Karel XV.

Karel XV. Ludvík Evžen (3. května 1826, Stockholm – 18. září 1872, Malmö) byl třetí švédský a norský král (jako Karel IV.) z francouzského rodu Bernadotte.

Biografie

Původ a mládí 
Narodil se jako nejstarší syn z manželství krále Oskara I. s Josefínou Beauharnaisovou. Měl tři bratry a jednu sestru. Josephine chtěla pro své děti nejlepší vzdělání, proto zajistila, aby se Karlovým učitelem stal filozof a profesor univerzity v Uppsale Christopher Jacob či z Norska pocházející Otto Aubert. Především Aubert seznámil Karla s mnoha vědními disciplínami, především s filozofií Schlegela.

Vláda 
Roku 1856 se stal vicekrálem v Norsku. Vlády v obou zemích se ujal po otcově smrti v roce 1859, i když ještě jako korunní princ fakticky vládl jako regent již od 25. září 1857, kdy Oskar I. těžce onemocněl.

V mládí byl stoupencem idey spojené Skandinávie – na způsob dřívější Kalmarské unie – a po převzetí vlády se k této myšlence vrátil. V konfliktu Dánska s Německem o šlesvické hranice přislíbil Dánsku podporu, když však došlo v roce 1864 k válce o Šlesvicko-Holštýnsko, byl parlamentem přehlasován. Za jeho vlády byl v letech 1865/1866 přebudován starý říšský sněm.

Karel byl veselé a extravagantní povahy, měl umělecké nadání. Jeho schopnost prosadit se nebyla valná, v neposlední řadě proto, že se jeho zájmy rychle měnily a střídaly. Určující postavou švédské politiky té doby byl premiér Louis De Geer.

Byl populárním a liberálním monarchou. Jeho hlavním cílem byla reforma ústavy.

Manželství a potomci 
19. června roku 1851 se oženil s nizozemskou princeznou Luisou Oranžsko-Nassavskou (1828–1871), vnučkou nizozemského krále Viléma I. a jeho první manželky Vilemíny Pruské. Důvodem sňatku bylo zřejmě především velké věno nevěsty; to ovšem nakonec tak velké nebylo. Navíc korunní princ prý považoval Luisu za nepřitažlivou a začínal si postranní románky.

Z manželství se narodily dvě děti, dcera a syn, který však jako dvouletý zemřel:

 Luisa (31. října 1851 – 20. března 1926), ⚭ 1868 Frederik VIII. (3. června 1843 – 14. května 1912), dánský král od roku 1906 až do své smrti
 Karel Oskar (14. prosince 1852 – 13. března 1854), vévoda ze Södermanlandu

Smrt, nástupce, odkaz 
Počátkem roku 1871 se králův zdravotní stav zhoršil, zřejmě v souvislosti se smrtí jeho manželky Luisy (30. března). Po odpočinkové cestě do Cách žil král nějakou dobu v paláci Ulriksdal poblíž Stockholmu, odkud přesídlil do Malmö. Zde 18. září roku 1872 zemřel. Pochován byl v kostele v Riddarholmen ve Stockholmu.

Protože neměl mužského potomka, usedl na švédský trůn jeho mladší bratr Oscar Fredrik jako Oskar II.

Jeho vnuk Karel se stal v roce 1905 pod jménem Haakon VII. prvním norským králem po znovuobnovení nezávislosti Norska.

Hudební skladatel August Söderman napsal u příležitosti jeho úmrtí smuteční pochod.

Vývod z předků

Externí odkazy 
 
 http://thepeerage.com/p10168.htm#i101671

Bernadottové
Norští králové
Vévodové ze Skåne
Švédští regenti
Norští regenti
Švédové francouzského původu
Absolventi Uppsalské univerzity
Nositelé Řádu Karla XIII.
Komtuři velkokříže Řádu polární hvězdy
Velkokomtuři Řádu Dannebrog
Členové Královské švédské akademie věd
Nositelé velkokříže Řádu čestné legie
Nositelé Řádu nizozemského lva
Rytíři velkokříže Řádu Kristova
Rytíři velkokříže Řádu avizských rytířů
Rytíři velkokříže Řádu svatého Jakuba od meče
Rytíři Řádu bílého orla
Rytíři španělského Řádu zlatého rouna
Švédští králové
Narození v roce 1826
Narození 3. května
Narození ve Stockholmu
Úmrtí v roce 1872
Úmrtí 18. září
Úmrtí v Malmö
Pohřbení v kostele Riddarholmen
Muži
Protestantští panovníci
Švédští princové