Vilém Mrštík

Vilém Mrštík (14. května 1863 Jimramov – 2. března 1912 Diváky) byl moravský učitel, spisovatel, dramatik, překladatel a literární kritik. Část díla napsal se svým bratrem Aloisem Mrštíkem, a jsou proto známi jako autorská dvojice bratři Mrštíkové.

Život

Původ, sourozenci a sňatek 
Vilém Mrštík se narodil v Jimramově na Českomoravské vrchovině jako druhý ze sourozenecké čtveřice synů ševce Aloise (1834–1918) a švadleny Františky rozené Elisové. Už roku 1869 se s rodiči a bratry Aloisem (1861–1925), Františkem (1865–1909) a Norbertem (1867–1905) odstěhoval do Ostrovačic a záhy (1875) pak do Brna. Vystudoval gymnázium v Brně a v Praze na Malé Straně. Po maturitě se v Praze pokusil o studia práv, ale pro umělecké zájmy je nedokončil. V letech 1891-1898 bydlel v Praze a pracoval jako úředník úrazové pojišťovny. Při tom se věnoval literární a společenské činnosti. Pro zhoršující se psychické problémy odstěhoval zpět na Moravu k bratrovi Aloisovi do Diváků. Roku 1904 se tam oženil s literárně nadanou Boženou, rozenou Pacasovou z Hejčína u Olomouce (napsali spolu divadelní hru Anežka).

Tvorba 
Od roku 1895 patřil Vilém k signatářům Manifestu České moderny. Zařadil se k překladatelům a propagátorům ruského realismu, hlavně Dostojevského, Turgeněva, Gogola a Tolstého, podobnou pozornost věnoval i francouzským realistům. Zabýval se i literární kritikou, kde obhajoval syrovost a pravdivost francouzského realismu, především Émila Zoly a Guy de Maupassanta. Vilém Mrštík kromě své knižní tvorby přispíval do Zory, Ruchu, České revue a později i do Lumíru.

Část Vilémova literárního díla vznikla ve spolupráci s bratrem Aloisem. Nejdůležitějším výsledkem této spolupráce bylo drama Maryša, které bývá označováno za vrchol české realistické dramatické tvorby. Vilém také zčásti přispěl k původně devítisvazkové vesnické kronice Aloise Mrštíka Rok na vsi. Nadčasovou hodnotu si zachovala polemická brožura Bestia triumphans z roku 1897, ve které se věnoval otázkám ochrany pražských památek (obálku nakreslila Zdenka Braunerová, s níž poutal Viléma hluboký vztah). Lyrickou notu si Vilém vyzkoušel v Pohádce máje. Příběh lehkomyslného studenta Ríši a jeho milované Helenky se stal klasickým dílem, které vzbudilo velký ohlas v široké veřejnosti. Vedle mnoha knižních vydání bylo dvakrát zfilmováno (1926 – němý film režiséra K. Antona a 1940 film O. Vávry), dvakrát zdramatizováno (1942 B. Stejskal a B. Vrbský a 1955 L. Pleva) a J. Kvapil Pohádku máje zpracoval jako operu (premiéra r. 1950 v Národním divadle). Prvky naturalismu má Vilémova Santa Lucia. Poslední a nedokončené dílo Zumři jako by předznamenalo tragický konec Vilémova života.

Vášeň pro včelaření 
Vilém, ale také jeho bratr Alois, byli vášnivými včelaři. Včelín, který Vilém vlastnil, čítal až devadesát včelstev. Byl rovněž autorem některých technických inovací. Maketa jeho vylepšeného úlu je k vidění v památníku Viléma Mrštíka v Helenčině údolí mezi Diváky a Boleradicemi. Po Vilémově tragickém úmrtí se o jeho včelín starali jeho otec a bratr Alois.

