24. červen

24. červen je 175. den roku podle gregoriánského kalendáře (176. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 190 dní. Svátek má Jan.

Události

Česko 
 1276 – Římský král Rudolf Habsburský obvinil českého krále Přemysla Otakara II. z porušení lenního svazku a uvalil na něj klatbu s výzvou k povstání v zemích, v nichž Přemysl panoval (tzv. Aberacht).
 1434 – Zahájen valný sněm českých a moravských stavů.
 1922
 Lanová dráha na Letnou v Praze byla zrušena
 automobilová závodnice Eliška Junková (za svobodna Alžběta Pospíšilová) se vdává za Vincenta Junka
 1928 – V Praze na Petříně otevřena Lidová hvězdárna (dnes Štefánikova)
 1942 
 Nacisté vyhladili osadu Ležáky na Chrudimsku, která pykala za pomoc při atentátu na Heydricha. 32 lidí bylo zavražděno, 11 odvlečeno, po válce se objevily jen dvě děti
 Zástupci všech českých divadel byli pod výhrůžkou nejpřísnějšího trestu svoláni do Národního divadla v Praze, aby demonstrovali věrnost Hitlerově říši.
 1947 – Česká vláda ustavila komisi, která měla připravit rozhodnutí o Marshallově plánu.
 1968 – Schůze Národního shromáždění, která schválila zákon o soudní rehabilitaci osob nespravedlivě odsouzených v 50. letech, a zrušila cenzuru.
 1981 – Podepsána Smlouva o přátelství a spolupráci mezi ČSSR a Afghánskou demokratickou republikou.
 1995 – Při nejtragičtější železniční nehodě u Krouny v porevolučním Česku zahynulo 19 lidí.
 1999 
 V Karlových Varech bylo otevřeno nově opravené Divadlo Vítězslava Nezvala.
 Premiér Miloš Zeman oznámil, že bývalý ministr zahraničí Josef Zieleniec uplácel novinář
2021 – Tornádo o síle F4 zasáhlo obec Hrušky, Lužice, Mikulčice, Moravskou Novou Ves a město Hodonín.

Svět 

 109 – Římský císař Traján slavnostně otevřel Aqua Traiana, akvadukt přivádějící vodu z jezera Bracciano, 40 km severovýchodně od Říma
 451 – Desátý zaznamenaný přelet Halleyho komety
 474 – Julius Nepos donutil římského uzurpátora Glyceria, aby se vzdal trůnu a prohlásil sám sebe za císaře Západořímské říše
 637 – Bitva o Moira mezi irským velekrálem a králi z Ulsteru a Dál Riata byla nejdelší bitva v irské historii
 843 – Vikingové zničili francouzské město Nantes
 888 – Západofranský král Odo poráží normanské vojsko v bitvě u Montfauconu mezi řekami Aisnou a Maasou poblíž Verdunu.
 972 – Bitva u Cedyně na řece Odře je první dokumentované vítězství polských vojsk: Měšek I. porazil Odona I., makraběte Lužice
 1128 – Portugalský kníže Alfons porazil armádu své matky a jejího milence v bitvě na São Mamede a chopil se vlády v Portugalsku.
 1314 – Skotská armáda vedená Robertem Brucem porazila vojsko Eduarda II. v bitvě u Bannockburnu. Skotsko svým vítězstvím získalo zpět nezávislost.
 1340 – Loďstvo anglického krále Eduarda III. rozdrtilo francouzskou flotu v bitvě u Sluys.
 1374 – V německém Aachen (Cáchy) je zaznamenán první hromadný výskyt fenomenu: divoký, nekontrolovatelný tanec, doprovázený halucinacemi až do úplného vyčerpání
 1497 – John Cabot přistál na pobřeží Severní Ameriky.
 1509 – Jindřich VIII. korunován anglickým králem.
 1527 – Švédský král Gustav svolal Diet of Wester aby zavedl protestantskou reformu náboženství ve Švédsku
 1540 – Jindřich VIII. se rozvádí se svou čtvrtou ženou Annou de Cleves
 1664 – Založena americká kolonie New Jersey.
 1717 – V Londýně se sloučily čtyři zednářské lóže a vytvořily první zednářskou velelóži na světě.
 1793 – Ve Francii přijata první republikánská ústava.
 1812 – Napoleon zahájil invazi do Ruska.
 1813 – Bylo vybojováno malé, ale enormně významné střetnutí britsko-americké války – bitva u Beaver Dams.
 1821 – V bitvě u Carabobo porazil Simon Bolívar španělskou koloniální armádu.
 1831 – Vypuklo v Kerestúre tzv. východoslovenské povstání rolníků.
 1859 – V bitvě u Solferina, rozhodující bitvě druhé italské války za nezávislost, zvítězila vojska Francie a Sardinského království nad Rakouským císařstvím.
 1894 – Italský anarchista Caserio spáchal atentát na francouzského prezidenta Sadiho Carnota, který následujícího dne podlehl svým zraněním.
 1901 – Pablo Picasso poprvé vystavuje v Paříži v Ambroise Vollardově galerii.
 1910 – Japonská armáda vtrhla do Koreje.
 1913 – Řecko a Srbsko ruší své spojenectví s Bulharskem.
 1916 – Mary Pickfordová jako první filmová hvězda získává smlouvu v ceně milión dolarů.
 1918 – Zahájeno bombardování Paříže kanónem Tlustá Berta.
 1922 – Atentát na ministra zahraničí Výmarské republiky Walthera Rathenaua. Tři atentátníci jej zavraždili pistolemi a granáty v otevřeném voze v Berlíně. 
 1932 – Vojenský převrat v Siamu (Thajsko).
 1948 – Po sovětské blokádě Západního Berlína začínají spojenci letecký most do odříznutého  Západního Berlína.

