie 2011, județul Bacău avea o populație de 616.168 locuitori, iar densitatea populației era de 93 loc/km².

Geografie politică

Rezervații naturale 

În județul Bacău sunt 23 arii naturale protejate de interes național având o suprafață totală de 9725,7 ha.

La 25 km de municipiul Onești, în comuna Mănăstirea Cașin, se află Rezervația naturală Buciaș.
Pornind de la cantonul silvic Buciaș spre amonte, pe valea pârâului Buciaș, după 2,5 km se ajunge la Cascada Buciaș, aceasta având o înălțime de aproximativ 15 metri, fiind cea mai mare cădere naturală de apă din județul Bacău. Tot în această rezervație este singura zonă din județ unde s-a instalat natural capra neagră.
În apropiere se află Schitul Buciaș și Păstravăria Înțarcătoarea.

Diviziuni administrative 

Județul este format din 93 unități administrativ-teritoriale: 3 municipii, 5 orașe și 85 de comune.
Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Bacău.

Politica 

Județul Bacău este administrat de un consiliu județean format din 36 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de  de la , iar componența politică a Consiliului este următoarea:

Președintele Consiliului Județean ales în 2016 este Sorin Brașoveanu (PSD).

Consiliul Județean Bacău

Componența Consiliului Județean Bacău (37 de consilieri):

Economia

Industria 
Din punct de vedere al dezvoltării pe plan industrial, ocupă locul cinci între județele țării, datorită realizării de 4% din producția totală a României.

Petrolul 
Industria petrolieră este cunoscută în județul Bacău încă din secolul al XV-lea iar din secolul al XVII-lea Marco Bandini (Codex Bandini) observa în 1646 faptul că locuitorii din satele Mosoare, Poieni, Dofteana și Păcuri foloseau ca leac țițeiul extras prin puțuri și ungeau roțile carelor. În secolul al XX-lea s-au realizat cele două marii rafinării Dărmănești și RAFO Onești dar și în combinatele anexe Carom și Chimcomplex, industria petrolieră cunoaște maxima producție în 1988. În prezent cele două rafinării sunt închise, Carom este demolat iar Chimcomplex procesează doar clorură de sodiu.

Cărbunele 
Comăneștiul se află în centrul unui bazin carbonifer care include 34 de sate din împrejurimi, dintre care 7 mine exploatabile. În proporție mai mică există în zonă și resurse de petrol. În satele din preajmă există mine în care se exploatează cărbune brun din 1836. Din sec. IX și până la sfârșitul sec. XX 75% dintre locuitori lucrau ca mineri, zona fiind minieră și având enorme zăcăminte de cărbune (EMC Comănești). Acest lucru a dus la dezvoltarea depresiunii Comănești tranformându-o într-o zonă puternic industrializată în perioada comunistă. Minele, care în 1989 aveau 5.000 de angajați, a fost închise definitiv în 2005, iar ultimii 260 de mineri care mai lucrau aici au rămas șomeri.

Extracția sării 
Extracția sării este o activitate cunoscută în județul Bacău de la începutul secolului al XIV-lea. În prezent, în instalațiile de preparare cu o capacitate de 370 mii tone anual.

Alte industrii 
Un rol important au și industria nutrițională, industria de lemn și de hârtie, industria textilă, industria mecanică și industria aeronautică. După declinul înregistrat în toate domeniile din anul 1990 cu căderea regimului comunist, începând cu anul 1993 producția industrială a început să fie stabilă urmată de o continuă dezvoltare.

Agricultura 
Agricultura județului Bacău dispune de o suprafață de 320.597 ha. Pădurile, care ocupă o suprafață de 267.000 ha, reprezintă una din bogățiile cele mai mari ale județului.

Transport

Aeroportul din Bacău

Turism 
Varietatea peisajului, stațiunile balneare, monumentele istorice și de artă conferă județului Bacău titlul de județ turistic, principalele regiuni turistice fiind Slănic-Moldova, pentru izvoarele sale de ape curative, Poiana-Sarată, Târgu Ocna și Poiana Uzului. Pe teritoriul județului se găsesc 14 hoteluri cu 2.431 de locuri, 21 de cabane turistice cu 1.292 locuri, 4 hanuri și moteluri cu 114 locuri, 4 locuri de campare cu 634 locuri, 6 tabere școlare și o pensiune turistică cu 28 de locuri.

