alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Malacka (Micimackó)

Malacka egy kis termetű malac; Micimackó legjobb barátja a róla szóló mesékben (Róbert Gidát nem számítva). Általánosságban félénk, különösen fél a sötétben és sok mindenért hajlamos aggódni. Jóllehet igen kicsi állat (csak Zsebibaba kisebb nála) és néha dadog, igyekszik bátor lenni, gyakran sikerül is legyőzni a félelmeit.

Malacka kedvenc étele a tölgyfa termése, a makk (acorns), habár ezt az eredeti könyvben "Haycorns"-nak írják. Malacka "egy nagyon-nagy házban" él a Százholdas pagonyban. Egy "TRESPASSERS WILL" (magyarul "Tilos az Á") feliratú tábla mellett.

A felirat utalás az angol "TRESPASSERS WILL BE PROSECUTED" azaz az "birtokháborítókat megbüntetik" (magyarul: "Magánterület") táblára. Azonban ez Malacka tolmácsolásában nagyapja neve, akit "Tresspassers William"-nek hívtak. (A Will az angol William név rövid változata/becézése.)

A figurát E. H. Shepard rajzolta le először a regény első kiadásaiban. Erre a figurára épül a Disney-féle rajzfilmváltozat ma már közismert figurája, rózsaszín-lila csíkos ruhával.

A regényből készült kazettán hangját Földessy Margit adta, ugyanő szinkronizálta az 1977-es egész estés Disney-rajzfilmben és az ebből készült rajzfilmsorozatban (Micimackó újabb kalandjai).

További információk 
 A Micimackó a MEK-en
 Kitiltották Malackát a török tévéből (Index.hu, 2006. június 18.)

Kitalált emlősök
Micimackó-szereplők
1159



Események 
 szeptember 7. – III. Sándor pápa megválasztása.
 szeptember 7. – IV. Viktor ellenpápa megválasztása.
 A római katolikus egyházban a bíborosok kezébe kerül a pápaválasztás kizárólagos joga.
 Az almohádok elfoglalják Tuniszt.
 II. Géza magyar király Lukács esztergomi érsek nyomására lemond az invesztitúra jogáról.

Születések

Halálozások
 május 30. – II. Ulászló lengyel fejedelem (* 1105)
 szeptember 1. – IV. Hadrián pápa

12. század
1158



Események 
 január 11. – II. Ulászló cseh király megkoronázása.
 I. Frigyes német-római császár második itáliai hadjárata során megfosztja önkormányzatuktól a lombardiai városokat. II. Géza magyar király 600 íjásszal támogatja a császár seregét.
 augusztus 31. – III. Sancho kasztíliai király korai halála után fia, a 3 éves VIII. Alfonz lép trónra (1214-ig uralkodik).
 István herceg és László herceg Bizáncba távoznak, miután terveik bátyjuk II. Géza trónjának megszerzésére kudarcot vallottak.
 Nidzsó japán császár trónra lépése.
 A fontsterling bevezetése Angliában.

Születések

Halálozások
 február 13. után – Martyrius esztergomi érsek (* ?)
 augusztus 31. – III. Sancho kasztíliai király (* 1135)
 szeptember 22. – Freisingi Ottó

12. század
1157



Események 
 II. Géza I. Frigyes német-római császárhoz fordul segítségért a bizánci terjeszkedés megállítására, a császár azonban a lombardiai városok elleni harccal van elfoglalva, így nem tud segítséget adni.
 augusztus 21. – III. Sancho kasztíliai király (VII. Alfonz fia) trónra lépése (1158-ig uralkodik).
 augusztus 21. – II. Ferdinánd leóni király, (VII. Alfonz fia) trónra lépése (1188-ig uralkodik).
 A Szeldzsuk Szultánság több részre esik szét.
 A Brandenburgi Őrgrófság megalapítása.

Születések 
 szeptember 8. – I. Richárd angol király († 1199)
 V. Lipót osztrák herceg († 1194)

Halálozások 
 augusztus 21. – VII. Alfonz kasztíliai király (* 1105)

12. század
1156



Események 
 II. Géza békét köt I. Manuél bizánci császárral. Géza lemondott a Száván túli területekről, Manuél pedig felhagyott Géza öccse a trónkövetelő István herceg támogatásával.
 A karmelita rend alapítása.
 I. Frigyes német-római császár az Osztrák Őrgrófságot kiveszi a bajor hercegek hatásköréből, önálló hercegséggé teszi és a babenbergi Jasomirgott Henriknek adományozza.
 II. Vital Michele velencei dózse megválasztása (1172-ig uralkodik).
 Jurij Dolgorukij herceg megalapítja és megerősíti Moszkvát.
 Málta önálló püspökség lesz.

Születések 
 II. Henrik angol király lánya, Matilda megszületik Angliában (meghalt 1189-ben)
 Minamoto no Noriyori japán tábornok (meghalt 1193-ban)
 VI. Rajmund toulouse-i gróf (meghalt 1222-ben)
 szeptember folyamán – II. Iszaakiosz bizánci császár († 1204)

Halálozások 
 január 20. – Henrik püspöknek, Finnország védőszentjének meggyilkolása a Köyliönjärvi-tó jegén
 Toba japán császár

Jegyzetek 

12. század
1155



Események 
 április 17. – I. Frigyes német király Itália királya lesz.
 június 18. – I. Frigyes német-római császárrá koronázása.
 A magyar sereg a bizánci kézen levő Barancs várának ostromába kezd, majd megveri Baszileosz bizánci vezérnek a vár felmentésére érkező seregét.
 Go-Sirakava japán császár trónra lépése.

Születések 
 november 5. – VIII. Alfonz kasztíliai király († 1214)
 II. Iszaakiosz bizánci császár († 1204)

Halálozások 
 Konoe japán császár

12. század
1154



Események 
 február 26. – I. Vilmos szicíliai király (II. Roger fia) trónra lépése (1166-ig uralkodik).
 Az év tavaszán II. Géza magyar király sereget gyűjtve I. Manuél bizánci császár ellen vonul, de még az összeütközés előtt a felek békét kötnek. 
 István herceg és hívei – miután a királlyal összekülönböznek – Manuélhez szöknek, erre Géza Mánuel ellenfelével Andronikosszal köt szövetséget.
 október 25. – István angol király Doverben meghal, a trónon fogadott fia, I. Henrik unokája a 21 éves II. Henrik követi (1189-ig uralkodik).
 IX. Erik svéd király megkezdi a kereszténység terjesztését Finnországban.
 december 14. – IV. Hadrián pápa az egyetlen angol pápa megválasztása (1159-ig uralkodik).
 Nur ad-Din ellenőrzése alá vonja Damaszkuszt, ezzel Szíria egy uralkodó alatt egyesül.
 I. Manuél bizánci császár újjáépíti Belgrádot.
 al-Fáiz szultán trónra lépése Egyiptomban.
 IV. Anasztáz pápa újjáalakította a tarragonai érsekséget.