Poslední léta 
Poslední léta prožil Vilém Mrštík už jen v Divákách, kde byl jeho bratr Alois správcem obecné školy. Spolu s ním pak v letech 1907 až 1910 redigoval Moravsko-slezskou revui. Vilém Mrštík se už dříve necítil dobře psychicky ani fyzicky, prožíval zklamání v tvorbě, vnímal se jako málo uznávaný, především v pražských literárních kruzích, a svůj autobiografický román Zumři, na němž si zakládal, psal už jen s velkými obtížemi. Trpěl představou, že těžce onemocní a bál se dlouhého umírání, míval pocit, že ho lidé v obci neustále sledují. Tento stihomam ještě více prohloubil jeho dlouhodobou chorobnou psychickou krizi. Záchvaty melancholie a těžké deprese byly stále častější. V předjaří roku 1912 si v těžkém duševním rozpoložení ve sklípku u svého včelína prořízl hrdlo a probodl srdce.

Dílo

Próza 
 Santa Lucia – román, příběh osamocení, sebeuvědomění, ztráty iluzí a smrti chudého brněnského studenta po jeho příchodu do Prahy. Vilém v něm vykreslil s impresionistickou senzualitou a s ostře viděnými detaily skeptický obraz reality. V knize vyznává autor svou lásku k Praze. Praha: Spolek pro vydávání laciných knih českých, 1893
 Stíny: sbírka belletristických prací – Praha: Jan Otto, 1894
 Obrázky: kniha cest – Praha: František Šimáček, 1894
 Bestia triumphans – Praha: Rozhledy, 1897
 Bavlnkovy ženy a jiné povídky – spolu s Aloisem Mrštíkem. Praha: J. Otto, 1897
 Pohádka máje – impresionistický román, jednoduchý příběh mladistvé milostné citovosti a romantické senzitivitě, ústící v útěk před všedním měšťáctvím do přírody. Kniha pojednává o vztahu měšťáckého a pohodlného Ríši k poctivé, milé a prosté venkovské dívce Helence. Praha: J. Otto, 1897
 O významu boje za Prahu pro náš kulturní život – Praha: s. n., 1899
 Osvětou k svobodě: předneseno v Klubu přátel umění v Brně dne 18. března r. 1900 – akademickému čtenářskému spolku Zoře v Brně věnuje Vilém Mrštík. Brno: KPU, 1900
 Moje sny: Pia Desideria: epištoly, úvahy, essaye, studie, články, kritiky, polemiky i s pamflety – Praha: Máj, 1901
 Babetta, Verunka a drobné povídky – Praha: Máj, 1902
 Rok na vsi – rozsáhlá kronika moravské dědiny, jejímž autorem je Alois Mrštík, ale na němž se Vilém zčásti podílel. Praha: Máj, 1904
 Dojmy z cest po Šumavě, Krkonoších
 Kniha cest – povídky, lyrické prozy a črty, okouzlení jihomoravskou a českou přírodou, malířské vidění bezprostředně zachycující smyslové podněty, dojmy. Realisticky laděné příběhy z moravského venkova a pražského prostředí. Praha: Máj, 1904
 Zlatá nit – tematicky nesourodý soubor přírodních i rodinných obrázků, bezprostředních nápadů, črt, úvah a epigramů, dílo je výrazem tvůrčí krize. Praha: J. Otto, 1907
 A. F. Pisemskij – Praha: J. Otto, 1908
 Hospodářské vztahy k umění: přednáška – s Aloisem. Brno: Vesna, 1909
 Povídky: výběr z moravských autorů. Díl I. – uspořádal Miloslav Hýsek; [Povídka na Moravě – Miloslav Hýsek; Helvítka – Jan Herben; Parlament – Alois Mrštík; Návrat – Vilém Mrštík; Kdyby tu šel mistr z Nazareta – Josef Uher]. Moravská Ostrava: Družstvo Moravsko-slezské revue, 1911
 Monako – novela; In: 1000 nejkrásnějších novel č. 2. Praha: J. R. Vilímek, 1911
 Zumři – rozsáhlý román, na kterém Mrštík pracoval od poloviny 90. let, vycházel po částech časopisecky. Praha: J. Otto, 1912
 Výbor z belletrie – s úvodem od Jaroslava Kampra; druhé vydání. Praha: František Topič, 1922
 Krásná země – Břeclav: 1935
 Cesta do Ruska: listy z Nižního Novgorodu: 1896 – podle autorova rukopisu k vydání připravil a doslovem opatřil Jan Vladislav. Praha: Arkýř, 1992

