Bánokszentgyörgy

Bánokszentgyörgy Zala vármegye egyik községe a Letenyei járásban, a Zalai-dombság területén, a Göcsejben.

Fekvése 
A község a Zalai-dombság egy kisebb völgyében fekszik. Északról Zalaegerszeg, délről Letenye felől közelíthető meg. Közigazgatási területén a Becsehely-Bak közt húzódó 7536-os út halad végig, utóbbiból itt ágazik ki kelet felé a 75 137-es út Oltárcra és nyugat felé a 75 138-as út Várföldére, mindkét utóbbi község zsáktelepülés.

Kedvező fekvése révén több autóbuszjárat köti össze Zalaegerszeg mellett Nagykanizsával, Lentivel és Letenyével is. A község a Csömödéri Állami Erdei Vasút vonalhálózata mellett fekszik, ám az itt lévő vágányokat ma már csak teherszállításra használják.

Története 

Bánokszentgyörgy első említése 1289-ből való mint a veszprémi püspök tulajdona. A 16. században leginkább a Bánffyak birtoka volt, rájuk utal a település Bánok előtagja, de többször gazdát cserélt. A törökök először 1576-ban dúlták fel, majd az 1650-es évekre teljesen lakatlanná vált a falu. 1690-ben Esterházy Pál vásárolta meg, azonban a betelepülés csak a 18. század elején indult meg. A rossz körülmények ellenére a falu nagyobb fejlődésnek indult. 1718-ban új temploma épült, amely azonban a század végére már romossá vált. Új, ma is álló templomát 1787-ben építették.

A 19. században urasági székhely lett, amely egyrészt a vámokból, mészárszékből és fogadóból való jó jövedelmeket, másrészt a község térségbeli vezető szerepét jelentette. Jelentőségét mutatja, hogy a 19. század második felében már vásártartási joggal is rendelkezett. Lakossága nagyrészt iskolázott paraszt volt.

A bővülő településen az 1920-as években épült ki egy új községrész, az Újtelep is megépült. Az 1930-as években amerikai fúrások kőolajat találtak a falu közelében. A kitermelés érdekében az infrastruktúra kiépült, így a község hamar bekapcsolódott a közúti közlekedésbe, illetve korán vezetékes földgázt kapott.

Az 1950-es évektől jellemzi az elvándorlás és az elöregedés, ám ennek ellenére oktatása sokat fejlődött. 1948-ban új általános iskola, 1950-ben óvoda, 1996-ban zeneiskola nyílt a községben.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Benedek József (KDNP)
 1994–1998: Bedenek József (KDNP)
 1998–2001: Balázs Sándor (független)
 2001–2002: Pold Ferenc (független)
 2002–2004: Pold Ferenc (független)
 2005–2006: Bedenek József (KDNP)
 2006–2010: Horváth Ferencné Bogár Ágnes (független)
 2010–2014: Horváth Ferencné (független)
 2014–2019: Baumgartner László (Jobbik)
 2019-től: Baumgartner László (független)

A településen 2001. augusztus 12-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester halála miatt.

2005. január 30-án újból időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani Bánokszentgyörgyön, ezúttal az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson az addigi polgármester is elindult, de 23,7 %-os eredményével, három jelölt közül csak az utolsó helyet tudta elérni.

Népesség 
A település népességének változása:
 	

	 
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 91,46%, cigány 7,4%. A lakosok 70,56%-a római katolikusnak, 0,78% reformátusnak, 11,5% felekezeten kívülinek vallotta magát (15,4% nem nyilatkozott).

Nevezetessége 
 Római katolikus templom (1787)

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Zala megye települései
Szent György nevét viselő települések
Zala vármegye települései