Születések 
 november 11. – I. Sancho portugál király.
 II. Alfonz aragóniai király († 1196).
 Sune Sik Sverkersson svéd herceg

Halálozások 
 február 26. – II. Roger szicíliai király (* 1095)
 október 25. – István angol király (* 1096 körül)
 december 3. – IV. Anasztáz pápa
 A huescai San Pedro el Viejo kolostorban a korábbi (1134–1137) II. (Szerzetes) Ramiro aragóniai király

12. század
1153



Események
 január 6. – Anjou Henrik, a későbbi II. Henrik király megérkezik Angliába (1154-ben trónra lép).
 május 24. – IV. Malcolm skót király trónra lépése (1165-ig uralkodik).
 július 9. – IV. Anasztáz pápa megválasztása (1154-ig uralkodik).
 november 6. – A winchesteri béke. István angol király és Matilda özvegy császárné kibékítése, mellyel lehetővé válik, hogy Istvánt a császárné fia Anjou Henrik kövesse az angol trónon.
 Felbomlik I. Manuél bizánci császárnak és Könyves Kálmán király törvénytelen fiának, a trónkövetelő Borisznak II. Géza magyar király ellen 1152-ben kötött szövetsége.
 Az Anjou-dinasztia uralmának kezdete Gascogne-ban.
 Andronikoszt I. Manuél bizánci császár összeesküvés vádjával bebörtönözteti.
 Chatillon Reginald nőül veszi Constance antiochiai hercegnőt és trónra lép Antiochiában.
 II. Balduin jeruzsálemi király elfoglalja Askelónt.

Születések
 Vilmos Poitiers grófja, Anjou Henrik herceg és Aquitániai Eleonóra fia
 II. Vilmos szicíliai király († 1189)
 az év folyamán – III. Alexiosz bizánci császár († 1211)

Halálozások
 július 8. – III. Jenő pápa
 augusztus 20. – Clairvaux-i Szent Bernát
 I. Dávid skót király (* 1084)
 IV. Odó, Boulogne grófja, István angol király fia
 Komnénosz Anna bizánci hercegnő és történetíró (* 1083)

12. század
1152



Események 
 március 9. – I. Frigyest német királlyá választják (1155-ben császár és Itália királya, 1178-ban Burgundia királya, uralkodik 1190-ig).
 II. Géza újabb hadjáratot indít Galícia ellen, melynek során Przemyślnél legyőzi Vlagyimir halicsi fejedelmet.
 I. Manuél bizánci császár szövetséget köt a trónkövetelő Borisszal, Könyves Kálmán király törvénytelen fiával, elfoglalja a Szerémséget, beveszi Zimonyt, de a Halicsból visszaérkező magyar sereg kiveri a betolakodókat az országból.
 A pápa érvényteleníti Aquitániai Eleonóra és VII. Lajos francia király házasságát.
 május 18. – Anjou Henrik herceg és Aquitániai Eleonóra házassága.
 Az ír katolikus egyház elismeri a pápa főségét.
 Az Almohádok meghódítják a mai Algéria területét.

Születések

Halálozások
 február 15. – III. Konrád német király (* 1093 körül)

12. század
1151



Események 
 az év folyamán – 
 A 18 éves Anjou Henrik követi apját Anjou trónján.
 II. Géza serege betör Oroszország területére, de vereséget szenved.
 Izlandon kiadják a világ első, járványok és tűzkár elleni biztosítási kötvényét.
 Martyrius egri püspök foglalja el az esztergomi érseki széket.

Születések 
 április 10. – Igor Szvjatoszlavics, a Rurik-dinasztiából származó herceg. A kunok elleni hadjáratáról szól az Igor-ének († 1202)
Bizonytalan dátum
 I. Mihály, kijevi nagyfejedelem († 1176)
 Unkei, japán szobrász († 1223)
 Sverre Sigurdsson, norvég király († 1202)
 Franciaországi Alix, VII. Lajos francia király és első felesége, Aquitániai Eleonóra második leánya († 1197/98)
 Urraca, portugál infánsnő, VI. Alfonz kasztíliai király lánya († 1188)

Halálozások 
 január 10. – II. Theobald, Champagne grófja (* 1090)
 január 13. – Suger apát, teológus, bencés szerzetes, író, politikus, építész (* 1081 körül)
 április 23. – Löweni Adelhaid, I. Henrik angol király, második felesége (* 1103)
 szeptember 7. – V. Gottfried, Anjou grófja, Matilda angol királynő második férje, II. Henrik angol király apjaként a Plantagenêt-dinasztia megalapítója (* 1113)
Bizonytalan dátum
 Kasztíliai Elvira, VI. Alfonz kasztíliai király, törvénytelen lánya, IV. Rajmund toulouse-i gróf felesége (* 1082 előtt)
 Honorius Augustodunensis, francia teológus (* 1080)
 Kölni Arnold, Köln püspöke (* 1100 körül)

Jegyzetek 

12. század
1150



Események 
 I. Manuél bizánci császár meghódítja Szerbiát, amely eddig a magyar király vazallus állama volt.
 IX. Erik svéd király trónra lépése (1160-ig uralkodik).
 A párizsi egyetem alapítása.
 Al-Záfir egyiptomi kalifa 53 toronnyal erősíti meg Askelón várát a keresztesek ellen.
 A cigányok első írásos említése Európában konstantinápolyi muzsikusokként.
 november 21. – VI. Sancho navarrai király (IV. Garcia fia) trónra lépése (1194-ig uralkodik).
 Az aberdeeni püspökség alapítása.
 Christian Malone megírja az írek történetét.
 III. Dharanindravarman khmer király trónra lépése.

Születések 
 V. Balduin hainaut-i gróf († 1195)
 Stephen Langton canterburyi érsek († 1228)

Halálozások 
 április / május – Henrik, III. Konrád német király fia, társuralkodó (* 1137)
 november 21. – VI. García navarrai király (* 1112)
 II. Suryavarman khmer király

12. század
1149



Események 
 október 24. IV. (Szent) Berengár, Aragónia hercege visszafoglalta Léridát és Fragát a móroktól.
 VII. Lajos francia király és seregeinek visszatérésével eredménytelen véget ér a II. keresztes háború
 Nur ad-Din muzulmán serege az inabi csatában legyőzi az Antiochiai Fejedelemség seregét, a csatában maga a fejedelem is elesik.
 I. Manuél bizánci császár Szerbiára, II. Géza vazallus államára tör.

Születések 
 Fakhr al-Din al-Razi, arab hittudós, filozófus
 II. Msztyiszláv kijevi nagyfejedelem († 1170)

Halálozások 
 június 27. – Poitiers-i Raimond antiochiai fejedelem (elesik az inabi csatában)

12. század
1148



Események

Határozott dátumú események 
 június 24. – Akkónban a II. Keresztes hadjárat vezérei, lovagrendek nagymesterei és a Kis-Ázsiai keresztes államok uralkodóinak részvételével sor került a középkor egyik legnagyobb csúcstalálkozójára.

Határozatlan dátumú események  
 december – IV. (Szent) Berengár, Aragónia hercege visszafoglalta Tortosa városát a móroktól.
 az év folyamán –
 II. Géza magyar király a kerepesi vízi vámot a budai káptalannak adományozza, ami arra utal, hogy Pestet egykor folyóvíz fogta közre.
 I. Alfonz portugál király visszafoglalja Abrantes városát a móroktól.
 III. (Szent) Hubert (III. Amadeus fia) lesz Savoya grófja (1188-ig uralkodik).
 Domenico Morosini velencei dózse megválasztása. (A városállam vezetője 1156-ig uralkodik.)
 A második keresztes hadjárat Damaszkusz bevételére tett kísérlete csúfos kudarcot vall.

Születések 
 III. Honoriusz pápa († 1227)
 János latin császár († 1237)

Halálozások 
 március 30. – III. Amadeus savoyai gróf (* 1094 körül)

Jegyzetek 

12. század
1147



Események

Határozott dátumú események 
 március 30. – Henriket, III. Konrád német király fiát társuralkodóvá koronázzák. (1150-ig, haláláig társuralkodó apja mellett.)

Határozatlan dátumú események 
 június – Edessza elestének hírére III. Konrád német király és VII. Lajos francia király vezetésével megindul a második keresztes hadjárat. (A sereg nagy része Magyarországon vonul keresztül, köztük van Borisz, Könyves Kálmán király törvénytelen fia is, de felismerik és kénytelen Bizáncba menekülni.)
 az év folyamán –
 I. Alfonz portugál király a keresztesek segítségével elfoglalja Lisszabont a móroktól.
 A Konrád vezette keresztes sereg Dorylaeumnál súlyos vereséget szenved az ikoniumi szultán seregétől és Niceáig vonul vissza. Később csatlakozva a franciákhoz Laodicea mellett vereséget szenved a törököktől is. 
 Moszkva első írásos említése.
 Az Aragóniai Királyság elfoglalta a móroktól Almeríát.
 Abd al-Mumin megtöri az Almorávidák hatalmát Marokkóban, egyúttal megalapítja az Almohádok dinasztiáját.
 A templomosok megszerzik a híres, széthajló végű piros kereszt viselésének jogát.

Születések 
 III. István magyar király († 1172)

Halálozások

Jegyzetek 

12. század
1146



Események 
 Clairvaux-i Szent Bernát prédikációi hatására elhatározzák a második keresztes hadjáratot.
 Borisz, Könyves Kálmán király törvénytelen fia bajor és osztrák zsoldosseregével elfoglalja Pozsony várát.
 II. Géza király serege visszafoglalja Pozsonyt, majd megtámadja a Boriszt támogató II. Henrik osztrák herceget a Fischa menti csatában szeptember 11-én megveri.

Születések

Halálozások

12. század
1145



Események

Határozott dátumú események 
 február 15. – Bernardo Paganellit, az újonnan alapított cisztercita Tre Fontane monostorának apátját választják pápává, aki a III. Jenő nevet veszi fel.

Határozatlan dátumú események 
 az évfolyamán –
 Borisz, Könyves Kálmán törvénytelen fia III. Konrád német-római császárhoz és II. Henrik osztrák herceghez fordul segítségért a korona megszerzése érdekében. (Uralkodói engedéllyel sereget toboroz a birodalom területén II. Géza magyar király ellen.)
 A chartres-i Notre Dame székesegyház építésének kezdete.
 III. Jenő pápa kiadja a Quantum predecessores kezdetű bulláját, mely megtiltja, hogy a távollévő keresztes javai ellen bármiféle keresetet indítsanak, továbbá a keresztes hadjárat idejére elengedi a fennálló adósságok utáni kamat fizetését.
 Nur ad-Din hatalomra jutása Szíriában.

Születések 
 Capet Mária, Champagne grófnője

Halálozások 
 február 15. – II. Luciusz pápa

Jegyzetek 

12. század
Bábeli könyvtár

A bábeli könyvtár egy képzeletbeli könyvtár Jorge Luis Borges argentin szerző Bábeli könyvtár („La biblioteca de Babel”) című novellájában, amelyben minden könyv azonos terjedelmű, nagyságú és kötésű. Ezek a könyvek hatszögletű könyvtárszobákban helyezkednek el, és a könyvtárban az összes lehetséges ilyen könyv megtalálható (az összes betűsorrend).

Pontos jellemzők
„Minden hatszög minden falának öt polc felel meg; minden polcon harminckét azonos nagyságú könyv, minden könyv négyszáztíz oldalas, minden oldalon negyven sor, minden sorban mintegy nyolcvan fekete betű.” A betűkészlet 22 betűből áll, ezen kívül van még két írásjel: a vessző és a pont, valamint szóköz, azaz összesen 25 írásjel.

További információk 
  Könyvismertető.
 
Galántai Zoltán: Bolyongás a bábeli könyvtárban. eClassic kiadó, 2018, 
 
 A Bábeli könyvtár online digitális szimulációja: dicelog.com digital access to the Library of Babel
  
  
 A Collectif de Babel honlapja
 Francia nyelvű random mondatgenerator Générateur de Texte Aléatoire
 Random fantázianév-generátor: Yafnag
 Működő ekönyvtár Borges kombinációs elképzelésének mintájára: https://libraryofbabel.info/

Babeli
Babelii
Könyvtárak
Oktett (egyértelműsítő lap)

Oktett, nyolctagú zenekar
 Oktett, nyolc bitből álló egység az informatikában
930



Események 
 Izlandon létrejön a világ első parlamentje, az Alþingi.

930 a tudományban

Születések

Halálozások
 Abu Kámil Sudzsa ibn Aszlam egyiptomi matematikus (* 850)

10. század
1144



Események

Határozott dátumú események 
 március 12. – II. Lucius pápa megválasztása.
 december 24. – A moszuli emír, Mosul Zengi vezette muzulmán sereg elfoglalja Edessza városát, és ezzel a kereszteseket a parti sávba szorítja vissza. (Ez az esemény lesz az 1147-ben induló második keresztes hadjárat kiváltó oka.)

Határozatlan dátumú események 
 VII. Lajos francia király feloldozást nyer II. Celesztin pápától.
 Borisz, Könyves Kálmán király törvénytelen fia Oroszországból Konstantinápolyba megy, hogy trónigényéhez segítséget kérjen I. Mánuel bizánci császártól. (Útja azonban kudarccal végződik.)
 Ljubljana első írásos említése.
 Andalúzia fellázad a magrebi Almorávidák ellen.

Születések

Halálozások 
 március 8. – II. Celesztin pápa

Jegyzetek 

12. század
1143



Események 
 április 8. – I. Mánuel bizánci császár (II. Ióannész fia) trónra lépése (1180-ig uralkodik).
 szeptember 26. – II. Celesztin pápa megválasztása (1144-ig uralkodik).
 október 5. – A Leóni Királyság független államnak ismeri el Portugáliát.
 december 25. – III. Balduin jeruzsálemi király megkoronázása (1152-től egyeduralkodó, 1162-ig uralkodik).
 II. Edó burgundi herceg (II. Hugó fia) trónra lépése (1162-ig uralkodik).
 Először fordítják le európai (latin) nyelvre a Koránt.

