Kapraďorosty

Kapraďorosty (Pteridophyta) je souhrnné označení pro několik podtříd (dříve považovaných za oddělení) suchozemských výtrusných cévnatých rostlin, jejichž tělo je rozdělené na pravé orgány (kořen, stonek, list). Mají také pravé cévní svazky. Rozmnožování se děje především pomocí výtrusů (spor), životní cyklus je rodozměna.

Mezi kapraďorosty patří kapradiny, přesličky, plavuně a prutovky (psilofyty). Věda, která se jimi zabývá, se nazývá pteridologie. Rozvoj kapraďorostů probíhal již v prvohorách, díky tomu máme dnes fosilní paliva. Dnes známe asi 20 000 druhů. Dříve kapraďorosty vládly světu, dosahovaly výšky 5-40 m.

Podle novějších studií je známo, že skupina kapraďorosty nemůže být monofyletická, pokud zahrnuje i plavuně – ty jsou totiž samostatnou vývojovou linií. Proto je nově používáno označení Monilophyta pro kapradiny, přesličky a psilofyty. V takovém případě je to opravdu monofyletická skupina.

Rodozměna 

Životní cyklus kapraďorostů je rodozměna. Ze zygoty se vyvíjí sporofyt, na němž vyroste výtrusnice, ve které se vyvíjí haploidní výtrus. Z výtrusu vznikne buď samčí nebo samičí prokel - gametofyt. Ze samčího prvoklíčku vyroste pelatka nesoucí pohyblivé spermatozoidy. Samičí prvoklíček dá vzniknout zárodečníku, v každém je jedna vaječná buňka (bez bičíku). Ve vodním nebo vlhkém prostředí dojde k oplození vaječné buňky.

Systém kapraďorostů 
Vyšší taxony kapraďorostů jsou co do svého obsahu již poměrně ustálené. Ke změnám systému však dochází i nadále, a to v jejich hierarchickém postavení. Je to způsobeno důslednější aplikací fylogenetického přístupu. Prvním důvodem je návaznost na systémy ostatních rostlin (např. systém APG III pro kvetoucí rostliny, systém Adla a kol. pro zelené řasy), druhým snaha o přirozenost taxonů. Z prvního důvodu se již nepoužívá pro skupiny kapraďorostů úrovní oddělení a tříd – původní oddělení a třídy byly poníženy na podtřídy resp. řády. Kvůli druhému důvodu došlo v posledních letech o rozšíření dříve parafyletických čeledí na monofyletické tím, že mnohé dříve samostatné čeledi jsou nyní jejich součástí jako vnořené podčeledi. Následující přehled představuje moderní (z r. 2014) systém recentních kapraďorostů do úrovně podčeledí (příslušné rody, případně i tribus, jsou uvedeny v závorkách).

