alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Nagyberezna

Nagyberezna (, , ) városi jellegű település Ukrajnában, Kárpátalján, az Ungvári járásban.

Nevének eredete 
Neve a szláv berezna (= nyírfás) szóból származik.

Fekvése 
Ungvártól 35 km-re északkeletre, az Erdős-Kárpátokban, a Róna-havas nyugati oldalán, az Ung völgyében, a folyó partján, a szlovák határ közelében található.

Története 
Első írásos említése 1409-ből származik. 1427-ben a Drugeth család birtoka volt, majd 1691-ben a Bercsényi család tulajdonába került. Az itteni lakosok részt vettek a Rákóczi Ferenc vezette szabadságharcban. 

Egykori kamarai birtok, hatalmas erdőkkel körülvéve. Lakói görög- és római katolikusok, valamint zsidók voltak. Görögkatolikus temploma 1792-ben épült (eredetileg fából), római katolikus kőtemploma és zsinagógája 19. század eleji. 1910-ben 2822 lakosából 1120 ruszin, 930 német, 426 magyar és 300 szlovák volt. A trianoni békeszerződésig Ung vármegye Nagybereznai járásához tartozott.

1918–39 között Csehszlovákiához, 1939–44 között Magyarországhoz, 1945–91 között a Szovjetunióhoz tartozott és 1991-től Ukrajnához tartozik.

2020-ig a Nagybereznai járás székhelye volt, Révhely (Zábrogy) tartozott hozzá.

Népesség 
Lakosainak száma a 2010-es évek végén kb.  fő.

Közlekedés 
A települést érinti a Csap–Ungvár–Szambir–Lviv-vasútvonal.

Híres nagybereznaiak 
 Gróh István, iparművész, művészeti író
 Lahner Emil festőművész
 Vincze Lajos grafikus

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

Az Ungvári járás települései
Ung vármegye települései
Nagybocskó

Nagybocskó (, , ) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Rahói járásban.

Fekvése
Técsőtől 36 km-re keletre, a Tisza jobb partján fekszik. A régi Nagybocskónak a Tisza jobb partján a Sopurka folyó torkolatánál fekvő, Csehszlovákiához, majd később Ukrajnához került része. A mai Nagybocskó az egykori Nagy- és Kisbocskóból áll, míg a Tisza bal partján fekvő egykori Németbocskó, ma Újbocskó (Románia).

Nevének eredete
Neve a szláv bicsok (= tinó, bika) főnévből ered.

Története
1358-ban Buchku néven említette először oklevél.

1556-tól Báthory-birtok. 1711-ben udvarházat említenek itt.

A szabadságharc után, a 18. században németeket telepítettek le.

A trianoni békeszerződésig  Máramaros vármegye Tiszavölgyi járásához tartozott. Római katolikus egyháza 1796-ban alakult, a templom azonban Trianon után a román oldalra került. Vegyi-, kénsav-szódagyára, fafeldolgozó üzeme van. 1930-ban erdei vasutat építettek.

Népessége
1910-ben az akkori Nagybocskónak 5955 lakosa volt, ebből 3078 ruszin, 1646 magyar és 1177 német.

8000 lakosából mintegy 300 magyar nemzetiségű.

Közlekedés 
A települést érintette a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal, melynek Aknaszlatina és Nagybocskó közötti szakasza azonban árvízkárok miatt jelenleg üzemen kívül van.

Nevezetességek
 Római katolikus temploma - A 14. században épült, gótikus stílusban. 1364-ben említették először. Az elmúlt századokban többször megrongálódott és több ször átépítették, mely átépítések során középkori stílusjegyeit elvesztette. Ma egy egyhajós templom, a hajónál keskenyebb, félköríves záródású szentéllyel. Tornya a nyugati oldalán, a homlokzat felett áll.

Jegyzetek

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 dr. Tóth Imre: Kárpátalja, a rahói járás honismereti olvasókönyve. Szeged, 2000.

Neves személyek
Itt született:
 1827-ben Lonkay Antal hírlapiró, szerkesztő, műfordító, tanár.
 1869-ben Orient Gyula gyógyszerész, orvos, orvostörténész.
 1892-ben Kelen József gépészmérnök, népbiztoshelyettes, majd népbiztos, Korvin Ottó tisztviselő és politikus testvérbátyja.
 1893-ban Holder József költő, újságíró, műfordító.
 1894. március 24-én Korvin Ottó kommunista politikus, a KMP egyik alapítója.
 1911-ben Romzsa Tódor boldoggá avatott munkácsi görögkatolikus püspök, vértanú.
 1932-ben Osvald Zahradník szlovák író, drámaíró, dramaturg.
 1962-ben Ivan Ivanovics Jaremcsuk kárpátaljai származású szovjet, ukrán jobb oldali középpályás labdarúgó.

 Itt szolgált Bródy András ruszin politikus, 1938. október 11–26. között Ruszinföld (Podkarpatská Rus) első miniszterelnöke volt.
 Itt szolgált Szundy Jenő oktató, kertészeti szakíró.
 Itt szolgált Fábián János csehszlovák, magyar, ukrán és szovjet középpályás és csatár labdarúgó, és labdarúgóedző. 
 Itt tanult Zoványi Jenő református egyháztörténész, teológus, egyetemi tanár.

További információk
 Nagybocskó honlapja (ukránul) 

A Rahói járás települései
Máramaros vármegye települései
Nagyborzsova

Nagyborzsova (ukránul Боржава (Borzsava / Borzhava), szlovákul Boršava): falu Ukrajnában a Beregszászi járásban.

Fekvése
A Borzsa folyó jobb partján fekszik Beregszásztól 11 km-re délkeletre, korábban közigazgatásilagVárihoz tartozott.

Nevének eredete
Neve a Borzsa folyó nevéből származik, amely mellett fekszik.

Története
1213-ban Borsoha néven említik először. Már a 13. században virágzó település, és itt állt a borsovai vár is, mely a hajdani Borsova vármegye és esperesség központja volt; a körülötte kialakult Borsova városával. Az itt álló vár Anonymus szerint a honfoglalásig Zalán bolgár fejedelem vára volt, melyet Árpád serege foglalt el, s várát leromboltatta. A fennmaradt adatok alapján annyit bizonyosan tudhatunk, hogy az I. István király által szervezett megyeközpontok közé tartozott.
Környékét Kutesk kun vezér dúlta fel. Vára a tatárjárás alatt elpusztult.

1264-ben mikor a pápa felszólította István ifjú királyt, hogy Borsovát adja vissza nővérének, Annának, aki a Rosztyiszlav halicsi fejedelem özvegye volt, már nem várként, hanem csak mint birtokot említik.

A helytörténeti irodalom Borsova várát azzal a földvárral azonosítja, mely a Borzsa folyónak a Tiszába való torkolata mellett Vári falu alatt fekszik. Ezek szerint Vári falu is a borsovai vár nevét őrizte meg. Váritól északra 5 km-re áll Borzsova (Nagyborzsova) község is. Valószínű, hogy mindkettő az eredetibb Borsovavár területéből vált ki.
Annyi bizonyos, hogy a 14. század elején már két község volt, s 1321-ben az oklevelekben már Borzsova falubeli papot említenek más papok társaságában.

1334-ben is szerepelt Borzsova neve a pápai tizedjegyzékben, mely szerint ekkor papja 3 garas pápai tizedet fizetett.

1556-ban a tatárok pusztították el.

1910-ben 762, túlnyomórészt magyar lakosa volt, ma 1485 lakosából 1460 (98%) a magyar.

A trianoni békeszerződésig Bereg vármegye Tiszaháti járásához tartozott.

Kedvelt kiránduló és fürdőhely.

Közlekedés 
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.

Nevezetességek
 Református temploma 15. századi eredetű, 1552-től a reformátusoké, 1830-ban klasszicista stílusban teljesen átépítették, de gótikus részei is megmaradtak.

Források
 Györffy György: Beregvármegye.

A Beregszászi járás települései
Bereg vármegye települései
Mátka

A Mátka újabb keletű női név a hasonló szóból. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 25. 
 november 10.

Híres Mátkák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (M)
Női keresztnevek (M)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Humbert

A Humbert germán eredetű férfinév, aminek első eleme jelentése bizonytalan, lehet, hogy ifjú, legény vagy óriás, a másodiké fényes, híres. Mások a hun harcos vagy a medvebocs jelentéssel magyarázzák. 


Rokon nevek
 Umbertó: a Humbertból származó olasz Umberto magyarosított változata.

Névnap
Humbert, Umbertó
 március 25.

Híres Humbertek, Umbertók

 Umberto Eco, olasz író
I. Umbertó (1844–1900), olasz király 
II. Umbertó (1904–1983), az utolsó olasz király

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (H)
Férfikeresztnevek (H)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Baján

A Baján török → magyar eredetű férfinév, jelentése: gazdag, bő.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványosan fordult elő, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24.
 december 20.

Alakváltozatok 
 Bajcsa
 Bajka

Rokon nevek 
 Bojta / Vajta
 Vajk

Híres Bajánok
Baján kagán avar uralkodó

Jegyzetek

Bajan
Férfikeresztnevek (B)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Györke (egyértelműsítő lap)

Györke, szlovákiai település
Györke, elpusztult település a Sárközben
Szepesgyörke, település Lengyelországban
Györke férfikeresztnév
Bebóra

A Bebóra ismeretlen eredetű és jelentésű női név.


Gyakorisága
Az újszülötteknek az 1990-es években nem lehetett anyakönyvezni. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Bebóra sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok

Híres Bebórák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Ismeretlen eredetű magyar női keresztnevek
Boján (keresztnév)

A Boján szláv eredetű férfinév, jelentése: harc, küzdelem. Női változata: Bojána. 


Gyakorisága
Az 1990-es években nem volt anyakönyvezhető, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24.

Híres Bojánok
Bojan Krkić spanyol labdarúgó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Bojána

A Bojána női név a Boján női párja, jelentése harc, küzdelem. 


Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Bojána sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
 április 24.

Híres Bojánák
 Bojana Popović, montenegrói kézilabdázó
 Radulovics Bojana, válogatott kézilabdázó
 Bojana Jovanovski, szerb teniszező
 Bojana Novakovic, szerb–ausztrál színésznő
 Bojana Atanasovska, macedón énekes, dalszövegíró
 Bojana Bobusic, szerb–ausztrál teniszező
 Bojana Panić, szerb modell, színésznő
 Bojana Ordinačev, szerb modell, színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Női keresztnevek (B)
Szláv eredetű magyar női keresztnevek
Hümér

A Hümér magyar nyelvújítás korabeli alkotás a Fidél név magyarítására a hű melléknévből, az Elemér, Tihamér stb. nevek mintájára.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24.
 november 12.

Híres Hümérek
 Hültl Hümér, sebész, egyetemi tanár, a „szike Paganinije”.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (H)
Férfikeresztnevek (H)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Mezőnyárád

Mezőnyárád község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Mezőkövesdi járásban.

Fekvése 
A vármegye déli részén, Mezőkövesdtől 10, Miskolctól közúton 30 kilométerre délre fekszik. A közvetlen szomszédos települések: észak felől Bükkábrány (3 km), dél felől Mezőkeresztes (4 km), délnyugat felől Mezőkövesd (10 km), nyugat felől Tard, északnyugat felől pedig Tibolddaróc.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 3-as főút, mely a belterületének keleti és északi széle mentén halad el, ez köti össze Mezőkövesddel és Bükkábránnyal, illetve azokon keresztül az ország távolabbi részeivel is. Délebbi szomszédai a 3304-es úton érhető el, Tardra pedig a 25 113-as számú mellékút vezet, a nyugati határszéle közeléből.

Vasúton is megközelíthető, a Hatvan–Miskolc–Szerencs–Sátoraljaújhely-vasútvonalon; vasútállomása Mezőkeresztessel közös, és közúton a két települést összekötő 3304-es útból kiágazó 33 306-os számú mellékúton érhető el.

