Utrecht

Utrecht és una ciutat del centre dels Països Baixos, capital de la província homònima. És la quarta del país en població (359.376 habitants el 2021).

Era la capital de la Senyoria d'Utrecht, una de les Disset Províncies i una de les fundadores de la república de les Set Províncies Unides. El 1713 s'hi signà el Tractat d'Utrecht, que segellà el destí de la Guerra de Successió Espanyola.

El 1843 s'inaugurà una línia de tren que l'unia amb Amsterdam, i d'aleshores ençà, esdevingué el centre de la xarxa ferroviària neerlandesa (hi ha les oficines centrals de la companyia nacional de ferrocarril, Nederlandse Spoorwegen).

Geografia urbana 
Utrecht és coneguda per la Torre de la Catedral d'Utrecht i els canals del centre de la ciutat. La Universitat d'Utrecht és la universitat més gran dels Països Baixos i una de les més prestigioses a Europa.

Utrecht és el centre de la xarxa de ferrocarrils neerlandesa, Nederlandse Spoorwegen ('Ferrocarrils Neerlandesos'). L'equip de futbol d'Utrecht és l'FC Utrecht.

Població en els municipis 
 La ciutat d'Utrecht (població: 288.395) 
 Vleuten-De Meern (població: 32.691) 
 Haarzuilens
 De Meern
 Veldhuizen
 Vleuten

Vleuten-De Meern té un municipi separat des de 2001, que inclou els municipis de Haarzuilens i Veldhuizen. La població data de l'1 de gener de 2007.

Prop del 69% de la població és neerlandesa, el 9% és marroquina, el 4% turca, el 3% Surin i el 15% d'altres ètnies. El 2021 tenia una població de 359.376 habitants.

Ajuntament 
Des de 1962 el consistori d'Utrecht ha estat format per:

Història 
La ciutat va ser visitada cap a l'any 965 pel viatger hispano-jueu Ibrahim ibn Ya'qub, qui descriu l'economia basada no en el cultiu sinó en els ramats i la llana, matèria primera de les valuoses capes frisones. També nota l'ús de torba en lloc de llenya.

El 1713, el tractat d'Utrecht, un conjunt de tractats entre els estats en guerra, posa final a la Guerra de Successió espanyola. Pels tractats d'Utrecht, Espanya va perdre, a més de Gibraltar i Menorca que passaren a mans britàniques, Sicília, que passà a la Casa de Savoia i Sardenya a Austria (ambdós territoris formaven part de la Corona d'Aragó des de feia gairebé 5 segles) a més de Flandes, i la resta de territoris europeus de la Corona d'Espanya.

Cultura 

La ciutat d'Utrecht s'ha desimbolt des de sempre en un ambient de gran activitat cultural. Va ser un dels focus més destacats de la pintura holandesa, especialment dins del manierisme de finals del .

Hi ha diversos teatres, el centre de música Vredenburg, el club de rock Tivoli, diverses sales de cinema, galeries d'art i nombrosos museus. Amb la intenció d'involucrar a la població en les activitats culturals a la ciutat d'Utrecht organitza regularment diumenges culturals en què diverses organitzacions ofereixen les seves activitats gratuïtament. A Utrecht resideix en l'actualitat una de les organitzacions de l'arquitectura moderna; com a mostra d'això hi ha la casa de Rietveld Schröder, que a 1924 es va incloure en la llista de la UNESCO com a Patrimoni Comú de la Humanitat.

Museus 
 Aboriginal Art Museum
 Centraal Museum (arts i història municipal) 
 Museum Catharijneconvent (història de la cultura cristiana, així com arts a Holanda) 
 National museum 'From musical clock to street organ' (diversos segles d'instruments musicals i mecànics, veure Museu Van Speelklok tot Pierement) 
 Railroad Museum (història del ferrocarril holandès, vegeu Spoorwegmuseum) 
 University museum (vegeu Universitat d'Utrecht)

Persones il·lustres

Arts 
 Anneke van de Wal - escriptora

 Louis Andriessen - compositor 
 Dick Bruna - escriptor, il·lustrador (Miffy) 
 Theo van Doesburg - pintor, artista (Moviment De Stijl) 
 Ronald Giphart - autor 
 Gerhard van Honthorst - pintor 
 Gerrit Rietveld - dissenyador, arquitecte (Moviment de De Stijl) 
 Herman van Veen - comediant, cantant 
 Henk Westbroek - cantant, DJ, polític local, propietari d'un bar 
 Joachim Wtewael - pintor del manierisme i primer barroc (h. 1566-1638)
 Johann Wagenaar - compositor musical (h. 1862-1941)
 Yvon Baarspul (1918-1993) - director d'orquestra.
 Johannes Cornelius Hol (1874-1953) - musicòleg i compositor.
 Sylvia Kristel (1952 - 2012) actriu

Esports 
 Johan Aantjes - jugador i entrenador de waterpolo
 Tessa Appeldoorn - remera
 Marco van Basten - jugador i entenen de futbol
 Det de Beus - jugador d'hoquei 
 Jacques Brinkman - jugador d'hoquei
 Marieke van Drogenbroek - remera
 Rob Druppers - corredor de mitjana distància 
 Anton Geesink - Campió olimpico de judo
 Hans van Breukelen - jugador de futbol 
 Martha Laurijsen - rower 
 John van Loen - jugador de futbol 
 Hans Parrel - jugador de waterpolo 
 Diana van der Plaats - nedador 
 Wesley Sneijder - jugador de futbol 
 Wim van Spingelen - jugador de waterpolo 
 Patricia Stokkers - nedador 
 Carole Thate - jugador d'hoquei 
 Jochem Uytdehaage - ice speed skater
 Gerald Vanenburg - jugador de futbol 
 Gerrit Wormgoor - jugador de waterpolo 
 Jan Wouters - jugador de futbol
 Ibrahim Afellay - jugador de futbol

Ciència 
 C.H.D. Buys Ballot - meteoròleg, Llei de Buys Ballot 
 Gerard 't Hooft - Premi Nobel en Física 1999

Miscel·lània 
 Papa Adrià VI - líder religiós 
 Anton Reinhard Falck - polític i advocat 
 Fred Kaps - mag, il·lusionista 
 Trijn van de Leemput - dona coneguda a la localitat heroïna de la guerra dels vuitanta anys

Agermanaments 
  Brno
  Hannover
  León

Referències

Enllaços externs 

 Pàgina de l'ajuntament