Podtřída: LYCOPODIIDAE  – plavuně
 Řád: Lycopodiales  – plavuňotvaré
 Čeleď: Lycopodiaceae  – plavuňovité (Huperzia, Lycopodiella, Lycopodium)
 Řád: Selaginellales  – vranečkotvaré
 Čeleď: Selaginellaceae  – vranečkovité (Selaginella)
 Řád: Isoëtales  – šídlatkotvaré
 Čeleď: Isoëtaceae  – šídlatkovité (Isoëtes)
Podtřída: EQUISETIDAE  – přesličky
 Řád: Equisetales  – přesličkotvaré
 Čeleď: Equisetaceae  – přesličkovité (Equisetum)
Podtřída: OPHIOGLOSSIDAE  – hadilky a prutovky
 Řád: Ophioglossales  – hadilkotvaré/jazykotvaré
 Čeleď: Ophioglossaceae  – hadilkovité/jazykovité (Botrychium, Helminthostachys, Mankyua, Ophioglossum)
 Řád: Psilotales  – prutovkotvaré
 Čeleď: Psilotaceae  – prutovkovité (Psilotum, Tmesipteris)
Podtřída: MARATTIIDAE  – maracie
 Řád: Marattiales  – maraciotvaré
 Čeleď: Marattiaceae  – maraciovité
 Podčeleď: Danaeoideae  (Danaea)
 Podčeleď: Marattioideae  (Angiopteris, Christensenia, Eupodium, Marattia, Ptisana)
Podtřída: POLYPODIIDAE  – leptosporangiátní kapradiny
 Řád: Osmundales  – podezřeňotvaré
 Čeleď: Osmundaceae  – podezřeňovité (Leptopteris, Osmundastrum, Osmunda, Todea)
 Řád: Hymenophyllales  – blánatcotvaré
 Čeleď: Hymenophyllaceae  – blánatcovité (Hymenophyllum, Trichomanes)
 Řád: Gleicheniales  – gleicheniotvaré
 Čeleď: Gleicheniaceae  – gleicheniovité (Dicranopteris, Diplopterygium, Gleichenella, Gleichenia, Sticherus, Stromatopteris)
 Čeleď: Dipteridaceae  (Cheiropleuria, Dipteris)
 Čeleď: Matoniaceae  (Matonia, Phanerosorus)
 Řád: Schizaeales 
 Čeleď: Schizaeaceae 
 Podčeleď: Lygodioideae   (Lygodium)
 Podčeleď: Schizaeoideae   (Actinostachys, Schizaea)
 Podčeleď: Anemioideae   (Anemia)
 Řád: Salviniales  – nepukalkotvaré
 Čeleď: Marsileaceae  – marsilkovité (Marsilea, Pilularia, Regnellidium)
 Čeleď: Salviniaceae  – nepukalkovité (Azolla, Salvinia)
 Řád: Cyatheales  – cyateotvaré
 Čeleď: Cyatheaceae  – cyateovité
 Podčeleď: Thyrsopteridoideae  (Thyrsopteris)
 Podčeleď: Loxsomatoideae  (Loxsoma, Loxsomopsis)
 Podčeleď: Culcitoideae  (Culcita)
 Podčeleď: Plagiogyrioideae  (Plagiogyria)
 Podčeleď: Cibotioideae  (Cibotium)
 Podčeleď: Cyatheoideae  (Alsophila, Cyathea, Gymnosphaera, Sphaeropteris)
 Podčeleď: Dicksonioideae  (Calochlaena, Dicksonia, Lophosoria)
 Podčeleď: Metaxyoideae  (Metaxya)
 Řád: Polypodiales  – osladičotvaré
 Čeleď: Cystodiaceae  (Cystodium)
 Čeleď: Lonchitidaceae  (Lonchitis)
 Čeleď: Lindsaeaceae  (Lindsaea, Nesolindsaea, Odontosoria, Osmolindsaea, Sphenomeris, Tapeinidium)
 Čeleď: Saccolomataceae  (Orthiopteris, Saccoloma)
 Čeleď: Dennstaedtiaceae  – hasivkovité (Blotiella, Dennstaedtia, Histiopteris, Hypolepis, Leptolepia, Microlepia, Monachosorum, Oenotrichia, Paesia, Pteridium)
 Čeleď: Pteridaceae  – křídelnicovité/netíkovité
 Podčeleď: Cryptogrammoideae  (Coniogramme, Cryptogramma, Llavea)
 Podčeleď: Ceratopteridoideae  (Acrostichum, Ceratopteris)
 Podčeleď: Pteridoideae  (Actiniopteris, Anogramma, Aspleniopsis, Austrogramme, Cerosora, Cosentinia, Gastoniella, Jamesonia, Nephopteris, Onychium, Pityrogramma, Pteris, Pterozonium, Syngramma, Taenitis)
 Podčeleď: Cheilanthoideae  (Allosorus, Aspidotis, Bommeria, Calciphilopteris, Cheilanthes, Doryopteris, Hemionitis, Mildella, Myriopteris, Notholaena, Pellaea, Pentagramma, Pteridella)
 Podčeleď: Vittarioideae  (Adiantum, Ananthacorus, Anetium, Anthrophyum, Haplopteris, Hecistopteris, Monogramma, Polytaenium, Radiovittaria, Scoliosorus, Vittaria)
 Čeleď: Aspleniaceae  – sleziníkovité
 Podčeleď: Cystopteridoideae  (Acystopteris, Cystoathyrium, Cystopteris, Gymnocarpium)
 Podčeleď: Rhachidosoroideae  (Rachidosorus)
 Podčeleď: Diplaziopsidoideae  (Diplaziopsis, Homalosorus)
 Podčeleď: Asplenioideae  (Asplenium, Hemidictyum, Hymenasplenium)
 Podčeleď: Thelypteridoideae  (Macrothelypteris, Phegopteris, Thelypteris)
 Podčeleď: Woodsioideae  (Woodsia)
 Podčeleď: Athyrioideae  (Athyrium, Cornopteris, Deparia, Diplazium)
 Podčeleď: Blechnoideae  (Blechnum, Onoclea, Stenochlaena, Woodwardia)
 Čeleď: Polypodiaceae  – osladičovité
 Podčeleď: Didymochlaenoideae  (Didymochlaena)
 Podčeleď: Hypodematioideae  (Hypodematium, Leucostegia)
 Podčeleď: Dryopteridoideae  (Adenoderris, Arachniodes, Arthrobotrya, Bolbitis, Coveniella, Ctenitis, Cyclodium, Cyrtomidictyum, Dryopolystichum, Dryopsis, Dryopteris, Elaphoglossum, Lastreopsis, Lomagramma, Maxonia, Megalastrum, Mickelia, Olfersia, Phanerophlebia, Pleocnemia, Polybotrya, Polystichopsis, Polystichum, Pseudotectaria, Rumohra, Stenolepia, Stigmatopteris, Teratophyllum)
 Podčeleď: Lomariopsidoideae  (Cyclopeltis, Dracoglossum, Lomariopsis, Nephrolepis)
 Podčeleď: Tectarioideae  (Aenigmopteris, Arthropteris, Hypoderris, Pteridrys, Tectaria, Triplophyllum)
 Podčeleď: Oleandroideae  (Oleandra)
 Podčeleď: Davallioideae  (Davallia, Davallodes)
 Podčeleď: Polypodioideae  (Loxogrammeae: Dictymia, Loxogramme; Drynarieae: Drynaria, Selliguea; Platycerieae: Platycerium, Pyrrosia; Microsoreae: Dendroconche, Goniophlebium, Lecanopteris, Lemmaphyllum, Lepidomicrosorium, Lepisorus, Leptochilus, Microsorum, Neocheiropteris, Neolepisorus, Paragramma, Phymatosorus, Podosorus, Thylacopteris, Tricholepidium; Polypodieae: Campyloneurum, Grammitis, Microgramma, Pecluma, Phlebodium, Pleopeltis, Pleurosoriopsis, Polypodium, Serpocaulon, Syngramma)

Z fylogenetického pohledu jsou kapraďorosty nepřirozenou, parafyletickou skupinou. Jak ukazuje následující fylogenetický strom pro jednotlivé recentní podtřídy (považované dnes za přirozené, holofyletické skupiny), semenné rostliny se odvětvují uvnitř nich. Zohledňuje i fakt, že nové studie rehabilitovaly přesličky jako sesterskou, nikoli vnitřní skupinu kapradin.

Odkazy

Poznámky

Reference

Související články 
 Vyšší rostliny
 Cévnaté rostliny

Externí odkazy 
 

 
Vyšší rostliny