Běh na 400 metrů

Běh na 400 metrů (lidově též čtvrtka, neboť jde o běh na jednu čtvrtinu anglické míle) je nejdelší atletický sprint, který se běží téměř maximálním úsilím od startu do cíle. Běžec musí spojit základní rychlost ze 100metrového sprintu s běžeckou technikou, která mu dovolí vypořádat se s odstředivými silami při běhu v zatáčce. Při této délce trati však musí běžec alespoň částečně šetřit vytrvalostní síly. Běžecká trať na 400 m se běhá v oddělených drahách širokých 122 – 125 cm. Start běhu na 400 m je umístěn na cílové pásce (délka stadiónu je 400 m). Závodník musí startovat z nízkého startu a ze startovních bloků. Startovní bloky jsou posunuty úměrně poloměru zatáček tak, že závodník, který běží po vnitřním oblouku je na startu opticky nejdál a všechny soupeře má před sebou. Při náběhu do cílové rovinky se všichni běžci dostanou na stejnou úroveň. Rychlost větru se neměří, neboť závodník běží celý okruh, a tedy v obou směrech větru.

Historicky nejúspěšnějším běžcem na 400 metrů je Američan Michael Johnson, který v této disciplíně získal 4 tituly mistra světa a od roku 1999 do roku 2016 byl držitelem světového rekordu. Jako jediný atlet dokázal tuto trať běžet více než dvacetkrát pod hranici 44 sekund. V letmém štafetovém úseku také jako zatím jediný člověk na světě dokázal tuto vzdálenost běžet i pod 43 sekund (42,94 s. v roce 1995).

V prvním desetiletí 21. století vládli na 400metrové trati téměř výhradně Američané LaShawn Merritt a Jeremy Wariner. Američané této trati suverénně vévodí i co se týče historicky nejlepších časů.

V září roku 2016 se stal držitelem světového rekordu Jihoafričan Wayde van Niekerk, který 14. srpna 2016 na Letních olympijských hrách v Rio de Janeiru zaběhl časem 43,03 s nejrychlejší čas v historii (a to i přesto, že běžel v nevýhodné osmé dráze).

Světový rekord mezi ženami drží dlouhodobě Němka Marita Kochová, která v roce 1985 překonala československou závodnici Jarmilu Kratochvílovou časem 47,60 sekundy. Obě dodnes zůstávají jedinými ženami, které v historii běžely pod 48 sekund. Další úspěšné ženy jsou Francouzka Marie-José Pérecová a Australanka Cathy Freemanová, které získaly dva tituly z mistrovství světa.

Historie 
Běh na 400 m vznikl metrickým zaokrouhlením z anglosaského běhu na čtvrt míle, což je 440 yardů neboli 402,34 m. Běžci musí mít dobrou základní rychlost, musí být schopní zkoordinovat rychlost a sprinterskou vytrvalost a musí se naučit ignorovat bolest, protože v důsledku kyslíkového dluhu se ve svalech tvoří kyselina mléčná. Někteří běžci tuto trať kombinovali zároveň s během na 200 metrů (např. Michael Johnson), jiní s během na 800 metrů (např. Jarmila Kratochvílová). Častá kombinace je také s tratí na 400 metrů překážek.

Současné rekordy – dráha

Současní světoví rekordmani

Současné rekordy podle kontinentů

Současné rekordy – hala

Současní světoví rekordmani v hale

10 nejlepších mužů historie dle časů

10 nejlepších žen historie dle časů

Vývoj světového rekordu

muži 
 47,8 Maxie Long (USA) New York 29. 9. 1900
 47,7 Ted Meredith (USA) Cambridge,US 27. 5. 1916
 47,0 Emerson Spencer (USA) Palo Alto 12. 5. 1928
 46,4 Ben Eastman (USA) Palo Alto 26. 3. 1932
 46,2 Bill Carr (USA) Los Angeles 05. 8. 1932
 46,1 Archie Williams (USA) Chicago 19. 6. 1936
 46,0 Rudolf Harbig (Německo) Frankfurt 12. 8. 1939
 46,0 Grover Klemmer (USA) Filadelfie 29. 6. 1941
 46,0 Herb McKenley (Jamaika) Berkeley, USA 5. 6. 1948
 45,9 Herb McKenley (Jamaika) Milwaukee 2. 7. 1948
 45,8 George Rhoden (Jamaika) Eskilstuna 22. 8. 1950
 45,4 Lou Jones (USA) Ciudad de México 18. 3. 1955
 45,2 Lou Jones (USA Los Angeles 30. 6. 1956
 44,9 Otis Davis (USA) Řím 6. 9. 1960
 44,9 Carl Kaufmann (Německo) Řím 6. 9. 1960
 44,9 Adolph Plummer (USA) Tempe 25. 5. 1963
 44,9 Mike Larrabee (USA) Los Angeles 12. 9. 1964
 44,5 Tommie Smith (USA) San José 20. 5. 1967
 44,1 Larry James (USA) Echo Summit 14. 9. 1968
 43,8 Lee Evans (USA) Ciudad de México 18. 10. 1968
 43,86 Lee Evans (USA) Ciudad de México 18. 10. 1968
 43,29 Butch Reynolds (USA) Curych 17. 8. 1988
 43,18 Michael Johnson (USA) Sevilla 26. 8. 1999
 43,03 Wayde van Niekerk (Jihoafrická republika) Rio de Janeiro 14. 8. 2016

ženy 
 51,02 Marylin Neufvilleová (Jamajka) Edinburgh 23. 7. 1970
 50,98 Jelica Pavličićová (Jugoslávie) 3. 8. 1974
 50,78 Riitta Salinová (Finsko) 17. 8. 1974
 50,14 Riitta Salinová (Finsko) Řím 4. 9. 1974
 49,77 Christina Brehmerová (Německo) Drážďany 9. 5. 1976
 49,75 Irena Szewińská (Polsko) Bydhošť 22. 6. 1976
 49,28 Irena Szewińská (Polsko) Montréal 29. 7. 1976
 49,19 Marita Kochová (NDR) Lipsko 2. 7. 1978
 49,03 Marita Kochová (NDR) Postupim 19. 8. 1978
 48,94 Marita Kochová (NDR) Praha 31. 8. 1978
 48,89 Marita Kochová (NDR) Postupim 29. 7. 1979
 48,60 Marita Kochová (NDR) Turín 4. 8. 1979
 48,16 Marita Kochová (NDR) Athény 8. 9. 1982
 47,99 Jarmila Kratochvílová (Československo) Helsinky 10. 8. 1983
 47,60 Marita Kochová (NDR) Canberra 6. 10. 1985

Zajímavost 
Průměrná rychlost běhu světového rekordmana van Niekerka (při rekordním čase 43,03 s.) činí téměř 9,30 m/s (33,47 km/h), v průměru tak zvládl každý stometrový úsek trati za necelých 10,76 s. Ženská světová rekordmanka Kochová při zaběhnutí času 47,60 s. běžela průměrnou rychlostí 8,40 m/s (30,25 km/h) a každý stometrový úsek zvládla průměrně za 11,90 s.

Související články 
 Seznam medailistů na letních olympijských hrách v běhu na 400 m
 Seznam medailistů na mistrovství světa v běhu na 400 m
 Seznam medailistů na mistrovství Evropy v běhu na 400 m
 Seznam medailistů na halovém mistrovství světa v běhu na 400 m
 Seznam medailistů na halovém mistrovství Evropy v běhu na 400 m

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 Oficiální stránky Mezinárodní asociace atletických federací (IAAF)

 
Běh