Narození

Česko 
 1762 – Jan Pavel Veselý, houslista a hudební skladatel žijící v zahraničí († 1. června 1810)
 1829 – Jan Kruliš, architekt a stavební podnikatel († 11. prosince 1903)
 1846 – Hans Miksch, rakouský architekt českého původu († 14. května 1904)
 1849 – Antonín Procházka, český sochař († 26. září 1903)
 1854 – Konstantin Jireček, politik, diplomat a historik, zakladatel české balkanologie a byzantologie († 10. ledna 1918)
 1855
 Gustav Dörfl, básník a překladatel († 18. června 1902)
 Jan Deyl, oční lékař, profesor UK, filantrop († 16. února 1924)
 1862 – Karel Baxa, politik, právník, předseda československého ústavního soudu a dlouholetý starosta Prahy († 5. ledna 1938)
 1869 – Jan Pauly, kněz, znalec církevního práva († 20. prosince 1944)
 1873 – Kamil Nagy, nejvyšší představitel Českobratrské církve evangelické († 26. září 1939)
 1874 – Max Dvořák, historik umění († 8. února 1921)
 1879 – Jaroslav Kallab, právník, rektor Masarykovy univerzity († 10. února 1942)
 1880 – Ladislav Kofránek, český sochař († 20. října 1954)
 1885 – Karel Truksa, český architekt († ?)
 1896 – František Vrba, český sbormistr a hudební skladatel († 22. prosince 1963)
 1897
 Jan Koutný, československý gymnasta, dvě stříbrné medaile LOH 1924 a 1928 († 18. července 1976)
 Jindřich Schmidt, český rytec († 12. března 1984)
 1899 – Anna Kreuzmannová, česká divadelní a filmová herečka († 20. července 1994)
 1901 – Marie Podešvová, česká spisovatelka († 18. října 1994)
 1902 – František Balada, český matematik († 13. července 1961)
 1904
 Jan Gillar, český funkcionalistický architekt († 7. května 1967)
 Jan Knob, spisovatel († 29. dubna 1977)
 1908 – Ladislav Báča, vlastivědný pracovník († 14. října 1991)
 1912 – Augustin Podolák, biskup Starokatolické církve († 7. ledna 1991)
 1913 – Jan Kubiš, voják, člen odboje, jeden z atentátníků na Reinharda Heydricha († 18. června 1942)
 1920 – Jan Bula, kněz, oběť komunistického teroru († 20. května 1952)
 1930 – Ilja Racek, herec († 2. srpna 2018)
 1933 – František Vicena, český herec a divadelní pedagog († 15. října 1984)
 1935 – Jiří Teml, český hudební skladatel a rozhlasový producent
 1943 – Jan Sedlák, historik umění
 1947 – Helena Vondráčková, zpěvačka
 1951
 Dagmar Lastovecká, soudkyně Ústavního soudu ČR, primátorka Brna
 Alois Marhoul, český básník, spisovatel
 1967 – Vojtěch Flégl, tenista
 1979 – Petra Němcová, supermodelka

