1909



Események

Határozott dátumú események 
 február 6. – Osztrák-magyar–török szerződés, melyben a törökök elismerik Bosznia-Hercegovina annexióját.
 február 14. – Gróf Károlyi Mihályt az Országos Magyar Gazdasági Egyesület (OMGE) elnökévé választják.
 február 17. – Megalakul a bécsi parlament Szláv Egység nevű cseh-szlovén-horvát-ukrán parlamenti klubja, melyben a galíciai lengyelek nem vesznek részt. (A blokk 1910 nyarán szétesik.)
 február 28. – Nemzeti nőnapot tartanak az Amerikai Egyesült Államokban.
 február 29. – Megegyezés a Monarchia és Törökország között, melynek értelmében felfüggesztik a berlini kongresszus határozatainak Montenegró szuverenitását sértő 29. pontját.
 március 29. – A közös minisztertanács részleges mozgósítást határoz el Szerbia ellen.
 március 31. – Szerbia – az orosz kormány javaslatára – elfogadja Bosznia-Hercegovina annexióját.
 április 1. – A Monarchia az annexiós válságra hivatkozva ismét megtiltja a szerb áruk bevitelét.
 április 27. – II. Abdul-Hamid szultánt letaszítják és helyébe V. Mehmedet nevezik ki.
 július 14. – Németországban Theobald von Bethmann-Hollweg kancellár alakít kormányt.
 július 27. – Orville Wright rekordot állított fel: közel egy és negyed órát tartózkodott a levegőben egyhuzamban repülő gépezetével.
 szeptember 30. – A tengereken érvényes nemzetközi hadijogban érvényesül a „zsákmányszerzési rend”.
 december 30. – A Nyolcak első kiállításának megnyitója.

Határozatlan dátumú események 
 az év folyamán –
 Louis Blériot francia mérnök elsőként repüli át repülőgépével a Csatornát (La Manche).
 Robert Peary amerikai sarkkutató eléri az Északi-sarkot. Állítását sokan kétkedve fogadják.
 Rákos-mezőn felszállt és repült az első magyar gyártmányú repülőgép, a Libella. Adorján János tervezte és vezette.
 Nők is beiratkozhatnak a német egyetemekre.
 Megjelenik az occidental nyelv első tervezete.
 A magyar képviselőház törvénnyel szabályozza a kivándorlást.
 A franciák lemondatják a Comore-szigeteki Szalima Masamba mohéli királynőt, és a Comore-szigetek francia gyarmati uralom alá kerül.
 Spanyolország háborúja Marokkó ellen.

Az év témái

Államok vezetőinek listája 1909-ben

1909 a légi közlekedésben 
Az első motoros repülés Magyarországon a francia Louis Blériot nevéhez fűződik, aki, miután 1909. október 17-én emelkedett a levegőbe egy bemutató keretében, az akkori Kis-rákos gyakorlótéren.

1909 a vasúti közlekedésben

1909 a filmművészetben 
 A londoni Palace varietében levetítették az első színes hatású filmet.
 december 11. – New Yorkban először mutatnak be színes filmet. Kinemacolorral készítették.
 A Corner in Wheat – rendezte: D. W. Griffith
 A Drunkard's Reformation – rendezte: D. W. Griffith
 Princess Nicotine – rendezte: J. Stuart Blackton
 Le Locataire diabolique – rendezte: Georges Méliès
 Les Joyeux microbes – rendezte: Émile Cohl
 A pest riporter – rendezte Fodor Aladár
 A sakkjáték őrültje – rendezte: Nagy Endre
 A szabadkai dráma – rendezte: Bárdi Ödön és Zsitkovszky Béla

1909 az irodalomban 
 Babits Mihály az 1902 és 1908 között írt verseit a Levelek Iris koszorújából című gyűjteményes kötetében adja újra közre.
 Megjelenik Móricz Zsigmond Hét krajcár című novelláskötete.
 Budapesten bemutatják Molnár Ferenc Liliom című színművét.
 Ady Endre megírja „A föl-földobott kő” c. versét.
 Megjelenik Ivan Krasko szlovák költő Nox et solitudo című verseskötete, a modern szlovák irodalom jelentős alkotása.

