Debian

Debian GNU/Linux (anglická výslovnost  či , česká [debijan]) je jednou z nejstarších doposud vyvíjených distribucí GNU/Linuxu, kterou nevyvíjí komerční subjekt, ale je připravována velkým množstvím dobrovolníků z celého světa. Je známa především svou konzervativností. Přesto je to jedna z nejrozšířenějších linuxových distribucí na světě.

Debian je pro svou stabilitu a jednoduchou údržbu velmi oblíbený zejména pro serverové instalace, naopak jeho podíl na desktopech v posledních letech poněkud poklesl, zejména po příchodu distribuce Ubuntu; ta je ovšem na Debianu založena.

Historie projektu 
První zmínka o distribuci Debian pochází z 16. srpna roku 1993. Zakladatelem byl kostnický rodák Ian Murdock, který v té době studoval na Purdueově univerzitě.

Murdock sám svůj Debian nazýval „Debian Linux Release“. V eseji Debian manifesto (viz také: GNU Manifest) nabádal k vytvoření distribuce v duchu GNU a Linuxu, tedy v duchu svobody, nikoli pouze něčeho zadarmo („free as in freedom, not as in free beer“). Prakticky je to realizováno tak, že celý projekt je řízen vývojáři, kteří si ze svého středu volí jednoho, jenž bude stát po dobu jednoho roku jako Project Leader v čele celého úsilí.

V období listopad 1994 – listopad 1995 byl Debian sponzorován nadací Free Software Foundation (FSF), hned nato byla založena nezisková organizace Software in the Public Interest (SPI) (), která pokrývá náklady tohoto i několika dalších projektů.

Jméno Debian je kompozitum jména Murdockovy přítelkyně a nynější exmanželky Debry a jeho křestního jména Ian. V českojazyčném prostředí je možno se setkat s používáním jak původní, tak české výslovnosti.

Debian se pomalu utvářel mezi lety 1994–1995, v roce 1995 začaly probíhat první práce na portování na jiné hardwarové architektury a v roce 1996 vyšla první stabilní verze. V tomtéž roce nahradil Bruce Perens ve vedení projektu Murdocka. Kromě toho došlo k významné události: dlouholetý vývojář Ean Schuessler navrhl, aby Debian uzavřel společenskou smlouvu mezi uživateli, vývojáři a projektem. Po bouřlivých diskuzích na mailing listech byla odsouhlasena finální podoba Debian Social Contract (Společenské smlouvy Debianu), Debian Constitution (Debianí ústava) a Debian Free Software Guidelines (Debianí vymezení svobodného softwaru). První dokument stanovuje, že projekt bude navždy svobodný ve smyslu svobody určování směru vývoje. Druhý mj. určuje postavení a pravomoci voleného Project Leadera. Třetí pak definuje, jaký software je svobodný a ustanovuje, že nesvobodný software nepatří do Debianu (avšak stále je možnost si takovýto software doinstalovat, což je ponecháno na rozhodnutí uživatele).

Verze Debianu

Větve 
Debian má tři hlavní větve (), do kterých se software člení podle úrovně otestování a míry funkčnosti:

 stable – stabilní, pečlivě otestovaný a chyb zbavený software, připravený pro nasazení i v kritických aplikacích, avšak již poněkud zastaralý. Pro tuto větev jsou však pravidelně vydávány záplaty, řešící kritické chyby a bezpečnostní problémy. Díky zastaralosti softwaru se příliš nehodí pro desktopové nasazení.
 testing – testovací, novější software, použitelný pro desktop, avšak s možným výskytem chyb.
 unstable – „nestabilní“, vývojářská větev, používaná převážně vývojáři, nadšenci a lidmi, kteří chtějí žít na ostří nože („bleeding edge“). Nejedná se ovšem přímo o nestabilní vydání, obsahuje pouze novější software, který nebývá důkladně odladěn, hodí se tedy i pro běžné použití mírně pokročilými uživateli.

Kromě toho existují ještě čtyři další větve:
 oldstable – zastaralý software, který byl předtím ve větvi stable.
 oldoldstable – zastaralý software, který byl předtím ve větvi oldstable.
 experimental – experimentální větev, používání se nedoporučuje ani vývojářům, používá se skutečně k pokusům, obvykle je zde software ve stejné verzi jako v unstable větvi.
 unreleased – větev, kam mohou vývojáři nahrávat balíčky (zdrojové kódy) s vylepšeními pro konkrétní architektury, než je správce přijme do unstable větve.