Svět 

 1322 – Johana Brabantská, brabantská a lucemburská vévodkyně († 1. listopadu 1406)
 1343 – Johana Francouzská, navarrská královna († 3. listopadu 1373)
 1386 – Jan Kapistrán, italský mnich, misionář a generální vikář řádu sv. Františka († 1456)
 1504 – Johannes Mathesius, kněz, kronikář, matrikář († 7. října 1565)
 1519 – Theodor Beza, francouzský reformační teolog († 13. října 1605)
 1535 – Jana Španělská, rakouská arcivévodkyně a španělská infantka († 7. září 1573)
 1542 – Jan od Kříže, španělský mystik, mnich řádu karmelitánů († 1591)
1630 – Henry Cavendish, 2. vévoda z Newcastle, anglický šlechtic a politik († 26. července 1691)
 1686 – Jan Ferdinand Schor, rakouský malíř, inženýr a zahradní architekt působící v Čechách († 1767)
 1695 – Martin van Meytens, švédský malíř († 23. března 1770)
 1725 – John Newton, anglický kněz a skladatel křesťanských písní († 21. prosince 1807)
 1730 – František Berchtold z Uherčic, první diecézní římskokatolický biskup banskobystrické diecéze († 14. srpna 1793)
 1733 – Johann Ernst Basilius Wiedeburg, německý matematik, fyzik a astronom († 1. ledna 1789)
 1740 – Juan Ignacio Molina, chilský kněz, jezuita a přírodovědec († 1829)
 1774 – Karolína z Gloucesteru, britská princezna († 14. března 1775)
 1777 – John Ross, britský cestovatel († 1856)
 1783 – Johann Heinrich von Thünen, německý ekonom, geograf a velkostatkář († 1850)
 1788 – Silvio Pellico, italský spisovatel a dramatik († 31. ledna 1854)
 1795 – Ernst Heinrich Weber, německý lékař a experimentální psycholog († 26. ledna 1878)
 1804 – Štefan Ladislav Endlicher, německý a rakouský botanik († 28. března 1849)
 1820 – Joaquim Manuel de Macedo, brazilský spisovatel a politik († 11. dubna 1882)
 1821 – Julius Lederer, rakouský entomolog († 30. dubna 1870)
 1825 – Alexandra Nikolajevna Romanovová, dcera ruského cara Mikuláše I. († 10. srpna 1892)
 1836 – Harry Rosenbusch, německý geolog († 20. ledna 1914)
 1842 – Ambrose Bierce americký novinář a spisovatel († po 26. prosinci 1913)
 1843 – Johann Brotan, rakouský stavitel lokomotiv († 20. listopadu 1918)
 1844 – Placido Riccardi, italský řeholník, blahoslavený katolické církve († 25. března 1915)
 1850 – Horatio Kitchener, britský maršal a politik († 1916)
 1852 – Victor Adler, rakouský sociálně demokratický politik († 11. listopadu 1918)
 1854 – Nikolaj Morozov, ruský revolucionář († 30. července 1946)
 1857 – Viktor von Hochenburger, předlitavský ministr spravedlnosti († 9. srpna 1918)
 1864 – Heinrich Wölfflin, švýcarský historik umění, psycholog umění a filozof umění († 1945)
 1868 – Scipio Sighele, italský kriminolog († 21. října 1913)
 1881
 Grigorij Ivanovič Kotovskij, sovětský vojevůdce a komunistický politik († 6. srpna 1925)
 Heinz Tietjen, německý dirigent a operní režisér († 30. listopadu 1967)
 1883
 Victor Franz Hess, rakousko-americký fyzik, držitel Nobelovy cenu za fyziku († 1964
 Jean Metzinger, francouzský malíř († 3. listopadu 1956)
 1887 – Frigyes Karinthy, maďarský spisovatel († 29. srpna 1938)
 1888 – Gerrit Rietveld, nizozemský architekt a designér († 1964)
 1895 – Anna Kafendová, slovenská klavírní umělkyně, hudební pedagožka a muzikoložka († 1977) 
 1898 – Pia Leśniewska, 2. generální představená Kongregace sester uršulinek Srdce Ježíše Umírajícího († 1. července 1993)
 1899
 Bruce Marshall, skotský spisovatel († 18. června 1987)
 Henri Redon, francouzský chirurg († 1. června 1974)
 Madelon Székely-Lulofsová, nizozemská spisovatelka († 22. května 1958)
 1900 – Raphael Lemkin, polský právník († 28. srpna 1959)
 1901 – Harry Partch, americký skladatel († 3. září 1974)
 1905 – Boris Kalin, slovinský sochař († 22. května 1975)
 1908 – Hugo Distler, německý hudební skladatel a varhaník († 1. listopadu 1942)
 1911
 Ernesto Sábato, argentinský spisovatel († 30. dubna 2011)
 Juan Manuel Fangio, argentinský pilot Formule 1 († 1995)
 1915 – Fred Hoyle, britský astronom a spisovatel († 2001)
 1916
 John Ciardi, americký básník († 30. března 1986)
 Lidia Wysocka, polská herečka († 2. ledna 2006)
 1923 – Yves Bonnefoy, francouzský básník 
 1927 – Martin Lewis Perl, americký fyzik, nositel Nobelovy ceny 
 1928
 Ivan Štraus, jihoslovanský architekt († 24. srpna 2018)
 Branko Horvat, chorvatský ekonom, profesor a politik († 18. prosince 2003)
 Oleg Malevič, ruský básník a překladatel († 13. června 2013)
 1930
 Ivan Slamnig, chorvatský spisovatel († 3. července 2001)
 Claude Chabrol, francouzský filmový režisér, producent a scenárista († 12. září 2010)
 1932 – George Gruntz, švýcarský klavírista († 10. ledna 2013)
 1935 – Terry Riley, americký hudební skladatel
 1936 – Paul L. Smith, americký herec († 25. dubna 2012)
 1938 – Əbülfəz Elçibəy, prezident Ázerbájdžánu († 22. srpna 2000)
 1941 – Julia Kristeva, bulharská spisovatelka, lingvistka, psychoanalytička
 1942 – Arthur Brown, anglický rock and rollový hudebník
 1944
 Jeff Beck, anglický kytarista (The Yardbirds)
 Kathryn Laskyová, americká spisovatelka 
 Chris Wood, britský hudebník († 12. července 1983)
 1945
 Betty Stoveová, nizozemská profesionální tenistka
 George Pataki, guvernér státu New York
 1946 – Ellison Onizuka, americký astronaut († 1986)
 1947
 Mick Fleetwood, anglický hudebník (Fleetwood Mac)
 Peter Weller, americký herec
 1948 – Patrick Moraz, švýcarský rockový hráč na klávesové nástroje 
 1950
 Mercedes Lackeyová, americká spisovatelka
 László Tolcsvay, maďarský hudebník, skladatel a zpěvák
 Ryszard Pawlowski, polský horolezec
 1951 – Erika Rosenberg, argentinská spisovatelka 
 1953 – William E. Moerner, americký fyzikální chemik, Nobelova cena za chemii 2015
 1954 – Mark Edmondson, austrálsky tenista
 1967 – Richard Kruspe, německý hudebník (Rammstein)
 1970 – Bernardo Sassetti, portugalský klavírista a hudební skladatel († 10. května 2012)
 1973 – Jere Lehtinen, finský hokejista
 1978 – Mikael Nilsson, švédský fotbalista
1983 – Albert von Thurn und Taxis, německý podnikatel a automobilový závodník
 