1909 a zenében 
 január 27. – Bartók Béla befejezi I. vonósnégyesét
 Bartók:Rapszódia zongorára és zenekarra és 2. szvit (Bartók) bemutatója Budapesten, előbbi Hubay Jenő vezényletével
 Bécsben bemutatják Lehár Ferenc Luxemburg grófja című operettjét.

1909 a sportban 
 A FTC nyeri az NB 1-et. Ez a klub negyedik bajnoki címe.
 augusztus 2. – megalakul a Kispesti AC sportegyesület.
 Lásd még: 1909-ben alapított labdarúgóklubok listája

1909 a tudományban 
 Hans Geiger német fizikus feltalálja a róla elnevezett radioaktivitás-mérőt.
 Paul Ehrlich és Szahacsiro Hata felfedezi a vérbaj gyógyszerét, a Salvarsant.
 Az első műanyag, bakelit üzemszerű előállítása.

1909 a festészetben 
 Megalakul a Nyolcak nevű művészcsoport.

1909 a jogalkotásban

Születések 
 január 2. – Tömpe István magyar politikus, televízió-elnök († 1988)
 január 9. – Anthony Mamo máltai politikus, főkormányzó, majd az első köztársasági elnök († 2008)
 január 25. – Ignácz Rózsa magyar író, műfordító († 1979)
 január 27. – Vera Georgijevna Dulova orosz hárfaművész († 2000)
 január 31. – Farádi László magyar orvos, politikus, miniszterhelyettes († 1993)
 február 1. – Képes Géza magyar költő, műfordító († 1989)
 február 8. – Lomb Kató tolmács, fordító, nyelvzseni († 2003)
 február 11. – Joseph L. Mankiewicz amerikai író, Oscar-díjas filmrendező († 1993)
 február 11. – Báti László irodalomtörténész, egyetemi tanár († 1978)
 február 26. – Berzsenyi Ralph olimpiai ezüstérmes sportlövő († 1978)
 március 5. – Székely András magyar úszó († 1943)
 március 8. – Rajk László politikus, belügyminiszter († 1949)
 március 14. – Bársony Rózsi színésznő († 1977)
 március 22. – James M. Gavin Egyesült Államok legfiatalabb tábornoka a II. világháború folyamán († 1990)
 április 3. – Badiny Jós Ferenc, történész († 2007)
 április 6. – Povl Bang-Jensen, dán diplomata († 1959)
 április 14. – Komoróczy György történész, polonista, főlevéltáros († 1981)
 április 22. – Rita Levi-Montalcini olasz neurológus, aki Stanley Cohen kollégájával megosztva kapta az 1986-os fiziológiai vagy orvostudományi Nobel-díjat a növekedési faktorok felfedezéséért († 2012)
 április 24. – Bernhard Grzimek német zoológus, filmrendező († 1987)
 április 28. – Vilko Novak magyarországi születésű szlovén etnológus, nyelvész, történész († 2003)
 május 5. – Radnóti Miklós, a huszadik század egyik legjelentősebb magyar költője († 1944)
 május 9. – Hámory Imre operaénekes († 1967)
 június 12. – Dunay Pál, Európa-bajnok vívó († 1993)
 július 9. – David Frankfurter zsidó orvostanhallgató, Wilhelm Gustloff gyilkosa († 1982)
 július 23. – Szüdi György magyar költő († 1964)
 július 24. – Károlyi Amy magyar költő († 2003)
 július 28. – Malcolm Lowry angol író († 1957)
 július 29. – Herbert Schultze német tengeralattjáró-parancsnok a II. világháborúban († 1987)
 július 31. – Halassy Olivér kétszeres olimpiai bajnok vízilabdázó, úszó († 1946)
 augusztus 10. – Leo Fender rádiómérnök, hangszertervező († 1991)
 augusztus 28. – Ágoston Julián Imre ciszterci szerzetes, író, költő († 1969)
 augusztus 30. – Tadeusz Sołtyk lengyel mérnök, repülőgép-tervező († 2004)
 augusztus 31. – Fejtő Ferenc történész, Széchenyi-díjas író († 2008)
 szeptember 7. – Elia Kazan amerikai filmrendező († 2003)
 szeptember 10. – Halmos László zeneszerző, karnagy († 1997)
 szeptember 21. – Kwame Nkrumah afrikai politikus, a független Ghána első miniszterelnöke († 1972)
 szeptember 23. – Móricz Virág magyar író († 1995)
 szeptember 27. – Tóth Imre, azaz Amerigo Tot, magyar származású szobrászművész († 1984)
 szeptember 29. – Kertész Erzsébet magyar író († 2005)
 október 4. – Szalay Sándor magyar fizikus, a magyar atommagkutatás megalapítója († 1987)
 október 4. – Jankó József magyar agrárközgazdász, egyetemi tanár († 1992)
 október 7. – Bóbis Gyula olimpiai bajnok birkózó († 1972)
 október 9. – Jacques Tati filmrendező, színész († 1982)
 október 16. – Mezey Mária színésznő († 1983)
 október 21. – Heinrich Bleichrodt német tengeralattjáró-parancsnok, aki a tizennegyedik legeredményesebb tengeralattjáró-ász volt a második világháborúban († 1977)
 november 3. – Hepp Ferenc sportvezető, pszichológus, testnevelőtanár († 1980)
 november 7. – Szobonya Zoltán, az 1956-os forradalomban a jánoshalmi forradalmi megmozdulások egyik vezetője, a forradalom mártírja († 1958)
 november 21. – Bordy Bella magyar balettművész, érdemes művész († 1978)
 november 22. – Mihail Leontyjevics Mil szovjet helikoptertervező († 1970)
 november 24. – Gerhard Gentzen német matematikus († 1945)
 november 24. – Mérei Ferenc magyar pszichológus, pedagógus († 1986)
 november 26. – Eugène Ionesco román származású francia író, az abszurd dráma és az abszurd színház egyik megteremtője. A ’Patafizikai Társaság egyik tagja († 1994)
 november 27. – Szabó Miklós operaénekes, zenei műfordító († 1999)
 november 30. – Darvas Szilárd magyar költő, író, humorista († 1961)
 december 3. – Bognár Géza villamosmérnök, az MTA tagja († 1987)
 december 18. – Bényi László festőművész, művészeti szakíró († 2004)
 december 25. – Gleb Jevgenyjevics Lozino-Lozinszkij orosz nemzetiségű szovjet mérnök, repülőgép-tervező († 2001)
 december 31. – Kozma Endre magyar motor- és autóversenyző († 1942)