Születések 
 Nijo japán császár
 I. Vilmos skót király († 1214)

Halálozások 
 április 8. – II. János bizánci császár (* 1088)
 szeptember 24. – II. Ince pápa
 Ordericus Vitalis, normann szerzetes és történetíró
 november 10. – Anjou Fulkó jeruzsálemi király (* 1090 körül)
 II. Hugó burgundi herceg (* 1085 körül).

12. század
1142



Események 
 III. Konrád német-római császár csehországi hadjárata során visszahelyezi trónjára az elűzött II. Ulászló cseh királyt.
 Sutoku japán császárt Konoe császár követi a japán trónon.
 Oroszlán Henrik Szászország hercege lesz.
 III. Konrád német-római császár és II. János bizánci császár megerősítik a II. Roger szicíliai uralkodó elleni szövetségüket.

Születések 
 I. Vilmos skót király († 1214)
 Muin ad-Din Hasszan, indiai muzulmán szent

Halálozások 
 április 21. – Pierre Abélard francia filozófus (* 1079)

Jegyzetek 

12. század
1141



Események 
 február 2. – A lincolni csata. Robert Gloucester grófja és Matilda angol királynő serege legyőzi István angol király seregét, megingatva hatalmát Anglia felett.
 február 13. – II. Béla halála, fia II. Géza követi a trónon, de kiskorúsága alatt még anyja, Ilona királyné és Belus bán kormányoz. (Bélát Fehérvárott helyezik nyugalomra, a Szűz Mária-prépostság templomában.)
 szeptember 14. – Robert gloucesteri grófot foglyul ejtik a királypártiak, erre Matilda királynő a trón visszaadására kényszerül.

Születések 
 IV. Malcolm skót király († 1165)

Halálozások 
 február 13. – II. Béla magyar király (* 1108)
 október 18. – IV. Lipót osztrák őrgróf és bajor herceg
 Reimsi Alberich, skolasztikus filozófus
 Jehuda Halévi, zsidó költő és filozófus

Jegyzetek 

12. század
1140



Események 
 az év folyamán – 
 Marburg várossá válása.
 Martyrius – egykori veszprémi püspök – kerül az egri egyházmegye élére.

Születések 
 III. Rajmund tripoliszi gróf

Halálozások 
 január 12. – I. Lajos, türingiai tartománygrófi (* 1090 körül)
 február 6. – Thurstan, yorki érsek (* 1070 körül)
 február 14. – I. Leó örmény fejedelem, a Hegyek ura (* 1070 körül)
 február 14. – I. Szobeszláv, cseh fejedelem (* 1087 körül)
Bizonytalan dátum
 Toba Sódzsó, japán szerzetes, festő, csillagász (* 1053)

Jegyzetek 

12. század
1139



Események 
 július 28. – I. Alfonz portugál király trónra lépése. Ő az első, aki a portugál királyi címet viseli (1112-óta Portugália grófja, de 1128-ig Kasztíliai Teréz kormányzott helyette).
 A második lateráni zsinat.
 II. Béla sereggel segíti II. Jaropolk kijevi nagyfejedelmet lázadó rokonaival szemben.

Születések 
 Konoe japán császár

Halálozások 
 október 20. – X. Henrik bajor herceg (* 1108)

12. század
1138



Események 
 március 13. – III. Konrád megválasztása német királlyá (1152-ig uralkodik).
 március 13. – IV. Viktor ellenpápa megválasztása.
 május 29. – IV. Viktor ellenpápa lemondása.
 augusztus 22. – A Lobogó Csatája, más néven a northallertoni csata. Az angolok legyőzik I. Dávid skót király seregét.
 A Welf-ház bajorországi uralmának vége, a Babenberg-házból származó IV. Lipót osztrák őrgróf lesz az új bajor uralkodó.
 II. Béla magyar király elfoglalja a Boszna folyó vidékén elterülő Rámát.

Születések 
 IV. Conan breton herceg († 1171)
 II. Kázmér lengyel fejedelem

Halálozások 
 január 25. – II. Anaklét ellenpápa
 III. Boleszláv lengyel fejedelem

12. század
1137



Események

Határozott dátumú események 
 augusztus 1. – VII. Lajos francia király megkoronázása, aki ezután nőül veszi Aquitániai Eleonórát X. Vilmos aquitániai herceg lányát.
 augusztus 11. – II. (Szerzetes) Ramiro aragóniai király feleségül adta alig kétéves lányát, Petronilát IV. Rajmund Berengárhoz, Barcelona grófjához, aki felvette az "Aragónia hercege" címet.
 november 13. II. (Szerzetes) Ramiro aragóniai király lemondott trónjáról formálisan lánya, a gyakorlatban IV. Berengár javára.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 II. Béla király békét köt a trónkövetelő Boriszt támogató lengyelekkel, Borisz II. Jaropolk kijevi nagyfejedelemhez fordul segítségért.
 II. Béla hazahozatja az 1127-ben konstantinápolyi száműzetésben meghalt apja, Álmos herceg hamvait, és a székesfehérvári prépostsági templom királyi sírboltjába temetteti.
 Tűz pusztítja a rochesteri székesegyházat, de később újjáépül.

Születések 
 Szaladin egyiptomi szultán, a keresztesek nagy ellenfele a Szentföldön († 1193)
 Berengár Henrik, III. Konrád német király fia (1147-től társuralkodó, † 1150)

Halálozások 
 április 9. – X. Vilmos aquitániai herceg (* 1099)
 június 23. – I. Adalbert mainzi püspök (* ?)
 augusztus 1. – VI. (Kövér) Lajos francia király (* 1081)
 december 4. – III. Lothár német-római császár (* 1075)

Jegyzetek 

12. század
1136



Események 
 IV. Lipót osztrák őrgróf trónra lépése.
 A párizsi Saint-Denis-székesegyház építésének befejezése.
 Pierre Abélard megírja Historia Calamitatum című művét, melyben feltárja kapcsolatát Héloïse-szel.
 II. Béla magyar király visszafoglalja Dalmácia egy részét Split városával együtt

Születések 
 III. (Szent) Humbert savoyai gróf († 1188).

