Füzérradvány

Füzérradvány község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sátoraljaújhelyi járásban.

Fekvése 
Miskolctól közúton 89 kilométerre északkeletre, Sátoraljaújhelytől mintegy 20 kilométerre található. A településhez legközelebb eső város a mindössze 2 kilométerre fekvő Pálháza; a környező települések közül Filkeháza 4, Bózsva 5 kilométerre található. Füzérradvány közúton csak Pálházán át közelíthető meg.

Története 
Füzérradvány (Radvány) nevét 1262-ben említették először az oklevelekben Rodowan alakban írva. Radvány a pataki erdőispánsághoz tartozó királyi uradalom központja volt.

A radványi uradalom a Sárospatak feletti Makkoshotyka (Makramál) felett kezdődött a Radvány-hegy és Radvány-pataknál és Gönctől a mai Füzérradvány faluig terjedt, mint ez a füzéri uradalom 1270. évi határjárásából is látható.

1280 előtti oklevél szerint IV. László magyar király Baksa nemzetségbeli Simon fia Tamásnak adta a pataki ispánsághoz tartozó erdőóvók Radvány nevű földjét, és valószínűleg 1321-ben kerülhetett vissza Károly Róbert királyhoz, amikor Tamás fiai a pataki uradalommal együtt megkapták Borostyán várát és uradalmát. A 15. századtól a Füzéry család birtokában volt.

A pápai tizedjegyzék szerint Radvány papja 1332–33-ban 3 garas, 1334-ben 2 garas, 1335-ben 3 garas pápai tizedet fizetett.

Az 1910-es népszámláláskor Füzérradványnak 653 lakosa volt, ebből 637 magyar, 8 szlovák, vallási megoszlásuk: 333 római katolikus, 61 görögkatolikus, 240 református.

A 20. század elején a település Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott.

A török időkben lakossága nagymértékben megritkult, a 17. században a Károlyiak birtokába került, akik szlovákokkal és németekkel telepítették be. A Füzéry és a Bagossy család is rendelkezett itt birtokrésszel még a 19. században is.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Czilli Mátyás (független)
 1994–1998: Czili Mátyás (független)
 1998–2002: Czili Mátyás (független)
 2002–2006: Czili Mátyás (független)
 2006–2010: Czili Mátyás (független)
 2010–2014: Pandák Pál (független)
 2014–2019: Pandák Pál (független)
 2019–2023: Kiss Nándor Attila (független)

A településen 2023. július 23-án időközi polgármester-választást – és képviselő-testületi választást – kellene tartani, az előző képviselő-testület néhány hónappal korábban kimondott feloszlása miatt, ám ez a választás jogszabályváltozás miatt el fog maradni.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 88%-a magyar, 12%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,8%-a magyarnak, 32% cigánynak, 0,3% örménynek, 0,6% szlováknak mondta magát (0,9% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 54,9%, református 21%, görögkatolikus 9,8%, felekezeten kívüli 3% (9,8% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Károlyi-kastély – a 16. századi eredetű kastélyt Ybl Miklós tervei alapján építették át romantikus-eklektikus stílusban 1860 és 1870 között
 Arborétum a kastélykertben – a park 1975 óta természetvédelmi terület és arborétum 
 Pincesor
Art Galéria

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

További információk 
 Füzérradvány weboldala
 Fényképek a Károlyi-kastélyról (2008)

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései