alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1528



Események

Határozott dátumú események 
 január 8. – I. Ferdinánd magyar és cseh király Magyar Kamarát alapít Budán, amely beszedi a királyi adót. (Az új kormányszerv 1529-ig Budán, majd 1531-től Pozsonyban működött az Udvari Kamara irányítása alatt.)
 január 27. – I. Szulejmán szultán Isztambulban Magyarország királyának ismeri el I. Jánost.
 március 20. – János király Szina mellett vereséget szenved I. Ferdinándtól. (Szapolyai néhány hívével Lengyelországba menekült, s májusban Tarnówban telepszik le.)
 március 27. – I. Ferdinánd magyar és cseh király Báthori István nádort nevezi ki magyarországi helytartóvá.
 november 3. – János király visszatér Lengyelországból.

Határozatlan dátumú események 
 a nyár folyamán – Andrea Doria genovai államférfi a genovai flottával átáll I. Ferenc oldaláról V. Károly táborába, eldöntve ezzel az itáliai háború menetét.
 augusztus eleje – I. Ferdinánd hivatalai elmenekülnek Budáról.
 az év folyamán – 
 Ingolstadtban nyomtatják ki Magyarország legrégebbi országtérképét, Lázár deák Tabula Hungariae-ját.
 VIII. Kelemen pápa megerősíti a kapucinusok rendjét.

Az év témái

1528 a tudományban

1528 az irodalomban

Születések 
 október 10. – Adam Lonicer német orvos, matematikaprofesszor, kora egyik legismertebb füveskönyvének szerzője († 1586)
 az év folyamán:
 Paolo Veronese olasz reneszánsz festő († 1588)

Halálozások 
 április 6. – Albrecht Dürer, német festő, grafikus (* 1471)
 augusztus 16. – Odet de Foix-Lautrec francia marsall (* 1485)
 augusztus 20. – Georg von Frundsberg német zsoldoskapitány (* 1473)

Jegyzetek 

16. század
1529



Események

Határozott dátumú események 
 május 10. – Szulejmán szultán ismét Magyarországra vonul.
 augusztus 18. – János király a mohácsi mezőn hűségesküt tesz Szulejmán szultánnak.
 szeptember 8. – Rövid ostrom után oszmán kézre kerül Buda vára, amelyet Szulejmán 14-én visszaad Szapolyai Jánosnak a Szent Koronával együtt.
 szeptember 26.–október 14. – A török hadak Bécset ostromolják.
 december 22. – V. Károly német-római császár nyomására VII. Kelemen pápa a titkos konzisztóriumon a törökkel kötött szövetsége miatt kiközösíti I. János magyar királyt és híveit az egyházból. (Ezt a büntetést ugyan hivatalosan nem hirdették ki, sőt a pápa egyáltalán nem sietett azt nyilvánosságra hozni, viszont a király haláláig a hivatalos feloldozás sem történt meg.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 A török először foglalja el Kalocsát, az ország egyik legjelentősebb városát.
 A speyeri birodalmi gyűlésen a német rendek protestálnak.
 Megjelenik Luther Márton kis kátéja.

Az év témái

1529 a tudományban

1529 az irodalomban

Születések 
 június 7. – Étienne Pasquier francia jogász, történész, író († 1615)
 szeptember 1. – Taddeo Zuccaro itáliai festő († 1566)
 az év folyamán – Károlyi Gáspár bibliafordító († 1591)

Halálozások 
 szeptember 10. – Erhard von Queis, a Pomezániai Székeskáptalan első lutheránus (evangélikus) püspöke (* 1490 körül)
 az év folyamán –
 Giovanni della Robbia firenzei szobrász, Andrea della Robbia fia (* 1469)
 Urs Graf német festő, rézmetsző, fametsző és zsoldos (* 1485/90 k.)
 Matthias Grünewald kora reneszánsz német festő (* 1470/1483 k.)

Jegyzetek 

 
16. század
Beszédes József

Beszédes József (Magyarkanizsa, 1787. február 12. – Dunaföldvár, 1852. február 28.) vízépítő mérnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja.

Életpályája 
Beszédes Kálmán festőművész apja. Tanulmányait Egerben és Pesten a Mérnöki Intézetben végezte. 1813-ban szerzett oklevelet. Kidolgozta egy Kolozsvártól Grazig hajózható csatorna építésének tervét. 1836-ban a Helytartótanácshoz beterjesztette a Sebes-Körös és a Berettyó mocsarainak kiszárítására vonatkozó elképzeléseit. 1827–1828-ban a linz-budweisi vasút megbízásából vízrendezési munkálatokat végzett. Széchenyi Istvánnal elhajózott a Dunán Galacig, és onnan Konstantinápolyba. Megszervezte a reformkor nagy vízügyi átalakítási munkálatait. Széchenyi István kezdeményezésére az országgyűlés 1840-ben törvényt hozott a Beszédes által elképzelt Duna–Tisza-csatorna építéséről. Bár a kivitelezésre egy részvénytársaság alakult, a tervet ért támadások miatt a  tőke megvonta támogatását, így a csatorna építése lekerült a napirendről.Beszédes vasúti mérnökként is működött, a linz-budweisi lóvasút és a Magyar Középponti Vasút építésében is részt vett.

Sokat tett a  magyar nyelvű műszaki irodalom megalapozásáért.

Dunaföldváron temették el.

Vízrendezési munkái 

 vízrendezési munkálatok Tolna, Veszprém,  Komárom, Pozsony és Nyitra vármegyékben (1814–1816).
 a Sárvíz, a Kapos és a Sió szabályozása, beleértve a folyóvölgyeket (1816–1825),
 a Duna szabályozása, egységes árvédelmi töltések építése a Baja és Báta közötti szakaszon (1820–1825 között). A korában páratlan méretű munka 120 000 hold ármentesítését biztosította, s a Sárköz gazdasági felemelkedésének alapjává vált.
 vízrendezés Ausztriában a  linz-budweisi vasútvonal kitűzésével összefüggésben, 
 a fehér-körösi Nádor-malomcsatorna (Arad vármegyében) mint az első, kizárólag ipari célú csatorna létesítése.

Meg nem valósult tervei 

 Elsőként vetette fel az Al-Duna-szabályozás gondolatát;
 egy mély bevágású, több célú Duna–Tisza-csatorna terve;
 a Balaton vízszínének leszállítására,
 a Fertő és a Hanság vízrendezésére vonatkozó terve; 
 a Felső-Tisza-völgy árvédelmét szolgáló kerecsen-komorói átmetszés terve.

Emlékezete 
 Nevét viseli a dunaföldvári Beszédes József híd
 Nevét viseli a Beszédes József Általános Iskola Siófokon és Dunaföldváron.
 Róla nevezték el a Beszédes József Múzeumot Siófokon
 Nevét viseli a magyarkanizsai Beszédes József Mezőgazdasági és Műszaki Iskolaközpont
 Nevét viseli a bajai Eötvös József Főiskola Beszédes József Kollégiuma (vízügyi képzéssel is foglalkozik)
 Székesfehérvárott, Palotavárosban tér viseli nevét
 Mellszobra Szarvason 1970-től (Seregi József alkotása) és Magyarkanizsán a róla elnevezett utca végén levő téren
 Emlékére 1993-ban szobrot állítottak Dunaföldvár központi terén (Kliegl Sándor alkotása).
 Életpályájáról a Vasárnapi Ujság 1866-ban hosszú méltatást közölt (17. sz.)

Jegyzetek

Források 

Magyar vízépítő mérnökök
Magyarkanizsaiak
MTA-tagok
Dunaföldváriak
1787-ben született személyek
1852-ben elhunyt személyek
1221



Események
 Magyarországon megkezdődik a király által korábban eladományozott várföldek visszavétele, mely nagy elégedetlenséget kelt a főurak között.
 Lázadás tör ki a Yucatán-félszigeten a maja uralkodó ellen.
 A keresztesek vereséget szenvednek Al-Kámil egyiptomi szultántól, aki visszafoglalja Damiettát. Ezzel az ötödik keresztes hadjárat teljes kudarcba fullad.
 A domonkosok megtelepednek Székesfehérváron.

Születések
 november 23. – X. Alfonz kasztíliai király († 1284)
 december folyamán – II. Theodórosz nikaiai császár († 1258)
 Szent Bonaventura keresztény hittudós († 1274)

Halálozások
 augusztus 6. – Szent Domonkos, a Domonkos-rend alapítója. (* 1175 k.)

13. század
1220



Események 
 II. András békét köt Galíciával.
 Mongol invázió a Kara-Kitaj állam, majd az Abbászida Kalifátus ellen, Buhara és Szamarkand eleste. 
 III. Honoriusz pápa jóváhagyja a Domonkos-rend szabályzatát.
 november 22. – A pápa császárrá koronázza II. Frigyest
 Palermo lesz a Szicíliai Királyság fővárosa.
 Dordrecht városi jogokat kap, ezzel a legrégibb város lesz a mai Hollandia területén.
 Ljubljana városi jogokat kap.
 Befejeződik a chartres-i katedrális újjáépítése.
 A salisbury székesegyház építésének kezdete.
 Először 1220-ban említik Kysfalud néven Bodrogkisfaludot.

Születések 
 Alekszandr Nyevszkij novgorodi fejedelem († 1263)
 november 11. – Alphonse de Poitiers VIII. Lajos francia király és Kasztíliai Blanka gyermeke, IX. (Szent) Lajos francia és I. Károly szicíliai király fivére († 1271)

Halálozások 

13. század
1223



Események 
 március 25. – II. Sancho portugál király trónra lépése.
 július 14. – VIII. Lajos francia király trónra lépése.
 Kiújulnak az ellentétek II. András király és Béla herceg között, Béla VI. Lipót osztrák herceghez menekül. A feleket a pápa békíti ki egymással.
 november 29. – III. Honoriusz pápa jóváhagyja és engedélyezi az Assisi Szent Ferenc által az előző évben megalapított Ferences rend működését. 
 Kalka folyócska menti csata: Batu kán legyőzi az orosz-kun hadakat.

Születések 
 VIII. Mikhaél bizánci császár († 1282)

Halálozások 
 március 25. – II. Alfonz portugál király (* 1185)
 július 14. – II. Fülöp Ágost francia király (* 1165)

13. század
1224



Események 
 II. András kiadja az Andreanumot, amelyben az erdélyi szászoknak kiváltságokat biztosít.
 A Nápolyi II. Frigyes Egyetem alapítása.
 A Livóniai Kardtestvérek meghódítják a latgallok földjét a mai Lettország területén.
 Az angol korona tulajdonát képező Poitou, az Aquitániai Hercegség északi területe francia kézre kerül. (Visszaszerzésére tett minden kísérlet csúfos kudarcba fúlt.)

Születések

Halálozások

Jegyzetek 

13. század
1225



Események 
 II. András kiűzi a Német Lovagrendet a Barcaságból, mivel azok tartományukat a pápának ajánlották hűbérként. 
 Az itáliai Albenga püspökévé szentelik fel Sinibaldo Fieschit.

Születések 
 Aquinói Szent Tamás keresztény hittudós és filozófus († 1274)

Halálozások

Jegyzetek 

13. század
1226



Események

Határozott dátumú események 
 március 13. – III. Honoriusz pápa esztergomi érsekké nevezi ki Róbert veszprémi püspököt.
 március 26. – II. Frigyes német-római császár átadja Itáliában a német lovagok magisterének az ún. rimini aranybullát, amely kiváltságlevél első alapítólevele lesz Német Lovagrend államának (1226–1526), s 1233-ra megtörténik az alapok letétele Kulmban.
 november 8. – Elfoglalja a francia trónt IX. Lajos francia király.
 november 29. – Megkoronázzák IX. Lajos francia királyt.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 II. András király fiainak adja tartományainak kormányzását. (Erdélyt a keleti hittérítés feladatával Béla herceg, Szlavóniát, Dalmáciát és Horvátországot Kálmán herceg, Halicsot András herceg kapja. András azonban nem tudja tartományát birtokba venni, ezért a király segítségére siet, de Zvenigrodnál vereséget szenved.)
 III. Honoriusz pápa jóváhagyja a karmeliták működését.
 II. Frigyes német-római császár összehívja a birodalmi gyűlést Cremonába.
 Konrad Mazowieczki lengyel részfejedelem Kulm vidékére telepíti a Magyarországról elkergetett Német Lovagrendet, hogy védjék meg és foglalják el a pogány balti-szláv poroszok országát, amelyek állandó betöréseikkel zargatják a Lengyel királyságot.
 Buzád nembeli István foglalja el a zágrábi püspöki széket.

Születések 
 június 21. – V. Boleszláv lengyel fejedelem († 1279)
 I. Károly szicíliai király († 1285)

Halálozások 
 október 4. – Assisi Szent Ferenc, a ferences rend alapítója (1228-ban avatták szentté)
 november 8. – VIII. (Oroszlán) Lajos francia király (* 1187)

Jegyzetek 

13. század
1228



Események 
 IX. Gergely pápa kiátkozza II. Frigyes német-római császárt, az azonban visszaveri a Dél-Itáliába betörő pápai sereget. 
 II. Frigyes megindítja a hatodik keresztes hadjáratot, amely során kihasználva az egyiptomi szultán és a damaszkuszi emír közötti hatalmi viszályt visszahódítja Jeruzsálemet és a Szentföld nagy részét.
 május 5. – IV. Konrád német király névleges jeruzsálemi király lesz, ténylegesen II. Frigyes régensként uralkodik.
 Béla herceg a régi kormányzati rendszer visszaállítása miatt ismét fellép apja ellen, erre a király 1230-ig Bélára bízza az ország kormányzását. Béla elbocsátja a régi kormányt.
 II. Baldvin konstantinápolyi latin császár trónra lépése.
 Assisi Szent Ferenc szentté avatása és az Assisi Szent Ferenc-bazilika alapkövének letétele.
 II. Frigyes német-római császár keresztes háborút vezetett Poroszország ellen.

Születések 
 február folyamán – II. Vilmos holland gróf († 1256)
 április 25. – IV. Konrád német király († 1254)

Halálozások 
 január folyamán – I. Róbert konstantinápolyi latin császár (* 1201)
 május 5. – II. Izabella (Jolánta) jeruzsálemi királynő (* 1212)
 július 9. – Stephen Langton canterburyi érsek (* kb. 1150)

13. század
1229



Események

Határozott dátumú események 
 január 20. – Csák nembeli Ugrin kalocsai érsek megbízást kap IX. Gergely pápától, hogy Bánmonostor székhellyel megszervezze a szerémi püspökséget.
 március 18. – II. Frigyes német-római császár jeruzsálemi királlyá koronázásával befejeződik az általa vezetett hatodik keresztes hadjárat. (Újra keresztény kézbe kerül a Szentföld nagy része, de a keresztesek egymás közti vetélkedése később bukáshoz vezet.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Galíciában ismét felkelés tör ki András herceg ellen, akinek segítségére bátyja Béla herceg siet.
 Csák nembeli Ugrin kalocsai érsek megkezdi a kalocsai székesegyház átépítését.
 III. Ferdinánd kasztíliai király visszafoglalja Mallorcát a muzulmánoktól.
 Jacopo Tiepolo velencei dózse megválasztása, aki 1249-ig vezeti a városállamot.
 A toulouse-i egyetem alapítása.
 Turku városának alapítása.
 A ferencesek megtelepednek Esztergomban.
 A Dezső püspök halálával megüresedő csanádi egyházmegye élére a Lád nemzetségbeli Bulcsú győri prépost kerül.

Születések 
 április 13. – II. Kevély Lajos, Felső-Bajorország hercege († 1294)
Bizonytalan dátum
 I. János Holstein-Kiel grófja, Holstein-Kiel grófja († 1263)

Halálozások 
 január 17. – Albert von Buxthoeven, Livónia harmadik püspöke, Riga alapítója (* 1165 körül)
 március 14. – Pietro Ziani, Velencei dózse (* 1153/55)
 október 22. – IV. Gerhard, Geldern grófja (* 1185 körül)
Bizonytalan dátum
 Yaqut al-Hamawi, arab életrajzíró és geográfus (* 1179)

Jegyzetek 

13. század
1230



Események

Határozott dátumú események 
 március 9. – II. Iván Aszen bolgár cár legyőzi Theodor epiruszi despotát klokotnicai csatában.
 március 19. – IX. Alfonz leóni király visszafoglalja a móroktól Badajozt.
 augusztus 28. – IX. Gergely pápa felfüggeszti II. Frigyes német-római császár kiközösítését, aki ebben az évben újra alapítja Gioia del Colle itáliai települést.
 szeptember 24. – III. Ferdinánd kasztíliai király uralma alatt egyesül León, Galicia, Kasztília és Toledo.
 szeptember 28. – IX. Gergely pápa kiadja a Quo elongati kezdetű bulláját, mely Assisi Szent Ferenc végrendeletét értelmezi.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Béla herceg serege Vidin várát ostromolja, azonban az ostrom kudarcot vall. Ezután megalapítja a Szörényi bánságot.
 Csák nembeli Ugrin kalocsai érsek tölti be ismételten a királyi kancellári tisztet.
 A Leóni és a Kasztíliai Királyság egyesülése.
 Az év végén II. András újra magához ragadja a hatalmat, újra kinevezi nádorrá Apod fia Dénest és a királyi birtokokat újra zsidóknak és szaracénoknak adja bérbe. Ezzel ismét súlyosan sérti az egyház gazdasági érdekeit.
 A Carmina Burana középkori vers és dalgyűjtemény keletkezése.
 IX. Gergely pápa a poroszok elleni keresztes hadjárat meghirdetésére szólítja fel Magdeburg, Bréma, Lengyelország, Pomeránia, Morvaország, Holstein és Gotland domonkos rendházait.

Születések 
 Jacopo da Voragine krónikaíró, Genova érseke

Halálozások 
 július 28. – VI. Lipót osztrák herceg (* 1176)
 szeptember 23. – IX. Alfonz leóni király
 Navarrai Berengária I. Richárd angol király felesége
 december 15. – I. Ottokár cseh király (* 1155 k.)
 Walther von der Vogelweide német költő (valószínű időpont)

Jegyzetek 

13. század
1231



Események

Határozott dátumú események 
 november 17. – Marburgban meghal Árpád-házi Szent Erzsébet II. András magyar király és Gertrúd királyné lánya.

Határozatlan dátumú események 
 január – IX. Gergely pápa egyházi intézményé teszi a pápai inkvizíciót.
 az év folyamán – II. András király megújítja az Aranybullát, melyből kimaradnak az egyház elleni intézkedések és tovább növeli az egyház szerepét a közhivatalok gyakorlásában.

Születések

Halálozások 
 június 13. – Páduai Szent Antal (* 1195)
 november 3. – III. Ulászló lengyel fejedelem (* 1161?)
 november 17. – Árpád-házi Szent Erzsébet (* 1207)
 Abd-el-latif arab orvos és utazó (* 1162)

Jegyzetek 

13. század
1232



Események

Határozott dátumú események 
 február 29. – Róbert esztergomi érsek kiátkozza Magyarországot, majd később a király közbenjárására feloldja az átkot.

Határozatlan dátumú események 
 július – IX. Gergely pápa legátusként Jakab praenestei püspököt küldi az országba, hogy a királlyal az egyházi jogok visszaállításáról tárgyaljon.
 az év folyamán –
 Páduai Szent Antal szentté avatása.
 IX. Gergely pápa a római lázadás miatt Anagniba vonul vissza.
 II. András kiadja a kehidai oklevelet a Zala megyei szervienseknek, ezzel elindítva a nemesi vármegye kiépülését.
 Bélapátfalván cisztercita apátságot alapítanak.

Születések 
 Manfréd szicíliai király († 1266)

Halálozások

Jegyzetek 

13. század
1233



Események 
 január. – IV. Amadeus savoyai gróf (I. Tamás fia) trónra lépése (1253-ig uralkodik).
 augusztus 20. – II. András király és  Pecorari Jakab, a pápa követe megkötik a beregi egyezményt, melyben a király fontos gazdasági előjogokat biztosít az egyháznak.
 II. Frigyes osztrák herceg betör Magyarországra, mire a Béla herceg vezette magyar sereg Stájerországot és Ausztriát dúlja fel.
 Megindul a nagy általános hadjárat Poroszország leigázására. (tart 1283-ig)

Születések

Halálozások
 január – I. Tamás savoyai gróf (* 1177 / 1178).
 június - Courtenay Jolán magyar királyné, II. András felesége, Jolán aragóniai királyné anyja (* 1197)

13. század
Umami

Az umami (japán: 旨味 vagy うまみ, „finom íz”; kínaiul: 鮮味, ) az alapvető édes, savanyú, sós és keserű íz mellett az úgynevezett „ötödik íz”. Megtalálható például a paradicsomban, a sajtfélékben, a halfélékben, a spenótban és a japán konyhában használt konbu (コンブ) nevű barnamoszatban (Laminaria japonica). A nátrium-glutamátot (E621) először 1908-ban Ikeda Kikunae izolálta, ez az adalékanyag is képes az umami kiváltására. Gyakorta használják ízfokozóként.

A keleti konyhákban az umami alapvető fontosságú, nyugaton leginkább „erőteljesen kellemes ízként”, „kínai ízként” vagy „húsízként” jellemzik. Az umami észlelésére képes ízlelő receptorok a nyelv egész felületén megtalálhatóak.

Jegyzetek

Források
 
 
 

Japán konyhaművészet
Észlelés
Sztálinról elnevezett városok listája

Az alábbi lista a valaha Sztálin nevét viselő települések egy részét sorolja fel.
 Belovodszkoje (Kirgizisztán) 1960-ig (Sztalinszkoje, )
 Brassó (Románia) 1950. augusztus 22. és 1960. december 24. között (, )
 Chinvali (Grúzia, de facto Dél-Oszétia) 1934 és 1961 között  (Sztaliniri, )
 Doneck (Ukrajna) 1924 és 1941 között (Sztalin ); 1943 és 1961 között (Sztalino )
 Dunaújváros (az egykori Dunapentele) neve 1951 és 1961 között: Sztálinváros
 Dusanbe (Tádzsikisztán) 1929. október 16. és 1961 között (Sztalinabad, )
 Eisenhüttenstadt (Német Demokratikus Köztársaság) 1953. május 7. és 1961. november 13. között ()
 Hasuri (Grúzia) 1931 és 1934 között (Sztaliniszi, )
 Katowice (Lengyelország) 1953. március 9. és 1956. december 20. között ()
 Kuçova (Albánia) 1951. július 10. és 1991. január 5. között ()
 Novokuznyeck (Oroszország) 1932 és 1961 között (Sztalinszk, )
 Novomoszkovszk (Oroszország) 1934 és 1961 között (Sztalinogorszk, )
 Várna (Bulgária) 1949. december 20. és 1956. október 20. között (Sztalin, )
 Volgográd (Oroszország) 1925. április 10. és 1961. november 10 között (Sztálingrád, )

Kapcsolódó szócikkek 

 Leninről elnevezett városok listája

Források 
 
 

Földrajzi listák
1200



Események 
1200 a 12. század utolsó éve.

Helyek szerint

Magyarország 
 Imre király és lázadó öccse András herceg békét kötnek. Eszerint András újra megkapja a déli tartományokat, de korlátozott jogkörrel, mint hűbéres tartományokat.
 Imre király a pápa kérésére elhatározza, hogy keresztes hadjáratot indít a Szentföldre. Az ígéretet azonban nem teljesíti (csak öccse, András veszi fel a keresztet 1217-ben már királyként).

Születések 
 november 23. – IV. Kelemen pápa († 1268)

Halálozások 
 január 13. – I. Ottó burgundiai palotagróf (* 1170)

12. század
1201



Események

Helyek szerint

Európa 
 Riga városi jogokat kap.

Magyarország 
 Imre király a pápának ígért keresztes hadjárat helyett Szerbiára tör, mivel Nemanja István szerb fejedelem koronát kért a pápától. Imre elűzi a fejedelmet és meghódítja Szerbiát, valamint Bulgária nagy részét.

Születések 
 október 9. – Robert de Sorbon francia teológus a párizsi Sorbonne egyetem alapítója. († 1274).
 III. Ferdinánd kasztíliai király († 1252).

Halálozások 
 július 29. – Merániai Ágnes, II. Fülöp Ágost francia király felesége
 szeptember 5. – Constance, Bretagne hercegnője. (* 1161)

13. század
1202



Események

Határozott dátumú események 
 november 24. – A velenceiek beveszik Zárát.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Imre király kéri a pápát, hogy fiát Lászlót királlyá koronáztathassa. Erre András herceg újra fellázad, Imre azonban a Dráva mellett személyesen fogja el őt.
 Péter székesfehérvári prépost kerül a magyar királyi kancellária élére.
 Szerbia és Bulgária nagy részének meghódítása után harcok Imre és a bolgárok között.
 A negyedik keresztes hadjárat kezdete.
 A Livóniai Kardtestvérek rendjének alapítása.
 Sverre Sigurdsson király törvénytelen fia, Haakon foglalja el a norvég trónt.

Születések 
 június 2. – II. Margit flamand grófnő, I. Baldvin konstantinápolyi latin császár fiatalabbik lánya és örököse, Flandria és Hainaut grófnője († 1280)
Bizonytalan dátum
 Matild boulogne-i grófnő, III. Alfonz portugál király feleségeként Portugália királynéja († 1262)
 Kasztíliai Eleonóra, kasztíliai királyi hercegnő (infánsnő) és Aragónia királynéja († 1244)
 Enni, japán buddhista szerzetes, a kiotói Tófuku-dzsi kolostor alapítója († 1280)

Halálozások 
 március 9. – Sverre norvég király (* 1151)
 március 13. – III. Mieszko lengyel fejedelem (* 1126)
 november 12. – VI. Knut dán király Dánia királya (* 1163)

Jegyzetek 

13. század
1203



Események 
 A grúzok a basiani csatában legyőzték Abu Bakr szeldzsuk szultán seregét.
 április 16. – II. Fülöp Ágost francia király bevonul Rouen-ba, előkészítve Normandia és Franciaország egyesítését.
 június 23. – A keresztesek hajói behatolnak a Boszporuszba.
 július 17. – A keresztesek benyomulnak Konstantinápolyba, III. Alexiosz bizánci császár száműzetésbe menekül.
 augusztus 1. – A keresztesek IV. Alexioszt emelik a császári székbe, miután a város polgárai korábban II. Iszaakioszt, IV. Alexiosz apját kiáltják ki császárrá.

Születések 
 II. Péter savoyai gróf († 1268).
 I. Henrik kasztíliai király († 1217).

Halálozások 
 I. Artúr breton herceg
 VII. Dirk holland gróf

13. század
1205



Események 
 Imre király özvegye fiával, a gyermek III. Lászlóval VI. Lipót osztrák herceghez menekül, ezért András herceg fegyverrel készül Ausztria ellen.
 április 14. – Kaloján bolgár cár serege Adrianopolis mellett legyőzi I. Balduin latin császár seregét.
 május 7.
 III. László Bécsben váratlanul meghal. (Testét a győri püspök Fehérvárra hozatta, és a királyok temetkezési helyén – a Szűz Mária-templomban – királyi módon helyezték örök nyugalomra.)
 A gyermekkirály, László korai halálával nagybátyja, II. András lép a magyar trónra. (Az új király rögtön Halics ellen indul és felveszi a „Halics és Lodoméria királya” címet.)
 augusztus 5. – Pietro Zianit választják meg velencei dózsénak (1229-ig uralkodik).
 augusztus 20. – I. Henrik követi I. Baldvint a Konstantinápolyi latin császári székben.

Születések

Halálozások
 március 19. – XI. Konstantin Laszkarisz nikaiai császár
 április 14. – I. Baldvin konstantinápolyi latin császár (* 1171)
 május 7. – III. László magyar király (* 1199)
 június 14. – Enrico Dandolo velencei dózse (* 1110 körül)
 december folyamán – V. Alexiosz bizánci császár (* 1140 körül)

Jegyzetek 

13. század
1206



Események

Helyek szerint

Ázsia 
 Temüdzsint a mongolok nagykánjává választják, aki Dzsingisz mongol nagykán néven megalapítja a Mongol Birodalmat.
 Kutb-ad-din-Ajbek, India helytartója megalapítja a Delhi Szultanátust, mely egészen 1526-ig, a nagymogul hódításig fennáll.

Európa 
 A Livóniai Kardtestvérek meghódítják a lívek földjét.

Születések 
 november 29. – IV. Béla magyar király († 1270)

Halálozások 
 április 7. – I. Frigyes lotaringiai herceg

13. század
1207



Események 
 III. Ince pápa Stephen Langtont nevezi ki Canterbury érsekévé. A kinevezést János angol király nem ismeri el, emiatt a pápa 1209-ben kiátkozza.