Nevének eredete 
A nyárád szó olyan vízfolyást vagy más vizes területet jelent, amelynek környékén sok a nyárfa. Nyárád, vagy Nyárágy nevű személynév is volt, így eredhet a neve személynévből is.

Története

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Dr. Horváth László (független)
 1994–1998: Dr. Horváth László (független)
 1998–2002: Dr. Horváth László György (független)
 2002–2006: Dr. Horváth László (független)
 2006–2010: Sárosi Ferenc (független)
 2010–2014: Dr. Horváth László György (független)
 2015–2019: Bárdos József Szabolcs (független)
 2019-től: Bárdos József Szabolcs (független)

A településen a 2014. október 12-i önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki az első helyen, a kormányzó pártszövetség jelöltje, Sümegi Péter és a független jelöltként induló Bárdos József Szabolcs között: mindketten 343-at szereztek meg a 746 érvényesen leadott szavazatból, három jelölt közül. Az emiatt szükségessé vált időközi választást 2015. január 25-én tartották meg, magasabb választói aktivitás mellett és immár csak két jelölt részvételével, ez a helyzet pedig a független aspiráns javára döntötte el a voksolást, 19 szavazatnyi különbséggel.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar nemzetiségű lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89%-a magyarnak, 0,3% németnek mondta magát (11% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 61,2%, református 9,2%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 6,1% (22,4% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Majthényi-kúria (ma általános iskola)
 A 13. században épült templom romja, ma műemlék (a Szondi u. végén helyezkedik el.)
 Római katolikus templom Szűz Mária, Keresztények Segítsége tiszteletére felszentelve.

Jegyzetek 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Improvizáció

Az improvizáció az olasz improvviso („váratlan”) szóból ered, ami azt jelenti, hogy valamit csak úgy véletlenszerűen mondunk, énekelünk, táncolunk, hangszerünkkel játszunk stb.

Improvizáció a zenében 
A zenében improvizáció alatt annak kigondolását és egyidejű hangzó megvalósítását értjük. Ez lehet szabad improvizáció; ilyenkor bármit lehet játszani, ill. a kötött improvizáció, amikor meg van adva egy téma, dallamfoszlány, ritmusképlet, akkordsor, stíluskövetelmény, stb., amihez alkalmazkodni kell.

Az improvizációra épül a régi zenében a toccata, a fantasia..., dzsessz, de több-kevesebb szerepet kap szinte minden zenei műfajban, a kompozíciókban is.

Improvizáció a színházban 
A legtöbb színész sokat gyakorolja az improvizációt; a nagy színészek általában kiváló improvizatőrök is egyben. Az improvizáció gyakorlása a legtöbb európai típusú színészképző iskola tananyagának része. Konsztantyin Sztanyiszlavszkij nagy hatású színészpedagógiai elgondolása szerint például a színésznek gyakran kell belső megérzéseire, átélt élményeire, színjátékos ösztönére hagyatkoznia, hogy feltárhassa az általa megjelenítendő figura belső történéseit, lélekállapotát.

Az improvizáció gyakorlásával a színész eltávolodhat a bevett vagy számára már elégtelennek érzett színészi panelek, sztereotip megoldások alkalmazásától, és a szerep vagy szituáció új oldalait fedezheti fel. Az improvizáció gyakorlása ugyanakkor segít a színésznek a koncentráció fenntartásában, a színpadi szituációk esetleges módosulására adott rugalmas reakciók kialakításában, valamint a kollégákkal való együttműködés folyamatos javításában.

Improvizáció sokféle alapról indítható: kiindulópontja lehet egy szöveg (például rövid dialógus, versrészlet, újsághír), egy valós vagy képzeletbeli tárgy, egy helyszín, néhány típus-karakter, egy adott cselekmény, stb. Az improvizáció formai szempontból lehet szöveges vagy szöveg nélküli (mozgásos vagy táncos); a résztvevők száma szerint lehet egyéni, páros vagy csoportos; végkifejlete szerint lehet nyitott vagy zárt (az előbbi esetben a játszók az improvizáció során azt vizsgálják, hogy mire futhat ki a jelenet, míg az utóbbi esetben azt, hogy milyen utakon lehet eljutni a kívánt végpontig).

Az improvizációs játékmód meghatározó jelentőségű volt a commedia dell’arte színjátékformában, illetve az ehhez hasonló vásári színjátékokban; a 20. században – többek között a már említett Sztanyiszlavszkij nyomán – meghatározó jelentőségűvé vált például Jerzy Grotowski, Giorgio Strehler vagy Peter Brook előadásainak előkészítő munkálatai során.

Az improvizáció mint eszköz a szűken értelmezett színházi világon túl is nagy jelentőségre tett szert: előszeretettel alkalmazzák például a drámapedagógia, a színházi nevelés vagy a drámaterápia szakemberei is.

Improvizáció a komédiában

Egyéb improvizációk

Külső hivatkozások 

 Playback színház.lap.hu - linkgyűjtemény

Művészet
Mogyoróska

Mogyoróska törpefalu Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Gönci járásában.

Fekvése 
A Zempléni-hegységben fekszik, a vármegyeszékhelytől, Miskolctól közúton 63 kilométerre északkeletre.

A közvetlenül szomszédos települések: észak felől Regéc, északkelet felől Háromhuta, délkelet felől Erdőhorváti, dél felől Baskó, nyugat felől pedig Fony. Fony és Regéc egyaránt nagyjából 4-4 kilométerre található, a többi szomszédjától ennél nagyobb távolságok választják el. A két legközelebbi város a 21 kilométerre lévő Abaújszántó és a 25 kilométerre fekvő Encs.

Megközelítése 
Közigazgatási területén áthalad a Zempléni-hegységet keresztirányban teljesen átszelő 3716-os út, így könnyen megközelíthető a Hernád völgye (Vilmány-Fony) és a hegység túloldala (Tolcsva-Erdőhorváti) felől is. Központja vonatkozásában azonban zsáktelepülésnek tekinthető, oda ugyanis csak a 37 118-as számú mellékúton lehet eljutni, az említett útról Fony és Regéc közt félúton letérve.