Halálozások 
 november 15. – III. Lipót osztrák őrgróf, más néven Szent Lipót, Ausztria védőszentje

12. század
1135



Események 
 az év folyamán – 
 II. (Szerzetes) Ramiro aragóniai király diszpenzációt kér és kap a pápától, hogy nőül vehesse Poitiers-i (Aquitaniai) Ágnes Maudot, IX. Vilmos aquitániai herceg lányát.
 III. Konrád német ellenkirály V. Henrik német-római császár győzelmeinek (elfoglalja a sváb hercegséget) hatására lemond a német trónról.
 Blois István követi I. Henriket az angol trónon. Matild császárné, I. Henrik leánya és V. Henrik német-római császár özvegye ezt nem fogadja el, és sajátjának nyilvánítja az angol trónt.
 A crug mawr-i csatában Owain Gwynedd walesi herceg legyőzi a normannokat.
 A szeldzsuk törökök uralmának vége Bagdadban.
 Düsseldorf városának megalapítása.
 Péter kerül a veszprémi püspökség élére.

Születések 
 március 30. – Maimonidész zsidó filozófus
 III. Sancho kasztíliai király († 1158).
 Pierre Blois francia költő és diplomata.
 Petronila aragóniai királynő, II. (Szerzetes) Ramiro és Poitiers-i (Akvitániai) Ágnes Maud lánya.

Halálozások 
 december 1. – I. Henrik angol király (* 1068)

Jegyzetek 

12. század
1134



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 7. – I. Alfonz aragóniai király halálával öccsének, II. Ramirónak a trónra lépése.  (1137-ben lemond a trónról lánya, Petronella javára.)
 szeptember 8. – Trónra lép IV. García navarrai király, III. García ükunokája. (García 1150-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Létre jön a Brandenburgi őrgrófság, I. Albert lesz az északi tartomány feje és első őrgrófja.
 Felépül a schleswigi Szent Péter székesegyház.
 Megnyitják a salamancai egyetemet.
 II. Hugó, Jaffa grófja fellázad ura, Anjou Fulkó jeruzsálemi király ellen.
 év tavaszán – Péter – a későbbi veszprémi püspök – II. Lothár német-római császárnál járt követségben.

Születések 
 III. Sancho kasztíliai király († 1158)
 I. Sverker svéd király († 1156)
 IV. István magyar (ellen) király († 1165)

Halálozások 
 március 28. – Harding Szent István a ciszterci rend egyik alapítója
 június 25. – Niels dán király
 szeptember 7. – I. Alfonz aragóniai király (Navarra királya is, * 1073)
 II. Róbert normann herceg
 II. Hugó Jaffa grófja
 június 6. - Xanteni Szent Norbert a premontrei rend alapítója

Jegyzetek 

12. század
1134
1133



Események

Határozott dátumú események 
 június 4. – II. Ince pápa német-római császárrá koronázza III. Lothárt. (1137-ig uralkodik.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Péter foglalja el a győri püspöki széket.
 A durhami székesegyház építésének befejezése Angliában.
 Az exeteri székesegyház építésének kezdete Angliában.

Születések 
 IV. István magyar király († 1165)
 február 2. Csi Kung kínai buddhista szerzetes († 1209)
 március 25. – II. Henrik angol király († 1189)

Halálozások 
 február 19. – Eiréné bizánci császárnő, I. Alexiosz bizánci császár felesége (* 1066)
 december 18. – Hildebert, francia író és egyházfi (* 1055 körül)
Bizonytalan dátum
 Sæmundr Sigfússon avagy Sæmundr fróði, izlandi tudós, pap (* 1056)
 Ibn Hamdis, szicíliai arab költő (* 1056 körül)
 Bernard degli Uberti, itáliai egyházfi, pápai legátus, katolikus szent (* 1060 körül)

Jegyzetek 

12. század
1132



Események

Határozott dátumú események 
 július 22. – II. Béla magyar király serege a Sajó mellett legyőzi az országba lengyel sereggel betört trónkövetelő Boriszt, Könyves Kálmán törvénytelen fiát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 II. Jaropolk kijevi nagyfejedelem trónra lépése.
 A római liturgia bevezetése az ír egyházban.
 Vézelay-ben elkészül a clunyi szerzetesek apátsági temploma.
 Martyrius foglalja el a veszprémi püspöki széket.

Születések 
Bizonytalan dátum
 Gruffydd ap Rhys, a dél-walesi Deheubarth királya († 1197)
 VI. Sancho, navarrai király († 1194)

Halálozások 
 I. Msztyiszlav kijevi nagyfejedelem (* 1076)
 Grenoble-i Szent Hugó (* 1053)

Jegyzetek 

12. század
1131



Események 
 március 1. – II. István király halála, II. Béla más néven Vak Béla, Álmos herceg 1115-ben megvakított fia követi a trónon. A Kálmán-párti főurak ekkor Boriszt, Könyves Kálmán elűzött második feleségének fiát léptetik fel ellene. Borisz hívei ellen Béla főleg cseh és osztrák szövetségeseire támaszkodik.
 Az aradi országgyűlésen Béla hívei – a király gyermekkori megvakítása miatti bosszúból – legyilkolják a Kálmán-párti főurak nagy részét.
 szeptember 14. – Anjou Fulkó lesz Jeruzsálem latin királya.
 IV. Rajmund Berengár lesz Barcelona grófja.
 II. Roger szicíliai király, miután megmenekült egy tengeri viharból, hálából székesegyházat emel a Szűzanyának Cefalù városában.

Születések 
 I. Valdemár dán király († 1182)

Halálozások 
 március 1. – II. István magyar király (* 1100)
 augusztus 21. – II. Balduin jeruzsálemi király
 I. Joscelin edesszai gróf
 III. Rajmund Berengár Barcelona grófja

12. század
1130



Események 
 február 14. – II. Ince pápa megválasztása (1143-ig uralkodik).
 február 14. – II. Anaklét ellenpápa megválasztása (1138-ig uralkodik). Őt II. Roger szicíliai király támogatja. II. Ince Franciaországba menekül, Anaklét pedig december 25-én megkoronázza II. Rogert (aki Nápoly és Szicília első királyaként 1154-ig uralkodik).
 II. István békét köt II. Jóannész bizánci császárral. A vak Béla herceget Álmos herceg fiát maga mellé veszi, hozzáadja Uros szerb fejedelem lányát Ilonát, és trónörökösévé teszi. Szövetséget köt a szerb fejedelemmel a bizánci császár ellen.
 Pietro Polani velencei dózse megválasztása (1148-ig uralkodik).
 Megalakul a Szicíliai Királyság.

Születések 
 Bernard de Ventadour a leghíresebb trubadúr (feltételezett dátum)

Halálozások 
 február 13. – II. Honoriusz pápa
 november 11. – Teréz leoni hercegnő
 Domenico Michele velencei dózse.

12. század
1129



Események

Határozott dátumú események 
 január 13. – A troyes-i zsinat jóváhagyja a templomosok szabályzatát, akik így szerzetes rendként működtek tovább.</small>

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 II. István visszafoglalja a bizánciaktól a Szerémséget és majdnem elfogja a császárt is.
 Toba volt japán császár kolostorba vonult, de beleszólhatott az államügyekbe.
 az év végén – Békekötéssel zárul az ellenségeskedés Bizánccal.

