Castell de Mur

Castell de Mur és un municipi de la comarca del Pallars Jussà, amb capital a la vila de Guàrdia de Noguera o de Tremp. Es formà el 1972 per agrupació de dos antics municipis: Guàrdia de Tremp i Mur. L'origen del topònim amb què es coneix el municipi actual és Castell de Mur, antic poble castral nascut a redós del castell de Mur. Es conegué aquest castell amb un nom prou simple: mur vol dir, senzillament, «paret, muralla». La situació en què està aquest castell el fa, encara avui dia, molt espectacular: són les parets més altes construïdes per l'ésser humà, en un lloc enlairat. No es fa difícil d'entendre per què se'l va conèixer, simplement, com a Mur. La importància històrica i paisatgística d'aquest castell justifiquen també fàcilment per què el terme sencer en duu el nom, malgrat que, pròpiament, a Castell de Mur ja no hi visqui ningú. Es tracta, doncs, d'un topònim plenament romànic, medieval. És com si se'n digués el castell de la muralla.

En la proposta derivada per l'informe popularment denominat Informe Roca, Castell de Mur havia de passar a formar part d'un nou terme municipal, amb el nom de Montsec, integrat també pels termes municipals de Llimiana i Sant Esteve de la Sarga, a més de la Vall de Barcedana, amb els pobles de Sant Cristòfol de la Vall, Sant Martí de Barcedana i Sant Miquel de la Vall, encara actualment pertanyents a Gavet de la Conca. El nou municipi de Montsec, a més, entrava a formar d'una de les quatre agrupacions municipals del Pallars Jussà, integrada per Tremp, Talarn i Montsec.

En el seu extrem sud, arriba al Montsec d'Ares, mentre que la major part del terme comprèn les serres de la dreta de la Noguera Pallaresa, al sud-oest de Tremp, entre les quals destaca la que acull el castell de Mur, la col·legiata de Santa Maria de Mur, el poble de Collmorter i el castell de Guàrdia.

Geografia 
 Llista de topònims de Castell de Mur (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

Com ja s'ha dit, aquest terme municipal es formà per la unió de dos antics termes municipals: el de Guàrdia de Tremp i el de Mur.

Termes municipals limítrofs:

Es tracta, bàsicament, d'un terme municipal prou gran, estès a la dreta de la Noguera Pallaresa, en el sistema muntanyós que formen els contraforts nord-orientals del Montsec d'Ares. Pel sud, a l'antic terme de la Guàrdia de Tremp, el terme arriba fins a la mateixa carena del Montsec. Pel sud-oest, en canvi, no hi arriba atès que entre l'antic terme de Mur i el Montsec d'Ares s'interposa el terme municipal de Sant Esteve de la Sarga.

El límit de llevant és també molt clar i precís: la Noguera Pallaresa, i la resta de termenals, amb Tremp sobretot, i també un tros amb Talarn no es poden definir en una ratlla, i són explicats amb més detall a l'article corresponent de l'antic municipi.

Comunicacions 
El terme de Castell de Mur és dels més ben comunicats de la comarca; almenys, al mateix nivell que les altres poblacions a l'eix de la Noguera Pallaresa.

Travessa el terme de nord a sud, seguint de forma paral·lela el riu que vertebra la comarca, la carretera C-13 (Lleida - Esterri d'Àneu, que relliga Castell de Mur amb Camarasa, Balaguer i Lleida, cap al sud, i amb Tremp, la Pobla de Segur, Sort i Esterri d'Àneu cap al nord. Per aquesta carretera circula la línia de bus de transport públic ordinari de Lleida a Esterri d'Àneu, que ofereix, al seu pas per la Guàrdia de Noguera i per Cellers un sol servei en direcció a Lleida, que passa una mica abans de les 7 del matí per la vila i uns minuts després per Cellers, i un altre a la inversa, que passa al voltant de les 6 de la tarda.

Paral·lelament a la C-13 discorre el ferrocarril de la línia Lleida - la Pobla de Segur, dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), que té dues estacions dins del terme de Castell de Mur: més al sud, la de Cellers-Llimiana, i més al nord, la de Guàrdia de Tremp. Aquesta darrera es considera parada facultativa, és a dir, que només s'hi atura el tren si hi ha passatgers esperant o bé si el personal del tren ha estat avisat que algun passatger hi vol baixar. La freqüència de trens és de quatre al dia en cada sentit, repartits proporcionalment al llarg del dia.

A part de la C-13, una altra carretera discorre per l'interior de Castell de Mur i uneix alguns dels seus nuclis de població: la LV-9124 (C-13, a Castell de Mur - Moror), que en 7 quilòmetres mena al poble de Moror, del veí terme de Sant Esteve de la Sarga. Del punt quilomètric 4 d'aquesta carretera arrenca cap al nord la pista rural asfaltada que mena a Santa Llúcia de Mur en poc menys de 2 quilòmetres. Aquesta mateixa pista, sempre en bon estat, és la que mena a Collmorter en 3 quilòmetres des de Santa Llúcia de Mur, i al castell de Mur en poc més d'un quilòmetre i mig des de Collmorter. Continuant per la mateixa pista, en quasi 4 quilòmetres més s'arriba a Vilamolat de Mur, i encara es pot continuar cap al nord per sortir per Puigverd a la carretera C-1311 (El Pont de Montanyana - Tremp), prop de Fígols de Tremp.