Vydání 
Vydání Debianu se označují kódovými jmény podle postaviček z filmové série Toy Story. Větev unstable nese ustálené označení Sid (podle zlého chlapce-souseda, který ve filmu ničil hračky).
LTS verze (Long Term Support) je podporována dobrovolníky, kteří přebírají podporu od oficiálního security teamu Debian a vydávají bezpečnostní aktualizace místo něj. Cílem je prodloužit životnost LTS verzí na alespoň 5 let (tj. 3 roky samotný Debian + 2 roky LTS team).
LTS verze nepodporuje všechny balíky z původní distribuce. Pro kontrolu je potřeba nainstalovat balíček debian-security-support a spustit příkaz check-support-status.
Po skončení podpory LTS verze je možné si ještě zaplatit podporu ELTS (Extended LTS), které prodlouží životnost vydání verze Debianu na celkem 10 let. Takto jsou však podporovány jen vybrané architektury a balíky. Služba funguje od verze 8 "Jessie".

V následující tabulce jsou seřazeny vydané verze od nejstarší po nejnovější:

Správa softwaru 
Oproti klasickým „komerčním distribucím“, jako jsou Red Hat, Mandriva nebo SUSE, nepoužívá balíčkovací systém postavený na RPM (RPM Package Manager, dříve Red Hat Package Manager), ale má vlastní balíčkovací systém tzv. deb-balíčků, který je velmi propracovaný a umožňuje velmi jednoduše provádět správu balíčků z různých zdrojů. Nazývá se Advanced Packaging Tool (APT).

Porty na jiná jádra 
Přestože je dnes Debian znám především jako distribuce GNU/Linuxu, je vyvíjeno také několik variant Debianu s jádry jinými než Linux. Tyto variace si ovšem zachovávají uživatelské prostředí z projektu GNU a umožňují instalaci dalšího svobodného softwaru pomocí balíčkovacího systému.

Vydané porty, označené jako stabilní:
 Debian GNU/Linux – první oficiální Debian, používající jádro Linux
 Debian GNU/kFreeBSD – port na jádro FreeBSD

Vydané porty jako uživatelské testovací verze, ve vývoji:
 Debian GNU/Hurd – port na jádro GNU Hurd

Dosud nevydané nebo ukončené:
 Debian GNU/NetBSD – port na jádro NetBSD
 Debian GNU/OpenBSD – port na jádro OpenBSD
 Debian GNU/w32 (nebo také Debian GNU/Win32) – port do POSIX prostředí Cygwin pro Microsoft Windows
 Debian GNU/MinGW – port s využitím vývojového prostředí MinGW (Minimalist GNU for Windows) pro Microsoft Windows
 Debian GNU/POSIX-2 – port s využitím vývojového prostředí POSIX/2 pro IBM OS/2
 Debian GNU/FreeDOS (nebo také Debian GNU/DJGPP) – port na jádro FreeDOS
 Debian GNU/Plan9 (nebo také Debian GNU/9front) – port na jádro Plan9
 Debian GNU/Beowulf – Beowulf cluster je obecný název pro systém propojování levných počítačů (jako jsou například PC) za účelem vytvoření nákladově efektivního paralelního „superpočítače“. Mnoho uživatelů používalo operační systém Debian v rámci instalace Beowulf cluster z důvodu kvalitně zpracovaných nástrojů pro správu systému a dostupnosti potřebných balíčků. Port Debian GNU/Beowulf byl oficiálně ze stránek portů Debianu vyřazen počátkem roku 2020.

Nepodporované přímo projektem Debian:
 Nexenta OS (Debian GNU/OpenSolaris) – poslední verze je z roku 2012; jde sice o systém založený na Debianu, ale jeho vývoj nebyl řízen Debianem (jakožto projektem samotným).

Systémy založené na Debianu 
 Ubuntu (a jeho deriváty: Kubuntu, Lubuntu, Xubuntu, Edubuntu, Linux Mint a další)
 Knoppix
 Danix
 Kanotix
 Sidux
 gNewSense
 Linux Mint Debian Edition
 Raspbian
 Kali Linux 
 Armbian (pro počítače založené na procesorech ARM)

Odkazy

Poznámky

Reference

Související články 
 Seznam distribucí Linuxu

Externí odkazy 
 
 
 
  debian.org – oficiální stránka
  debian.cz – česká stránka
  debian-linux.cz – denní české zpravodajství o dění v distribuci
  debian fórum – oficiální česko-slovenské fórum Debianu
  wiki.debian.org – Debian Wiki
  Debian GNU/Linux na DistroWatch
  root.cz/n/debian – stránka Debianu na Root.cz
  Projekt Debian: porty (starší, historie)
  Balíčkovací systém distribuce Debian GNU/Linux – seriál na Root.cz
  Ďalší Debian bude aj pre RISC-V, stala sa oficiálnou architektúrou

 
Linuxové distribuce