Története 
Mogyoróskát 1363-ban említik először, a regéci uradalom részeként. A 15. században Giskra birtoka, majd a Szapolyaiaké. A török hódoltság alatt népessége fogyott, pótlására ruténeket telepítettek be.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Hegedűs Ernő (független)
 1994–1998: Hegedűs Zoltán (független)
 1998–2002: Hegedűs Zoltán (független)
 2002–2006: Hegedűs Zoltán (független)
 2006–2010: Hegedűs Zoltán (független)
 2010–2014: Hegedűs Zoltán (független)
 2014–2019: Hegedűs Zoltán (független)
 2019-től: Hegedűs Zoltán (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90%-a magyarnak, 12,5% ruszinnak mondta magát (7,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 10%, református 2,5%, görögkatolikus 57,5%, felekezeten kívüli 8,8% (17,5% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 
 Regéci vár
 Itt született Serfőző Sándor, a Magyar Állami Népi Együttes egykori igazgatója (1981-2001).
 Kilátó

Jegyzetek 

http://barcikaihistorias.hu/kazincbarcikan-is-eltek-dolgoztak-serfozo-sandor/

További információk 
 Mogyoróska az utazom.com honlapján

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Mikóháza

Mikóháza község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában, a vármegye székhelyétől, Miskolctól közúton körülbelül 100 kilométerre keletre.

Fekvése 
A Zempléni-hegység északkeleti részén helyezkedik el, a Bózsva-patak völgyében. A környező települések közül Alsóregmec körülbelül 3, Vilyvitány és Sátoraljaújhely-Széphalom 5-5 kilométerre fekszik; a legközelebbi város a 7 kilométerre lévő Pálháza, Sátoraljaújhely város központja pedig mintegy 10 kilométer távolságra van a községtől.

Megközelítése 
A település ma csak közúton közelíthető meg, Sátoraljaújhely és Pálháza-Hollóháza irányából egyaránt a 3719-es úton. Megszüntetéséig érintette a Hegyközi Kisvasút is, melynek nyomvonalán az utóbbi években nagyrészt kerékpárút épült.

Története 
A terület az őskor óta lakott. 1273-ban Kun Erzsébet királyné egy Mikó nevű emberének adományozta a területet. A lakók főként erdőgazdálkodásból éltek.

A törökök nem jutottak el Mikóházáig, ezért a település a törökök elől menekülőknek is menedéket nyújtott. A reformáció és ellenreformáció következményeként a falu lakossága vallásilag megosztott volt. 1769-ben épült fel az első templom.

A későbbi évszázadokban ruszin, német és zsidó telepesek érkeztek a településre. A községben 2007-ben 538 fő élt és összesen 236 lakás volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Gombos Péter (KDNP)
 1994–1998: Gombos Péter (független)
 1998–2002: Frankó Tamás (független)
 2002–2006: Frankó Tamás (független)
 2006–2010: Frankó Tamás (független)
 2010–2014: Frankó Tamás (független)
 2014–2019: Gógh András (független)
 2019-től: Gógh András (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,3%-a magyarnak, 1,3% bolgárnak, 2,5% cigánynak, 0,2% románnak, 3,6% ruszinnak, 9,6% szlováknak mondta magát (12,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,7%, református 18,8%, görögkatolikus 20,3%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 3,6% (14,5% nem válaszolt).

Jegyzetek

További információk 
 Mikóháza a Zemplén.net oldalon

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Észak-bánsági körzet

Az Észak-bánsági körzet (szerbül Северно-Банатски округ / Severnobanatski Okrug) közigazgatási egység a Bánságban és Bácskában, a Vajdaság Autonóm Tartomány északi részén, Szerbiában. Központja Nagykikinda.

Bácska elhelyezkedése 
Ada, Zenta és Magyarkanizsa községek, függetlenül attól, hogy Bácskában vannak, az 1992-es közigazgatási körzetek létrehozásától kezdve Bánátban találták magukat, és egészen 2011-ig – amikor Kanizsa saját, míg Zenta és Ada közös rendszámtáblát kapott – a nagykikindai rendszámtáblát használtak. Többek szerint a Milosevics-kormány az Észak-bácskai tömbmagyarságot két részre akarta osztani, mert nem akarta, hogy valamelyik körzetben is egy nemzeti kisebbség alkosson abszolút többséget.

2009-ben a három Tisza-menti községnek sikerült, hogy csatlakozzon az Észak-bácskai fejlesztési régióhoz, de az, hogy közigazgatásilag is „visszakerüljön” Bácskába még elég sok munkát igényel.

Községek (járások)

Népesség 

A körzet lakosainak száma 2002-ben 165 881 fő volt, 2011-ben pedig már csak 147 770.

Több nemzetiség él a körzetben. A magyarok alkotnak relatív többséget (78 551, 47,4%), a szerbek létszáma pedig 72 242 (43,6%).

A körzet 6 községében (járásban) 50 település található. Négy községben a magyarok alkotnak többséget: Magyarkanizsán (86%), Zentán (81%), Adán (76%) és Csókán (52%); Kikindán és Törökkanizsán a szerb nemzetiségűek vannak többségben.

30 településen a magyar nemzetiségűek alkotnak többséget, egyben relatív többséget, 19-ben pedig a szerbek vannak többségben.

Jegyzetek

További információk 

 Honlap 

Vajdasági körzetek
Bojta

A Bojta török baj szóból származó régi magyar férfi személynév, jelentése: gazdag, bő. A név eredeti formája Baj, Boj volt, a Bojta ennek kicsinyítőképzős változata.


Rokon nevek
 Vajta: alakváltozat

lásd még: Vajk, Baján

Gyakorisága
Az 1990-es években a Bojta és Vajta egyaránt szórványos név volt, a 2000-es években egyik sem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Bojta, Vajta:
 április 24.
 december 20.

Híres Bojták, Vajták
Koppány egyik támogatója Bojta vezér

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Vajta (egyértelműsítő lap)

Vajta, török eredetű, régi magyar személynév
 Vajta, község Fejér vármegyében
 Vajta, bosnyák énekes, az 1981-es Eurovíziós Dalfesztivál jugoszláv indulója
Bojtorján (keresztnév)

A Bojtorján magyar eredetű férfinév, jelentése: bojtorján (növény). 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Ajánlott névnap:
 április 24. 
 december 20.