Születések 
 III. Henrik szász herceg  († 1195)

Halálozások 
 Sirakava japán császár

Jegyzetek 

12. század
 

da:1120'erne#1129
Nagyőr

Nagyőr (szlovákul Strážky, németül Nehrer) Szepesbéla településrésze Szlovákiában, az Eperjesi kerület Késmárki járásában. Szepesbéla déli városrészeként a Poprád-folyó bal partján fekszik.

Története 
A települést már az Árpád-korban határőrök lakták és erődítménye volt, mely a hagyomány szerint a 12. században a templomosok kolostora lett. A falu első ismert birtokosa a Berzeviczy család volt, akik a 14. század elején kapták a birtokot Károly Róbert királytól. A kolostor romjaira a 15. században a sziléziai Warkoktsch család építtetett gótikus várat. 1556-ban új birtokosa a Horváth-Stancsics család lett. A vár helyére 1570 és 1580 között épült a ma is látható pompás reneszánsz várkastély. Építtetője Horváth-Stancsics Gergely a kor egyik neves humanistája volt, aki főiskolát létesített benne, amely 1711-ig üzemelt. Később a Thökölyek átalakították. 1708-ban tűzvész pusztította, ezután a kastélyt négyszárnyúra bővítették.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „STRASZKA. Tót falu Szepes Várm. földes Ura Horvát Stansics Uraság, lakosai katolikusok, ’s másfélék, fekszik Poprád vize mellett, Bélának szomszédságában, mellynek filiája; határja középszerű, piatza Kézsmárkon.”

1801-ben a település a Szirmay család birtoka lett.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Sztráska, Nehrer, tót falu, Szepes vmegyében a Poprád mellett, Késmárkhoz északra 1 órányira, gyönyörű s termékeny vidéken: 172 kath., 196 evang. lak. Az urasági várkastély igen régi épület. A kert ritka növényeire nézve ezelőtt hires volt. Volt itt továbbá hajdan egy apácza zárda, és nevezetes gymnasium, mellyet Horváth Stansith György alapitott, ki Wittenbergában tanult, s fia vala azon Gradeczi Horváth Stansith Márkusnak ki 1557-ben, Szigethvárát Ali basa ellen derekasan megvédelmezvén, jutalmul Sztráska falu kapta. Kihalván férfi ágban a Horváth nemzetség, praefectio által minden jószágok a Szirmay nemzetségre estek.”

A 19. század második felében a Mednyánszky, majd a Czóbel család tulajdonában állt. 1910-ben 491, többségben német lakosa volt, jelentős szlovák kisebbséggel. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Késmárki járásához tartozott.

A kastély utolsó birtokosa Czóbel Margit volt.

Nevezetességei 
 Várkastélya berendezése a második világháborúban elpusztult, ma múzeum.
 A Szent Anna templom a 15. században épült gótikus stílusban, harangtornya reneszánsz, 1629-ben épült. Három értékes szárnyas oltára van.

Híres emberek 
 A kastélyban töltötte gyermekkora nagy részét Mednyánszky László, aki édesanyja halála után, 1883-ban a nagyőri kastélyba vonult vissza. A  festőművész képeinek egy része itt látható.

Külső hivatkozások 
 Nagyőr a térképen

Lásd még 

 Szepesbéla

Jegyzetek
Jankovics Marcell – Méry Gábor 2016: Nagyőr Szent Anna-temploma

Nagyor
Szepes vármegye települései
Szepesbéla
Háromszlécs

Háromszlécs (szlovákul Liptovské Sliače, korábban Tri-Sljáče) község Szlovákiában, a Zsolnai kerület Rózsahegyi járásában.

Fekvése 
Rózsahegytől 6 km-re délkeletre, a Liptói-medence déli részén fekszik. Alsó- Közép- és Felsőszlécsből áll.

A település nevének változásai 
 1251 – utraque Stelach (a latin utraque szó jelentése: mindkét)
 1252 – due ville Scelech
 1263 – Szelecz
 1535 – Tres possessiones Zlech
 1572 – Zlecz Superior, Zlecz Mediocris, Zlecz Inferior
 1773 – Sliače
 1786 – Oppidum Trium Slécsch
 1808 – Tri Sljáče
 1920 – Nižný, Prostredný és Vyšný Sliač, Tri Sliače
 1927 – Sliače; magyarul: Háromszlécs
 2001 – Liptovské Sliače

Története 
Felsőszlécs felett neolit kori magaslati település nyomai és hallstatt kori urnasírok kerültek elő. A lausitzi kultúra népe erődítményt épített ide, mely egy nagyobb védelmi rendszer részét képezte. Az egykori erőd maradványait 1795-ben Révay János szepesi püspök és az 1825. évi egyházi vizitáció is megemlíti. A 9. század első felében szlávok telepedtek meg ezen a vidéken.

A település a 13. században tűnik fel az írott forrásokban. Alsó- és Középszlécset már 1251-ben említik a zniói premontrei kolostor birtokaként. Felsőszlécs pedig a 16. század első negyedében keletkezett, ekkor már a három rész egy falut alkotott és gyakorlatilag városként működött. Csak a 18. században kapott mezővárosi jogokat, vásártartással, hetipiaccal. Híres juhászai voltak, a fafaragás és sajtkészítés mesterei.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „Három Szlécs, Try Szliace, Trium Szlécs, A. F. és K. Szlécs. Három tót helységből épűltt Mezőváros Liptó Várm. földes Urok a’ Tudományi Kintstár, az előtt a’ Turóczi Jésuitáknak bírtokok vala, fekszenek Német Liptséhez nem meszsze, Vág vizének szomszédságában; Ispotállya is van az egygyiknek; földgyeik jók, vagyonnyaik külömbfélék, piatzok N. Liptsén, és Rozenbergán.”

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a településről: „Szlécs, (Alsó- Felső- és Közép), tót m. v. Liptó vmegyében, 582 kath., 3 evang. lak. Kath. paroch. templom; országos vásárok. F. u. a religioi kincstár. – A savanyu viz F.-Szlécs falu határában van. Ut. p. Rosenberg.”

A trianoni diktátumig Liptó vármegye Rózsahegyi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 1943, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 3830 lakosából 3792 szlovák volt.

2011-ben 3796 lakosából 3669 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Simon és Júdásnak szentelt római katolikus temploma 1334 körül épült, tornya 17. századi. Falfestményei a 14–15. századból származnak, melyek közül a Segítő Szűzanya képe a szlovák ezer koronás bankjegyet díszítette.
 Új templomának alapkövét 1994-ben II. János Pál pápa áldotta meg.
 Határában mofettás melegforrás van enyhén szénsavas savanyúvízzel.
 A településnek gazdag népi hagyományai vannak, melyeket népi együttese ápol.

Jeles háromszlécsiek 
Itt született 1863-ban Jozef Hanula festőművész.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Háromszlécs Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Haromszlecs
Liptó vármegye települései
Hanlon borotvája

Hanlon borotvája szerint:

„Sose tulajdonítsd rosszindulatnak azt, amire az ostobaság is elégséges magyarázat.”

