Elek (település)

Elek (németül: Elek, románul: Aletea) város a Dél-Alföldi régióban, Békés vármegyében, a Gyulai járásban, közel a román határhoz. A második világháborúig a megye legnagyobb lélekszámú német közössége élt itt, a várost szinte teljes egészben svábok lakták.

Fekvése 
A régió és a megye keleti részén található, Békéscsabától 25, Gyulától 12 kilométerre, a román határ közelében. A szomszédos települések: észak felől Gyula, kelet felől, a jelenlegi országhatár túloldalán Ottlaka (Grǎniceri), dél felől Lőkösháza, délnyugat felől Nagykamarás, nyugat felől pedig Kétegyháza.

Természetföldrajzilag az Alföld Körös–Maros köze középtájának Békési-hát nevű kistájához tartozik.

Megközelítése 
Közúton a Gyulát Lőkösházán keresztül Battonyával összekötő 4444-es úton, illetve Kétegyházán keresztül Medgyesegyháza és Békéscsaba felől a 4435-ös úton érhető el. A közúti közösségi közlekedés szolgáltatója e településen is a Volánbusz.

A város határának délnyugati részét átszeli ugyan a MÁV 120-as számú (Budapest–)Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonala, de a vasútnak már évtizedek óta nincs megállási pontja Elek területén, a legközelebbi működő vasútállomás a mintegy 6 kilométerre lévő Kétegyháza vasútállomás, amelyen áthalad a 121-es számú Békéscsaba–Kétegyháza–Mezőhegyes–Újszeged-vasútvonal is. Elek egykori vasútállomása a Kétegyháza–Elek–Kisjenő-vasútvonalon volt található, amelyen a forgalom Kétegyháza és Elek között 1972-ben megszűnt.

Közélet és politika

Polgármesterek 
 1990–1993: Szántó István (független)
 1994–1994: Kecskeméti János 
 1994–1998: Kecskeméti János (Fidesz-MDF-FKgP-KDNP)
 1998–2002: Kecskeméti János (Fidesz-FKgP-MDF-SZDSZ-KDNP)
 2002–2006: Pluhár László (MSZP)
 2006–2010: Pluhár László (MSZP)
 2010–2014: Pluhár László (MSZP)
 2014–2019: Pluhár László (MSZP)
 2019-től: Szelezsán György (független)

 Szántó István a rendszerváltás előtt tanácselnökként vezette a települést, majd 1990-től annak polgármestere lett; 1993 végén lemondott)
 Kecskeméti János (Fidesz) 1994 márciusában időközi választáson nyerte el a polgármesteri tisztet, 2002 júniusában pedig lemondással távozott.
 Pluhár László MSZP-s színekben 2002-2019 között volt Elek első embere.
 Szelezsán György 2019-ben a szavazatok 67.65 %-át elnyerve lett polgármester.

Jelenleg 
2019-

A város polgármestere Szelezsán György (független).

Az alpolgármester Botás Erika, A település képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 7 főből áll. A képviselő-testületben a függetlenek vannak többségben, egyetlen képviselő szerzett mandátumot MSZP-DK-s jelöltként.

-Tolnai Péter (Fidesz-KDNP) a Békés Megyei Közgyűlés képviselője és

-Pluhár János László (MSZP-Demokratikus Koalíció) a Békés Megyei Közgyűlés képviselője

-2019

A város polgármestere Pluhár János László (MSZP). Az alpolgármesterek dr. Heimné Máté Mária (MSZP) és Turóczy András (FIDESZ-KDNP). A település képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 7 főből áll. A képviselő-testületben az MSZP-frakció van többségben, 4 fővel. A polgármester és 3 képviselő MSZP-s, míg 3 képviselő Fidesz-KDNP-s. Tolnai Péter önkormányzati képviselő egyben a Békés Megyei Közgyűlés képviselője és alelnöke is. Emiatt ő semmilyen tisztséget nem vállalt az önkormányzatnál, tehát egy bizottságnak sem lett sem elnöke, sem egyszerű tagja. Így az ő egyetlen viselt tisztsége Eleken: önkormányzati képviselő.