Halálozások 
 január 2. – Szamossy László magyar festőművész (* 1866)
 január 8. – Harry Seeley angol paleontológus (* 1839)
 január 10. – Joannovics György politikus, nyelvész, újságíró, az MTA tagja (* 1821)
 február 27. – Albert Midlane angol keresztény énekszerző (* 1825)
 március 22. – Erkel Gyula magyar zeneszerző, Erkel Ferenc fia (* 1842)
 április 13. – Cserháti Sándor gazdasági akadémiai tanár, szakíró (* 1852)
 május 14. – Klug Nándor orvos, fiziológus, az MTA tagja (* 1845)
 június 19. – Abafi Lajos irodalomtörténész, könyvkiadó, bibliográfus, lepkész (* 1840)
 augusztus 8. – Joseph Frederick Whiteaves, angol paleontológus (* 1835)
 szeptember 6. – Bartal Antal klasszika-filológus, az MTA tagja (* 1829)
 szeptember 27. – Donáth Gyula magyar szobrászművész (* 1850)
 november 9. – Gyulai Pál magyar költő, kritikus, irodalomtörténész, egyetemi tanár (* 1826)
 November 27. – Joó Béla, szentesi festőművész
 november 30. – Károly Tivadar bajor herceg a Wittelsbach-ház Pfalz–Birkenfeld–Gelnhausen mellékágának tagja, korának elismert szemszakorvosa, Erzsébet királyné öccse (* 1839)
 december 12. – Karl Krumbacher német filológus, a korszerű bizantinológia megalapítója, az MTA tagja (* 1856)
 december 15. – Francisco Tárrega spanyol zeneszerző és gitárművész (* 1852)
 december 17. – II. Lipót belga király (* 1865)

Jegyzetek

Források