 1987 – Lionel Messi, argentinský fotbalista

Úmrtí

Česko 
 1369 – Jošt I. z Rožmberka, šlechtic (* ?)
 1877 – Jan Křtitel Drbohlav, kněz, skladatel, překladatel, pedagog, básník, teolog, historik (* 28. března 1811)
 1879 – Franz Xaver Chwatal, klavírista a hudební skladatel (* 19. června 1808)
 1915 – Karel Kamínek, český spisovatel (* 3. listopadu 1868)
 1916 – František Antonín Zeman, učitel a spisovatel (* 4. května 1838)
 1921 – Joseph Maria Koudelka, americký biskup českého původu (* 8. prosince 1852)
 1926 – Jan Vejrych, český architekt (* 6. června 1856)
 1927 – Gustav Adolf Jäger senior, český sudetoněmecký pletař (* 22. dubna 1851)
 1936 – Josef Šáda, československý politik (* 4. března 1874)
 1942 – Josef Páta, slavista, bulharista a sorabista (* 27. srpna 1886)
 1957 – František Kupka, český malíř a grafik světového významu (* 23. září 1871)
 1958 – Jindřich Ferenc, hudební skladatel a básník (* 17. června 1881) 
 1960 – František Vnouček, herec (* 27. prosince 1903)
 1961 – Miloš Jirko, redaktor, básník, knihovník a překladatel (* 20. ledna 1900)
 1970 – Eman Fiala, herec, režisér, hudební skladatel a hudebník (* 15. dubna 1899)
 1974 – Václav Vilém Štech, historik umění (* 31. března 1885)
 1976 – Bohuslav Březovský, spisovatel (* 25. listopadu 1912)
 1983 – Zdeněk Trtík, teolog, děkan Husovy československé bohoslovecké fakulty (* 14. srpna 1914)
 1986 – Otto Maria Stritzko, malíř, grafik a restaurátor (* 2. února 1908)
 2001 – Karel Židek, varhaník, skladatel a dirigent (* 17. listopadu 1912)
 2009 – Rudolf Rohlíček, ministr financí Československa (* 14. července 1929)
 2010 – Ludmila Dušková, česká překladatelka (* 16. května 1932)

