Únor

Únor je podle gregoriánského kalendáře druhý měsíc v roce. Jako nejkratší z měsíců má 28 dní, v přestupném roce 29 dní. Třikrát v historii měl únor i 30 dní. Český název měsíce odvozují jazykovědci od noření se ledových ker do vody (únor = nořiti se). V mnoha jazycích je název měsíce (, , ) odvozen od latinského Februarius, což bylo pojmenování podle očistných svátků februa. Ve starověkém římském náboženství se tyto svátky konaly 15. února.

Měsíc únor stejně jako leden v římském kalendáři zpočátku neexistoval. Kalendář měl 10 měsíců, celkem 304 dny a zima byla považována za období bez měsíců. V roce 713 př. n. l. legendární římský král Numa Pompilius do kalendáře začlenil i leden a únor, takže kalendář zahrnoval celý lunární rok. Únor byl v kalendáři poslední, tedy 12. měsíc v roce. Proto se k němu přidávaly nebo ubíraly dny, které dorovnávaly nepřesnosti ve vztahu k tropickému roku. Při přechodu z římského na juliánský kalendář, respektive z lunisolárního na solární, zavedl v roce 45 př. n. l. Julius Caesar pravidelné přidávání dne jednou za 4 roky. Při přechodu z juliánského na gregoriánský kalendář v roce 1582 se tento systém musel doplnit o další pravidlo. Roky, jejichž letopočet končí dvěma nulami, jsou přestupné pouze v případě, že letopočet je dělitelný číslem 400. Roky 1600, 2000, 2400 jsou tedy přestupné a 1700, 1800, 1900 či 2100 jsou nepřestupné.

Únor začíná vždy stejným dnem v týdnu jako březen a listopad, s výjimkou přestupného roku. Tehdy začíná ve stejný den jako srpen. Únor začíná vždy stejným dnem v týdnu jako předchozí červen. Podle židovského kalendáře připadá únor obvykle na měsíce ševat a adar.

Astrologicky je Slunce asi první dvě třetiny února ve znamení Vodnáře a zbytek měsíce ve znamení Ryb. V astronomických termínech začíná v souhvězdí Kozoroha a končí v souhvězdí Vodnáře. Únor je také jediným měsícem v roce, ve kterém nemusí nastat měsíční fáze úplněk. Naposled se tak stalo v roce 2018 a znovu bude únor bez úplňku v roce 2037. Totéž platí i o novoluní. Naposled únorové novoluní nenastalo v roce 2014 a znovu se to bude opakovat roku 2033.

Během února se na severní polokouli prodlužuje délka dne. Na území České republiky, přesněji na průsečíku 50. rovnoběžky a 15. poledníku, je první únorový den dlouhý okolo 9 hodin a 21 minut. Slunce vychází přibližně v 7.33 a zapadá 16.54 hodin středoevropského času. Poslední den v únoru je delší o hodinu a 35 minut. Slunce vychází okolo 6.45 a zapadá 17.41 hodin.

Podle meteorologických měření v pražském Klementinu byla od 18. století nejvyšší únorová teplota zaznamenána 25. února 1990 (18,5 °C) a nejnižší 11. února 1929 (-27,1 °C). Průměrné únorové teploty se v letech 1961–1990 pohybovaly od 0,3 do 2,1 °C s výjimkou 29. února v přestupných rocích, kdy byly průměrně 3 °C. Z celého území České republiky byla nejvyšší teplota naměřena 27. února 1994 v Českém Krumlově (22 °C) a nejnižší 11. února 1929 v Litvínovicích na Českobudějovicku (-42,2 °C). Byla to také vůbec nejnižší naměřená teplota na území Česka. Nejvíce srážek za den spadlo 3. února 1909 v Bedřichově u Špindlerova Mlýna (112,4 mm).

Teplotní průměr v únorových dnech naměřený v Klementinu v letech 1961–1990:

Při výpočtu úroků podle některých metod se únor bere jako ostatní měsíce, tzn. že má 30 dnů. V roce 1712 měli ve Švédsku v kalendáři 30. únor a 30 dnů měl únor také v sovětském revolučním kalendáři v letech 1929–1940.

Podle února jsou pojmenovány některé události, které se v tomto měsíci odehrály. Ve dnech 22.–25. února 1848 proběhla ve Francii Únorová revoluce, která svrhla  Ludvíka Filipa (tzv. Červencová monarchie) a vyhlásila Druhou republiku. V Rakouském císařství vyhlásil 26. února 1861 ministr Anton von Schmerling Únorovou ústavu, na jejímž základě vznikla konstituční monarchie a Říšská rada. Jiná Únorová revoluce začala 23. února 1917 (juliánského kalendáře) v Rusku, když svrhla cara Mikuláše II. a nastolila prozatímní vládu. Program národnostní politiky, nazvaný také Únorová dohoda, byl soubor opatření československé vlády Milana Hodži, který měl pomoci národnostnímu vyrovnání se sudetskými Němci v oblasti hospodářství a státní správy. V Nizozemsku se 25. a 26. února 1941 okolo 300 000 lidí zapojilo do Únorové stávky na ochranu nizozemských Židů před německou okupační správou. V Československu proběhl 25. února 1948 Únorový puč (dříve nazývaný Vítězný únor) a na 41 let byl nastolen komunistický režim.

Pranostiky 

K únoru se váže řada pranostik. V následujícím seznamu jsou uvedeny jen ty, které se vážou k celému měsíci únoru. Vynechány jsou pranostiky, které se vážou ke konkrétním únorovým dnům (např. Hromnice, svátek sv. Háty/Agáty nebo sv. Marka).

 Únor bílý – pole sílí.
 Sněhový únor – sílí úhor.
 Únorová voda – pro pole škoda.
 Únor – úmor: kdyby mohl, umořil by v krávě tele a v kobyle hříbě.
 Kdyby měl únor tu moc jako leden, nechal by v krávě zmrznout tele.
 Netrkne-li únor rohem, šlehne ocasem.
 Když v únoru mráz ostro drží, to dlouho již nepodrží.
 Když záhy taje, dlouho neroztaje.
 Když únor vodu spustí, ledem ji březen zahustí.
 Když tě v únoru zašimrá komár za ušima, poběhneš jistě v březnu ke kamnům s ušima.
 Leží-li kočka v únoru na slunci, jistě v březnu poleze za kamna.
 Jestli únor honí mraky, staví březen sněhuláky.
 V únoru sníh a led – v létě nanesou včely med.
 Teplý únor – studené jaro, teplé léto.
 Co si únor zazelená – březen si hájí; co si duben zazelená – květen mu to spálí.
 Mnoho mlh v únoru přivodí mokré léto.
 Když větrové na konec února uhodí, moc obilí se na poli neurodí.
 Jestli únor honí mraky, staví březen sněhuláky.
 V únoru-li vítr neburácí, jistě v dubnu krovy kácí.
 Můžeš-li se v lednu vysléci do košile, připravuj si na únor kožich.
 Je-li v únoru zima a sucho, bývá prý horký srpen.
 V únoru když skřivan zpívá, velká zima potom bývá.
 Když skřivánek v únoru zpívá, brzy se pod nosem slívá.
 Skřivánek-li v únoru zpívat počne, v dubnu jistě umlkne.
 Je-li únor mírný ve své moci, připílí s mrazem březen i v noci.
 Když v únoru mušky lítajú, to v marcu robky v ruce chuchajú.
 Jestli února měsíce jest teplo, nepohrdej hned pící, která ti zůstává, neb s námi ráda zima po Veliké noci zahrává.
 Nechce-li severňák v únoru váti, v dubnu se to musí přec jenom státi.
 V únoru prudký severníček – hojné úrody bývá poslíček.
 Když půlnoční větrové v tomto měsíci silné jsou, bývá dobrá čáka úrody na ovoce; pakli ale ne, tak přicházejí v měsíci dubnu, máji a škodí vínu a stromům.

Odkazy

Reference

Související články 
 30. únor

Externí odkazy 
 
 
 Únor v kalendáriu na portálu Moderní dějiny

 
Kalendářní měsíce
Zima