Sacharovova cena za svobodu myšlení

Sacharovova cena za svobodu myšlení, pojmenovaná po sovětském vědci a disidentovi Andreji Sacharovovi, byla založena Evropským parlamentem v prosinci 1988. Oceňuje osoby a organizace zasazující se za lidská práva a svobody.

Je udělována každoročně u příležitosti 10. prosince, kdy byla v roce 1948 členy OSN podepsána Všeobecná deklarace lidských práv.

Držitelé 

 1988 
 Nelson Mandela – jihoafrický bojovník proti apartheidu
 Anatolij Marčenko (in memoriam) – sovětský disident, 20 let vězněný režimem, v roce 1986 zemřel na následky hladovky
 1989 – Alexander Dubček – vůdce pražského jara 1968
 1990 – Aun Schan Su Ťij – barmská politička, zasazující se za lidská práva, pronásledovaná režimem, 16 let v domácím vězení. V září 2020 Evropský parlament pozastavil platnost ocenění pro Aun Schan Su Ťij, kvůli špatnému zacházení s národnostní menšinou
 1991 – Adem Demaçi – kosovský spisovatel, aktivista a politik
 1992 – Matky z Plaza de Mayo – argentinské hnutí žen za lidská práva
 1993 – Oslobođenje – redakce sarajevského deníku
 1994 – Taslima Nasrínová – bangladéšská feministická spisovatelka
 1995 – Leyla Zanaová – kurdská politička
 1996 – Wej Ťing-šeng – aktivista čínského prodemokratického hnutí
 1997 – Salima Ghezaliová – alžírská novinářka, spisovatelka a lidskoprávní aktivistka
 1998 – Ibrahim Rugova – kosovský aktivista, pozdější první prezident Kosova (Kosovská republika)
 1999 – José Alejandre „Xanana“ Gusmão – bojovník za nezávislost Východního Timoru.
 2000 – ¡Basta Ya! – španělská nevládní organizace mobilizující veřejnosti proti terorismu
 2001 
 Izzat Ghazzawi – palestinský spisovatel a profesor
 Nurit Peled-Elhanan – izraelská vysokoškolská odborná asistentka, spisovatelka a bojovnice proti okupaci Palestiny
 Zacarias Kamwenho – angolský arcibiskup a mírový aktivista
 2002 – Oswaldo Payá Sardiñas – kubánský vůdce Křesťanského hnutí za osvobození, zasazující se za demokracii na Kubě
 2003 – Kofi Annan a všichni zaměstnanci Organizace spojených národů se zvláštní vzpomínkou památce Sergia Vieiry De Melly a mnoha dalších úředníků OSN, kteří při výkonu své služby ve prospěch světového míru přišli o život
 2004 – Běloruská asociace novinářů, která se postavila proti útlaku médií diktátorem Alexandrem Lukašenkem. Cenu převzala její předsedkyně Žanna Litvinová.
 2005 (ex aequo)
 Dámy v bílém (Damas de Blanco) – skupina manželek a dcer kubánských disidentů protestující proti jejich věznění, vzniklá roku 2003. Způsob protestu, oblékání do bílého, převzaly od argentinských žen, které se od roku 1970 domáhaly informací o svých dětech „zmizelých“ za vojenské diktatury
 Reportéři bez hranic – mezinárodní organizace bojující proti cenzuře a pronásledování žurnalistů
 Hauwa Ibrahimová – nigerijská advokátka, která (bezplatně) obhajuje ženy odsouzené k trestu smrti ukamenováním a bojuje proti náboženskému fundamentalismu
 2006 – Aljaksandar Milinkevič – běloruský opoziční politik
 2007 – Salí Mahmúd Osman – súdánský právník v oblasti lidských práv
 2008 – Chu Ťia – čínský disident
 2009 – ruské středisko pro lidská práva Memorial a tři hlavní aktivisté Oleg Orlov, Sergej Kovaljov a Ljudmila Alexejevová
 2010 – Guillermo Fariñas – kubánský disident a lékař
 2011 – pětice aktivistů tzv. Arabského jara
Muhammad Buazízí (in memoriam) – Tunisan, jehož smrt sebeupálením rozpoutala vlnu protivládních protestů
 Asma Mahfúzová – egyptská prodemokratická aktivistka
 Ahmad as Sanusí – libyjský prodemokratický aktivista
 Razán Zaitouneh – syrská právnička v oblasti lidských práv
 Ali Ferzat – syrský politický karikaturista
 2012 – Nasrín Sotúdeová a Džafar Panahí, režisér
 2013 – Malála Júsufzajová – pákistánská aktivistka
 2014 – Denis Mukwege – konžský lékař
 2015 – Ráif Badawí – saúdskoarabský bloger
 2016 – Nadja Muradová a Lamíja Bašarová – přeživší genocidy jezídů.
 2017 – Venezuelská demokratická opozice:
 Venezuelské národní shromážděni zastoupené Juliem Borgesem.
 Političtí vězni: Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos a Andrea Gonzálezová.
 2018 – Oleg Sencov, ukrajinský filmový režisér
 2019 – Ilham Tohti, ujgurský právník, odsouzený na doživotí
 2020 – Běloruská demokratická opozice, vystupující po prezidentských volbách v roce 2020 proti režimu Alexandra Lukašenka:
 Koordinační rada
 Svjatlana Cichanouská, Světlana Alexijevičová, Maryja Kalesnikavová, Olga Kovalková a Veronika Capkalová 
 Sjarhej Cichanouski, Ales Bjaljacki, Sergej Dylevský, Stěpan Putilo a Mikola Statkevič
2021 – Alexej Navalnyj, ruský opoziční politik
2022 – ukrajinský lid
2023 – In memoriam Mahsá Amíníová a hnutí Žena, život, svoboda

Reference

Externí odkazy 
 
 Oficiální stránky 

 
Mezinárodní ocenění
Ocenění v oblasti lidských prav
Ocenění nazvaná po osobách
Ocenění založená roku 1988