Liberalismus v Česku

Tento článek je historickým přehledem českých liberálních stran. Omezuje se na liberální strany, které mají větší voličskou podporu, tj. jsou nebo byly zastoupeny v parlamentu.

Úvod 
Liberalismus dorazil na území českých zemí v 19. století, když spadaly pod Rakousko-Uhersko. 
Liberálové se zformovali jako křídlo konzervativně-nacionalistické strany - Národní strany, známé pod názvem „Staročeši“. V roce 1874 založili vlastní stranu: Národní stranu svobodomyslnou (=liberální), známější jako „Mladočeši“. Čeští liberálové si zpravidla liberálové neříkali, ale dávali přednost slovům jako „pokrokový“ nebo národně sociální.

Časový přehled 
Příslušnost řady stran k liberalismu se podle různých politologických koncepcí liší, tento přehled proto je jen jedním z mnoha možných.

Národní strana svobodomyslná – „Mladočeši“ 
 1874: Čeští liberálové opouštějí Staročeskou stranu a zakládají Národní stranu svobodomyslnou (=liberální), známější pod názvem Mladočeši 
 1889: Jedna frakce Národní strany se připojuje k Mladočechům.
 1897: Radikální křídlo vystupuje ze strany. Vzniká Strana radikálně pokroková
 1899: Další frakce odchází. Vzniká Česká státoprávně demokratická strana (státoprávně-radikální)
 1900: Část členů odchází do České strany lidové
 1918: Strana se slučuje Českou státoprávně demokratickou stranou, Národní stranou a jinými menšími stranami konzervativní České státoprávní demokracie, která se o rok později přejmenuje na Československou národní demokracii (ČND)
 1924: Spojenci prezidenta Masaryka opouštějí stranu, aby založili Národní stranu práce
 1934: ČND se postupem času vyvinula v národně-konzervativní stranu a připojila se ke Straně národní jednoty, která měla nastolit vládu „pevné ruky“. Veškeré liberální myšlenky byly popřeny.

Strana radikálně pokroková 
 1897: Odtržení Strany radikálně pokrokové od Národní strany svobodomyslné (liberální)
 1908: Strana pohlcena Českou stranou státoprávně pokrokovou

Národní socialisté/Liberální národní socialisté 
 1898: Socialisté a levicoví liberálové založili Národní stranu sociální
 1918: Strana byla reorganizována a přejmenována na Českou socialistickou stranu
 1926: Strana pohltila liberální Národní stranu práce a byla přejmenována na Československou národně socialistickou stranu
 1948: Strana pokračovala v rámci Národní fronty podřízená KSČ pod názvem Československá strana socialistická.
 1989 konec komunistické diktatury, strana se jako jedna z prvních organizací přidala na stranu protestujících
 1990: neúspěch v prvních svobodných volbách
 1993: Nový název Liberální strana národně sociální; strana má relativně malý význam
 1995: Sloučení s Svobodnými demokraty pod názvem Svobodní demokraté – Liberální strana národně sociální
 1997: Po neúspěšných volbách ze strany odcházejí především liberální Svobodní demokraté. Strana se přejmenovává na Českou stranu národně sociální

Strana radikálně státoprávní / Strana státoprávně pokroková 
 1899: Strana radikálně státoprávní byla založena odcházejícími členy Národní strany
 1908: Strana se sloučila s Radikální pokrokovou stranou do Strany státoprávně pokrokové
 1918: Strana se sloučila s Národní liberální stranou a dalšími malými partajemi.

Národní strana práce 
 1924: Liberální frakce Národních demokratů opouští stranu a zakládá Národní stranu práce
 1926: Strana se sloučila s Československou stranou národně socialistickou

Němečtí liberálové 
 1919: Němečtí liberálové v Československu se soustředili v Deutschdemokratische Freiheitspartei - Německé demokratické svobodné straně.
 1938: Zánik

Klub angažovaných nestraníků 

 vznik 1968 jako pokus o politické angažování odpůrců komunismu v rámci Pražského jara
 po sovětské invazi uskupení zakázáno
 obnoveno po sametové revoluci, avšak vliv marginální

Strana zelených 

 vznik 1989
 návaznost na zelené hnutí v západní Evropě
 2006 se strana dostává do sněmovny, součást druhé vlády Mirka Topolánka
 následuje rozštěpení a vypadnutí z Poslanecké sněmovny, od té doby pouze několik senátorů v Senátu (většinou bez samostatného klubu)

Od Občanského hnutí k Liberální straně národně sociální 
 1991: Část sociálních liberálů, působící v Občanském fóru, založila Občanské hnutí
Představiteli premiér Petr Pithart, Pavel Rychetský, Miloš Zeman a další
Hnutí se nedostává roku 1992 do parlamentu
 1993: Strana přejmenována na Svobodné demokraty
 1995: Strana se sloučila Liberální stranou národně sociální pod názvem Svobodní demokraté - Liberální strana národně sociální
 1997: Po volebním neúspěchu v roce 1996 někteří Svobodní demokraté opouštějí stranu a v roce 1998 vytvářejí Stranu pro otevřenou společnost

Občanská demokratická aliance 
 1991: Při štěpení Občanského fóra se konzervativně-liberální frakce Občanská demokratická aliance (ODA) odtrhla a vytvořila samostatnou stranu. Až do voleb 1996 byla samostatně zastoupena v Poslanecké sněmovně.
 2007: ODA po letech neúspěchů zanikla.