Divadelní hry 
 Maryša (1. vyd. a premiéra v Národním divadle r. 1894) – Tato hra patří k vrcholům českého realistického dramatu konce 19. století. Pozoruhodným způsobem zasáhla do příštího vývoje české dramatické tvorby. Stavba hry je prostá, je to syrové drama dívky provdané za bohatého vdovce. Její nešťastný život vyústí v revoltující akt, vraždu manžela jedem. Hra vznikla z podnětu, který Alois původně zamýšlel a rozpracoval jako román, ale Vilém ho přemluvil k dramatu – zřejmě měl rozhodující podíl i na konečné podobě hry. Dodnes je Maryša součástí klasického repertoáru českých divadel. Byla uváděna i v cizině.
 Paní Urbanová (1. vyd. 1889, premiéra v Divadle bratří Mrštíků v Brně r. 1955) – naturalistické drama o manželské nevěře
 Anežka (1. vyd. a premiéra v Národním divadle r. 1912) – drama v pěti jednáních, jehož původní verzi sepsala Vilémova manželka Božena Mrštíková. Tragický milostný vztah, souboj rozumu s citem. Umělec, který touží uskutečnit svůj tvůrčí sen, obětuje lásku i život milující dívky

Překlady 
 Strž: román o pěti částech. – I. A. Gončarov. Praha: Jan Otto, 1861–1862
 Zlatem a mlatem: román – Alexej Ivanovič Michajlov – Praha: František Šimáček, 1887
 Uražení a ponížení: román – F. M. Dostojevský. Praha: F. Šimáček, 1888
 Kousek chleba: povídka – Arkadij Jakovlevič Lejkin. Praha: J. R. Vilímek, 1888
 Silhuetky – Catulle Mendes; z francouzštiny. Třebíč: J. F. Kubeš, 1888
 Vojna a mír – L. N. Tolstoj. Praha: F. Šimáček, 1888–1889
 Tři povídky – I. S. Turgeněv. Praha: Alois Hynek, 1888
 Pokušení: povídka – Vsevolod Vladimirovič Krestovský. Praha: F. Šimáček, 1892
 Láska: román – Ignatij Nikolajevič Potapenko. Praha: F. Šimáček, 1893
 Červený květ a jiné novely – V. M. Garšin. Praha: F. Šimáček, 1894
 Rozbouřené moře: román – Aleksej Feofilaktovič Pisemskij. Praha: J. Otto, 1894
 Piková dáma a jiné novely – A. S. Puškin. Praha: F. Šimáček, 1894
 Oblomovština: kritický rozbor románu "Oblomov" od J. A. Gončarova – N. A. Dobroljubov. Praha: Rozhledy, 1896
 Povídky – V. M. Garšin. Praha: Edvard Grégr, 1896
 Povídky Gustava Flauberta – V. M. Garšin. Praha: E. Grégr, 1896
 Humoresky – J. A. Lejkin. Praha: J. Otto, 1896
 Hňup; Bojarština – A. F. Pisemskij. Praha: J. Otto, 1898
 Vláda tmy, čili, Jen drápek uváz’, a ztracen je celý ptáček: drama o pěti dějstvích – L. N. Tolstoj. Praha: J. Otto, 1900
 Řada belletristických prací Gleba Uspenského – Praha: E. Grégr, 1901
 Oblomov: román ve čtyřech dílech – I. A. Gončarov; rediguje Pavel Papáček. Praha: J. Otto, 1902–1903
 Tisíc duší: roman o čtyřech částech – A. F. Pisemskij; rediguje Pavel Papáček. Praha: J. Otto, 1905
 Sluhové starého věku: román – I. A. Gončarov. Praha: J. Otto, 1906

Odkazy

Reference

Literatura 
 Za Vilémem Mrštíkem – Josef Karásek. Brno: Moravská Orlice, 1912
 Památce Viléma Mrštíka: sborník – Max. Kurt, Josef Kalus, Metoděj Jahn, Čeněk Kramoliš, František Novák, Karel V. Prokop, Stanislav Cyliak, Adolf Veselý. Brno: Moravská knihovna, 1912
 Jak Vilém Mrštík včelařil: několik vzpomínek – Božena Mrštíková. Olomouc: B. Mrštíková; Praha: J. Otto, 1923
 Kolem Pohádky máje a prvního jejího vydání – Zdenka Braunerová. Praha: J. Otto, 1930
 
 Bratří Mrštíkové a jejich citový vztah k Leoši Janáčkovi a Vítězslavu Novákovi: hrst vzpomínek a dopisů – Jan Racek. Brno: Moravské kolo spisovatelů, 1940
 O Josefu Holečkovi; O bratrech Mrštících: dva proslovy – Miloslav Hýsek. Praha: Národní rada česká, 1941
 Mrštíkové: vzpomínky – Božena Mrštíková. Praha: F. Borový, 1942
 
 I princezny mají děti: o Vilému Mrštíkovi a jeho Pohádce máje – Emanuel Havelka. Praha: J. Otto, 1947
 Mladý Vilém Mrštík a ruská revolučně demokratická kritika [rukopis] – Zdeněk Smejkal; diplomová práce. Brno: Masarykova univerzita (MU), 1952
 Kritické projevy 7. 1908–1909 – František Xaver Šalda; [Josef Kajetán Tyl; Otokar Březina; Růžena Svobodová; Vilém Mrštík]; redakce Květa Homolová; k vydání připravil Karel Dvořák. Praha: Československý spisovatel, 1953
 Vilém Mrštík a Nikolaj Dobroljubov (1887–1898): upravená kapitola z chystané práce Vilém Mrštík a ruský realism – Radegast Parolek. Praha: SPN, 1955
 Přehled dějin české a slovenské literatury: od obrození do roku 1918 – Ludvík Páleníček, Praha: SPN, 1958
 
 Rozbor nářečí v Roku na vsi – Zdenka Šemorová; diplomová práce. Brno: MU, 1961
 JUSTL, Vladimír. Bratři Mrštíkové. Praha: Divadelní ústav, 1963. 85 s.
 Kraj Pohádky máje: vlastivědný kroužek Mrštíkovy Pohádky máje, závodního klubu Královopolské strojírny v Brně – Bohumír Popelář; k vydání připravil Jan Hošek. Brno: Královopolská strojírna, 1965
 Literární archív: sborník Památníku národního písemnictví – [Vilém Mrštík – od realismu k moderně 45]. Praha: Orbis, 1966–
 Bratři Mrštíkové a Diváky – redakční rada E. Hachler. Mikulov: Okresní vlastivědné muzeum; Okresní archiv; Břeclav: ONV, 1966
 Vilém Mrštík (1863–1912) a Alois Mrštík (1861–1925): literární pozůstalost 483 a 484 – Hellmuth, Vladimír Brauner. Praha: PNP, 1968
 Julius Zeyer a Vilém Mrštík, dvě možnosti české moderní prózy – Milena Honzíková. Praha: Univerzita Karlova, 1971
 Důvěrný pohled na Viléma Mrštíka – Bedřich Slavík; ilustrace Ota Holas. Opava: Sdružení umělců slezských, 1971
 ŠŤASTNÝ Radko. Čeští spisovatelé deseti století: Slovník českých spisovatelů od nejstarších dob do počátku 20. století. Praha: SPN, 1974. 296 s. S. 149–150.
 Nedosněné sny: korespondence bratří Mrštíků – vybrali a uspořádali Rudolf Havel a Ladislav Kuncíř; edičně připravil, úvody k jednotlivým oddílům, ediční poznámku a vysvětlivky napsal, rejstříky opatřil a obrazovou přílohu uspořádal Rudolf Havel; předmluva Jaroslava Janáčková. Praha: Odeon, 1978
 Vilém Mrštík: bibliografie k 115. výroční narození autora – Ostrava: Knihovna města Ostravy, 1978
 
 Deset z Národního: slavné premiéry českých her na scénách Národního divadla – vybral, uspořádal, k vydání připravil, slovní i obrazovou dokumentaci doprovodil, úvod a ediční poznámku napsal Vladimír Kovářík. Praha: Albatros, 1983
 HRABÁK, Josef; JEŘÁBEK, Dušan; TICHÁ, Zdeňka. Průvodce po dějinách české literatury. 3. vyd. Praha: Panorama, 1984. 521 s. S. 381, 385, 393–395.
 Vilém Mrštík: personální bibliografie ke 125. výročí narození a 75. výročí úmrtí spisovatele – Milada Holánková. Břeclav: Okresní knihovna, 1987
 Vilém Mrštík beletrista: personální bibliografie – Jarmila Šteflíčková; grafická úprava Ivana Šišmová. Brno: KJM, 1987
 Diváky: z dějin Habrůvky bratří Mrštíků – František Čapka ...; předmluva František Bínek; ilustrace, obálka, vazba a grafická úprava Augustin Šik. Brno: MVS; Diváky: MNV, 1987
 PYTLÍK, Radko. Vilém Mrštík osud talentu v Čechách. Praha: Melantrich, 1989. 333 s. .
 Der Naturalismus in der tschechischen Literatur – Wolfgang Hobland [Matěj Anastasia Šimáček, Vilém Mrštík, Josef Karel Šlejhar, Karel Matěj Čapek Chod]. München: Otto Sagner, 1991
 Padesát příběhů a dva navíc pro zábavu i poučení: katalog her českých autorů: činohra. 1. díl – Jarmila Černíková-Drobná; předmluva Milan Strotzer. Praha: Informační a poradenské středisko, 1994
 "Mám rád obě Orlice, tichou i tu divou--": věnováno památce Viléma Mrštíka – Jiří Merganc; použité ilustrace Karel Liebscher. Hradec Králové: Jiří Merganc, 1996
 
 
 PYTLÍK, Radko. Záhady literárního světa. Praha: XYZ, 2009. 268 s. .
 Divoká bolest Viléma Mrštíka – Zdeněk Grmolec. Jihlava: Listen, 2010
 Duše a dílo – František Xaver Šalda. Praha: Městská knihovna, 2013

Online dostupná díla 
 
 
 
 
 
 
 Rok na vsi – rozsáhlá kronika moravské dědiny, jejímž autorem je Alois Mrštík, ale na němž se Vilém zčásti podílel
 Obrázky – kniha cest

Související články 
 Seznam českých spisovatelů
 Česká literatura v letech 1815–1918
 Česká literatura v letech 1900–1945
 Česká literatura v letech 1945–1990
 Divadlo

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 Vilém Mrštík v souborném katalogu Akademie věd ČR
 Vilém Mrštík – Digitalizované knihy dostupné online
 
 
 
 
 
 Vilém Mrštík na stránkách městyse Jimramov

Čeští spisovatelé
Naturalističtí spisovatelé
Spisovatelé píšící česky
Čeští dramatici
Čeští esejisté
Čeští libretisté
Čeští literární kritici
Čeští novináři
Čeští publicisté
Čeští překladatelé
Čeští překladatelé z francouzštiny
Čeští překladatelé z ruštiny
Čeští včelaři
Osobnosti Moravy
Překladatelé do češtiny
Osobnosti na československých poštovních známkách
Sebevraždy v Česku
Spisovatelé z Brna
Umělci z Jimramova
Spisovatelé z Prahy
Narození v roce 1863
Narození 14. května
Narození v Jimramově
Úmrtí v roce 1912
Úmrtí 2. března
Úmrtí v Divákách
Pohřbení v Divákách
Muži