Josef Václav Sládek

Josef Václav Sládek (27. října 1845 Zbiroh – 28. června 1912 Zbiroh) byl český spisovatel, básník, novinář a překladatel. Patří mezi zakladatele české poezie pro děti, spisovatele vlastence a představitele realismu. Byl jmenován členem České akademie císaře Františka Josefa I.

Život 
Narodil se ve Zbirohu v domě č. p. 28 jako první z pěti dětí zednickému mistru Petru Sládkovi (1816–1908) a jeho manželce Antonii, dceři zbirožského pekaře Josefa Mizery (1829–1893). Jeho sourozenci: Františka Topinková (1847–1898), Wilhelmína Müllerová (1851–1877), Benygna Nová (1854–1923) a Václav Sládek.

Ve zbirožské obecné škole se mu v letech 1851–1856 jako nadanému žáku věnoval farář Pavel Šimandl, který mu zpřístupnil svou knihovnu, vyučoval jej literatuře a připravil pro další studium. V roce 1857 Sládek začal studovat na piaristickém gymnáziu na Panské ulici v Novém Městě v Praze při kostele svatého Kříže. (Od roku 1953 zde sídlí Střední průmyslová škola sdělovací techniky.) Pro neshody s třídním učitelem Eusebiem Durdíkem a kvůli německému vyučovacímu jazyku přešel v roce 1862 na české akademické gymnázium v Praze. Zde byli jeho spolužáky např. Jaromír Čelakovský, Svatopluk Čech, Emanuel Engel nebo Václav Robert z Kounic. Maturitní zkoušku zde složil v roce 1865.

Ve studiu pokračoval na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy, kde si kromě kursu filozofie zvolil fyziku a matematiku. Matematika však pro něj byla obtížná, a proto si v druhém semestru vybral přírodopis. Jelikož jeho rodiče chtěli, aby byl knězem, odmítli ho podporovat při studiích, a nakonec se s ním rozešli ve zlém. Po rozchodu s rodiči se živil kondicemi. Později začal psát básně, vydával je a pracoval v nakladatelstvích spojených s lumírovci.

Roku 1868 odjel do USA, kde vedl dobrodružný život. V Americe strávil dva roky (do roku 1870), procestoval ji od Michiganu po Kalifornii a pracoval v mnoha zaměstnáních, většinou jako dělník. Zajímal se o osudy Indiánů a černochů, s nimiž pracoval, ale také o život Čechoameričanů. Pobyt v USA ho ovlivnil na celý život. Byl orientován především na anglo-americkou literaturu.

Po návratu z Ameriky roku 1872 získal městské právo v Praze, bydlel na Smíchově a vyučoval angličtinu na Českoslovanské obchodní akademii v Resslově ulici (1872–1900), externě také na České technice. Později působil i jako lektor na pražské univerzitě. Pro pedagogické působení napsal učebnici a čítanku se slovníčkem.

Mezi lety 1870–1898 byl redaktorem Národních listů. V roce 1873 se stal spoluvydavatelem časopisu Lumír, ve kterém od roku 1877 působil jako redaktor a brzy jako vedoucí redaktor, jímž zůstal až do konce svého působení, tj. do roku 1898. V letech 1897–1898 žil v zahradním domku na okraji parku zámečku ve Vysoké u Příbramě.

Své básně, povídky a články uveřejňoval také v dalších časopisech, např. v Květech, Světozoru nebo Osvětě.

Rodinný život 
Dne 15. září 1873 se oženil s Emílií Nedvídkovou (1851–1874), dcerou továrníka a starosty okresu Počáteckého Aloise Nedvídka, do které byl zamilován od roku 1867. Poprvé se setkali, když bylo Emílii patnáct let, na plese v roce 1867, těsně před Sládkovým odjezdem do USA. V srpnu 1874 Emílie zemřela po porodu mrtvého dítěte.

Podruhé se Josef Václav Sládek oženil 14. července 1879. Sládkova druhá manželka Marie Veselá (27. 1. 1857 – 18. 9. 1936) pocházela po matce ze sklářského rodu Kavalírů, byla sestrou Josefa a Eduarda Kavalírů (sklárny Sázava, Nusle). Její sestra Anna Veselá (1860–1940) byla operní pěvkyní a primadonou Národního divadla v Praze, teta Anna Kavalírová (1825–1893) básnířka byla provdána za Josefa Václava Friče.

Manželé Sládkovi měli jedinou dceru Helenu (1880–1946). Ta se v dětství přátelila s Herbertem a Alicí Masarykovými, s nimiž se potkávala v Americkém klubu dam, kam společně docházeli manželé Masarykovi i Sládkovi. Oba manželské páry spojoval mimo jiné zájem o anglosaskou kulturu a USA, odkud pocházela Charlotta Masaryková a kde Sládek, jak je zmíněno výše, strávil dvě léta, kdežto T. G. Masaryk zde před 1. světovou válkou absolvoval několik kratších pobytů.

Dílo 
Sládkovým typickým tématem je český venkov, kde se postava rolníka (oráče) stává symbolem národa a jeho odolnosti. Ve svých dílech hledá lidské hodnoty, častým námětem je pro něj domov, dětství, rodný kraj.

Láska k venkovu a lidovým postavám vedla až k ohlasovému rázu jeho poezie (Starosvětské písničky, České znělky). Sládek si venkovský svět zidealizoval s blízkostí přírody. Venkovský život mu připadá poetičtější než život ve městě. Sládek si uvědomuje i stinné stránky venkovského života, uvědomuje si cenu práce a váží si jí.

Jeho verš je jednoduchý, rytmický a melodický, slovník je bohatý na zdrobněliny (deminutiva). To vedlo ke zhudebnění jeho básní Karlem Bendlem a Josefem Bohuslavem Foersterem.

Americká tematika 
 Básně (1875)
 Na hrobech indiánských – vyjádřil své okouzlení americkou přírodou, a zároveň tragédii amerického kapitalismu, který pro zisk neváhá nemilosrdně likvidovat původní obyvatelstvo
 Pomník Indiánův
 Hrob v pralese
 U Michiganu
 Kalifornské povídky 
 Americké obrázky – próza

Tvorba zaměřená na Čechy 
 Jiskry na moři (1880) – intimní lyrika, mírně autobiografická (smrt první ženy, nové manželství, stesk po vlasti – když byl v Americe)
 Světlou stopou (1881)
 Na prahu ráje (1883) 
 Ze života (1884)
 Sluncem a stínem (1887) 
 Selské písně (1890) – sedlák jako symbol vlastenectví, obraz vesnice, vztah k přírodě
 Velké, širé, rodné lány.
 České znělky – pohled na českého sedláka, který symbolizuje mravní hodnoty českého národa, vyšlo spolu se Selskými písněmi
 Starosvětské písničky (1891) – intimně lyrická poezie, básník zde přiznává hluboký vztah k matce. Inspiraci k tomuto dílu čerpal z lidové poezie. Tato sbírka patří k nejlepším dílům, nejen Sládkovým, ale i celého tohoto období české literatury
 Směska (1891)
 České písně (1892) – v této sbírce projevil své vlastenectví, některé básně byly zhudebněny
 V zimním slunci (1897)
 Nové selské písně
 Za soumraku (1907)
 Léthé a jiné básně (1908)

Pro děti 
Zpěvné verše, prostým jazykem s humorem a laskavostí učí lásce k vlasti, přírodě a rodičům.
 Zvony a zvonky, obsahuje všeobecně známou báseň Lesní studánka 
 Zlatý máj
 Skřivánčí písně
 Orel a skřivánek

Divadelní činnost 
 Práce
 Písně pohřební

Jazykové učebnice 
 Anglická čítanka se slovníčkem 
 Průpravná mluvnice anglického jazyka s příklady a výslovností

Výbory 
 Obrazy (1945) – skládá se z oddílů Z nového světa, Miniatury, Romance a balady, Idyly, Z domova a ze života, Písně, Památník
 Píseň života (1945) – skládá se z oddílů Ve stínu smrti (1875), Jiskry na moři (1875–1879), Světlou stopou (1881), Ze života (1884), Sluncem a stínem (1887), Znělky Jaroslavu Vrchlickému, Jiné písně, V zimním slunci (1897), Za soumraku (1907), Léthé (1908)

Překlady 
Přeložil 33 dramat od Williama Shakespeara, překládal též Burnse, Longfellowa, Harta, Lermontova, Byrona, Coleridge a další.

Překládal i z dalších jazyků (dánština, švédština, polština, maďarština, španělština, …), tyto překlady však už nejsou tak kvalitní jako překlady z angličtiny a byly pro Sládka poněkud okrajovou záležitostí.

Méně známá je skutečnost, že Sládek přeložil českou hymnu Kde domov můj do angličtiny, kde „země česká, domov můj“ překládá jako „Czechia, my fatherland“.

Dále se zachovalo velké množství novinových a časopisových článků a fejetonů, jejichž náměty čerpá z pobytu v USA.

Amatérská fotografie 
Byl také nadšeným amatérským fotografem. V USA zhotovoval svým hostitelům portréty za nocleh a jídlo. Později fotografoval prosté venkovské motivy a momentky, někdy režírované. V 90. letech byl členem redakční rady Fotografického věstníku a o svém koníčku napsal dva články do dalších časopisů (Fotografie momentní v Lumíru 1886 a Šternberk na Sázavě ve Zlaté Praze 1885). Řadu jeho snímků uchovává muzeum Zbiroh.

Sládek a jeho dílo v ohlasech 
Josef Václav Sládek, či spíše jeho dílo hraje roli v divadelní hře Afrika fiktivního autora Járy Cimrmana.

Odkazy

Reference

Literatura 
 
 
 ČERNÝ, František. Hana Kvapilová. Praha: Orbis, 1960, str. 26, 159, 197, 238, 243, 314, 323–324
 JANKOVIČ, Milan. Josef Václav Sládek: studie s ukázkami z díla. Praha: Svobodné slovo, 1963. 201 s.
 KLÁŠTERSKÝ, Antonín. Josef Václav Sládek: Jeho život, literární dílo, ukázky, bibliografie. Praha: Jan Svátek, 1922
 NOVÁK, Arne. Zvony domova a Myšlenky a spisovatelé. Praha: Novina, 1940. – Kapitola Jos. V. Sládek, s. 334–341
 POLÁK, Josef. Josef Václav Sládek: život a tvorba. Praha: Univerzita Karlova, 1984. 134 s.

Související články 
 Emílie Nedvídková
 Seznam českých spisovatelů
 Česká literatura v letech 1815–1918

Externí odkazy 
 

 "Ruch." Básně české omladiny

 Anglická čítanka s úplným anglicko-českým slovníčkem...
 Básně
 Coriolanus Coriolanus: školní vydání – William Shakespeare
 Domov
 Dvě knihy veršů
 Hamlet králevic dánský Hamlet: školní vydání – William Shakespeare
 Hebrejské melodie – George Gordon Byron
 Hymna Sokolů
 Jak se vám líbí – William Shakespeare
 Jiskry na moři
 Julius Caesar – William Shakespeare
 Kalifornické povídky – Bret Harte
 Komedie. Koníček
 Konrad Wallenrod – Adam Mickiewicz
 Král Jindřich V. – William Shakespeare
 Král Jindřich VI. – William Shakespeare
 Král Lear – William Shakespeare
 Kupec benátský Kupec benátský: 3. v. – William Shakespeare
 Lumír časopis zábavný a poučný. Ročník 1–39
 Makbeth – William Shakespeare
 Na mezi [hudebnina]
 Na pastorském dvorci a jiné novely – Alexander L. Kielland
 Na prahu ráje
 Obrázky z Indie – Rudyard Kipling
 Obrazy
 Pepita Ximenez – Juan Valera
 Píseň o Frithiofovi – Esaias Tegnér
 Píseň o Hiavatě – Henry Wadsworth Longfellow
 Píseň života
 Průpravná mluvnice anglického jazyka
 Selské písně [hudebnina]
 Selské písně a české znělky. Selské písně a české znělky, rozšířené
 Selské písně. Nové selské písně
 Sen noci svatojanské – William Shakespeare
 Skládání o starém námořníku. Christabel. Kublaj Chán – Samuel Taylor Coleridge
 Skřivánčí písně I. Skřivánčí písně II
 Sluncem a stínem
 Směska. Nové starosvětské písničky
 Spisy básnické I. Spisy básnické II
 Světlou stopou
 Tragedie Stillwaterská – Thomas Bailey Aldrich
 Troilus a Kressida – William Shakespeare
 V zimním slunci
 Výbor z lyriky A. Heyduka, J. Nerudy, J. V. Sládka a Jar. Vrchlického – Josef Staněk
 Výbor z písní a ballad – Robert Burns
 Zimní pohádka – William Shakespeare
 Zkrocení zlé ženy Zkrocení zlé ženy: 2. v. – William Shakespeare
 Zlatý máj. Čtyřiadvacet písní pro děti
 Zvíkov v pěti zpěvích
 Zvony a zvonky. Písně a bajky pro dítky
 
 
 
 
 
 Josef Václav Sládek in Dějiny české literatury 3. Praha: Academia, 1961. S. 324–340. Dostupné online. (scany)

Čeští básníci
Čeští novináři
Čeští překladatelé
Čeští fotografové
Ruchovci
Lumírovci
Básníci tvořící česky
Českojazyční textaři
Čeští překladatelé z angličtiny
Překladatelé z dánštiny
Čeští překladatelé ze švédštiny
Čeští překladatelé z maďarštiny
Čeští překladatelé z polštiny
Čeští překladatelé ze španělštiny
Překladatelé do češtiny
Překladatelé Williama Shakespeara
Osobnosti na československých poštovních známkách
Lidé z Vysoké u Příbramě
Umělci ze Zbirohu
Narození v roce 1845
Narození 27. října
Narození ve Zbirohu
Úmrtí v roce 1912
Úmrtí 28. června
Úmrtí ve Zbirohu
Pohřbení na Slavíně
Muži
Překladatelé z maďarštiny do češtiny