Születések 
 október 1. – III. Henrik angol király († 1272)
 Erzsébet, II. András és Gertrúd királyné lánya, később Európa egyik legnagyobb szentje

Halálozások 
 szeptember 4. – Montferrati Bonifác Montferrat márkija, a IV. keresztes háború vezetője (* 1150)

13. század
1208



Események 
 II. András király magyar kormányzás alá helyezi Galíciát és Korlátfia Benedeket nevezi ki Galícia hercegévé.
 március / április – I. Theodórosz nikaiai császár trónra lépése (1222-ig uralkodik).
 június 21. – Wittelsbach Ottó Bambergben meggyilkoltatja Fülöp német királyt, mivel az visszautasította, hogy feleségül adja hozzá lányát.
 november 11. – IV. Ottó újraválasztása német királlyá (1209-től császár, 1218-ig uralkodik).

Születések 
 február 2. – I. Jakab aragóniai király († 1276)

Halálozások 
 június 21. – Fülöp német király, IV. Ottó nagy ellenfele (meggyilkolták) (* 1177)

13. század
1209



Események

Határozott dátumú események 
 október 4. – IV. Ottó német-római császárrá koronázása (1218-ig uralkodik).

Határozatlan dátumú események 
 A katharok (albigensek) elleni keresztes háború kezdete.
 A galíciaiak kiűzik országukból Korlátfia Benedek vajdát, a II. András által Galícia élére kinevezett herceget.
 Dán keresztes-hadjárat észt Saaremaa-szigetre.
 A király ellenfelei követet küldenek Bizáncba III. Béla Géza nevű testvérének fiaiért, a követet azonban elfogják.
 III. Ince pápa kiátkozza János angol királyt, mivel az megtagadta a pápa által kinevezett canterburyi érsek elismerését. Erre csaknem valamennyi püspök elhagyja az országot.
 A ferences rend alapítása.
 Oxfordból menekülő tudósok egy csoportja megalapítja a Cambridge-i Egyetemet.
 Dzsingisz kán serege meghódítja Turkesztánt.
 A párizsi szinódus megtiltja Arisztotelész fizikai tanainak terjesztését.
 Róbert fehérvári prépost kerül a veszprémi egyházmegye élére, mint választott és megerősített püspök.

Születések 
 Richárd cornwalli herceg, választott német király († 1272)

Halálozások 
 február 2. – II. Alfonz, provence-i gróf (* 1180)
 május 16. – Csi Kung kínai buddhista szerzetes (* 1133)
 június 2. – Heinrich von Tunna, a Német Lovagrend nagymestere (* ?)
 november 12. – Philippe du Plaissis, a Templomos Lovagrends nagymestere (* 1165)
Bizonytalan dátum
 Walter Map, walesi származású író (* 1140)
 Fakhr al-Din al-Razi, perzsa teológus, író (* 1149)
 Nizámí Gandzsaví, perzsa költő (* 1141)
 I. Vilmos avagy Guillaume de Champlitte,  Morea fejedelme (* ?)

Jegyzetek 

13. század
1750



Események

Határozott dátumú események 
 február 8. – Erős földrengés Londonban.
 november 18. – A Westminster híd hivatalos átadása Londonban.

Határozatlan dátumú események 
 Az év folyamán három tűzvész pusztít Isztambulban.

Az év témái

1750 az irodalomban

1750 a tudományban

Születések 
 február 24. – Révai Miklós, nyelvész († 1807)
 február 28. – Cecilia Lennox, Richmond 2. hercegének leánya († 1769)
 március 30. – John Stafford Smith, zeneszerző († 1836)
 április 1. – Hugo Kołłątaj, lengyel tudós, pap, politikus és államférfi († 1812)
 július 28. – Fabre d’Églantine, francia vígjátékíró, költő és politikus († 1794)
 augusztus 18. – Antonio Salieri, zeneszerző († 1825)
 szeptember 9. – Hajnóczy József, ügyvéd, királyi tanácsos, kamarai főtitkár († 1795)
 december 3. – Johann Martin Miller, német költő († 1814)
 december 5. – Sax Mihály János bölcseleti és jogi doktor, egyetemi tanár, királyi tanácsos († 1824)
 december 11. – idősebb Wesselényi Miklós, erdélyi magyar főúr, politikus, katona, író († 1809)

Halálozások 
 március 26. – Mikoviny Sámuel, térképész, mérnök, matematikus, tanár, polihisztor (* 1699 vagy 1700)
 július 28. – Johann Sebastian Bach, német zeneszerző (* 1685)
 augusztus 8. - Charles Lennox, Richmond 2. hercege (* 1701)

Jegyzetek 

18. század
1701



Események 
1701 a 18. század első éve.

Határozott dátumú események 
 január 18. – I. Frigyes Poroszország királyává koronázza magát.
 február 11. – II. Rákóczi Ferenc XIV. Lajos francia királynak írt titkos levelét François-Joseph Longueval átadja a bécsi udvarnak egy megrendezett letartóztatás révén.
 március 19. – I. Lipót megerősíti a román görögkatolikus egyház 1699. február 16-i pátensben biztosított jogait.
 április 9. – A töröktől visszafoglalt területeken I. Lipót megtiltja a protestánsoknak vallásuk gyakorlását.
 április 18. – I. Lipót utasítására nagysárosi kastélyában letartóztatják II. Rákóczi Ferencet.
 április 23. – Sarolta Amália hessen–wanfriedi hercegnő levélben kér segítséget férje, II. Rákóczi Ferenc kiszabadításához I. Frigyes porosz királytól, III. Vilmos angol királytól, Lothár Ferenc mainzi érsektől, valamint I. György hannoveri választófejedelemtől.
 május 29. – II. Rákóczi Ferencet a bécsújhelyi várbörtönbe zárják.
 július 19. – A Riga melletti ütközetben a svéd seregek királyuk XII. Károly vezetése alatt megverik az egyesült szász-lengyel hadakat.
 szeptember 7. – Hágában franciaellenes szövetséget köt Ausztria, Anglia és Hollandia.
 november 7. – Megszökik bécsújhelyi börtönéből II. Rákóczi Ferenc, miután tudomására jut, hogy a császári udvar a magyar törvények mellőzésével akarja őt elítélni.
 november 24. – I. Lipót elfogatóparancsot ad ki Rákóczi Ferenc ellen.

Határozatlan dátumú események 
 január – Anjou Fülöp herceg francia sereg élén bevonul Spanyolországba.
 február – 
 Franciaország és Ausztria között megkezdődik a spanyol örökösödési háború.
 Nagy Péter cár hozzálát az orosz hadsereg átszervezéséhez.
 az év folyamán –
 Az Udvari Haditanács kezdeményezésére megkezdődik a szávai, dunai, tiszai és marosi határőrkerületek megszervezése, mindenütt szerb katonasággal, s ezeket – a magyar kormányzati szervek kikapcsolásával – közvetlenül a bécsi Haditanácsnak rendelik alá.
 Megalakul a sport- és védelmi célokat szolgáló egylet, a Pesti Polgári Lövészegyesület.
 Az angol parlament elfogadja az Act of Settlement, ami hivatalosan is lefekteti a protestáns öröklést.