A Status-Q nevű honlap Robert J. Hanlonnak tulajdonítja az idézetet.

Egy hasonló idézet található Robert Heinlein A birodalom logikája (Logic of Empire) című 1941-es novellájában. Egyes vélemények szerint a „Hanlon” valójában a „Heinlein” eltorzult formája.

A mondást mások I. Napóleon császárnak tulajdonítják.

Több irodalmi műben is fellelhetőek megfigyelések arra nézve, mennyivel gyakoribb az emberi tévedés a rosszindulathoz képest.
Goethe Az ifjú Werther szenvedései című 1774-es művében, a következőt írja:
„És én, drága barátom, e kis ügy kapcsán megint rájöttem, hogy félreértés és lustaság talán több zavart kelt a világban, mint a ravaszság és gonoszság. E két utóbbi legalábbis feltétlenül ritkább.”

M. N. Plano a mondás egy továbbfejlesztett változatát fogalmazta meg:
„Sose tulajdonítsd a rosszindulatnak azt, ami butasággal is megmagyarázható. Ne tulajdonítsd butaságnak azt, ami a tudatlanság miatt is lehet. És ne feltételezd, hogy az ellenfeled tudatlan – amíg nem győződtél meg róla, hogy nem te vagy az.”

Lásd még 
 MeatBall:AssumeStupidityNotMalice
 Murphy törvénye
 Occam borotvája

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Jargon File: Hanlon borotvájáról 

Pszichológia
Szállóigék
Számi nyelvek

A számi nyelveket a Skandinávia északi felében (Norvégiában, Svédországban, Finnországban ill. Oroszországban, a Kola-félszigeten) élő számik, régi nevükön lappok beszélik. Az uráli nyelvcsaládba tartozó finnugor nyelvük nem egységes, nem is beszélhetünk egyetlen számi nyelvről: mintegy kilenc-tíz nyelv van. Nyelvükhöz valószínűleg nyelvcsere útján jutottak, mert embertanilag elütnek az uráli népek többségétől, mind a finnektől, mind a magyaroktól, és a lappid rasszhoz tartoznak.

Alcsoportok 

A számi nyelveket három, földrajzi alapú fő csoportba sorolják:
 déli számi nyelvek
 (tényleges) déli számi (Közép-Norvégia, Dél-Svédország)
 umei számi (Közép-Norvégia, Közép-Svédország)
 északi számi nyelvek
 pitei számi (Közép-Norvégia, Észak-Svédország)
 lulei számi (Közép-Norvégia, Észak-Svédország)
 (tényleges) északi számi (Észak-Norvégia, Észak-Svédország, Észak-Finnország)
 keleti számi nyelvek
 inari számi (Finnország)
 kolta számi (szkolt számi; ma Finnország, régen Oroszország)
 kildini számi (Oroszország)
 teri számi (Oroszország)
 akkala számi (kihalt) (Oroszország)
 kemi számi (kihalt) (Svédország, utána: Oroszország)
 kainuu számi (kihalt) (Finnország)
A déli és északi számi nyelveket együttesen nyugati számi nyelveknek is nevezik. A korábbi szakirodalomban a számi nyelveket országok szerint osztották fel, így volt norvég-lapp, svéd-lapp, finn-lapp és orosz-lapp számi.

A számi nyelvek kutatói 

Magyarországon az első kutató, aki az akkor még lapp nyelvnek nevezett idiómákkal foglalkozott, Halász Ignác (1855–1901) volt. Ő a pitei- számi nyelvekkel foglalkozott, három alkalommal (1884, 1886, 1891) járt is náluk.

 Svéd-lapp nyelvtan és olvasmányok (Budapest, 1891.)
 Svéd-lapp nyelv I-IV. (Budapest, 1885-96)

Halász Ignác után évtizedekig nem foglalkozott senki a számi nyelvekkel. Lakó György (1908–1996) fő érdeklődési területe nem a lappság volt, de ennek ellenére 1935-ben a lulei számiknál is tett tanulmányutat, majd 1986-ban írt a számi nyelvekről egy chrestomáthiát.

 Chrestomathia Lapponica (Budapest, 1986)

Magyarok közül nemzetközileg ismert még Zita McRobbie-Utasi, aki a kolta-számikkal foglalkozik. Valamint idehaza az ifjabb generáció foglalkozik a számi nyelvekkel: Falk Nóra (PPTE), Dusnoki Gergely (DTE-Jyväskylä).

Beszélők száma 
A számi nyelveket beszélők számát tekintve nincsenek pontos adataink, 30–70 ezer körülire teszik. Az elmúlt évtizedek asszimilációs politikája és a számi státus bizonytalan meghatározása miatt adódik ez a bizonytalan szám. A legnagyobb számi nép az északi-számi, ők 15–30 ezren lehetnek. Könyvek, folyóiratok, újságok jelennek meg ezen a nyelven. Hasonlóan fejlődő nyelv a lulei-számi, ill. most már a déli-számi is. Inari és kolta nyelven jelennek meg még – ritkán – írások.

Számi nyelven több rádió- és televízióadás is van: ezen a nyelven műsort sugároz a finn YLE, a svéd és a norvég rádió is.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Számi.lap.hu – Linkgyűjtemény
 A lappok lakhelye

Kapcsolódó szócikkek 
 Számi nemzeti himnusz

Számi nyelvek
1128



Események 
 június 22. – III. Konrád német ellenkirályt Milánóban Itália királyává koronázzák.
 II. Honoriusz pápa elismeri a Templomos Lovagrendet és jóváhagyja működését.
 Alfonz Portugália grófja legyőzi anyja Leoni Teréz seregét és ellenőrzése alá vonja az országot.
 Anjou Gottfried feleségül veszi I. Henrik angol király leányát, Matildát.

Születések

Halálozások
 július 28. – I. Vilmos flamand gróf (Guillaume Cliton, * 1102)
 Ibn Tumart, az Almohádok dinasztiájának alapítója

12. század
 

da:1120'erne#1128
1127



Események

Határozott dátumú események 
 március 2. – A bruggei Szent Donát-templomban, mise hallgatása közben megtámadják és megölik I. Károly flamand grófot.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 II. István magyar király – miután a császár nem szolgáltatta ki számára Álmos herceget – betör a Bizánci Birodalomba. (A magyar sereg beveszi Nándorfehérvárt, Nist, Szófiát. Feldúlja Trákiát és Macedóniát.)
 A bizánci sereg ellentámadása során a Dunán átkelve Haram váránál súlyos vereséget mér a magyarokra és elfoglalja a Szerémséget.
 A magyar király Zimonynál új vár építésébe kezd.
 III. Konrád német ellenkirállyá koronázása, aki ezzel megalapítja a Stauf-dinasztiát. (1128-tól Itália királya, 1135-ben lemond, 1138-tól választott német király, 1152-ig uralkodik.)
 A normann hercegek szövetségre lépnek II. Roger szicíliai király ellen.
 A buharai Kalian minaret építésének befejezése.
 A nomád dzsürcsik (jüecsik) lerohanják Észak-Kínát, foglyul ejtik Csin-cung kínai császárt és apját, a trónjáról korábban már lemondott Huj-csungot. Kao-cung, Csin-cung öccse délre menekül, és itt – a korábbinál jóval kisebb területen – újjászervezi a birodalmat. (A Nan (Déli)-Szung-dinasztia alapítása.)