Svět 

 1241 – Ivan Asen II., bulharský car (* okolo 1185)
 1439 – Fridrich IV. Habsburský, vévoda tyrolský, čtvrtý syn rakouského vévody Leopolda III., zakladatel tzv. starší tyrolské větve Habsburků (* 1382)
 1519 – Lucrezia Borgia, dcera kardinála Rodriga de Borja, pozdějšího papeže Alexandra VI. (* 18. dubna 1480) 
 1601 (nebo 9. září 1600) – Joris Hoefnagel, vlámský malíř (* 1542)
 1637 – Nicolas-Claude Fabri de Peiresc, francouzský astronom, přírodovědec a sběratel starožitností (* 1. prosince 1580)
 1707 – Kaspar von Stieler, německý učenec, jazykovědec a lexikograf (* 1632)
 1768 – Marie Leszczyńská, francouzská královna jako manželka Ludvíka XV., dcera svrženého polského krále Stanislava Leszczyńského (* 1703)
 1798
 Rigas Feraios, řecký vlastenec a básník (* 1757)
 Marie Kristina Habsbursko-Lotrinská, rakouská arcivévodkyně a provdaná sasko-těšínska vévodkyně, dcera Marie Terezie a císaře Františka I. Štěpána (* 1742)
 1800 – Karl Joseph hrabě Hadik von Futak, rakouský vojevůdce (* 28. října 1756)
 1835 – Tomás de Zumalacárregui, španělský generál (* 29. prosince 1788)
 1843 – Johann Friedrich Kind, německý spisovatel (* 1768)
 1860 – Jérôme Bonaparte, nejmladší bratr Napoleona Bonaparte a v letech 1807 – 1813 král vestfálský (* 1784)
 1862 – Martin Van Buren, americký prezident (* 5. prosince 1782)
 1880 – Jules Antoine Lissajous, francouzský matematik (* 1822)
 1894 – Marie François Sadi Carnot, francouzský politik, prezident Francie (* 1837)
 1904 – Richard Knill Freeman, britský architekt (* 1840)
 1908 – Grover Cleveland, prezident USA (* 1837)
 1922 – Walther Rathenau, ministr zahraničí Výmarské republiky (* 1867)
 1935 – Carlos Gardel, argentinský zpěvák tanga (* 11. prosince 1890)
 1937 – Władysław Długosz, polský podnikatel a politik (* 24. července 1864)
 1943 – Frederick H. Evans, britský fotograf (* 26. června 1853)
 1950 – Ivan Šmeljov, ruský spisovatel (* 3. října 1873)
 1951 – Edmund Sparmann, rakouský letec a konstruktér (* 16. června 1888)
 1963 – María Guadalupe García Zavala, mexická římskokatolická řeholnice a světice (* 27. dubna 1878)
 1976 – Imogen Cunninghamová, americká fotografka (* 1883)
 1978 – Mstislav Keldyš, sovětský vědec, matematik, fyzik a pedagog (* 10. února 1911)
 1979 – István Örkény, maďarský dramatik a prozaik (* 5. dubna 1912)
 1984 – Anton Popovič, slovenský literární historik a teoretik (* 27. července 1933)
 1993 – Archie Williams, americký olympijský vítěz v běhu na 400 metrů z roku 1936 (* 1. května 1915)
 2007 – Armand Maloumian, francouzský spisovatel (* 4. května 1928)
 2008 – Leonid Hurwicz, americký ekonom a matematik, Nobelova cena 2007 (* 21. srpna 1917)
 2010
 Fred Anderson, americký saxofonista (* 22. března 1929)
 Kazimierz Paździor, polský boxer, olympijský vítěz (* 4. března 1935)
 2013 – Emilio Colombo, premiér Itálie (* 11. dubna 1920)
 2021 – Noynoy Aquino, filipínský politik a exprezident (* 8. února 1960)

Svátky

Česko 

 Jan
 Danuta
 Socialistický kalendář: Vyhlazení Ležáků (1942)

Svět 

 Mezinárodní den osteoporózy
 Římskokatolická církev: Slavnost Narození sv. Jana Křtitele 
 Slovensko: Ján 
 Kanada: Discovery Day (výročí Cabotova objevu roku 1497)
 Skotsko: Bannockburn Day (výročí vítězství z roku 1314)
 Peru: Den indiánů
 Španělsko – Dia Onomastico
 Azory – Feriado Municipal Augra
 Peru – Dia del Indio
 Venezuela – Carabobo Day – Den armády
 Zaire – Den ústavy

Mytologie
 Římané slavili velký svátek Fors Fortuna (lat. Božstvo šťastné náhody Fortuna)

Pranostiky

Česko 
 Na svatého Jana otvírá se létu brána.
 Na svatého Jana jahody do džbána!
 Od svatého Jana Křtitele běží slunce již k zimě.
 Od svatého Jana Křtitele běží slunce již k zimě a léto k horku. 
 Svatý jen otvírá zimě zase dveře. 
 Na svatého Jana noc nebývá žádná. 
 O svatém Janu Křtiteli noc se na prahu prosedí.
 Na Jána jasně – vozí se seno krásně.
 Na Jána bez deště – bude pěkně ještě. 
 O Janu-li sucho hostí, máme o žních mokra dosti. 
 Když svatojánská muška pěkně se leskne a svítí,bude počasí pěkné a můžeme do přírody na tanec jíti. 
 Není-li ji však do svatého Jana viděti,budeme v chladnu a dešti doma seděti. 
 Panuje-li okolo svatého Jana jižní nebo jihozápadní vítr,dlužno denně čekatí déšť,neboť ten čas jsou plíště v horkém pásmu. 
 Bylo-li počasí před Janem sychravé,bude po Janu mírně pršlavé,neboť svatý Jan chce mít svůj déšť. 
 Před svatým Janem modli se o déšť, po něm přijde bez říkání. 
 Déšť co před Janem jít váhá, po Janu se tím více zmáhá. 
 Prší-li na Jana Křtitele, pršívá tři dny celé;je-li bez deště, bude pěkně ještě. 
 Prší-li ten den, prší celé tři dny;je-li pěkně, potrvá pěkné počasí tři dny. 
 Prší-li na svatého Jana, bude za čtyři dni pršet pršeti pořád a ořechy se nehrubě obrodí. 
 Prší-li v den Jana Křtitele, louskáme červivé ořechy nesměle.
 Když prší na Jana Křtitele, prší pak čtyři neděle.
 Když na den 24. června prší, žně mokré následovati budou. 
 Prší-li na den svatého Jana Křtitele, zkazí se ořechy. 
 Déšť na svatého Jana Křtitele – nenasbíráš ořechů do věrtele. 
 Prší-li v den svatého Jana Křtitele,louskáme červivé ořechy nesměle. 
 Svatý Jan co křestí, čtyřicet dní chřestí. 
 Svatý Jan dešťů je přítel. 
 Jak o svatém Janu Křtiteli, tak bude o Michaeli. 
 Jaké počasí o Janu bývá, takové i Michal mívá.
 Čím dříve před svatým Janem hřiby rostou, tím dříve před vánocemi sněží.
 O Janu-li kukačka kuká, pěkný čas sobě vykuká. 
 Nekuká-li kukačka před svatým Janem, bude neúrodný rok. 
 Kukačka-li se před svatým Janem ozývá, bude drahota.
 Kuká-li žežulka o svatém Janě, bude drahota. 
 Kukačka po svatém Janu za kolik dní kuká,za tolik grošů žito bude. 
 Po svatém Janu Křtiteli žežulka kuká,za kolik zlatých bude korec žita. 
 Po svatém Janu kukačka věští, málo že můžeme čekati štěstí. 
 Čím déle žežulka po Janu zpívá, tím dražší žito na trhu bývá. 
 Po svatém Janu, za čtyři neděle kukačka se od nás odebere. 
 Včelí roje, které padly před svatým Janem Křtitelem, jsou ty nejlepší. 
 Roj včel, který vyšel před svatým Janem a okolo svatého Víta aneb Božího těla, jest nejlepší.Ale ten, který vyjde po svatém Jáně, není tak dobrý. 
 Roj, který se v máji rojí, za plnou fůru sena stojí,ale o svatém Jáně ani za vodu ve džbáně.

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Červnové dny