Híres Bojtorjánok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (B)
Férfikeresztnevek (B)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Debóra

A Debóra héber eredetű női név (דְּבֹרָה D(e)vórá), jelentése: méh, méhecske. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 24.
 szeptember 15.

Híres Debórák
Debby Ryan - amerikai színésznő, énekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (D)
Női keresztnevek (D)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Egbert

Az Egbert  germán eredetű férfinév, jelentése: kard + fényes, híres. Női változata: Egberta


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 12. 
 április 24.

Híres Egbertek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Egberta

Az Egberta az Egbert férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 24.

Híres Egberták

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Egmont

Az Egmont germán eredetű férfinév, jelentése: kard + védelem. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24.

Híres Egmontok
 Baumgarten Egmont (1859–1912) gégész, orvos, egyetemi tanár

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Gyöngyvirág (keresztnév)

A Gyöngyvirág újabb keletű magyar eredetű női név a gyöngyvirág szóból. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 24. 
 május 12. 
 május 14.

Híres Gyöngyvirágok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Gy)
Női keresztnevek (Gy)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Györe (egyértelműsítő lap)

Györe, férfikeresztnév
Györe, község Tolna vármegyében
Kardos (keresztnév)

A Kardos késő középkori magyar személy- illetve családnév, a kardos szóból ered. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 3. 
 február 23. 
 április 24. 
 július 15.

Híres Kardosok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Kászon (keresztnév)

A Kászon erdélyi helynévből keletkezett férfinév. Az alapszó szláv eredetű, jelentése: savanyú (patak). 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24. 
 augusztus 13.

Híres Kászonok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Szláv eredetű magyar férfikeresztnevek
Fidél

A Fidél latin eredetű férfinév, jelentése: hűséges.  Női változata: Fidélia.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 24.

Híres Fidélek
 Fidel Castro kubai elnök, a Kubai Kommunista Párt főtitkára
Pálffy Fidél szélsőjobboldali politikus a két világháború között

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Férfikeresztnevek (F)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Fidélia

A Fidélia a Fidél férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 24.

Híres Fidéliák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Női keresztnevek (F)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Fabiána

A Fabiána női név a Fábián férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Fabióla: a Fábián név rokonának, a Fábiusz névnek a női párjából (Fabia) továbbképzett név.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Fabiána és a Fabióla szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnap
Fabiána
 január 20. 
 június 20. 
Fabióla
ajánlott névnap: december 27.

Híres Fabiánák,  Fabiólák
 Fabiola belga királyné
 Fabiola Zuluaga kolumbiai teniszezőnő
 Fabiola da Silva brazil görkorcsolyázónő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (F)
Női keresztnevek (F)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Jelek (egyértelműsítő lap)

Jelek, férfi keresztnév
Jelek, Árpád fejedelem fia
Jelek, 2002-es amerikai sci-fi thriller
Jelek (1994) az Omen zenekar negyedik nagylemeze
Zsinagóga

A zsinagóga (héberül: בֵּית כְּנֶסֶת bét kneszet, „a gyülekezés háza”; jiddisül: שול shul) a zsidó istentisztelet helye. A szó a görög συναγωγή, szünagógé, azaz „gyűlés” vagy „gyülekezés” szóból származik, indoeurópai eredetű.

Az ortodox zsidók és a legtöbb konzervatív zsidó zsinagógának hívja az istentisztelet helyét, egyes gyülekezetek azonban más szót használnak rá, például בֵּית תְּפִילָּה bét tefillá, „imaház”). A karaita zsidók az arámi eredetű כְּנִיסָּה kenisszá, az Egyesült Államokban pedig a legtöbb reformzsidó és pár konzervatív gyülekezet a templom szót használja rá.

A zsinagóga rendszerint egy nagy csarnokból áll (fő szentély, az imádkozás helye és itt található a béma és a frigyszekrény), kisebb helyiségekből tanulás céljára, valamint gyakran irodákból és egyéb, gyülekezés céljára szolgáló helyiségekből. Egyes nagyobb zsinagógákban külön helyiség szolgál a Tóra tanulmányozására, ez a בֵּית מִדְרָשׁ bét midrás a „tanulás háza”.

A világ legnagyobb zsinagógája a New Yorkban található Temple Emanu-El zsinagóga. Európa legnagyobb zsinagógája a budapesti Dohány utcai zsinagóga.

A magyarországi zsinagógák két típusa 
 A neológ zsinagógákban – mint például a Dohány utcai zsinagóga is – a tóraolvasó asztal elöl, a frigyszekrény előtt helyezkedik el, imitálva a templomokban lévő oltárt, mintegy utalásként, hogy valamikor a Szentélyben az oltár volt az áldozatbemutatás színhelye. A nők szintén elkülönülve imádkoznak, de nem külön szobában, hanem emeleti karzaton, vagy különálló padsorokban. Löw Lipót, a tudós szegedi rabbi példáját követve a prédikáció magyarul hangzik el, hiszen ma már igen kevesen beszélik és értik a héber nyelvet. Az istentisztelet fényének emelése céljából a neológ zsinagógákban már helyet kapott az orgona, a kántor – és néhol a rabbi is – reverendát visel az istentisztelet alatt.

 Az ortodox zsinagógákban a tóraolvasó asztal a zsinagóga közepén található, hogy mindenki egyformán jól hallja a szent szöveget. Miután nők és férfiak nem lehetnek egy helyiségben az ima alatt – nehogy elvonják egymás figyelmét az ima áhítatáról – így külön helyiségben imádkoznak a nők, de ha ez valamilyen oknál fogva nem valósítható meg, úgy egy függönnyel kettéválasztják a helyiséget. Az Istentisztelet hagyományosan héber nyelven hangzik el, hiszen ez volt az askenáz (Közép- és Kelet-Európából származó) és a szefárd zsidók közös nyelve. Elutasítják a papi ruházatot, a reverendát, valamint az orgonát.

Források 

 Magyarországi zsinagógák 
 Zsinagóga – linkgyűjtemény

Lásd még 
 Magyarországi zsinagógák listája

Külső hivatkozások
Doxa

A doxa görög szó, amely olyan véleményt jelöl, amely lehet, hogy részben igaz, de (igazságát) teljesen nem lehet megmagyarázni. A doxazma ennek minősített változata, a téveszme.

A paradoxon önellentmondást, érthetetlen dolgot vagy helyzetet jelent.

A dogma szó (a görög dokeinből) jelentése az ókori klasszikusok írásaiban hasonló: olyan vélemény, amely valaki számára igaznak tűnik (mint a doxa), más összefüggésben filozófiai doktrinát vagy tanítást jelent, különösen a filozófusok egy konkrét iskolájának a filozófiai véleményét vagy elvét (lásd Cic. Ac., ii, 9 ).

További információk
Politikai szótár 

Filozófiai fogalmak

it:Doxa (filosofia)
Liechtenstein himnusza

Liechtenstein himnusza az Oben am jungen Rhein. Keletkezéséről az ország levéltárában nincsenek iratok. A szájhagyomány szerint egy német katolikus pap írta, akit Jakob Jauchnak hívtak. 1852-től 1856-ig Balzersben reggeli misét tartott. A himnusz dallama a brit himnusz, a God save the King dallama (H. Carey).

Szövege

Jegyzetek

Források 
 Meghallgatható változat 

Nemzeti himnuszok
Himnusz
The Unforgettable Fire

A U2 negyedik albuma The Unforgettable Fire címmel jelent meg, 1984-ben. Ez volt az első lemezük, melynek elkészítésében Brian Eno és Daniel Lanois volt a segítségükre. A cím egy a hiroshimai és nagaszaki atombomba-támadást túlélők által készített festménysorozatra utal.

A felvételeket a Slane Castle-ben kezdték el – ahol majd' húsz évvel később, 2003-ban koncertet is adtak (U2 Go Home [DVD]) –, és megszokott stúdiójukban, a dublini Windmill Lane-ben fejezték be. A lemez borítóján azonban nem a Slane, hanem a Moydrum kastély látható. 

Az albumhoz kapcsolódik az 1985-ben kiadott Wide Awake in America EP, élő felvételekkel és Észak-Amerikában meg nem jelent B-oldali számokkal.

Dalok 
 A Sort of Homecoming (5:28)
 Pride (In the Name of Love) (3:48)
 Wire (4:19)
 The Unforgettable Fire (4:55)
 Promenade (2:35)
 4th of July (2:12)
 Bad (6:09)
 Indian Summer Sky (4:17)
 Elvis Presley and America (6:23)
 MLK (2:31)

1995-ben a Mobile Fidelity Sound Lab újrakeverte az albumot – ezen a kiadáson több szám hossza is eltér az eredetitől (például az instrumentális 4th of July 27 másodperccel hosszabb).

Előadók 
 Bono – ének
 The Edge – gitár, billentyűsök, ének
 Adam Clayton – basszusgitár
 Larry Mullen, Jr. – dob
 Brian Eno és Daniel Lanois – vokál, további hangszerek, hanghatások

Külső hivatkozások 
 U2 Wanderer diszkográfia
 U2-Vertigo-Tour.com – Az Unforgettable Fire turnéján játszott számok
 Three Sunrises – a lemez dalairól

1984 nagylemezei
U2-albumok
Island Records-albumok
A UK Albums Chart listavezetői
Az ausztrál albumlista első helyezettjei
Wide Awake in America

A Wide Awake in America a U2 1985-ben kiadott EP-je, melyen addig csak az Egyesült Királyságban megjelent számok, ill. a Bad egy addig kiadatlan élő felvétele hallható.

Eredetileg csak Észak-Amerikában és Japánban adták ki, de importként az Egyesült Királyságban is sokat adtak el belőle. 1990-ben jelent meg újra, immár világszerte.

Dalok
Bad (élő) (7:59)
A Sort of Homecoming (élő) (4:06)
The Three Sunrises (3:52)
Love Comes Tumbling (4:45)

A Bad a birminghami National Exhibition Centre-ben hangzott el, 1984. november 11-én. – Az A Sort of Homecoming felvételének helyszíne a londoni Wembley Arena, időpontja pedig 1985. november 15. A koncert előtti beállás alatt vették fel, a közönségzajt később keverték hozzá. – A The Three Sunrises megjelent első válogatásalbumuk korlátozott példányszámban kiadott The B-Sides of 1980-1990 című második cédéjén (1998). – A Love Comes Tumbling szintén rákerült erre a válogatásra, de kezdése némileg eltér az EP-n hallható változattól.

A Bad kivételével az összes szám eredetileg a The Unforgettable Fire kislemezen jelent meg (1985. április).

Előadók
Bono – ének
The Edge – gitár, billentyűsök, ének
Adam Clayton – basszusgitár
Larry Mullen, Jr. – dob

Külső hivatkozások
U2 Wanderer diszkográfia

1985 nagylemezei
U2-albumok
Island Records-albumok
Kazinczy utcai zsinagóga (Miskolc)

A Kazinczy utcai zsinagóga Miskolc ma már egyetlen zsinagógája, egyben Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye egyetlen ma is működő, és a régió legnagyobb zsinagógája (Kazinczy utca 7.)

Története 
A zsinagóga 1856 és 1863 között épült Ludwig Förster tervei alapján, neoromán moreszk stílusban. Hasonlít az ugyancsak Förster tervei szerint épült bécsi leopoldstadti zsinagógához.
Förster a zsinagóga tervezésekor több újítást is bevezetett, orgonát építtetett a zsinagógába, a tóraolvasó asztalt pedig az épület közepe helyett a frigyszekrény elé tette. Ez tiltakozást váltott ki az ortodox többségű hívőkből, és miután az átadást követő évben a sátoraljaújhelyi rabbigyűlés kiátkozta Fischmann Ezékiel Mózes miskolci rabbit, úgy döntöttek, a hagyományoknak megfelelően átalakítják a zsinagógát. A viszály következtében a miskolci zsidóságból különvált a szefárd hitközség, és külön imaházat bérelt (vagy épített) a Kölcsey utcában, amely nem maradt fenn.

2013 őszén a zsinagógát – leromlott állapota és balesetveszély miatt (az alapok, a tetőszerkezet és a tetőt tartó oszlopok gyengültek meg) – átmenetileg bezárták. Felújítását 2017-ben kezdték meg.

A zsinagóga 
A Kazinczy utcai homlokzatot és az udvarit is egy arabeszkes rózsaablak és keskeny íves ablakok díszítik, az udvar felé néző főhomlokzaton Mózes kettős kőtáblája látható. A háromhajós, álbazilikás elrendezésű épület belsejében karcsú vaspillérek vannak, melyek díszítésében gótikus és bizánci elemek is láthatóak. A falak keleti motívumokat idéző, bonyolult festése M. Horowitz munkája.

Egyéb 
Miskolcnak 1901-ben másik zsinagógája is épült; a Palóczy utcai zsinagóga kupolás, kéttornyú épület volt. 1963-ban lebontották.

Az 1920-as népszámlálás idején Miskolcon körülbelül  zsidó vallású élt (a teljes népesség 16,5%-a), de nagy részük a holokauszt áldozata lett, és napjainkban körülbelül 500-an élnek a városban. A holokauszt áldozatainak a zsinagóga Déryné utcai bejáratánál, emellett az Arany János utcában, az egykori gettó helyén, valamint a Tiszai pályaudvaron lévő emléktáblák állítanak emléket.

Képgaléria

Források 
 
 
 Kép a Kazinczy úti zsinagógáról
 A Vendégváró cikke
 A miskolci zsidó hitközség története
 Zsinagóga.lap.hu – linkgyűjtemény
 boon.hu – Miskolci zsinagóga: balesetveszély miatt zárva

Kapcsolódó szócikkek 
 Magyarországi zsinagógák listája

Miskolc templomai
Miskolc műemlékei
Miskolc 19. századi építményei
Magyarország zsinagógái
Magyarország neoromán vallási építményei
1863-ban átadott építmények
Astor Piazzolla

Ástor Pantaleón Piazzolla [ˈastoɾ pantaleˈon pjaˈtsola] (Mar del Plata, 1921. március 11. – Buenos Aires, 1992. július 4.) argentin zeneszerző, harmonikás, zenekarvezető.

Élete 
Nyolcéves korában kapta az apjától az első bandoneónját (többnyire nyolcszögletű gombos harmonika). Tizenkét évesen kezdett klasszikus zenét tanulni a magyar származású Wilda Béla zongoristától.

Gyermekkorát Bronxban töltötte. 1937-ben tért haza, majd Buenos Airesbe költözött. 1940-ben Arthur Rubinstein összehozta Alberto Ginastrerával. Piazzolla megismerte a kortárs zeneszerzők műveit. Szimfóniákat, concertókat, szonátákat és kamarazenét komponált. 1954-ben egy párizsi ösztöndíjjal Nadia Boulanger növendéke lett.

1986-ban César-díjat kapott az El Exilio de Gardel című film zenéjéért.

Életművével a tangót és a bandoneónt a komolyzene részévé tette. Gidon Kremer (egykor szovjet) hegedűművész Piazzollát népszerűsítő tevékenysége nagyban hozzájárult ehhez.

Zenéjére legnagyobb hatással a tangó, a dzsessz és Johann Sebastian Bach volt. Mind összhangzattanilag, mind formailag rengeteg hasonlóság fedezhető fel Bach és Piazzolla zenéje között.

Több mint ezer zenedarabja maradt fenn, amelyeket a nagy koncerttermektől a kis klubokig világszerte előadnak.

Leghíresebb művei:
Buenos Aires
Adios Nonino
Maria de Buenos Aires (opera)
Libertango
Oblivion

Diszkográfia

Jegyzetek

További információk 
 Életrajz, hangfelvételek
 Piazzolla-Seite bei Milva
 Piazzolla.org, angol és spanyol
 Az Adios Nonino 200 felvétele

Argentin zeneszerzők
20. századi zeneszerzők
1921-ben született személyek
1992-ben elhunyt személyek
César-díjasok
Ajsa

Az Ajsa magyar eredetű női név, jelentése: ajak. Más feltételezés szerint a név török eredetű, és jelentése: barázdabillegető (madár).


Rokon nevek
Aisa, Aisah

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Ajsa sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
április 25., november 15.

Híres Ajsák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Török eredetű magyar női keresztnevek
Aisa

Az Aisa női név arab eredetű, jelentése: eleven, élő.


Rokon nevek
Ajsa, Aisah

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es évekbeni gyakoriságáról nincs adat. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Aisa sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok

Híres Aisák
 Áisa bint Abi Bakr, Mohammed próféta felesége

Az irodalomban 
 Aisa, Szinán lánya A koppányi aga testamentuma Fekete István-regényben

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (A, Á)
Női keresztnevek (A, Á)
Arab eredetű magyar női keresztnevek
Everard

Az Everard germán eredetű angol férfinév, a jelentése vadkan + erős, merész. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
ajánlott névnap
 április 25.

Híres Everardok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Klétus

A Klétus görög → latin eredetű férfinév. Latinos formája Anacletus, jelentése: feddhetetlen. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 26.

Híres Klétusok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (K)
Férfikeresztnevek (K)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Eidgenössische Technische Hochschule

Az Eidgenössische Technische Hochschule, Zürich, (ETHZ, magyarul Szövetségi Műszaki Főiskola, Zürich) a svájci Zürichben található egyetem. Gyakran csak ETH-ként hivatkoznak rá.

Az ETH az egyik legrangosabb felsőoktatási intézmény a világon a kémia, a fizika, a villamosmérnöki valamint a gépészmérnöki tudományok és a számítástechnika területén. Az IDEA League tagja.