Születések 
 Go-Sirakava japán császár

Halálozások 
 március 2. – I. Károly flamand gróf
 szeptember 1. – Álmos herceg

Jegyzetek

Források 
  

12. század
 

da:1120'erne#1127
1126



Események
 Az eddig szövetséges dzsürdzsi törzs elfoglalja a kínai fővárost, Kaifenget. Ezt követően Csin-dinasztiaként uralkodnak északon, a Szung-dinasztia a déli területekre szorul vissza.
 március 10. – VII. Alfonz kasztíliai és leóni király trónra lépése (1157-ig uralkodik).

Születések
 április 14. – Averroës arab orvos, filozófus, író († 1098)

Halálozások
 február 10. – IX. Vilmos aquitániai herceg (* 1071)
 március 8. – Urraca kasztíliai és leóni királynő (* 1080 körül).

12. század
 

da:1120'erne#1126
Menguszfalva

Menguszfalva (szlovákul Mengusovce, németül Mengsdorf) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Poprádi járásában.

Fekvése 
Poprádtól 13 km-re nyugatra, a Poprád jobb oldalán fekszik.

Története 
A falu a 13. században keletkezhetett, sokáig a savniki apátság birtoka volt. Első írásos említése 1398-ból származik, amikor „Mengus” néven szerepel. A 16. század a Laszki, majd a Máriássy családé. Lakói híres teknőkészítők voltak, de emellett főként állattartással foglalkoztak. A 18. században fűrésztelep működött a faluban. 1787-ben 33 háza és 315 lakosa volt.

A 18. század végén Vályi András így ír róla: „MENGUSFALVA. Mengsdorf. Menkusovce. Tót falu Szepes Várm. földes Ura Márjásy Uraság, lakosai többfélék, fekszik Batisfalvának szomszédságában, és annak filiája, földgye Gerlachfalváéhoz hasonló.”

1828-ban 60 házában 425 lakos élt.

Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Mengusfalva Mengusdorf, tót falu, Szepes vmegyében, Liptó vmegye szélén: 78 kath., 647 evang. lak., kik gyolcsot, teknőket csinálnak. Sovány, köves határ. Nagy erdő. Fürész- és lisztmalmok. F. u. b. Marjássy. Ut. p. Lőcse.”

Az első világháború előtt lakói közül sokan kivándoroltak. A trianoni diktátumig Szepes vármegye Szepesszombati járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 354, többségben szlovák anyanyelvű lakosa volt, jelentős cigány kisebbséggel.

2001-ben 579 lakosából 489 szlovák és 79 cigány volt.

2011-ben 641 lakosából 582 szlovák volt.

Neves személyek
Itt szolgált Mohr Gedeon (1911-1974) író, történész.

Nevezetességei 
 A faluvégen 18. századi gerendákból épített malom áll.
 Szent Tamás temploma a 13. század második harmadában épült kora gótikus stílusban, 18. századi festett famennyezete van.
 Evangélikus temploma 1840-ben épült klasszicista stílusban.

További információk 
 Hivatalos oldal
 A község a Magas Tátra honlapján
 Községinfó
 A község Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Jegyzetek 

A Poprádi járás települései
Szepes vármegye települései
Medveďov (egyértelműsítő lap)

A Medveďov településnév jelentései:

 Medve szlovákiai község szlovák neve a Dunaszerdahelyi járásban
 Medvés, Feketebalog község részének szlovák neve a Breznóbányai járásban
1124



Események 
 március 26. – I. Henrik angol király serege leveri a normann lázadókat Bourgtheroulde-nál.
 I. Dávid megöli és követi fivérét I. Sándort a skót trónon (1153-ig uralkodik).
 II. Honoriusz pápa megválasztása (1130-ig uralkodik).
 A keresztesek elfoglalják Tiruszt.
 Harcok Velencével Dalmáciában, II. István magyar király serege beveszi Spalatót, Traut és Šibeniket.

Születések 
 III. Ottokár stájer őrgróf
 Jón Loftsson izlandi törzsfő

Halálozások 
 április 23. – I. Sándor skót király (* 1077 körül)
 december 13. – II. Kallixtusz pápa

12. század
 

da:1120'erne#1124
1123



Események 
 II. István halicsi hadjárata, az Álmos-párti főurak megtagadják a további engedelmességet és hazatérésre kényszerítik a királyt.
 Az első lateráni zsinat megerősíti a wormsi konkordátumot és előírja a papi nőtlenséget, a cölibátust.
 Szutoku japán császár  trónra lépése.

Születések 
 Leonardo Fibonacci itáliai matematikus

Halálozások 
 december 17. – Omar Khajjám perzsa költő, csillagász, matematikus és filozófus

12. század
 

da:1120'erne#1123
1122



Események

Határozott dátumú események 
 szeptember 22. – V. Henrik német-római császár és II. Kallixtusz pápa megköti a wormsi konkordátumot, mely lezárja az invesztitúraharcot.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Pierre Abélard megírja Sic et Non című művét.
 II. István Magyarországra telepít egy kun csoportot.

Születések
 december folyamán – I. Frigyes német-római császár. († 1190)
 az év folyamán – I. Andronikosz bizánci császár († 1185)

Halálozások
 II. Ottokár stájer őrgróf

12. század
 

da:1120'erne#1122
Eldred kontra Ashcroft

A 2003-as Eldred kontra Ashcroft perben az Amerikai Egyesült Államok Legfelsőbb bírósága az 1998-as Sonny Bono Copyright Term Extension Act (CTEA) nevű törvény alkotmánysértő voltát vizsgálta. A szóbeli meghallgatás 2002. októberben volt, 2003. január 15-én pedig a bíróság 7-2 arányban úgy döntött, hogy a törvény nem alkotmánysértő.

A per alapja a CTEA döntés volt, ami visszamenőlegesen 20 évvel meghosszabbította a szerzői jog által védettséget biztosító időt, így a védelem a szerző élete alatt, valamint halála után 70 évig tart, vagy 75-től 90 évig a jogi személyek által létrehozott művek, illetve az 1978. január 1. előtt létrehozott művek esetén. (A Berni egyezmény ezt az időtartamot 50 évben határozta meg, megengedve annak lehetőségét, hogy a tagállamai ennél hosszabb időt szabjanak meg.)

A per azt az irányzatot kívánta (volna) megállítani, hogy a szerzői jogi védettségi idő időtartama fokozatosan, visszamenőlegesen megváltoztatható legyen, és így egyrészt egy adott időszak alatt semmilyen mű nem válik közkinccsé, másrészt a művek jóval később nyerik el a szabad állapotot.

Bírósági döntések