A város képviselő-testülete 2019-től 

 
Pénzügyi, Szociális és Településfejlesztési Bizottság 2023.02-től

Ügyrendi, Társadalmi Kapcsolatok, Kulturális és Sport Bizottság 2023.02-től

Pénzügyi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága 2019-től -2022.12 -ig 

Pénzügyi és Társadalmi Kapcsolatok Bizottsága -2019

Ügyrendi és Szociális Bizottság 2019-től - 2022.12- ig 

Ügyrendi és Szociális Bizottság -2019

Társadalmi Kapcsolatok, Kulturális és Sport Bizottság 2019-től 2022.12-ig

Etimológia 
Elek neve kazár-magyar eredetű, Attila egyik fia, Ellák nevéből származik. A név valójában egy tisztségnév, ugyanis az elek < ótörök älik / ilik / ilig ("herceg, uralkodó, király) szóra vezethető vissza, mely az *el (királyság, uradalom) + lä-g (uralkodni, az uralkodás) elemekből tevődik össze.

Története 
Elek területe már a honfoglalás előtt is lakott volt.

Elek nevét elsőként 1232-ben említik. A török időkben kihalt. 1724-ben Békés megye több más településéhez hasonlóan Harruckern János György betelepítette német telepesekkel.

Vályi András 1796-ban ezt írta a településről: "ELEK. Elegyes német, és oláh falu Arad Vármegyében, földes Ura Báró Harucker Uraság, lakosai katolikusok, és ó hitűek, fekszik közel a’ fejér Köröshöz, határbéli földgye elég termékeny, noha egy részen határja salétromos, melly hasznos marháiknak, szőlei is meglehetősek lévén, első Osztálybéli."

Fényes Elek 1851-es leírása alapján: "Elek, oláhul Aletye, német falu, Arad vgyében, Békés vgye szélén, Gyulához délre 2 mfd., 382 házzal, és 3090 lak., kik kevés oláh cselédet és házatlan zsellért kivéve, romai kath. németek, kiket 1724-ben b. Haruckern Ferencz telepitett ide Würtembergből, Frankfurt vidékéről, Bajorországból. Van szép paroch. temploma. Róna határa 7517 1/2 h., mellyből szántóföld és kaszálló, mindenik lakosnak egy tagban, 5196 1/2 hold; közlegelő 1914 h., szőlő 130 h., pótlék urb. föld 260 hold, majorsági curialis hely 12 h. és 5 hold dézsmáskert, s 17 hold föld. Földje fekete homokos, s az idevalók főleg tisztabuzát, s ugar helyett kukoriczát termesztenek. Marhatenyésztése a juhon kivül virágzó, de nem a határon, hanem a szomszéd pusztákon bérlett földeken. Általjában az eleki lakosok igen vagyonos és fáradhatlan emberek. Birtokosa: gr. Wenckheim Ferenczné, szül. gr. Pálffy Borbála."

1854-ben már mezőváros, majd e rang megszűnése után a 19. század végén nagyközséggé alakult. Ekkoriban már zsidók is éltek a községben. Kiemelkedett közülük a Schillinger, Philipp és Blantz család.

Az 1880-as népszámlálás idején Elek lakosságának 65%-a vallotta magát németnek, 24%-a románnak, 1%-a szlováknak. A magyar lakosság ekkoriban még csak 10%-ot érte el.

A Révai nagy lexikona szerint: "Elek: nagyk. Arad vm. eleki j.-ban (1910) 7261, túlnyomóan német, tov. oláh és magyar lak. A járás szolgabirói hivatalának székhelye, van takarékpénztára, takarék- és hitelegylete, tejszövetkezete, csendőrőrse, vasúti állomása, posta-, távíró és telefonállomása."

A trianoni békeszerződés után a fejlődő község az országhatár közelébe került, elvesztette piaca nagy részét. 1920 és 1923 között a csonka Arad vármegye székhelye volt, 1923-tól 1946-ig Csanád, Arad és Torontál k.e.e. vármegyéhez tartozott, melynek neve 1945-től egyszerűen Csanád vármegye lett. Eleket 1946-ban csatolták Békés vármegyéhez, és ekkor vesztette el járási székhely szerepkörét is.

A második világháború alatt a helyi zsidóság tagjait munkaszolgálatra és Auschwitzba hurcolták, a huszonhat eleki zsidó közül csak nyolcan maradtak életben. A háború után a német lakosokat elhurcolták kényszermunkára és más telepeseket telepítettek a helyükbe. Eleken a kitelepítések egyik legszörnyűbb fejezetét írták: a statisztikák szerint 5619 német lakost űztek el otthonukból, többet, mint amennyi a város teljes mai lakossága . 1990 óta rendszeresen találkozókat rendeznek Elek lakói az elüldözöttekkel.