Története

Híres emberek

Nobel-díjasok 
Sokan a svájci Nobel-díjasok közül kapcsolatban voltak vagy vannak az ETH-val:
 1901 Wilhelm Conrad Röntgen (fizika) – hallgató
 1913 Alfred Werner (kémia) – professzor
 1915 Richard Martin Willstätter (kémia) – professzor
 1918 Fritz Haber (kémia) – hallgató
 1920 Charles-Edouard Guillaume (fizika) – hallgató
 1921 Albert Einstein (fizika) – matematika szakos hallgató 1896 és 1900 között, az elméleti fizika professzora 1912 és 1916 között
 1936 Peter Debye (kémia) – professzora
 1938 Richard Kuhn (kémia) – az ETH professzora 1926-tól 1929-ig
 1939 Leopold Ružička (kémia) – professzor
 1943 Otto Stern (fizika) – az ETH tanszékvezető professzora (1914)
 1945 Wolfgang Pauli (fizika) – professzor
 1950 Tadeus Reichstein (orvostudomány) – hallgató
 1952 Felix Bloch (fizika) – hallgató
 1953 Hermann Staudinger (kémia) – az ETH előadója 1912–1926 között
 1975 Vladimir Prelog (kémia) – professzor
 1978 Werner Arber (orvostudomány) – hallgató
 1986 Heinrich Rohrer (fizika) – Gerd Binninggel együtt az ETH hallgatója
 1987 Georg Bednorz és Alexander Müller (fizika) – az ETH hallgatói
 1991 Richard Ernst (kémia) – professzor
 2002 Kurt Wüthrich (kémia) – professzor

Mások 
 Max Frisch (építészet) – hallgató
 Bernard Tschumi (építészet) – hallgató
 Herzog & de Meuron (építészet) – az ETH hallgatói és 1999 óta professzorai, Pritzker-díjasok 2001-ben
 Niklaus Wirth (számítástudomány) – 1999 óta Professor emeritus, Turing-díjas 1984-ben

Magyar vonatkozások 
 Telegdi Bálint kísérleti részecskefizikus, az MTA tiszteleti tagja, 1976-tól 1989-es nyugdíjazásáig itteni professzor
 Grossmann Marcell matematikus, akinek fontos érdemei vannak az általános relativitáselmélet kifejlesztésében, életének első 15 évét Budapesten élte
 Kálmán Rudolf Emil (1930–2016) villamosmérnök, matematikus, a Kálmán-szűrő elvének kidolgozója, 1973 és 1997 között az egyetem professzora volt.
 Kováts Ervin (1927–2012) svájci magyar kémikus, vegyészmérnök, az MTA tagja, 1950 és 1953 között az egyetem hallgatója
 Neumann János (1903–1957) magyar matematikus, fizikus, informatikus, 1923 és 1925 között az egyetem vegyészmérnök-hallgatója
 Forgó László (Kossuth-díjas) gépészmérnök, az MTA tagja, a Heller–Forgó hűtőrendszer társfeltalálója itt szerezte mérnöki oklevelét, majd 1929 és 1931 között tanársegédje is volt.
 Heller László, a Heller–Forgó hűtőrendszer társfeltalálója az egyetem hallgatója
 Szántay Lajos, Arad jeles műépítésze a 19. század végén itt tanult.

További információk 
 ETH Zürich honlap (angol)
 PSI (Paul Scherrer Institute)
 UniPoly rowing match

Svájc egyetemei
Zürich
Az 1850-es években alapított oktatási intézmények
Peregrina

A Peregrina a Peregrinus (magyarul Pellegrin) férfinév női párja.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 26.
 május 1.
 május 2.
 augusztus 5.
 október 5.

Híres Peregrinák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (P)
Női keresztnevek (P)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Jumi

A jumi (弓) aszimmetrikus japán íj. Hossza 182 cm-től 244 cm-ig terjedhet, feszítőereje: 18-23 kp, 180-230 N (120–150 m lövési távolság). Alkalmazása Japánban az írott történelmük előtti korokig visszavezethető. A Worenzhuan („Feljegyzések Wa népéről”) című kínai krónika említést tesz egy japán aszimmetrikus szárú íjról. Maga az írás körülbelül Kr. u. 400 körül készülhetett.

Anyaga: bambusz és lombos fa. A bambusz lehet madate- vagy moso-fajta, a lombos fa pedig eperfa-féle, ecetfa-féle vagy vadgesztenye. Rétegeinek száma 3 vagy 5.

Az íj a hasi oldalon 6, a hátoldalán 7 csomós bambuszból készül. A csapolásokat enyveszsinór-tekercseléssel erősítik meg. Készítésének folyamata évszázadok óta változatlan, tradicionálisnak nevezhető.

Felépítése aszimmetrikus, mivel az alsó szára rövidebb, mint a felső. Ezért nem az íjtest közepén fogják meg, hanem körülbelül az alsó 1/3-ának tetején. Hogy miért ilyen, arra több magyarázat is született: az egyik, hogy eredetileg lóról használták, és könnyebben át tudtak vele fordulni az egyik oldalról a másikra. A másik, hogy térdelő pozícióból könnyebb volt így lőni vele. A harmadik, hogy a fa sajátosságai miatt volt erre szükség. Általánosságban véve az aszimmetrikus íjak kialakulására az első és a második magyarázat a helyes. A második magyarázat kiegészítéseképpen indok, hogy a nagyobb lőtávolság, illetve a nyílvessző nagyobb átütőerejének elérése érdekében az íjtest hosszát növelni kellett. Azonban álló helyzetben az alsó szárnak méretbeli korlátot okoz a talaj (lovon ülve a lóhát) közelsége, így a kívánt teljesítményt csak a felső szár hosszának növelésével lehetett elérni.

Az íjkészítő mester vallásos áhítattal készít minden darabot, személyét kultikus tisztelet övezi. A hagyomány szerint minden jumiban van egy darab készítője lelkéből. Tulajdonosai nagy tisztelettel bánnak az íjjal, például nem lépik át, ha a földön hever. Mások jumiját engedély nélkül megérinteni épp akkora sértés, mint az illető házastársához közeledni.

Jegyzetek

Források 
 

Íjak
Harcművészeti eszközök
Japán harcművészetek