Rychlost

Rychlost je charakteristika pohybu, která určuje, jakým způsobem se mění poloha tělesa (hmotného bodu) v čase.

Obecněji se rychlost používá pro označení časové změny jakékoliv veličiny (např. rychlost chemické reakce, rychlost společenských změn apod.). Pokud není uvedeno jinak, bude dále pojednáváno o rychlosti charakterizující časovou změnu polohy při mechanickém pohybu. 

Rychlost je vektorová fyzikální veličina, neboť je dána velikostí (v určitých jednotkách) a směrem.

Pokud dva běžci závodí na stejné trati, pak se pohybují po stejné trajektorii a po skončení závodu mají za sebou také stejnou dráhu. Pokud však jeden ze závodníků doběhne do cíle dříve, nebudou pohyby obou závodníků stejné. Závodníci urazí tedy danou dráhu v rozdílném čase. Veličina charakterizující jejich pohyb je okamžitá rychlost, případně průměrná rychlost.

Časová změna rychlosti se nazývá zrychlení, záporné zrychlení se nazývá zpomalení; obě veličiny vyjadřuji změnu resp. přírůstek či úbytek okamžité rychlosti v nekonečně krátkém čase (jedná se o druhou derivaci dráhy podle času).

Značení 
 Značka: , popř.  pro velikost rychlosti (z anglického velocity)

Jednotky 
 Hlavní jednotka SI: metr za sekundu, m·s−1 , m/s.
 Další používané jednotky: V běžné praxi (rychlost dopravních prostředků, větru apod.) se používá kilometr za hodinu, km/hod., km·h−1 (1 m·s−1 = 3,6 km·h−1), v (některých) anglicky mluvících zemích je namísto něho běžná míle za hodinu
 V námořní praxi a v letectví se užívá jednotka uzel (anglicky „knot“, zkratka „kn“ nebo „kt“), což je námořní míle za hodinu
 Vzhledem k vysokým rychlostem astronomických objektů se v astronomii někdy používá tisícinásobek hlavní jednotky SI: kilometr za sekundu. km/s.

Průměrná rychlost 
Od okamžité rychlosti se průměrná rychlost liší tak, že je definována jako celková vzdálenost uražená za určitý čas. Např. pokud je vzdálenost 80 kilometrů ujetá za 1 hodinu, pak je průměrná rychlost 80 kilometrů za hodinu. Podobně, pokud je 320 kilometrů ujeto za 4 hodiny, je průměrná rychlost opět 80 kilometrů za hodinu. Pokud je vzdálenost v kilometrech (km) vydělena časem v hodinách (h), výsledkem jsou kilometry za hodinu (km/h). Průměrná rychlost nepopisuje změny rychlosti, které mohly nastat v kratších časových intervalech (protože průměrná rychlost je celková vzdálenost dělená celkovým časem cesty). Takže průměrná rychlost se značně liší od okamžité rychlosti. Průměrná rychlost se vypočítá:

 ,

nebo exaktněji

 .

Okamžitá rychlost 
Okamžitá rychlost je rychlost v daném časovém okamžiku. Jelikož je časový okamžik nekonečně krátký, vypočte se okamžitá rychlost jako první derivace dráhy podle času, tedy limitním přechodem od průměrné rychlosti:

 .

Rychlost při pohybu po kružnici 
Při pohybu po kružnici se k vyjádření rychlosti používají dvě různé veličiny – obvodová rychlost a úhlová rychlost, které se odlišují rozměrem i jednotkami.

Vztah mezi obvodovou a úhlovou rychlosti 
Mezi obvodovou a úhlovou rychlostí platí vztah
 v = ω · r,
kde ω je úhlová rychlost, r je poloměr kružnice. Ve vektorovém vyjádření:

Tento vztah je speciálním případem vektorového vyjádření úhlové rychlosti.

Relativistická rychlost 
Při určování rychlosti v relativistické mechanice se postupuje podobně jako u klasické (nerelativistické) rychlosti.

Pro hmotný bod, který se pohybuje prostorem, lze rychlost ve vztažné soustavě S vyjádřit složkami

Ve vztažné soustavě S'  budou složky rychlosti  tohoto hmotného bodu vůči soustavě S'  mít následující složky

Toto vyjádření je stejné jako v klasické mechanice. Rozdíl však spočívá v tom, že jednotlivé souřadnice (prostorové i časové) se v teorii relativity transformují odlišně než v klasické fyzice.

Předpokládejme, že soustava S'  se vůči soustavě S pohybuje konstantní rychlostí , Přičemž pohyb probíhá podél os x, x' , které vzájemně splývají.

Složky rychlosti  lze vyjádřit prostřednictvím speciální Lorentzovy transformace. Jejich diferencováním dostaneme

	
Dosazením dostaneme transformační vztahy pro složky relativistické rychlosti

Tyto vztahy představují relativistickou transformaci rychlosti.

Pro malá  ve srovnání s rychlostí světla , tzn. , přechází tyto vztahy ve vztahy pro klasickou (nerelativistickou) transformaci rychlosti

Vyjádření rychlosti v soustavě S prostřednictvím složek rychlosti v soustavě S'  získáme záměnou čárkovaných a nečárkovaných veličin a záměnou znaménka u rychlosti , tzn.

Jedním z důsledků uvedených transformačních vztahů je skutečnost, že rychlost světelného paprsku bude ve všech inerciálních vztažných soustavách stejná, což odpovídá druhému postulátu speciální teorie relativity. Máme-li totiž v soustavě S světelný paprsek pohybující se rychlostí světla  ve směru osy x, tzn. , dostaneme pro rychlost stejného paprsku v soustavě S' 

Dalším z důsledků těchto transformačních vztahů je také skutečnost, že pokud je rychlost v menší než rychlost světla , bude menší než rychlost světla ve všech inerciálních vztažných soustavách. Např. pokud se v soustavě S'  pohybuje hmotný bod rychlostí  ve směru osy x a samotná soustava S'  se pohybuje vzhledem k soustavě S rychlostí  ve stejném směru, byla by podle klasické mechaniky rychlost pohybu hmotného bodu v soustavě S rovna , což je rychlost vyšší než rychlost světla . Relativistická mechanika však dojde k hodnotě .

Rychlost  vzhledem k rychlosti světla  se označuje za podsvětelnou, je-li , světelnou (rychlost světla), je-li , nebo nadsvětelnou při .

Rozdíl mezi speed a velocity v angličtině 
V angličtině se někdy nesprávně zaměňují slova speed a velocity – speed je skalární veličina, zatímco velocity je veličina vektorová, tj. speed uvádí pouze rychlost, zatímco velocity i směr, kterým se těleso pohybuje.

Odkazy

Reference

Související články 
 Mechanika
 Nadsvětelná rychlost
 Rapidita
 Seznam rychlostí v přírodě
 Skládání rychlostí

Externí odkazy 
 
 
 

 
Fyzikální veličiny
Kinematika
Pohyb