Az év témái

1701 az irodalomban

1701 a tudományban

Születések 
 március 1. – Johann Jakob Breitinger, svájci filológus és író († 1776)
 április 27. – Savoyai Károly Emánuel, szárd–piemonti király, Savoya és Piemont hercege († 1773)
 augusztus 8. – Rákóczi György, II. Rákóczi Ferenc és Hessen–Wanfriedi Sarolta Amália harmadik fia, Rákóczi József öccse († 1756)
 szeptember 22. – Anna Magdalena Bach, német énekesnő, Johann Sebastian Bach második felesége († 1760)
 november 27. – Anders Celsius, svéd természettudós († 1744)
 december 18. – Radvánszky László naplóíró, genealógus, teológus, országgyűlési követ († 1758)

Halálozások 
 május 23. – William Kidd skót, tengerész (* 1645)
 november 10. – Dévai János, jezsuita rendi tanár (* 1662)

Jegyzetek 

18. század
1702



Események

Határozott dátumú események 
 január 16. – II. Ágost szász választó és I. Lipót német-római császár közötti megállapodás eredményeként a Habsburgok további katonai támogatást szereznek a franciaellenes Nagy Koalíciónak.
 február 7. – A magyarországi várak felrobbantását rendeli el a bécsi Udvari Kamara.
 március 8. – III. Vilmos angol király halálával Stuart Annára száll a trón.
 március 22. – A Jászkunságot – mint újszerzeményi területet – 500 000 forintért zálogba adja I. Lipót a Német Lovagrendnek.
 április 23. – Stuart Annát Anglia, Skócia és Írország királyánőjévé koronázzák Londonban.
 május 16. – Esterházy Pál tiltakozik a jászkun kerület elzálogosítása ellen.
 szeptember 28. – A Német-római Birodalom hadat üzen Franciaországnak.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Nagy Péter cár bevezeti az általános sorozást és a katonai tisztképző iskolák rendszerét, továbbá megteremti a Balti-flottát és tüzérséget szervez. (Minden 25 jobbágyporta után egy katonát kellett kiállítani. A katonai szolgálati idő korlátlan volt.)
 Az oroszok elfoglalják Nöteborg svéd erődöt.

Az év témái

1702 az irodalomban

1702 a tudományban

Születések 
 január 14. – Nakamikado, a 114. japán császár († 1737)
 február 10. – Carlo Marchionni, itáliai építész († 1786)
 március 27. – Johann Ernst Eberlin, német zeneszerző, orgonista († 1762)
 május 2. – Friedrich Christoph Oetinger, német teozófus († 1782)
 június 26. – Philip Doddridge, angol nonkonformista vallási vezető, zsoltáríró († 1782)
 július 31. – Jean Denis Attiret, francia festő, jezsuita misszionárius († 1768)
 augusztus 15. – Francesco Zuccarelli, itáliai rokokó festő († 1788)
 december 22. – Jean-Étienne Liotard svájci festő († 1789)

Halálozások
 március 8. – III. Vilmos angol király, születésétől fogva orániai herceg volt. 1672-től III. Orániai Vilmos néven a Holland Köztársaság legtöbb tartományának helytartójaként uralkodott. 1689-től III. Vilmos néven Anglia és Írország, II. Vilmos néven pedig Skócia királya (* 1650)
 március 20. – Misztótfalusi Kis Miklós, nyomdász (* 1650)

Jegyzetek 

18. század
1600



Események 
1600 a 16. század utolsó éve.

Határozott dátumú események 
 február 2. – Pozsonyban összeül az országgyűlés, melynek XX. tc.-e kimondja, hogy katonák a nemesek és egyháziak házába nem szállásolhatók be.
 február 19. – Kitör a perui Huaynaputina tűzhányó. (Ez a kitörés a történelem egyik legnagyobbja volt, és az éghajlatban is mérhető változásokat okozott.)
 április 5. – A király szentesíti a pozsonyi országgyűlés törvényeit.
 május 18. – Vitéz Mihály havasalföldi vajda – csapatai élén – bevonul a moldvai Bacău városába.
 szeptember 18. – A habsburg-erdélyi sereg szétveri Miriszlónál a Vitéz Mihály havasalföldi vajda seregét.
 október 5. – A firenzei dómban megtartják Medici Mária és IV. Henrik francia király – a vőlegényt megbízottja képviseli – esküvőjét.
 október 6. – Firenzében bemutatják Jacopo Peri Euridiké című zenés drámáját. Ez a legrégebbi opera, aminek a zenéje fennmaradt.
 október 21. – A szekigaharai csata. (Ez az ütközet tette lehetővé Tokugava Iejaszu számára a sógunátus, és ezzel az ország feletti uralom megszerzését.)
 október 22. – A kanizsai vár török kézre kerül. (Kanizsa a negyedik magyarországi vilajet központja lesz.)

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – 
 Ausztriából a Habsburgok kiűzik a protestánsokat.
 Elesik Siklós és Babócsa.

Az év témái

1600 a tudományban

1600 az irodalomban

Születések 
 január 28. – IX. Kelemen pápa († 1669)
 november 19. – I. Károly angol király († 1649)
 december 20. – Nicolas Sanson francia térképész († 1667)

Halálozások 
 február 16. – Giordano Bruno filozófus (máglyán kivégezték) (* 1548)
 április 23. – Pálffy Miklós gróf, országbíró (* 1552)
 július 29. – Adolf von Schwarzenberg német-római császári hadvezér (* 1547)
 november 22. – Lucas Unglerus erdélyi szász evangélikus püspök (* 1526)

Jegyzetek 

16. század
1601



Események 
 február 25. – A felségárulás vádjával perbe fogott Robert Devereuxt, Essex grófját Londonban kivégzik.
 április 3. – A kolozsvári országgyűlés újból Báthory Zsigmondot választja fejedelemmé.
 június 23. – A kokkenhauseni csata: a lengyelek legyőzik a Livóniára rátört svéd sereget.
 szeptember 19. – A Mercœur hercege által vezetett szövetséges keresztény haderő általános támadást indít a török kézen lévő Székesfehérvár ellen.
 augusztus 3. – A goroszlói csatában a Habsburg Birodalom hadserege Giorgio Basta parancsnoksága alatt legyőzi Báthory Zsigmond erdélyi fejedelem seregét.
 szeptember 20. – A szövetségesek kezére kerül Székesfehérvár. (A város bevétele után felrobban a magyar királyok koronázó és temetkezési helye, a lőporraktárként hasznosított  Szűz Mária-székesegyház. Mindezek ellenére a várost 1602 augusztusában – háromheti ostrom után – a törökök visszafoglalják.)
 október 10–15. – A Fehérvár körüli csatákban a keresztények vereséget mérnek Székesfehérvár visszaszerzésére felvonuló török hadakra.
 december 24. – A Kinsale-i csatában a Hugh O’Neill, Tyrone-i gróf vezette ír felkelő csapatok vereséget szenvednek a Lord Mountjoy vezette angol erőktől. (A háború még 15 hónapig elhúzódott, míg végül O’Neill megadta magát Mountjoynak Mellifontban, 1603-ban.)

Az év témái

1601 az irodalomban

1601 a tudományban

Születések 
 január 8. – Baltasar Gracián spanyol barokk prózaíró († 1658)
 március 19. – Alonso Cano, spanyol építész, szobrász († 1667)
 augusztus 17. – Pierre de Fermat francia matematikus († 1665)
 szeptember 13. – Ifj. Jan Brueghel flamand tájkép-, virág- és állatfestő († 1678)
 szeptember 22. – Ausztriai Anna francia királyné (1615–1643), majd Franciaország régense (1643–1651) († 1666)
 szeptember 27. – XIII. Lajos francia király (1610–1643) († 1643)

Halálozások 
 február 25. – Robert Devereux, Essex 2. grófja, I. Erzsébet angol királynő egykori kegyence (* 1567)
 október 24. – Tycho Brahe dán csillagász (* 1546)

Jegyzetek 

17. század
1602



Események 
 augusztus 29. – A törökök háromheti ostrom után visszafoglalják a császáriak kezén lévő Székesfehérvár városát.

Az év témái

1602 az irodalomban

1602 a tudományban

Születések 
 május 2. – Athanasius Kircher német származású tudós, polihisztor († 1680)
 november 20. – Otto von Guericke német természettudós († 1686)

Halálozások

Jegyzetek 

17. század
Duális tér

A duális tér a lineáris algebra egy alapvető fogalma. Egy vektortér elemei és duálisának elemei úgy viszonyulnak egymáshoz, mint a mátrixszámításban az oszlopvektorok a sorvektorokhoz. A duális tér jelentőségét akkor nyeri el, amikor nem csak véges, hanem végtelen dimenziós vektortereket is tárgyalni kívánunk, mint az absztrakt függvényterek elméletében (például: Hilbert-tér), a tenzorok elméletében és a reprezentációelméletben.

Definíció 

Ha V vektortér a T test fölött, akkor a V-ből T-be képező összes lineáris leképezések
 vagy 
halmazát, a V-vektortér duális terének nevezzük és

-gal jelöljük, elemeit pedig lineáris funkcionáloknak, lineáris formáknak vagy kovektoroknak mondjuk.

V* maga is vektortér a T felett a függvények pontonkénti összeadással és a T-beli elemmel történő szorzással, mint műveletekkel ellátva. A V*-beli p lineáris funkcionál x ∈ V helyen felvett értékét a funkcionális p'(x) és a lineáris algebrából ismert px jelölés helyett gyakran a matematikai fizikában használt

-szel jelöljük. Ez esetben a műveletek tetszőleges x ∈ V, p, q ∈ V* ill. λ ∈ T-re:

Például a legegyszerűbb véges dimenziós vektortér, a V = T n (az n „emeletes” oszlopvektorok tere) duálisa a Hom(Tn;T) tér, melynek elemeit mátrix alakban (a sztenderd bázisban felírt koordinátamátrixok formájában) írva kölcsönösen egyértelműen megfeleltethetjük az n elemű sorvektorok T1×n terének. Ekkor V és V* vektortér izomorf, illetve dimenziójuk egyenlő, akárcsak az összes véges dimenziós vektortér esetén:

 Természetes injekció 

Véges dimenziós esetben művelettartó bijekció létesíthető V és V* között, ám végtelen dimenziós esetben nincs feltétlenül így. Az általános esetben csak egy művelettartó injekció hozható létre, mely ráadásul nem természetes, abban az értelemben, hogy nem értelmezhető minden vektortér esetén kitüntetett vagy sztenderd bázis (melyben az injekció definiálható lenne). Van azonban kitüntetett injekció V és V** között, azaz tér és a duális tér duálisa között. Ehhez először az x ponthoz tartozó kiértékelés leképezését kell definiálnunk, azaz rögzített x ∈ V-re az

lineáris funkcionált, mely V** eleme. Ezután minden x ∈ V''-re definiálhatjuk az

kitüntetett, vagy természetes injekció't, mely tehát a következő tulajdonsággal rendelkezik:

Lineáris algebra

pl:Moduł dualny#Przestrzenie liniowe
Aba (egyértelműsítő lap)

Aba, férfikeresztnév
 Aba, város Fejér vármegyében
 Aba, nigériai iparváros
 Aba nemzetség
 Abapuszta, Ógyalla része, Szlovákia
 Abapuszta, Balkány város egyik városrésze, Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében
 aba, daróc, vastag, érdes abavászon, durvaszövésű pamutkelme; török, arab eredetű szó, ott teve-, v. kecskeszőrből készült köpeny-, v. ruhaanyag; ma: lópokróc.
 ABA  az American Basketball Association rövidítése
Fizikai Szemle

A Fizikai Szemle az Eötvös Loránd Fizikai Társulat havonta megjelenő szakfolyóirata. Az 1950-ben indult – eleinte változó periodicitással megjelenő – lap, a 10. évfolyamtól, 1960 óta havonként jelenik meg.

Támogatói 

A szakfolyóirat közreadását támogatja a Magyar Tudományos Akadémia Fizikai Tudományok Osztálya, a Magyar Biofizikai Társaság és az Oktatási Minisztérium.

Szerkesztői 

Korábban hosszabb ideig, egészen haláláig Marx György volt a főszerkesztője. Legutóbbi főszerkesztői Berényi Dénes, Németh Judit, Szatmáry Zoltán, Lendvai János.

Jogi elődjei 

A Magyar Tudományos Akadémia által 1882-ben elindított Mathematikai és Természettudományi Értesítő és az 1891-ben Eötvös Loránd által alapított Matematikai és Physikai Lapok (1892–1943).

A Fizikai Szemle 1996/12. tematikus száma Fizikus útikönyv, amelyben a szerzők fizikusok emlékeit őrző helyeket mutatnak be (Szombathely, Celldömölk, Hegyhátsál, Kám). Megjelent a Fizikus útikönyv 2000 is a 2000/12. tematikus számként.

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 A Fizikai Szemle honlapja
 A Fizikai Szemle tematikus tartalomjegyzéke, 1950–2000
 A Fizikai Szemle évfolyamai a REAL-J-ben
 A Mathematikai és Természettudományi Értesítő évfolyamai a REAL-J-ben
 A Matematikai és Physikai Lapok évfolyamai a REAL-J-ben

 - muszakiak.hu - a műszaki portál - A műszaki értelmiség honlapja

Fizikai folyóiratok
Magyarországi természettudományi folyóiratok
1811



Események

Határozott dátumú események 
 május 14. – Paraguay kikiáltja függetlenségét.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán – Ferenc király pénzdevalvációt hajt végre.

Az év témái

1811 a tudományban

1811 az irodalomban

Születések 
 január 1. – Albert Ferenc, bölcsész, királyi tanácsos, az egri érseki csillagvizsgáló igazgatója és Heves megye tanfelügyelője († 1883)
 január 5. – Csáky Rudolf, a főrendiház tagja és Szepes vármegye örökös főispánja († 1887)
 február 11. – Teleki László, magyar politikus, író, a Határozati Párt vezetője († 1861)
 február 16. – Wenckheim Béla, politikus, magyar miniszterelnök († 1879)
 március 20. – II. Napóleon, francia császár, római király, reichstadti herceg († 1832)
 április 23. – Mesterházy István, honvéd ezredes († 1854)
 június 28. – Kriza János, néprajzkutató, költő († 1875)
 július 3. – Eperjessy Sándor, teológiai doktor és kanonok, költő († 1891)
 július 11. – Johann Georg von Hahn, osztrák diplomata, filológus, albanológus († 1869)
 szeptember 2. – Heckenast Gusztáv, nyomdász, könyvkiadó, könyvkereskedő († 1878)
 szeptember 29. – Schodelné Klein Rozália, magyar színésznő († 1854)
 október 22. – Liszt Ferenc, zeneszerző († 1886)
 október 25. – Évariste Galois, francia matematikus, a Galois-elmélet megalkotója († 1832)
 november 11. – Perczel Mór, honvéd tábornok († 1899)
 november 16. – Latabár Endre, magyar színész, színiigazgató, zeneszerző († 1873)
 december 31. – Nendtvich Károly magyar orvos, kémikus, műegyetemi tanár, az MTA tagja († 1892)

Halálozások 
 február 12. – Ernszt Ernő, piarista rendi pap, tanár (* 1759)
 február 24. – Bessenyei György, író, költő (* 1747)
 július 30. – Miguel Hidalgo y Costilla, az 1810–1811-es mexikói függetlenségi harc vezetője (* 1753)
 augusztus 31. – Louis Antoine de Bougainville, francia admirális és felfedező; az első francia Föld körüli expedíció vezetője (* 1729)
 november 21. – Heinrich von Kleist, német költő (* 1777)

Jegyzetek 

 
19. század
1812



Események 
 április 8. – Az I. Gusztáv svéd király alapította Helsinkit  I. Sándor orosz cár – Turku helyett – a Finn Nagyhercegség fővárosává teszi.
 május 28. – A bukaresti békekötéssel lezárul az orosz–török háborút. 
 június 24. – Bonaparte Napóleon serege átlépi az Orosz Birodalom határát.
 augusztus 17–18. – Szmolenszknél megütközik egymással a francia Grande Armée és a cári haderő. (Az ütközet döntetlennel zárult, az oroszok azonban visszavonultak, s közben felégették Szmolenszket.)
 szeptember 7. – A borogyinói csata.
 szeptember 14. – Bonaparte Napóleon serege bevonul Moszkvába.

Az év témái

1812 a tudományban

1812 az irodalomban 
 Megjelenik a Magyar dámák kalendáriomja, az első magyar szépirodalmi zsebkönyv.

Születések 
 február 7. – Charles Dickens angol író († 1870)
 február 25. – Kovács Lajos politikus, publicista († 1890)
 április 30. – Kaspar Hauser Németországban talált, vitatott származású gyerek, aki 12 évig egy üregben élt († 1833)
 augusztus 27. – Szemere Bertalan, magyar miniszterelnök, író († 1869)
 augusztus 30. – Haraszthy Ágoston, magyar földbirtokos, a királyi testőrség tisztje, a kaliforniai szőlőtermesztés és borászat megalapítója († 1869)
 szeptember 20. körül  – Rhédey Klaudia a mai Windsor uralkodóház egyik ősanyja. II. Erzsébet angol királynő ükanyja. († 1841)
 október 13. – Hornyik János, levéltáros, történetíró († 1885)
 október 15. – Balassa Pál evangélikus lelkész († 1858)
 október 24. – Tóth Ágoston Rafael honvédezredes, hadmérnök, térképész, az MTA levelező tagja († 1889)
 November 9. – Paul Abadie francia műépítész († 1884)
 december 1. – Faragó Kajetán minorita rendi szerzetes, költő († 1879)
 december 3. – Lugossy József nyelvész, orientalista, az MTA tagja († 1884)
 december 15. – Perczel Miklós, politikus, az 1848–49 évi szabadságharcban honvéd ezredes, az amerikai polgárháborúban az északi hadsereg ezredese, Perczel Mór honvéd tábornok öccse († 1904)

Halálozások 
 február 28. – Hugo Kołłątaj lengyel tudós, pap, politikus és államférfi (* 1750)
 szeptember 21. – Emanuel Schikaneder német vígjátékíró és opera-librettista, színész, énekes, író, rendező, színházigazgató (* 1751)
 szeptember 23. – Rájnis József bölcseleti és teológiai doktor, tanár, műfordító (* 1741)
 szeptember 24. – Pjotr Bagratyion orosz tábornok, a napóleoni háborúk egyik hadvezére (* 1765)
 szeptember 29. – Csehy József katona (* 1778)

Jegyzetek 

 
19. század
1813



Események 
 augusztus 23. – A großbeereni csatában a svéd-porosz sereg legyőzi a franciákat.
 október 16–19. – A népek csatája Lipcse mellett; Napóleon császár veresége a porosz–osztrák–orosz koalíciós hadseregtől
 október 24. – A gulisztáni béke Oroszország és Perzsia között, az orosz–perzsa háború vége
 december 10. – A porosz–orosz–svéd sereg legyőzi a Napóleont támogató dánokat Sehested mellett (Holstein).
 december 11. – A vitoriai vereség után Joseph Bonaparte király lemond a spanyol trónról és a francia csapatokkal elhagyják az Ibériai-félszigetet. A valençayi békekötés alkalmával Napóleon kénytelen visszaadni VII. Ferdinánd szabadságát és a koronáját.

Az év témái

1813 az irodalomban

1813 a tudományban 
 Indiában Calcutta, Chunar és Saugar között szemafor típusú távírót helyeznek üzembe, a 30 km-re lévő állomások teleszkóppal olvassák le az üzeneteket.

Születések 

 március 1. – Reitter Ferenc, magyar mérnök, az MTA lev. tagja († 1874) 
 március 31. – Guyon Richárd honvéd tábornok († 1856)
 április 7. – Forró Elek honvéd ezredes († 1893)
 május – Beniczky Lajos honvéd ezredes, kormánybiztos, az 1848–49-es szabadságharc utáni magyar függetlenségi szervezkedések egyik vezetője († 1868)
 május 5. – Søren Aabye Kierkegaard dán filozófus († 1855)
 május 22. – Richard Wagner német zeneszerző († 1883)
 május 24. – Kmety György honvéd tábornok († 1865)
 augusztus 15. – Majer István pedagógus († 1893)
 augusztus 22. – Ormai Norbert honvéd ezredes, az 1848–49-es szabadságharc vértanúja († 1849)
 augusztus 23. – Simor János bíboros, esztergomi érsek († 1891)
 szeptember 3. – Eötvös József, író, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia és a Kisfaludy Társaság elnöke († 1871)
 október 10. – Giuseppe Verdi olasz zeneszerző († 1901)
 október 17. – Georg Büchner német drámaíró († 1837)
 október 17. – Ihász Dániel honvéd ezredes († 1881)

Halálozások 
 január 11. – Czirbesz Jónás András evangélikus lelkész, költő (* 1732)
 január 20. – Christoph Martin Wieland, a német felvilágosodás és rokokó nagy költőszemélyisége, fordító, a német klasszicizmus elindítója (* 1733)
 február 8. – Tadeusz Czacki lengyel író, tanár, a Kremenyeci Líceum egyik megalapítója (* 1765)
 március 4. – Chudy József zeneszerző, karmester; az első magyar opera szerzője (* 1753)
 március 13. – Kiss József, vízépítő mérnök, hadmérnök (* 1748)
 április 10. – Joseph Louis Lagrange, olasz születésű francia matematikus; a számelmélet, a matematikai analízis és az égitestek mechanikája területén ért el jelentős eredményeket (* 1736)
 április 28. – Mihail Illarionovics Kutuzov, orosz tábornok, a napóleoni háborúk hőse (* 1745)
 május 10. – Johann Karl Wilhelm Illiger, német zoológus és entomológus (* 1775)
 augusztus 2. – Diószegi Sámuel botanikus, lelkész (* 1761)
 szeptember 2. – Jean Victor Moreau, francia tábornok (* 1763)

Jegyzetek 

 
19. század