Eleknek 1950 és 1990 között mindvégig önálló tanácsa volt, 1970-ben nagyközséggé nyilvánították. Békés megyéhez 1946-ban történt csatolásától a járások megszűnéséig, 1983 végéig a Gyulai járáshoz tartozott, ezután 1990-ig a Gyulai városkörnyékhez.

Elek 1996 óta város. Napjainkban több nemzetiség is lakja, németek, szlovákok, románok, cigányok.

Népcsoportok 
2001-ben a város lakosságának 84%-a magyar, 8%-a román, 4%-a cigány és 4%-a német nemzetiségűnek vallotta magát, illetve kisebb szlovák közösség is él itt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,9%-a magyarnak, 8% cigánynak, 4,2% németnek, 5,5% románnak, 1,1% szlováknak mondta magát (17,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).

Lakosságszám alakulása 
 1840: 3163 fő
 1851: 3090 fő
 1910: 7261 fő
 1940: 9327 fő
 1983: 5839 fő
 1990: 5582 fő
 2001: 5531 fő
 2010: 4985 fő
 2018: 4857 fő         állandó férfi lakosság :2380 fő, állandó női lakosság :2477 fő  KSH kód:32957
 2019: 4816 fő
 2022: 4708 fő      nő: 2412 fő  férfi : 2296 fő

Vallás 
A 2001-es népszámlálás adatai alapján a lakosság kb. 38,5 %-a római katolikus, kb. 12,5 %-a református, kb. 4 %-a görögkatolikus és kb. 2 %-a evangélikus vallású. Más egyházhoz vagy felekezethez kb. 5 % tartozik, míg nem tartozik egyetlen vallási közösséghez sem, vagy nem válaszolt kb. 38 %.

2011-ben a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 23,4%, református 8%, evangélikus 1,2%, görögkatolikus 1,9%, felekezeten kívüli 33,7% (28% nem nyilatkozott).

Római katolikus egyház 
A Szeged-Csanádi egyházmegye (püspökség) Békési Főesperességében lévő Gyulai Esperesi Kerülethez tartozik, mint önálló plébánia. Plébániatemplomának titulusa: Sarlós Boldogasszony. Római katolikus anyakönyveit 1734 óta vezetik.

Református egyház 
A Tiszántúli Református Egyházkerület (püspökség) Békési Református Egyházmegyéjéhez (esperesség) tartozik, mint missziói egyházközség.

Evangélikus egyház 
A Déli evangélikus egyházkerület (püspökség) Kelet-Békési Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Gyulai Evangélikus Egyházközséghez tartozik, mint leányegyház.

Görögkatolikus egyház 
A város görögkatolikus vallású lakosai a Szórvány Helynökség Makói paróchiájához tartoznak, mint filia.

Nevezetességei 

 Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc, valamint az 1956-os forradalom emlékére állított obeliszk.
 II. világháborús és a munkatáborokban meghaltak emlékműve: Mladonyiczki Béla alkotása.
 Cigány tájház.
 A kitelepített németek országos emlékműve: Kingl Sándor alkotása 2001-ben készült.
 Kopjafa emlékmű: 1999-ben állították. 
 Német tájház.A német nemzetiség tájházának egy régi polgári ház ad helyet. A `Leimen Házban` berendezett tájszobák, közösségi helyiségek és iroda szolgálják a német hagyományok ápolását.
 Polgári házak: A 19. század végén, a 20. század elején épültek.
 Volt Vármegyeháza: az egykori Csonka-Arad vármegye (1920-23) székházának épült.
 Római katolikus (Sarlós Boldogasszony-) templom: 1796-ban épült, barokk stílusban. 1904-ben két oldalhajóval bővítették.
 Román tájház.
 Sírkőkert.

 Szent István király mellszobra.
 I-II. világháborús emlékmű: 1924-ben és 1996-ban készült.
 Zsidó temető, a román temető területén belül, kiemelt zsidó épített emlék.

Sport 
A település labdarúgó-csapata, az Elek LE (vagy Eleki TC, másképpen Elek SE) a Békés megyei bajnokság I. osztályában szerepel. A klubot 1931-ben alapították és közel nyolcvanéves fennállása alatt szinte kizárólag a megyei bajnokságok különböző osztályaiban szerepelt.