Unie svobody 

 1998: Protiklausovské křídlo ODS vytváří novou stranu - Unii svobody
 2001: Strana se spojila s Demokratickou unií, vzniká název Unie svobody - Demokratická unie
 2002: Strana kandiduje v koalici s KDU-ČSL, dostává se do Poslanecké sněmovny jako nejslabší strana. Přesto se stává stranou vládní, společně se sociálními demokraty a konzervativní KDU-ČSL. Jako středopravá liberální strana má v takovéto vládě velice těžkou pozici pro prosazování svého programu. I z tohoto důvodu rezignuje na svůj post předsedkyně Hana Marvanová. 
 2002-2004: Členové Evropského liberálního fóra se snaží přesvědčit stranu k vystoupení z vlády; úpadek preferencí
 2004: Unie liberálních demokratů, kterou vede US-DEU, se nedostává do Evropského parlamentu
 2006: propad ve volbách po kampani snažící se zalíbit alternativní mládeži vede k rezignaci vedení. Strana formálně přežívá, ale parlamentních voleb 2010 se již neúčastnila.
 2011: 1. ledna strana formálně zanikla.

Liberální reformní strana/Liberálové.cz 
 2002 vznikla kolem mladých exčlenů ODA s programem klasického liberalismu 
 2002 v listopadu uspěla v senátních volbách v Brně s nestraníkem prof. Jiřím Zlatuškou
 2004 její členové Milan Hamerský a Pavel Weiss byli na kandidátce Unie liberálních demokratů pro volby do Evropského parlamentu
 2004 v říjnu vytvořila koaliční kandidátku se Stranou zelených pro krajské volby na jižní Moravě - Zelená pro Moravu (zisk 5,08% - 1 mandát LiRA, 2 mandáty SZ)
 2006 volby do sněmovny, po neúspěšných jednáních s několika stranami, se liberálové rozhodli kandidovat jen na jižní Moravě s programem Férově-Jednoduše-Důstojně, a cílem prezentovat pro budoucnost svoji politiku, kampaň byla mediálně úspěšná
 28.10. 2007 se zástupci LiRA zúčastnili Kongresu evropských liberálů

Česká pirátská strana 
 17. června 2009 založena. Hlásí se k pirátské politice, liberalismu a přímé demokracii.
2017 se dostává do Poslanecké sněmovny, a to jako 3. nejsilnější subjekt s 22 poslanci
2021 jde do sněmovních voleb v koalici s hnutím Starostové a nezávislí jako jeden z adeptů na vítězství, kandidátem na premiéra je předseda strany Ivan Bartoš
ve volbách v říjnu 2021 končí koalice Piráti a Starostové na třetím místě a po volbách zahajuje jednání s vítěznou pravicovou koalicí SPOLU jednání o vstupu do vlády, vlivem preferenčních hlasů však Piráti získávají jen 4 poslance a stávají se nejslabším poslaneckým klubem ve Sněmovně

Starostové a nezávislí 

 hnutí původně založeno roku 2004 jako regionální Nezávislí starostové pro kraj
 roku 2009 se pod vedením Petra Gazdíka transformují na celostátní hnutí
 spolupráce s TOP 09, společná kandidatura do sněmovny v letech 2010 a 2013,
 roku 2017 první samostatná kandidatura do sněmovny, hnutí nejslabší ve sněmovně
 v následujících letech růst, výrazný úspěch v krajských a senátních volbách - druhý nejsilnější senátorský klub
 2021 kandidatura s Piráty v rámci koalice Piráti a Starostové - Starostům se koalice vyplácí, získávají 33 poslance a třetí nejsilnější poslanecký klub, jednání o vládě s vítěznou koalicí SPOLU

Svobodní 

 Vznik 6. února 2009
 hlásí se ke klasickému liberalismu a negativně vymezenému pojetí svobody
 hlásí se k odkazu liberální politiky, kterou v historii representovali politici jako např. Karel Havlíček Borovský nebo Alois Rašín
 zakladatel a první předseda Petr Mach
 zastoupení v Europarlamentu 2014 - 2017
 zastoupení v Senátu od roku 2020
 od založení patří k nejsilnějším mimosněmovním stranám, její podpora v posledním desetiletí kolísá většinou mezi 1,5% - 3% jak volebních preferencí tak výsledků voleb do PS ČR

TOP 09 
 vznikla 26. listopadu 2009
 hlásí se k pravici a liberálnímu konzervatismu
zakladateli Karel Schwarzenberg a Miroslav Kalousek
 parlamentní stranou od roku 2010, vládní 2010 až 2013 
od roku 2021 součást koalice SPOLU s ODS a KDU-ČSL, koalice ve sněmovních volbách 2021 vítězná

Liberálně ekologická strana 
 vznikla 5. září 2013
 spojuje liberalismus a environmentalismus
 zakladatelem Martin Bursík 
V roce 2021 několik měsíců sněmovní stranou - poslankyně Olga Sommerová se dostává do sněmovny jako náhradnice a je součástí klubu TOP 09, v říjnových volbách nekandiduje

HLAS 
 Vznik: 22. února 2019
 Evropský liberalismus
 Zakladatel Pavel Telička  
 Samostatný mandát poslance v PSP nezastává, nicméně podpořil konkrétní demokratické kandidáty napříč celým spektrem kandidujících stran na základě hodnotových shod a 3 kandidáti uspěli. Jsou jimi Michal Zuna (TOP 09), Klára Kocmanová (Piráti) a Martina Lisová (TOP 09)

Související články 
 Evropské liberální fórum
 Seznam českých politických stran
 České republikánské strany
 Students for Liberty CZ

Externí odkazy 
 Jiří Pehe: Má liberalismus v České republice šanci? , Literární noviny 28/2006 – historické shrnutí
 Liberální institut
 Students for Liberty CZ
 Ludwig von Mises Institut

 
Politické dějiny Česka
Politická hnutí v Česku