Atracții turistice 
 Muzeul De Știinte ale Naturii,
 Muzeul de Istorie,
 Muzeul de Arte,
 Casa memorială George Bacovia,
 Casa memorială Nicu Enea,
 Biserica Precista
 Observatorul Astronomic

Persoane notabile legate de județul Bacău

Educație

Instituții de învățământ

Universități 
 Universitatea „Vasile Alecsandri” din Bacău 
 Universitatea George Bacovia

Școli postliceale 
 Grupul Școlar Preuniversitar „Constantin Brâncoveanu” Bacău
 Grupul Școlar Profesional Tehnic, Economic și de Arte „Național Construct” Bacău
 Școala Postliceală „Humanitas” Bacău
 Școala Postliceală Sanitară „Hera” Bacău
 Școala Postliceală Sanitară F.E.G. Bacău 
 Școala Postliceală „Carol Davila” Onești

Licee 
 Colegiul Național „Vasile Alecsandri" Bacău 
 Colegiul Național „Gheorghe Vrănceanu" Bacău 
 Colegiul Național „Ferdinand I" Bacău 
 Colegiul Național Pedagogic „Ștefan cel Mare" Bacău
 Colegiul Național „Dimitrie Cantemir" Onești 
 Colegiul Național „Grigore Moisil” Onești 
 Colegiul Național „Costache Negri” Târgu Ocna 
 Colegiul „Henri Coandă" Bacău
 Colegiul „Mihai Eminescu" Bacău 
 Colegiul ”Grigore Antipa” Bacău
 Colegiul Economic „Ion Ghica" Bacău 
 Colegiul Tehnic de Comunicații „Nicolae Vasilescu Karpen" Bacău 
 Colegiul Tehnic „Anghel Saligny" Bacău 
 Colegiul Tehnic „Dimitrie Mangeron" Bacău
 Colegiul Tehnic„Letea” Bacău 
 Colegiul Tehnic „Gheorghe Asachi” Onești 
 Liceul Tehnologic „Petru Poni” Onești 
 Colegiul Tehnic „Grigore Cobălcescu” Moinești
 Colegiul Tehnic „Dimitrie Ghika” Comănești
 Colegiul Tehnic „Ion Borcea” Buhuși 
 Liceul cu Program Sportiv „Nadia Comăneci” Onești 
 Colegiul National de Artă „George Apostu” Bacău
 Liceul Teoretic „Spiru Haret” Moinești
 Liceul Teologic Romano-Catolic „Sfântul Iosif" Bacău
 Liceul Teologic „Fericitul Ieremia” Onești
 Liceul cu Program Sportiv Bacău
 Grupul Școlar „Grigore Tabacaru" Bacău 
 Grupul Școlar „Grigore Moisil" Bacău
 Grupul Școlar „Petru Rareș" Bacău
 Grupul Școlar „Alexandru Vlahuță” Podu Turcului
 Grupul Școlar Industrial Târgu Ocna
 Grupul Școlar Industrial Construcții de Mașini Dărmănești
 Liceul Tehnologic „Dacia” Onești
 Grupul Școlar Agricol „J.M. Elias” Sascut
 Grupul Școlar Agricol Hemeiuș

Cultură

Biblioteci 
 Biblioteca Județeană „Costache Sturdza” Bacău 
 Biblioteca Municipală „Radu Rosetti” Onești
 Biblioteca Municipală „Ștefan Luchian” Moinești
 Biblioteca Orășenească „George Bacovia” Buhuși
 Biblioteca Orășenească Comănești
 Biblioteca Orășenească Dărmănești
 Biblioteca Orășenească Slănic-Moldova
 Biblioteca Orășenească Târgu-Ocna

Sport 
Sportul pe teritoriul județului Bacău are o mare tradiție, fiind locul unde s-a născut Nadia Comăneci, considerată a fi una dintre cele mai bune sportive ale secolului XX și una dintre cele mai bune gimnaste ale lumii, din toate timpurile, „Zeița de la Montreal”, prima gimnastă a epocii moderne care a luat 10 absolut. Este primul sportiv român inclus în memorialul International Gymnastics Hall of Fame.

Este și locul natal atletei Doina Melinte, laureată cu aur și cu argint, și gimnastei Lavinia Agache, laureată cu aur și bronz olimpic, amândouă laLos Angeles 1984.

Atletism 
SCM Bacău este cel mai important club de atletism din acest județ, ce se află în municipiul Bacău.

Fotbal 
 FCM Bacău
 ASC Bacău
 CS Aerostar Bacău
 FC Pambac Bacău
 FCM Bacău II
 CS Mesagerul Bacău
 Pisicile Roșii
 Petrolul Moinești
 FC Willy Bacău
 ASO Buhuși
 FC Onești
 FC Siretul Bacău
 Inter Onești
 FC Știința Bacău

Handbal 
 Știința MD Bacău
 CS Știința Bacău

Volei 
 CS Știința Bacău (masculin)
 CS Știința Bacău (feminin)

Referințe

Legături externe 

 Consiliul Județean Bacău
 Prefectura Județului Bacău
 Bacău, județul ce ar fi putut să se numească Gura Bistriței, 10 ianuarie 2013, Olimpia Filip, Adevărul
 Distributia populatiei in județ

Vezi și 

 Județele României
 Județele interbelice ale Regatului României
 Listă de localități din județul Bacău
 Listă de comune din județul Bacău
 Lista monumentelor istorice din județul Bacău
 Lista rezervațiilor naturale din județul Bacău
 Județul Bacău (interbelic)
 Listă de publicații din Bacău