Provence-Alpes-Côte d’Azur

Provence-Alpes-Côte d’Azur (PACA, okcitánul Provença-Alps-Còsta d'Azur) Franciaország egyik régiója, amelyet délről Monaco és a Földközi-tenger, keletről Olaszország, északról és nyugatról pedig francia területek határolnak. Ez egyben az ország egyik legfontosabb turisztikai régiója. Nagyobb városai: Marseille, Nizza, Toulon, Aix-en-Provence.

A régió zászlaja a hajdani provinciák jelképeit egyesíti:
 sas: Nizza városának, egyben a hajdani Nizzai Grófságnak a jelképe 
 delfin: az egykori Dauphiné provincia, valamint a Hautes-Alpes megye (département) jelképe
 csíkok: eredetileg Katalónia színei, amit a Provence-i grófság is átvett

Földrajza 

Provence-Alpes-Côte d'Azur régió területe  km², határai nyugatra a Rhône, keleten az olasz országhatár, délen a Földközi-tenger.

PACA tájai változatosak:
 Nyugaton, a Rhône és mellékfolyóinak (Aygues, beleértve a Durance-t) völgyeiben és közöttük a terep viszonylag sík. A Vaucluse-síkságot hordalék töltötte fel, míg a Crau tönkfelszín. A Rhône deltája a Camargue, tavakkal (Vaccarès-tó) és a folyó ágai közt jó legelőkkel.
 A Középső- és a Felső-Provence-ban az Alpok nyugati nyúlványai (Ventoux, Lure hegyei) emelkednek. 
 Délebbre fekvő dombság a Luberon, az Alpilles, a Mont Sainte-Victoire és a Sainte-Baume. 
 Keleten, a tengerparton, Nizza közelében dombvidék.

A Riviéra két erdeje az Esterel és a Massif des Maures. A nyugati partot mészkősziklák uralják (lásd még: Provence okker sziklái) robusztus szakadékokkal.

A regionális terület felét hegyek borítják; a tengerpart 700 km hosszú. PACA-ban négy nemzeti park és öt állami park van; közülük négy összefügg.

A régióban az urbanizáció miatt 1970 és 2000 között a művelt terület 20%-kal csökkent, különösen a tengerparti részeken.

Éghajlata 
PACA-t a mediterrán éghajlat jellemzi. A nyár forró (átlag 23 °C júliusban a tengerparton), vagy nagyon forró a szárazföldön (több, mint 35 °C). Az Alpokban, az alacsonyabb hőmérséklet (18-20 °C).

A terület különösen napos: a napsütéses órák száma 2700-3000. 
A tél hideg a zord, havas hegyek között, de enyhe a tengerparton, különösen a francia Riviérán. A Rhone-völgy, és a partmenti rész a misztráltól szenved, mely hideg és keményen fúj észak felől.

Az éves csapadék változó; 600 mm (Rhône-delta), 1000 mm (Alpok) között, de nagyon egyenlőtlenül oszlik el.

Történelmi provinciái 

A régió határain belül található:
 történelmi Provence (1482-től Franciaországé)
 északon a Dauphiné (1349-től francia terület)
 Avignon és Vaison Vaucluse (Franciaország a forradalom alatt integrálta)
 Nizza (Nice) megye (hozzácsatolva 1860-ban)
 Tenda és Briga (hozzácsatolva 1947-ben).
 Monaco egy független tengerparti enklávé.

Közigazgatási beosztása 

A régiót hat megyére osztják:
 Alpes-de-Haute-Provence, székhelye Digne-les-Bains
 Alpes-Maritimes, székhelye Nizza (Nice)
 Bouches-du-Rhône, székhelye Marseille
 Hautes-Alpes, székhelye Gap
 Var, székhelye Toulon
 Vaucluse, székhelye Avignon

Népessége 

A régió legnagyobb városai Marseille (a régió közigazgatási fővárosa), Nizza, Toulon, és Aix-en-Provence, lakossága mindegyiknek meghaladja a 100.000 lakost az 1999-es népszámlálás szerint.

 Aix-en-Provence
 Antibes (tartalmazza Juan-les-Pins-t is)
 Arles
 Aubagne
 Avignon
 Cannes
 Draguignan
 Fréjus
 Grasse
 Hyères
 La Seyne-sur-Mer
 Le Cannet
 Mandelieu-la-Napoule
 Marseille
 Mougins
 Martigues
 Nizza
 Toulon
 Villeneuve-Loubet

Jegyzetek

Források

További információk 
 Hivatalos honlap
 Provence a YouTube-on

Franciaország régiói
Provence