Kopřiva

Kopřiva (Urtica) je rod rostlin z čeledi kopřivovitých (Urticaceae). Mají žahavé chlupy, palisty a vstřícné listy s pilovitými, vzácně celokrajnými, okraji. Při dotyku se trichomy zabodnou do kůže a při následném pohybu způsobí její malé a nepatrné protrhnutí, což vede k bolesti a svědění. Nejznámějším druhem tohoto rodu je kopřiva dvoudomá (Urtica dioica), původem z Evropy, Asie a Severní Ameriky.

Druhy kopřiv 
Rod obsahuje mnoho druhů. Velké množství druhových jmen počítaných k němu ve starší literatuře se však nyní považuje za synonyma kopřivy dvoudomé. Některá z těchto jmen přežívají jako jména poddruhů.

V České republice se vyskytují tři druhy rodu kopřiva: kopřiva dvoudomá (hojná po celé ČR s výjimkou nejvyšších poloh Krkonoš, Jeseníků a Králického Sněžníku), kopřiva žahavka (běžná v teplejších krajích, jinde vzácná) a kopřiva lužní (vzácně na jižní Moravě, byla považována za vyhynulou). Z nepůvodních druhů se u nás mohou vyskytnout zplanělé středomořské kopřivy kopřiva Dodartova a kopřiva kulkonosná.

 Urtica angustifolia – Čína, Japonsko, Korea
 Urtica cannabina – záp. Asie od Sibiře po Írán
 Urtica dioica L. – kopřiva dvoudomá - Evropa, Asie, Sev. Amerika
 Urtica dodartii L. – kopřiva Dodartova
 Urtica ferox – Nový Zéland
 Urtica hyperborea – Himálaj od Pákistánu po Bhútán, Mongolsko a Tibet, vysoké nadmořské výšky.
 Urtica incisa – Austrálie
 Urtica kioviensis Rogow. – kopřiva lužní
 Urtica laetivirens – Japonsko, Mandžusko
 Urtica parviflora – Himálaj (nižší nadmořské výšky)
 Urtica pilulifera L. – kopřiva kulkonosná - Evropa
 Urtica platyphylla – Čína, Japonsko
 Urtica thunbergiana – Japonsko
 Urtica urens L. – kopřiva žahavka - Evropa, Sev. Amerika

Léčivé účinky 
Kopřiva se používá při nemocech kloubů, při krvácení z dásní, chudokrevnosti (anémie). Dá se také používat v kuchyni jako špenát. Kopřiva neobsahuje kyselinu šťavelovou, pro kterou je špenát při některých onemocněních a poruchách nevhodný. Nejvhodnější pro využití v kuchyni jsou mladé rostliny sbírané brzy na jaře.
Dále se Kopřiva dvoudomá může používat při onemocnění bronchitidou, cukrovkou, akné, nežitech a vyrážce. Kopřiva dvoudomá též podporuje tvorbu mateřského mléka.

Využívány jsou hlavně listy, nicméně uplatnění nachází i nať či oddenek, ve kterých jsou obsaženy flavonoidy, fenolkarbonové kyseliny, a velké množství minerálních látek. Ideální období jejich sběru představuje jaro do konce května.

Využití kopřivy v agroprůmyslovém komplexu 
Rod kopřiva nachází v průmyslu několikeré využití. Jako např. několikaletá kultura ke zpracování v krmivářství, v produkci biomasy, v textilním průmyslu, v potravinářství, v kuchyni, ve farmacii a kosmetice. Informace pro laickou i odbornou veřejnost propojuje a zveřejňuje na svých kanálech v několika jazycích neformální hub, který byl založen v České republice .

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

Kopřivovité
Flóra Česka
Flóra Arabského poloostrova
Flóra Austrálie
Flóra Brazílie
Flóra Číny
Flóra Indického subkontinentu
Flóra Indočíny
Flóra jihovýchodní Asie
Flóra jihovýchodní Evropy
Flóra jihovýchodu USA
Flóra jihozápadní Asie
Flóra jihozápadní Evropy
Flóra jihozápadu USA
Flóra jihu Jižní Ameriky
Flóra jižní Afriky
Flóra Karibiku
Flóra Kavkazu
Flóra Makaronésie
Flóra Mexika
Flóra Mongolska
Flóra Nového Zélandu
Flóra Papuasie
Flóra ruského Dálného východu
Flóra severní Afriky
Flóra severní Evropy
Flóra severovýchodní tropické Afriky
Flóra severovýchodu USA
Flóra severozápadu USA
Flóra severu Jižní Ameriky
Flóra Sibiře
Flóra Střední Ameriky
Flóra Střední Asie
Flóra střední Evropy
Flóra středojihu USA
Flóra středoseveru USA
Flóra středozápadní tropické Afriky
Flóra subarktické Ameriky
Flóra východní Asie
Flóra východní Evropy
Flóra východní Kanady
Flóra východní tropické Afriky
Flóra západní Kanady
Flóra západu Jižní Ameriky