El Meüll, el Mas d'Eloi i el Mas de l'Hereu constitueixen l'únic sector del municipi que no està directament connectat a través de la pista rural asfaltada anteriorment esmentada. Són accessibles des del punt quilomètric 15 de la carretera C-1311, també prop de Fígols de Tremp, per una altra pista rural, aquesta més curta, ja que mor al Meüll en uns 4,5 quilòmetres, i que va aproximadament paral·lela, pel costat de ponent, de l'anterior.

De tota manera, l'interior del municipi està prou comunicat per un bon nombre de camins i pistes locals que, si bé no totes són practicables ni tot l'any ni per tota mena de vehicles, sí que ho solen ser per als vehicles d'ús agrícola i per als tot terreny. Entre aquests camins i pistes hi ha:

Antic municipi de Guàrdia de Tremp

 Camí d'Arguinsola
 Camí del Bosc
 Camí dels Brugals
 Camí de Canalets
 Camí de Canissera
 Camí de Cellers
 Camí Vell de Cellers
 Camí de les Esplanes
 Camí de la Font

 Camí de Fonteté
 Camí de Font Truïda
 Camí de l'Horta
 Camí del Lledó
 Camí de les Malloles
 Camí de l'Obac
 Camí del Pedregal
 Camí de les Plantes

 Camí dels Prats de Baix
 Camí dels Prats de Dalt
 Camí de Rodelló
 Camí de Rossor
 Camí de Sant Sebastià
 Camí dels Seixos
 Camí de la Via
 Carretera C-13

Antic municipi de Mur

 Camí de l'Auberola
 Camí de Cabicerans
 Camí de Castellnou, per Casa Auberola
 Camí de Castellnou, des del Meüll
 Camí de la Censada
 Camí del Coscó
 Camí de les Esplugues
 Camí de Farmicó
 Camí de Fórnols
 Camí del Mas de Condó
 Camí del Mas de l'Hereu
 Camí del Mas de Falset

 Camí de la Masia de Claverol
 Camí dels Masos
 Camí del Meüll
 Camí de Miravet
 Camí de Mur, des de Puigcercós
 Camí de Mur, des de Santa Llúcia de Mur
 Camí de la Plana
 Camí de les Planes
 Camí de Puigcercós
 Camí de Puigmaçana
 Camí de Purredons

 Camí de Purredó
 Camí de Sellamana
 Camí de la Serra (el Meüll)
 Camí de la Serra d'Estorm
 Camí de la Sort
 Camí de Torrenta
 Camí de Tremp a Alsamora
 Camí de Vilamolat de Mur, des del castell de Mur
 Camí de Vilamolat de Mur, des de Puigverd
 Camí de les Vinyes

Comuns als dos antics municipis

 Camí dels Avalls
 Camí vell de Mur

 Camí vell de Santa Llúcia de Mur
 Carretera LV-9124

 Carretera de Santa Llúcia de Mur

Nuclis de població 

A l'actual terme de Castell de Mur hi ha les entitats de població següent:
 Guàrdia de Noguera: Guàrdia de Noguera, les Cases de l'Estació, Cellers i l'Espona (antiga quadra).

 Mur: Alberola o Auberola (despoblat), Collmorter, el Mas d'Eloi (despoblat), les Esplugues (despoblat), el Mas de l'Hereu (despoblat), el Meüll, Miravet (despoblat), Puigmaçana, Santa Llúcia de Mur, Vilamolat de Mur i Vilaplana (desaparegut).

Com es pot veure al quadre del costat, només cinc són habitats, actualment. Cal tenir en compte que les Cases de l'Estació és, de fet, un barri de Cellers.

Espeleologia 
Tot i que Castell de Mur no és dels més rics de la comarca en nombre de cavitats subterrànies, shi ha les següents, totes elles explorades:

 Cova de Capot
 Surgència de la Cova de la Platja
 Cova de Grabiel
 Esplugues de Mur
 Forat d'en Natxo

 Cova de l'Obaga del Tic-tac
 Cova del Paborde
 Cova de la Platja
 Cova número 2 de la Platja

 Cova de la Quadra
 Cova Tallada
 Cova de Té-do'm
 Cova dels Tres Forats

Història 
Atesa l'amplitud de l'apartat d'història de cadascun dels dos grans termes que componen aquest municipi, corresponent als antics castells de Guàrdia i de Mur, cadascun té el seu article específic.

Demografia 

El primer cens és del 1975 després de la unió de la Guàrdia de Noguera i Mur. Les dades anteriors són la suma dels antics municipis.

Composició de l'Ajuntament

Alcaldes 
Des de les primeres eleccions municipals democràtiques, Castell de Mur ha tingut els alcaldes següents:
 Joaquim Mullol i Gaset (19.4.1979 - 7.5.1983)
 Josep Vila i Chauri (23.5.1983 - 26.5.2007)
 Josep Castells i Farré (16.6.2007 - 24.5.2015)
 Josep Maria Mullol i Miret (5.6.2015 - actualitat). A més, des del 9 de juliol de 2019, Mullol és també president del Consell Comarcal del Pallars Jussà.

Regidors 
A més, un total de 20 persones han exercit el càrrec de regidor d'aquest ajuntament del 1979 ençà. Sense detallar a quines legislatures pertanyen, són: Martí Barcons Pinós; Josep Belart i Roca; Joaquim Burguesa i Mitjana; Antoni Castells i Escoll; Josep Castells i Farré; Josep Castells i Serra; Josep Colomé i Miret; Antoni Corts i Prats; Jordi Elies i Fàbrega; Concepció Esteva i de Moner; Joan Josep Farré i Mora; Josep Felip i Jordana; Gabriel Fillat i Mir; Miquel López i Berga; Miquel López i Porrera; Francesc Mirabet i Ardanuy; Josep Maria Mullol i Miret; Joaquim Mullol i Gaset; Ramon Salsé i Guàrdia; Maria Alba Serra i Fillat; Conxi Rodriguez i Fernández; Josep Maria Torm i Boix, Joan Vila i Chauri i Josep Vila i Chauri.

 Legislatura 2019-2023

 Josep Maria Mullol Miret (JxCat), alcalde. Representant del municipi en el Consell Comarcal
 Conxi Rodríguez Fernández (JxCat), regidora i 1a Tinent d'Alcalde
 Ramon Salse i Ferriz (JxCat), regidor i 2n Tinent d'Alcalde
 Miquel López i Porrera (JxCat), regidor,
 Miquel López i Berga (ERC), regidor.

Llocs d'interès

Històric 
 Castell de Mur
 Monestir de Santa Maria de Mur
 Castell de Guàrdia de Tremp
 Sant Feliu de Guàrdia
 Poblat del castell de Guàrdia
 Sant Feliu de Guàrdia
 Sant Gregori del Mas d'Eloi
 Santa Llúcia de Mur, poble, i església
 Sant Martí del Meüll
 Torre de Ginebra del nord (suissa)

Paisatgístic 
 Vistes sobre la major part del Pallars Jussà des dels castells de Mur i Guàrdia, i el poble de Collmorter

Activitat econòmica 
L'activitat econòmica del terme de Castell de Mur és la mateixa que la resta del Pallars Jussà: agricultura, sobretot vi, oli, gra, llegums, verdures i fruites, antigament, de la qual avui dia ha desaparegut el raïm, però amb prou vitalitat per a tenir un molí fariner i dos trulls, o molins d'oli.

El bosc és una de les riqueses naturals del terme: tot el vessant del Montsec és un immens bosc, que dona fruit al terme de Castell de Mur.

En l'actualitat, en tot el terme més de 1.000 hectàrees són dedicades a l'agricultura; més de la quarta part a cereals, i més d'una altra quarta part a farratges.

Quasi 2.000 hectàrees del terme són de bosc; sobretot la part oriental del Montsec d'Ares, que és la que pertany a Castell de Mur, i també a les partides de Coscó, Serra Carboner i la Ribera de la Noguera.

La ramaderia ovina és molt present a Castell de Mur, i també la porcina, que va en augment.

Possiblement a causa del seu emplaçament i de l'atractiu turístic desenvolupat per un costat per l'Embassament dels Terradets i per l'altre pels castells del terme, Castell de Mur és un dels municipis pallaresos amb més serveis de cara al turisme.

Així, cal parlar d'un Hotel rural - Restaurant, un Alberg de la Fundació Pere Tarrés, per a col·lectius com escoles, grups d'esplai, entitats o grups diversos, i dues cases rurals (Casa Perdiu i Casa Vila) a Guàrdia de Noguera; l'Hotel Terradets a ran de pantà, un Alberg-refugi a l'antiga estació de Cellers-Llimiana, i una casa rural (Casa Cotet), a Cellers, i una casa rural, Cal Soldat, a Collmorter.

També hi ha un Servei d'Informació Montsec-Mur a Guàrdia de Noguera.

Festes i tradicions 
Cada any, tot i que no s'especifica bé la data, se celebra una festa al castell de Mur per representar la unió de tots els pobles que actualment estan sota l'autoritat del pabordat de Mur. Es una festivitat on es va a missa, es fa una passejada amb les banderes de tots els pobles i es fa una menjada.

Referències

Bibliografia 
 BELLMUNT I FIGUERAS, Joan. Pallars Jussà, II. Lleida: Pagès Editors, 1997 (Fets, costums i llegendes, 32). 
 PAGÈS, M. «Guàrdia de Noguera». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). .

Vegeu també 
 Topònims de Castell de Mur

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya