1123

Rok 1123 (MCXXIII) byl nepřestupný rok, který podle juliánského kalendáře započal v pondělí. 

Podle židovského kalendáře došlo k přelomu let 4883 a 4884. Podle islámského kalendáře započal dne 8. března rok 817.

Události

Leden–Březen 

 29. ledna – Brémský arcibiskup Frederik I. po 11 letech vlády umírá. Ve funkci jej nahrazuje Adalbert II. 
 25. února – Japonský císař Toba abdikuje po šestnácti letech vlády ve prospěch svého tříletého syna Sutoku. Jeho regentem se stává císař na odpočinku Širakawa.  
 18. března – V Římě započíná První lateránský koncil. Zde je potvrzen Wormský konkordát.
 25. března – V Londýně je založena nemocnice sv. Bartoloměje, která je momentálně nejstarší londýnskou nemocnicí, která funguje stále na stejném místě.

Duben–Červen 

 18. duben – Král Balduin II. Jeruzalémský je zajat tureckými jednotkami pod vedením Beleka Ghaziho při přípravě na cvičení sokolnictví poblíž Gargaru na Eufratu. Většina křižácké armády je zmasakrována a Balduin je odvezen do hradu v Harput. Benátčani jsou požádáni o pomoc. Dóže Domenico Michiel ruší obléhání Korfu a bere svou flotilu do Akko, do přístavu dorazí na konci května.
 9. května – Požár ve městě Lincolnshire téměř zničí celé město; je připomínán o 600 let později historikem Paulem de Rapinem.
 29. května – Bitva u Javne: Křižácká armáda vedená Eustacem Grenierem poráží fátimské síly (16 000 mužů) poblíž Ibelinu. Navzdory početní převaze je vezír Al-Ma'mun al-Bata'ihi nucen stáhnout se do Egypta, zatímco jeho tábor vyplenili křižáci. Eustace se triumfálně vrací do Jeruzaléma, ale později 15. června umírá.
 30. května – Benátská flotila dorazí do Aškelonu a okamžitě se pustí do útoku na flotilu Fátimovců. Egypťané padají do pasti, chyceni mezi dvě benátské eskadry a jsou zničeni nebo zajati. Během plavby zpět do Akka Benátčané zajali obchodní flotilu deseti bohatě naložených plavidel.
 Květen – Balduin II. a Joscelin I. jsou zachráněni 50 arménskými vojáky (převlečenými za mnichy a obchodníky) v Harputu. Zabijí stráže a proniknou do hradu, kde jsou vězni. Joscelin uteče hledat pomoc. Hrad je však brzy obléhán tureckými silami pod velením Beleka Ghaziho – a po nějaké době je znovu dobyt. Balduin a Waleran z Le Puiset jsou přesunuti pro větší bezpečnost do hradu Harran.
 Červen – Gruzínský král David IV., jehož poddaní přezdívali „Davit IV Aghmashenebeli“ („David Stavitel“), poráží sultána Mahmuda II. ze Seldžucké říše (zahrnující velkou část území dnešního Iráku a Íránu).

Červenec–Říjen 

 22. července – William de Corbeil je jmenován novým arcibiskupem z Canterbury. 
 9. srpna – Bitva u Al-Dimas: Italsko-normanská výprava do Severní Afriky končí masakrem jednotek armádou Zirídovců u města Mahdia (dnešní Tunisko). 
 29. srpna – Norský král Øystein Magnusson umírá na oslavách v Hustadu po 20 letech vlády. Novým norským vládcem se stává jeho bratr Sigurd I. Jorsalfar. 
 27. září – Princ Wuqimai z dynastie Wanyan se stává novým čínským císařem po smrti jeho bratra Taizy (19. září), zakladatele dynastie Ťin.

Říjen–Prosinec 

 7. října – Papež Kalixt II. vydává papežskou bulu Aequitatis et justitiae, umisťující římskokatolickou diecézi Tricarico v Itálii pod ochranu papežství.
 12. listopadu – Španělská královna Urraca Kastilská formálně uznává svého osmiletého nemanželského syna Fernanda Péreze de Laru, který vzešel z jejího mileneckého poměru s hrabětem Pedrem Gonzálezem de Larou. 
 14. prosince – V Sankt Veit an der Glan se Engelbert II. z dynastie Sponheim stává novým korutanským vévodou a veronským markrabětem. Stává se tak po smrti jeho bratra Jindřicha IV.

Neznámé datum 

 Král Štěpán III. z Blois zakládá v Anglii opatství Furness. 
 Diego Gelmirez, arcibiskup ze Santiaga de Compostela, vyhlášuje křížovou výpravu v Andalusii (dnešní Španělsko) proti Almoravidům.
 Sigurd I. provádí křížovou výpravu za účelem kristianizace švédské provincii Småland. Uzavírá smlouvu s dánským králem Nielsem.

Narození 

 Robert I. z Dreux, hrabě z Dreux z královské dynastie Kapetovců († 11. října 1188)
 Kristián I. Oldenburský, oldenburský hrabě († 1167)

Úmrtí 
 19. února – Irena Dukaina, žena byzantského císaře Alexia I. Komnena (* 1066)
 8. července – Dluhomil, český předák a možný předek Bavorů ze Strakonic (* ?) 
 29. srpna – Øystein Magnusson, norský král (* asi 1088)
 14. prosince –  Jindřich IV. Korutanský, vévoda korutanský a markrabě veronský (* 1065/70) 
 neznámé datum
 Milaräpa, tibetský buddhistický jogín a básník (* 1040)

Hlavy států

Evropa

Střední Evropa 
 České knížectví – Vladislav I. (1120–1125)
 Svatá říše římská – Jindřich V. Sálský (1106–1125)
 Papežský stát – Kalixtus II. (1119–1124)
 Francouzské království – Ludvík VI. Francouzský (1108–1137)
 Polské knížectví – Boleslav III. Křivoústý (1107–1138)
 Uherské království – Štěpán II. Uherský (1116–1131)
 Kyjevská Rus – Vladimír II. Monomach (1113–1125)

Balkán 

 Byzantská říše – Jan II. Komnenos (1118–1143)
 Duklja – Grubeša (1118–1125)
 Srbská velká župa – Uroš I. (1112–1145)

Britské ostrovy 

 Anglické království – Jindřich I. Anglický (1100–1135)
 Deheubarth – Gruffydd ap Rhys (1116–1137)
 Gwynedd – Gruffudd ap Cynan (1081–1137)
 Irsko – Tairrdelbach Ua Conchobair (1119–1156)
 Království Man a Ostrovů – Óláfr Guðrøðarson (1112/1115–1153)
 Leinster – Enna mac Donnchada meic Murchada (1117–1126)
 Powys – Maredudd ap Bleddyn (1116–1132)
 Síol Anmchadha – Diarmaid Ua Madadhan (1101–1135)
 Skotské království – Alexandr I. Skotský (1107–1124)

Severní Evropa 

 Dánské království – Niels Dánský (1104–1134)
 Norské království – Øystein Magnusson (1103–1123) » Sigurd I. Jorsalfar (1103–1130)
 Švédské království – Inge II. Švédský (1110–1125)

Afrika 

 Almorávidé – Ali ibn Yusuf (1106–1142)
 Fátimovský chalífát – Al-Amir bi-ahkam Allah (1101–1130) 
 Zirídovci – Yahya ibn Tamim (1108–1131)

Externí odkazy 
 

 
12. století