A klubot 1931-ben alapították. Stadionja a Kölcsey Ferenc utcában van. A klub színei a kék fehér. 
Megváltoztatták a nevét 1949-ben Eleki TC-ről Eleki EPOSz lett a neve. Eleki DISz lett 1950-ben. 
1951 és 1952 között Eleki FSz SK lett a neve. Eleki Szövetkezeti SK lett 1952-től. 
Elek SK is volt a neve. A csapatnak sok neve volt tehát, Elek FC, Elek SK, Elek SE, Elek Labdarúgó Egyesület, 
Elek Duraflex. Szerepelt már az Elek LE a Békés megyei I. osztályban, a Békés megyei II. osztályban.8

2015 óta működő Velek Vezér Hagyományőrző Íjász Egyesület hagyományőrző- , illetve sporttevékenységet végez Eleken. Évente megrendezésre kerül  VELEK VIADAL Örömíjász Verseny.  Fiatal íjászokat képeznek az eleki Dr Mester György Általános általános iskolában 

Eleki Szabadidős Lovas Klub Egyesület -A nemzetközi érdeklődés középpontjába került a település ,mert 1999-ben épített fogathajtó versenyek rendezésére alkalmas lóversenypályát

Eleken születtek 
 Kehrer Károly (1873–1946) Arad vármegye tanügyi főtanácsosa, majd a Magyar Királyi Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium tanügyi főtanácsosa
 Prohászka Elvira (1902–1981) magyar író, szerkesztő, irodalomszervező
 Kehrer Gyula (1908–1994) pedagógus, a Mária Terézia által alapított veszprémi Lovassy László Gimnázium biológia tanára (1950–1986)
 Arató Mátyás (1931–2015) matematikus
 Szabó Péter (1935-2022) néptáncos, a népművészet mestere, az Eleki Román Hagyományőrző Néptáncegyüttes tagja, a Magyar Arany Érdemkereszt kitüntetettje
 Almási István (1944–2017) politikus, Hódmezővásárhely polgármestere
 Szigeti Lajos (született Zimmermann; 1944–2012) katonatiszt, hadtörténész, egyetemi tanár
 Steiger Kornél (1945) filozófus, egyetemi tanár
 Gellér Mihály (1947) többszörös magyar bajnok síelő, síugró
 Kelemen Endre (1947) atléta, magasugró, sportvezető (1971: Európa-bajnokság bronz 217 cm, 1975: Európa-bajnokság ezüst 219 cm)
 Magyar Mária (1948) magyar színésznő
 Tihanyi Péter (1956) magyar színész
 Bágy János (1961–2021) román hagyományőrző néptáncos, a Népművészet Ifjú Mestere
 Lázok János (1984) labdarúgó
 Rónavölgyi Sándor jogvédő
 Selley Ferenc (született: Selley), a mezőgazdasági tudományok kandidátusa
 Gál György (1932.08.10 Elek-2011)alapító tagja az Eleki Román Hagyományőrző Együttes alapítótagja. 1989-ben a Népművészet Mestere címet megkapta.
 Gál László (1962.04.02-2017.12.17) A Népművészet Ifjú Mestere, Örökös Aranysarkantyús Táncos, néptáncpedagógus, nagy szerepe volt az eleki román táncok országos megismertetésében.

Rendezvények 
 Maszkos felvonulás: minden év februárjában
 Nemzetiségi bálok
 Elekiek Világtalálkozója: kétévente augusztus első hétvégéjén

Testvérvárosai 
  Gerolzhofen, Németország (1990)
  Alerheim, Németország (1992)
  Borossebes, Románia (1992)
  Leimen, Németország (1992)
  Gerlingen, Németország
  Laudenbach, Németország (1994)
  Nagykapos, Szlovákia (1996)
  Ottlaka, Románia (1997)
  Igazfalva, Románia (2019)

Hivatkozások

Források 
 Vályi András: Magyarország leírása – Arcanum DVD könyvtár IV. (DVD-ROM-on, Arcanum Adatbázis Kft., )

 Révai nagy lexikona 6. – Hasonmás kiadás (Szépirodalmi és Babits Könyvkiadó, 1991. )

További információ k

 Elek hivatalos honlapja
 Elek az utazom.com honlapján
 Térkép Kalauz – Elek
 Elek a TérképCentrumban

Kapcsolódó szócikkek 
Emléktáblák Eleken

Békés megye települései
Magyarország városai
Magyarország ideiglenes megyeszékhelyei
Arad vármegye települései