Esterri de Cardós

Esterri de Cardós és un poble i municipi de la comarca del Pallars Sobirà. El terme municipal d'Esterri de Cardós és dels pocs que al llarg del segle XX no ha sofert modificacions. El 1847 sí que sofrí l'agregació dels antics ajuntaments d'Arrós i de Ginestarre.

Està situat al nord-est de la comarca, en el centre de la Vall de Cardós, però no en la vall principal, la de la Noguera de Cardós, sinó en la seva principal vall subsidiària que s'obre cap a llevant, a la dreta del Torrent d'Esterri. És en un contrafort occidental de la Serra de Costuix.

Esterri de Cardós té l'església parroquial romànica de Sant Pau i Sant Pere, situada a l'extrem nord-oest del nucli de població, a més de la capella particular de Sant Antoni de Pàdua de Casa Castellar.

Etimologia 

Segons Joan Coromines, Esterri és un dels molts topònims pirinencs d'origen bascoide. S'hi ajunten dues arrels basques, esto (tanca, pleta) i erri (lloc, indret): el lloc de la tanca.

La segona part del topònim fa referència a la vall on es troba: la Vall de Cardós.

Geografia 
 Llista de topònims d'Esterri de Cardós (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

Esterri de Cardós és al nord de la comarca del Pallars Sobirà. No és un terme municipal gaire extens, per la qual cosa queda gairebé envoltat pels termes veïns, molt més grans, de Vall de Cardós, que ocupa tot el seu límit de ponent, Lladorre, al nord, i Alins, que s'estén per tot el costat occidental i meridional.

Termes municipals limítrofs:

Descripció del terme

El perímetre de l'antic terme 
El punt de partença d'aquesta descripció és un indret a 2.315 metres d'altitud de l'extrem sud de la Serra de Tudela, a migdia del cim de Tudela, on es troben els termes municipals d'Esterri de Cardós, Lladorre i Alins.

Límit amb Alins 
Des del punt anterior, el terme amb Alins -el més marcat dels tres, atès que Alins i Esterri de Cardós pertanyen a dues valls diferents- segueix bàsicament carenes. De Tudela, a 2.315 metres d'altitud, el termenal pren la direcció sud, seguint la meitat meridional de la Serra de Tudela fins al Coll de Tudela (2.239,3 m. alt). Tot seguit, segueix la carena de la Serra de Costuix, fins a lo Tufello (2.336,5), de primer cap al sud-est i després cap al sud-oest, fins a la Muntanyeta de Besan (2.157,3). En aquest lloc, la línia de terme s'adreça cap a ponent, cap al Pui de Migdia (2.051,6). Poc després, encara a l'oest, arriba a l'extrem sud-oriental del Pla de Negua, al sud-oest de l'Estació d'esquí de fons Pla de Negua, es troben els termes d'Esterri de Cardós, Alins i Vall de Cardós.

Límit amb l'antic terme de Ribera de Cardós (ara, Vall de Cardós) 
Del Pla de Negua, el termenal s'adreça cap al nord-oest, travessant en primer lloc el pla esmentat. Va a cercar la carena del coll anomenat la Portella (1.861,3) i del Pic de la Portella (1.911,9), on es trobaven els termes d'Estaon, Ribera de Cardós, ata tots dos units en el de Vall de Cardós, i Esterri de Cardós.

Límit amb l'antic terme d'Estaon (ara, Vall de Cardós) 
Poc després d'aquest pic, torç encara més cap al nord, a l'oest i sud-oest de la Mata d'Esterri, i va davallant per una carena que s'acosta a la Noguera de Cardós just en el lloc on hi ha el pont de la Carretera de Ginestarre. La línia de terme trenca cap al nord seguint un breu tram del riu mateix, deixant el Càmping Les Contioles a ponent, dins del terme de la Vall de Cardós. Al sud de lo Prat, el termenal travessa el riu i s'enfila cap a una carena que va pujant cap a ponent; passa pel nord de Perlluges i assoleix el cim del Pui Tabaca, de 1.718 m. alt. En aquell lloc, la línia limítrof gira cap al nord i segueix la meitat meridional de la Serra Mitjana, fins a un cim de 1.753 metres d'altitud. En aquell lloc va a buscar una lleu carena per anar baixant cap a llevant, de forma ondulada, pel nord de la Quadra de Benante. Travessa la carretera L-504 i poc després la Noguera de Cardós just al nord del paratge d'Escalado i puja per una dreta carena fins a l'extrem de ponent del pla on es troba la capella de Sant Sebastià d'Arròs. Aleshores, torna a girar cap al nord, pel mig de la costa del marge esquerre de la Noguera de Cardós, travessant el Barranc de l'Aubac, fins que arriba al contrafort occidental del Roc Bataller (1.727,8), on es troben els termes municipals d'Esterri de Cardós, Vall de Cardós (Estaon) i Lladorre.

Límit amb Lladorre 
Tot seguit, el termenal emprèn cap a llevant per la carena de Roc Bataller, decantant-se lleument cap al sud, va a cercar el cim de la Punta (1.808,3), la Punta de Roquetes (1.987,3), fins que, sempre en la mateixa direcció, arriba a Tudela, on ha començat aquesta descripció.

Entitats de població del terme d'Esterri de Cardós

Els altres pobles del terme 
Arrós de Cardós, Benante i Ginestarre, que són els pobles que formen el terme municipal d'Esterri de Cardós, disposen cadascun d'ells del seu article propi.

El poble d'Esterri de Cardós 
Situat a la vall del Torrent d'Esterri, subsidiària per l'esquerra de la zona central de la Vall de Cardós, el poble està agrupat a l'entorn de l'església parroquial de Sant Pau i Sant Pere en un coster que forma part dels contraforts sud-occidentals de la muntanya de la Punta.

Les cases del poble 

 Casa Agnès
 Casa Aità
 Casa Barber
 Casa Borrut
 Casa Castellar
 Casa Coix
 Casa Espardenyer
 Casa Espartero
 Casa Esteve
 Casa Estevet

 Casa Farier
 Casa Faure
 Casa Fuster
 Casa Gapito
 Casa Garrinaboi
 Casa Gràcies
 Casa Gros
 Casa Ignasi
 Casa Isabelet
 Casa Iter

 Casa Janet
 Casa Jamperi
 Casa Llauet
 Casa Lliró
 Casa Llobet
 Casa Magalona
 Casa Marc
 Casa Marteta
 Casa Micàs
 Casa Paua

 Casa Paulí
 Casa Pellisser
 Casa Peret
 Casa Permicàs
 Casa Petit
 Casa Poblador
 Casa Ponte
 Casa Pubill
 La Rectoria

 Casa Respoli
 Casa Riuet
 Casa Rosset
 Casa Tausà
 Casa Toni
 Casa Txatxo
 Casa Vaquer
 Casa Xaranga
 Casa Xicalló

Història

Edat mitjana 
Com tota la Vall de Cardós, Esterri de Cardós pertanyia a la jurisdicció del Comte de Pallars. Més tard, i fins a la fi dels senyorius, passà, com tot el comtat esmentat, als ducs de Cardona i marquesos de Pallars.

Edat moderna 
En el fogatge del 1553, Sterri declara 1 foc eclesiàstic i 7 de laics, uns 40 habitants. Arròs i Ginestarre apareixen en relació a part.

Edat contemporània 
Pascual Madoz dedica un article del seu Diccionario geográfico... a Esterri de Cardos. S'hi pot llegir que és una localitat amb ajuntament situada en un turó dominat per altes muntanyes, combatut principalment pels vents del nord i del sud. El clima hi és fred, i produeix refredats. Tenia en aquell moment 28 cases i l'església parroquial de Sant Pere, servida per un rector de provisió ordinària mitjançant concurs general i un beneficiat de sang (fill de la parròquia). Hi ha una font de bona qualitat. El territori és muntanyós i pedregós, generalment dolent, i al voltant hi ha tot de muntanyes despoblades d'arbres. S'hi produïa blat, ordi, sègol, patates, una mica de fruita i poques hortalisses. S'hi criava tota mena de bestiar, especialment de llana i vacum. Hi havia caça de llebres, perdius i isards. La indústria era l'agricultura i la recria de bestiar. Comptava amb 13 veïns (caps de casa) i 80 ànimes (habitants).

En el cens del 1857 Esterri de Cardós apareix amb 314 habitants i 66 cèdules personals inscrites, repartides de la manera següent: Arrós, 74 habitants i 15 cèdules personals; Benante, 21 i 3; Esterri de Cardós, 145 i 37, i Ginestarre, 74 i 11. El 2008 va ser un dels nou membres fundadors de l'Associació de micropobles de Catalunya.

L'Ajuntament

Alcaldes 
 Dionís Castellà (1898)
 Josep Soldevila (1900)
 Manuel Sevilla i Punsola (1979 - 1983)
 Josep Maria Orteu i Soldevila (1983 - 2007)
 Rosa Maria Tejedor i Ferrer (2007 - 2011)
 Maria Pilar Ubach Fàbrega (2011 - 2015)
 Joel Orteu i Aubach (2015 - actualitat)

Regidors 
Des del 1979, Esterri de Cardós ha tingut els regidors següents: Josep Caminal Blasi, Josep Caminal Gaspà, Josep Català Isús, Josep Colomé Cortès, Vicenç Jubany Caselles, Càndid Laguia Perisé, Joel Orteu Aubach, Josep Maria Orteu Soldevila, Manuel Sevilla Riusola, Rosa Maria Tejedor Ferrer, Maria Pilar Ubach Fàbrega i Antoni Vidal Baró.

Legislatura 2011 - 2015 

 Maria Pilar Ubach Fabrega (CiU), Alcaldessa
 Vicenç Jubany Caselles (CiU), Regidor
 Joel Orteu Aubach (IxEC-PM), Regidor

Llocs d'interès 
 Església romànica de Sant Pau i Sant Pere d'Esterri de Cardós
 Central hidroelèctrica d'Esterri de Cardós.

Economia 
L'economia tradicional d'Esterri de Cardós estava relacionada amb una minsa agricultura de muntanya, la ramaderia i el pastoreig i l'explotació dels boscos del terme. Amb el pas del temps s'ha anat centrant cada cop més en la ramaderia: el 92,5% de les terres del terme es dediquen a pastures artificials, i la resta es reparteix entre 9 ha. de patates, 9 de cereals i 6 de conreus farratgers.

Festivitats 
 2n diumenge d'octubre- Festa Major

Demografia

Referències

Bibliografia 
 
 
 
 
  Edició facsímil:

Vegeu també 
 Esterri d'Àneu
 Topònims d'origen basc a Catalunya
 Llista de topònims d'origen euskèric del Pallars Sobirà

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
 Esterri de Cardós en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya