alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
430

Rok 430 (CDXXX) byl nepřestupný rok, který podle juliánského kalendáře započal ve středu. V té době byl tento rok znám jako 1183 Ab urbe condita nebo jako Rok konzulátu Theodosia a Valentiniana. Označení číslem 430 bylo zavedeno až ve středověku, kdy se začal užívat pro pojmenování let v Evropě užívat systém Anno Domini (leta páně).

Podle židovského kalendáře došlo k přelomu let 4190 a 4191.

Události

Římská říše 

 Vandalové pod vedením krále Geisericha upevňují svou moc nad Severní Afrikou podél Středozemního moře. Obléhají město Hippo Regius, jehož biskupem byl Svatý Augustin. 
 Západořímský vojevůdce Aetius je jmenován velitelem obou armád (Magister militium) poté, co porazil Galy, Vizigóty i Franky. 
 Hunové pod vedením Oktara napadají Burgundy, kteří byli usídlení okolo řeky Rýn a města Worms (dnešní Německo). Během boje Oktar umírá a jeho armáda je zničena. 
 Flavius Felix, jeho žena a jáhen jsou obviněni ze spiknutí proti Aetiovi. Jsou uvězněni v Ravenně a následně popraveni.

Asie 

 Feng Ba abdikuje na post císaře Severního Janu, jednoho ze států pod kontrolou Číny. Na postu je nahrazen svým bratrem Feng Hongem.

Náboženství 

 28. srpna během obléhání města Hippo Regius umírá svatý Augustin ve věku 75 let. Za sebou nechává monumentální dílo O Boží obci a další spisy, které zásadně ovlivnily křesťanskou církev. 
 Svatý Patrik během své misionářské mise doputoval do Irska (přibližné datum) 
 Svatý Petr Iberský zakládá gruzínský klášter nedaleko Betléma

Narození 

 5. listopadu – Sidonius Apollinaris, galorománský básník a kněz († 489)

Úmrtí 
 28. srpen – Augustinus, biskup, jeden z nejvýznamnějších raně křesťanských teologů.
 Flavius Felix, generál Západořímské říše 
 Oktar, vládce Hunů

Hlavy států 
 Papež – Celestýn I. (422–432)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
432



Úmrtí 
 27. července – Celestýn I., papež

Hlavy států 
 Papež – Celestýn I. (422–432) » Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
433



Události 
 3. srpna posílá císař Theodosius II. do vyhnanství Nestoria.

Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
Polotloušťka materiálu

Polotloušťka materiálu udává sílu materiálu, která sníží radiační zatížení na polovinu. Čím menší je polotloušťka, tím lépe daný materiál radiaci odstíní. Obecně nejlepší schopnost stínění radiace mají těžké prvky jako např. olovo.

Polotloušťka téhož materiálu je různá pro různé druhy záření (alfa,beta,gama) a jeho energetického spektra.

Výpočet 
d1/2=ln2÷μ

kde d1/2 je polotloušťka a μ je lineární součinitel zeslabení

Radioaktivita
British Empire Trophy 1950

XII. British Empire Trophy byl devátým závod formule 1, pořádaný v sezóně 1950. Již 12. ročník British Empire Trophy se pořádal na trati u hlavního města ostrova Man, Douglasu.

Startovní listina British Empire Trophy, čítala celkem 18 závodníku ze čtyř zemí. Absolutní většinu zaujímali domácí piloti, které doplnil Švýcar Toulo de Graffenried, thajský prin Bira a Irský pilot Joe Kelly. Vozový park byl rovnoměrně rozložen mezi Maserati a domácí English Racing Automobiles, které ještě doplnily dva vozy Delage, jeden vůz Alta a HWM a dva privátní projekty A.J.B. a Tornado.

V kvalifikaci nečekaně vozy Maserati nestačily na zastarale vozy ERA a nejlepší z nich David Hampshire zajel až sedmý nejlepší čas. Nejlépe si vedl Cuth Harrison se světle zeleným vozem ERA C, konkrétně se jednalo o šasi R8C, které prošlo v roce 1937 složitou přestavbou z typu R8B. Dvě sekundy na Harrisona ztratil jeho krajan Tony Rolt jenž pilotoval vůz Delage 15S8, další sekundu zaostal Bob Gérard. Již v kvalifikaci poslal svůj vůz mimo trať Peter Walker. Cuth Harrison si svou pozici na startu uhájil i v prvním kole. Asi o největší vzrušení se postaral Princ Bira, který po smyku ve druhém kole vyřadil ze závodu i Davida Murraye. V závodě nakonec triumfoval Bob Gérard, který zde zvítězil i v letech 1947 a 1949.

Výsledky

Nejrychlejší kolo 

 Reg Parnell (Maserati 4CLT/48), 3:08,

Postavení na startu

Startovní listina

Souhrn

Reference 

British Empire Trophy
Motoristické sporty v roce 1950
Motoristické sporty ve Spojeném království
Sport ve Spojeném království v roce 1950
Roberto Rossellini

Roberto Rossellini [Roselíny] (8. května 1906 – 3. června 1977), byl italský filmový režisér a scenárista, představitel italského filmového neorealismu. Jeho filmy se zabývají válečnou a sociální tematikou. Jeho manželkou byla Ingrid Bergmanová.

Jeho otec byl architektem a projektoval římské kino Barberini, do něhož měl proto Roberto v dětství volný vstup. Pracoval u filmu jako střihač a asistent režie, v roce 1937 režíroval svůj první dokument a v roce 1941 natočil debutový hraný film La nave bianca. Za scénář k filmu Paisa byl v roce 1949 nominován na Oscara. Rosselliniho tvorba výrazně ovlivnila francouzskou novou vlnu. Pracoval také pro televizi, natočil např. historický seriál L'età di Cosimo de Medici. Byl také pedagogem na římské filmové škole Centro Sperimentale di Cinematografia. Jeho koníčkem byl motosport, v roce 1953 se zúčastnil závodu Mille Miglia.

Filmografie (výběr) 
 Řím, otevřené město
 Láska
 Německo v roce nultém
 Evropa '51
 Generál della Rovere
 Byla noc v Římě

Reference

Související články 
 Neorealismus
 Italská kinematografie

Externí odkazy 
 
 

Italští režiséři
Neorealističtí režiséři
Zemřelí na infarkt myokardu
Narození v roce 1906
Úmrtí v roce 1977
Muži
Držitelé ceny Křišťálový glóbus
Narození 8. května
Úmrtí 3. června
Narození v Římě
Úmrtí v Římě
Grand Prix Bari 1950

Grand Prix Bari v roce 1950 se jela 9. června 1950 na okruhu Circuito Di Lungomare. Závod byl vypsán na 60 kol po 5.540 km, celkově 332.4 km.

Výsledky 

 9. červenec 1950
 Okruh Circuito Di Lungomare
 60 kol x 5.540 km / 332.4 km

Nejrychlejší kolo 

 Juan Manuel Fangio (Alfa Romeo 158), 2:26.5

Postavení na startu

Startovní listina

Externí odkazy 
 Výsledky závodu na Silhouet.com
 Výsledky závodu na ChicaneF1.com
 jmfangio.org

Grand Prix Bari
Motoristické sporty v roce 1950
Sport v Itálii v roce 1950
Jersey Road Race 1950

IV J.C.C. Jersey Road Race byl dvanáctým závod formule 1, pořádaný v sezóně 1950.

Výsledky 

 9. červenec 1950
 Okruh St.Helier
 55 kol x 8,123 km / 447,04 km

Nejrychlejší kolo 

 David Hampshire (Maserati 4CLT/48), 2:02.0

Postavení na startu

Startovní listina

Souhrn 

Jersey Road Race
Motoristické sporty v roce 1950
Motoristické sporty ve Spojeném království
Sport ve Spojeném království v roce 1950
434



Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
435



Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
436



Události 
 hunský náčelník Attila ve spolupráci s římským vojevůdcem Flaviem Aetiem zaútočil na burgundskou říši; tato událost se stala základem Písně o Nibelunzích
 poslední římské legie opustily Británii

Narození 
 svatý Remigius z Remeše, franský biskup († 533)

Úmrtí 
 Gundahar, burgundský král

Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
437



Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
438



Události 
 15. únor – východořímský císař Theodosius II. vydal sbírku zákonů Codex Theodosianus

Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
439



Narození 
 ? – Sáva Posvěcený, křesťanský poustevník, kněz a světec († 5. prosince 532)

Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Bahrám V. (421–439) » Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

 
5. století
440



Úmrtí 
 18. srpna – Sixtus III., papež

Hlavy států 
 Papež – Sixtus III. (432–440) » Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

 
5. století
441



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

 
5. století
442



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

5. století
443



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
444

Rok 444 (CDXLIV) byl přestupný rok, který podle juliánského kalendáře započal sobotou. V té době byl tento rok znám jako Rok konzulátu Theodosia a Aginatia (méně často jako 1197 Ab urbe condita). Pod číslem 444 začal být tento rok uváděn až ve středověku, kdy Evropa začala užívat systém pro označení let Anno Domini (leta páně). 

Podle židovského kalendáře došlo k přelomu let 4204 a 4205.

Události 

 Římský generál Flavius Aetius (magister militum) rozmísťuje Alany okolo Valence a Orleáns a potlačuje tak vzpoury v Bretaňsku. 
 Eudocia, nejstarší dcera císaře Valentiniána III., je zasnoubena s Hunerichem, synem vandalského krále Geisericha. 
 Attila se usazuje podél řeky Tisa (dnešní Maďarsko) a plánuje vpád na Balkán. 
 Infekce (pravděpodobně Cypriánův mor) zasáhla Britské ostrovy a učinila zemi zranitelnou vůči vnitřním nepokojům. 
 Svatý Patrik zakládá irské město Armagh. 
 Papež Lev I. umírňuje gallikánský vikariát.
 Dioskoros I. se stává alexandrijským patriarchou.

Úmrtí 
 27. června – Cyril Alexandrijský, církevní Otec a alexandrijský patriarcha

Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

 
5. století
445



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
446



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

5. století
447



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

 
5. století
448



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Clodio (428–448) » Merovech (448–457)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

 
5. století
449



Úmrtí 
 ? – Svatá Benigna, katolická světice

Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Theodosius II. (408–450)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Franská říše – Merovech (448–457)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich I. (419–451)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Externí odkazy 
 

 
5. století
452

Rok 452 (CDLII) byl přestupný rok, který podle juliánského kalendáře započal úterým. V té době se tento rok nazýval Rok konzulátu Herculana a Sporacia. Číselné označení 452 se stanovilo až ve středověku, kdy Evropa přešla na letopočty Anno Domini (léta páně).

Podle židovského kalendáře došlo k přelomu let 4212 a 4213.

Události

Evropa 

 Hunové pod vedením Attily napadli Severní Itálii. Císař Valentinianus III. uprchl z Ravenny do Říma a vyslal papeže Lva I., aby Huny přesvědčil k návratu do Velké Dunajské nížiny. Hunové zničili města Aquileia, Padova a Verona. Nakonec Attila nenapadl Miláno, jak měl původně v plánu, jelikož mu Římané zaplatili velkým množstvím zlata. Vojevůdce Aetius nebyl schopen znovu sestavit armádu. 
 Attila obsadil Řím, ale nebyl jím napaden díky snaze papeže Lva, který na poslední chvíli zasáhnul. Attila, ohrožený zprávami o posilách z Východořímské říše a morem propukajícím mezi Huny, byl přesvědčen, aby se stáhl.
 Uprchlíci z armády Hunů založili město Benátky. Dále utíkali na malé ostrůvky v Benátské laguně. 
 Podle britských legend se v tomto roce král Vortigern oženil s Rowenou a stal se králem Britonů. Anglosasové se začali usazovat na území dnešní Velké Británie.

Čína 

 Císař Tai Wu Di byl zavražděn svým eunuchem Zong Ai. Na trůně jej měl vystřídat jeho syn Tuoba Yu, který byl později téhož roku rovněž zavražděm. Novým císařem se tak stal Wen Cheng Di, kterému bylo pouhých 12 let.

Narození 

 Gundobad, burgundský král († 516)

Úmrtí 

 11. března – Tai Wu Di, čínský císař (* kolem 408)

Hlavy států

Evropa 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Západořímská říše – Valentinianus III. (425–455)
 Království Burgundů – Gondioch (436–473) 
 Galicijské království – Rechiarius (448–456) 
 Durynské vévodství – Bisinus (450–500) 
 Franská říše – Merovech (448–457)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Thorismund (451–453)
 Vandalové – Geiserich (428–477)
 Hunové – Attila (435–453)

Britské ostrovy 

 Dumnonie – Erbin Dumnonský (443–480) 
 Království Ceredigion – Ceredig (424–453) 
 Powys – Catigern (430–447)

Balkán a Blízký Východ 

 Východořímská říše – Marcianus (450–457)

Asie 

 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Ibérské království – Vachtang I. Gorgasali (447–522) 
 Čína - Severní Wei – Taiwu (424–452), Tuoba Yu (452), Wenčeng (452–465) 
 Čína - Liu Song – Wen (424–453) 
 Japonsko – Ingjó (411–453)
 Korea - Päkče – Biyu (427–455) 
 Geumgwan Gaya – Jilji (451–492)
 Kogurjŏ – Jangsu (413–490)
 Silla – Nulji (417–458)

Externí odkazy 
 

5. století
456

Rok 456 (CDLVI) byl přestupný rok, který podle juliánského kalendáře započal nedělí. V té době byl tento rok znám jako Rok konzulátu Avita nebo jako rok 1209 Ab urbe condita (od založení Říma). 

Podle židovského kalendáře došlo k přelomu let 4216 a 4217.

Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Marcianus (450–457)
 Západořímská říše – Avitus (455–456)
 Franská říše – Merovech (448–457)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457)
 Království Burgundů – Chilperich I. (443–480) 
 Galicijské království – Rechiarius (448–456) 
 Ibérské království – Vachtang I. Gorgasali (447–522) 
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
Malatya

Malatya, starověká Meliténé, latinsky Malatia, je město v jihovýchodním Turecku a sídlo stejnojmenné provincie v regionu Východní Anatolie. Nejstarší pojmenování chetitského města zní Milid.

Město je dnes sídlem univerzity, počet obyvatel dosáhl roku 2014 podle odhadu 438 tisíc.

Mezi slavné starověké rodáky města patří Melétios z Antiochie, významná postava církve ve 4. století.

Odkazy 


Reference

Související články 
 Svatý Polyeukt

Externí odkazy 
 
 
 https://www.britannica.com/place/Malatya

Malatya (provincie)
Města v Turecku
Grand Prix Nizozemska 1950

I Grote Prijs van Nederland byla 15. závodem formule 1 v roce 1950.

Pruběh závodu

Účastníci 
Početní převahu ve startovním poli mělo Maserati. Scuderia Achille Varzi nasadila Maserati 4CLT/48 s argentinskou dvojicí Fangio González, u týmu Enrico Platé se očekávala osvědčená šlechtická dvojice Princ Bira a Toulo de Graffenried, jehož ale odsunul na střídačku majitel Enrico Platé. Také Scuderia Ambrosiana nechala odpočívat Louise Chirona a nasadila Rega Parnella a Davida Murraye.
Velké početní zastoupení měl i Talbot, kromě továrního týmu, Automobiles Talbot-Darracq SA, který připravil vozy pro Raymonda Sommera, Philippe Étancelina, Louise Rosiera a Yvese Giraud-Cabantouse, přivezl tyto vozy do Holandska i Belgičan Johnny Claes. Třetí značkou, která se závodu v Zandvoortu zúčastnila byla italská automobilka Ferrari, tovární Scuderii Ferrari reprezentovali osvědčení Alberto Ascari a Luigi Villoresi, soukromě se s Ferrari prezentoval Peter Whitehead. Startovní listina tak obsahovala pouhých 14 jmen plus dva náhradníky.

Závod 
Nejrychlejším mužem kvalifikace byl Raymond Sommer, na kterého druhý Fangio na Maserati ztratil více než 1 sekundu, v první řadě je doplnil Fangiuv krajan González. Do druhé řady se postavili Rosier a Villoresi, kteří zajeli shodné časy. Alberto Ascari, který jako jediný startoval s upraveným vozem formule 2, startoval ze 7. místa. Závod byl zklamáním pro Juana Manuela Fangia, který musel ze závodu odstoupit, po urputném boji s Rosierem. Problémům se nevyhnul ani González, jehož vůz začal hořet v momentě, když stál u svých mechaniků. Po uhašení se González rozhodl v závodě pokračovat a dokázal dojet na sedmém místě. Závod se dobře vyvinul pro Ferrari, jak Villoresi tak Ascari se protlačili na stupně vítězů, vše zpečetil čtvrtým místem Peter Whitehead, jedoucí na soukromém Ferrari 125.

Výsledky 
 23. červenec 1950
 Okruh Zandvoort
 90 kol x 4.193 km / 377.37 km

Nejrychlejší kolo 
 Raymond Sommer (Talbot-Lago T26C-DA), 1:52.1

Postavení na startu

Startovní listina

Externí odkazy 
 
 jmfangio.org
 výsledky

Grand Prix Nizozemska
Formule 1 v roce 1950
Sport v Nizozemsku v roce 1950
457



Narození 
 Svatý Medard

Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Východořímská říše – Marcianus (450–457)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Maiorianus (457–461)
 Franská říše – Merovech (448–457)
 Perská říše – Jazdkart II. (439–457) » Hormizd III. (457–459)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
458



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Maiorianus (457–461)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Hormizd III. (457–459)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
459



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Maiorianus (457–461)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Hormizd III. (457–459) » Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
Apsida

Slovo Apsida má více významů:

 Apsida (architektura) – výklenek za oltářem.
 Apsida (astronomie) – vrcholy eliptické oběžné dráhy.
 Nakladatelství Apsida - české nakladatelství
460



Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Maiorianus (457–461)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
Apsida (architektura)

Apsida (ze starořeckého ἁψίς / ápsis, v mn. č. ἀψίδες / ápsides - oblouk, zaoblení, obloha a lat. apsis či absis – výklenek) je oltářní nika obvykle půlkruhového půdorysu či ve tvaru podkovy, může však mít také tvar pravoúhlý či polygonální. Kruhová apsida bývá zaklenutá konchou.

Jako architektonický prvek vznikla v římské antické, respektive byzantské architektuře a byl používána především v předrománské, románské a románsko-gotické architektuře.

Vznik 
Nejprve byly apsidy použity v římských thermách, bazilikách a chrámech, kde byly v podobě polokruhové niky s konchou určeny pro sochy božstev nebo významných osobností.

V křesťanském kostele je v apsidě umístěn oltář. Apsidy, tj. polokruhové niky s konchou byly používány pouze v raněkřesťanské a románské architektuře.

Románská architektura 
V románské architektuře apsida zpravidla přiléhá ke čtvercovému či obdélnému kostelnímu chóru, případně u menších kostelů (například u rotund) může také bezprostředně navazovat na chrámovou loď. V takovém případě plní apsida přímo roli presbytáře, a může mít proto i poměrně veliké rozměry a podkovovitý tvar. Naopak veliké a rozsáhlé baziliky mohou být vybaveny řadou apsid, uzavírajících též boční kaple, nebo z jihu a severu navazující na příčnou loď.

Pokud je apsida mělká (zvláště v raněkřesťanské architektuře), používáme pro její označení též termín exedra. Apsida je zpravidla zaklenuta polokupolovitou klenbou, která se nazývá koncha. Velmi často bývá v konše umístěna rozměrná nástěnná malba zobrazující Krista - Pantokratora. Apsida bývá osvětlena jedním, osově umístěným oknem nebo i několika románskými okny (původně vždy lichý počet) s oboustranně se rozšiřujícími špaletami. Výjimečně mohou být apsidy též plochostropé.

Mladší použití 
V gotické architektuře užití polokruhových závěrů mizí a nahrazuje je polygonální závěr navazující bezprostředně na chór a zaklenutý odlišným typem klenby. Apsidy se poté objevují již pouze v neorománské architektuře 19. a počátku 20. století. Ve světské architektuře se termín apsida nepoužívá, je nutné použít termín exedra.

Literatura 
 DUDÁK, Vladislav a kol.: Encyklopedie světové architektury, Baset, Praha 2002, , S. 23–24.

Související články 
 Orientace kostela
 Nika (výklenek)
 Apsidová kaple
 Chór
 Arkáda (architektura)
 Kněžiště, presbytář
 Narthex
 Skarsela

Externí odkazy 
 

Prostory
Části budov
Architektonické prvky
461



Události 
 Křesťanský misionář Svatý Patrik se vrací do Irska.

Úmrtí 
 10. listopadu – Lev I. Veliký, 45. papež

Hlavy států 
 Papež – Lev I. Veliký (440–461) » Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Maiorianus (457–461) » Libius Severus (461–465)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
462



Narození 
 Anicia Juliana

Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Libius Severus (461–465)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
463



Úmrtí 
 Frumar, král Jižní Galicie

Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Libius Severus (461–465)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
464



Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Libius Severus (461–465)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
465



Úmrtí 
 14. listopadu – Libius Severus, západořímský císař (* ?)

Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Libius Severus (461–465)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470) » Theodemir (465/470–474)?
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
Apollinarismus

Apollinarismus či apollinarianismus představuje jednu z christologických teorií 4. století představovanou Apollinariem z Laodiceje, jenž tvrdil, že Ježíš Kristus měl lidské tělo a zároveň božskou mysl.

Tuto teorii zastávali jak přívrženci nikajské strany tak ariáni. Apollinaris vycházel z platónské trichotomie, která dělí člověka na tělo, duši a ducha, a učil, že v Ježíši byl lidský duch nahrazen božským Logem, 2. osobou Trojice. 

Tento názor odporoval východnímu pojetí, že „to, co Kristus nepřijal, neposvětil“. Nepřijal-li tedy lidského ducha, nemohla Kristova smrt na kříži posvětit a spasit ducha člověka. 

Proti této nauce se postavila již alexandrijská synoda roku 362, aniž by jmenovala Apollinaria jako jejího autora. Roku 373 odmítli egyptští biskupové, které poslal císař Valentinianus do exilu, společenství s Apollinariem. Roku 377 nauku odsoudil papež Damasus I. a též První konstantinopolský koncil roku 381 jej prohlásil za herezi neslučitelnou s křesťanskou vírou. Ježíš Kristus podle křesťanské víry je plně člověkem a plně Bohem, tj. není ani poločlověk, ani polobůh.

Externí odkazy 

 Frastan.webnode.cz: Úryvky z O jednotě a Joviánovi.

Související články 
 První konstantinopolský koncil
 Apollinaris z Laodiceje

Hereze odsouzené katolickou církví
466



Úmrtí 
 Šenuda z Atripe

Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)? » Theodemir (465/470–474)?
 Vizigóti – Theodorich II. (453–466) » Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
467



Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)? » Theodemir (465/470–474)?
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
468



Hlavy států 
 Papež – Hilarius (461–468) » Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)? » Theodemir (465/470–474)?
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
469



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)? » Theodemir (465/470–474)?
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
470



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Valamir (447–465/470)? » Theodemir (465/470–474)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
471



Události 
 Acacius se stal patriarchou Konstantinopole.

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodemir (465/470–474)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
472



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Anthemius (467–472) » Olybrius (472)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodemir (465/470–474)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
473



Události 
 Gótové opouští Panonii a vydávají se dvěma směry – na Byzanc a do Itálie.

Úmrtí 
 ? – Eutymius Veliký, světec (* 377)

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474)
 Západořímská říše – Glycerius (473–474)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodemir (465/470–474)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
474



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Leon I. (457–474) » Leon II. (474–474) » Zenon (474–475, 476–491)
 Západořímská říše – Glycerius (473–474) » Julius Nepos (474–475)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodemir (465/470–474) » Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

5. století
475



Úmrtí 
 ? – Gerasim Jordánský, katolický a pravoslavný světec (* ?)

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491) » Basiliscus (475–476)
 Západořímská říše – Julius Nepos (474–475) » Romulus Augustus (475–476)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477)

Externí odkazy 
 

 
5. století
476



Události 
 pád Západořímské říše – Germánský vojevůdce Odoaker sesadil z trůnu posledního římského císaře Romula Augusta a tím dovršil rozpad západořímské říše. Tato událost je zpravidla považována za konec starověku a začátek středověku.

Hlavy států

Afrika 
 Království Vandalů a Alanů – Geiserich, král Vandalů a Alanů (428 – 25. ledna 477)

Amerika 
 Palenque – Kasper (435–487)

Asie 
 Čína (Období jižních a severních dynastií)
 Dynastie Severní Wej (Toba) – Xiaowen, císař Severní Wej (471–499)
 Dynastie Sung (Liou-sung) – Houfej, císař Liou-sungu (473–477)
 Indie
 Severní Indie (Guptovská říše)
 Kumáragupta II., guptovský vládce (467–475/477)
 Budhagupta, guptovský vládce (475/477–490)
 Jižní Indie (Pallavská říše)
 Skandavarman IV., pallavský vládce (460–480)
 Japonsko (Období Kofun) – Júrjaku, japonský císař (456–479)
 Korea (Tři státy) –
 Kogurjo – Džangsu, král Kogurja (413–490)
 Pekče – Munžu, král Pekče (475–477)
 Silla – Džabi, král Silly (458–479)
 Sásánovská říše – Péróz I., perský velkokrál (459–484)

Evropa 

 Burgundské království
 Gundoband (473–516)
 Chilperik I. (443–480)
 Gundomar, (473–486)
 Godegisel, (473–500)
 Franská říše – Childerich I., král Sálských Franků a zakladatel Franské říše (457–481)
 Irsko – Ailill Molt, pololegendární irský velekrál (459–478)
 Království Kent – Hengest a Horsa, legendární hrdinové (cca 455–488)
 Papež – Simplicius (468–483)
 Římská říše
 Byzanc
 Basiliskos, vzdorocísař na Východě (475–476)
 Zenon, římský císař na Východě (476 – 9. dubna 491)
 Dalmácie
 Julius Nepos, římský císař v Dalmácii (474–480)
 Itálie
 Romulus Augustus, římský císař v Itálii (31. října 475 – 476)
 Odoaker, italský král, římský patricij a císařský místodržitel (476–493)
 Vizigótská říše – Eurich, vizigótský král (466–484)

Reference

Externí odkazy 
 

5. století
477



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Západořímská říše – Julius Nepos (474–480)
 Ostrogótské království – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477) » Hunerich (477–484)

Poznámky

Externí odkazy 
 

5. století
478



Události 
 V Číně končí vláda dynastie Song.

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Západořímská říše – Julius Nepos (474–480)
Ostrogótské království – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477) » Hunerich (477–484)

Poznámky

Externí odkazy 
 

5. století
479



Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Západořímská říše – Julius Nepos (474–480)
 Ostrogótské království – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477) » Hunerich (477–484)

Poznámky

Externí odkazy 
 

5. století
480



Události 
 Rod Merovejců vpadl do Galie.
 Smrt posledního, Konstantinopolí uznaného západořímského císaře, Julia Nepota

Narození 
 Anicius Manlius Torquatus Severinus Boëthius, křesťanský teolog a filosof

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Childerich I. (458–481)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Západořímská říše – Julius Nepos (474–480)
Ostrogótské království – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477) » Hunerich (477–484)

Poznámky

Externí odkazy 
 

 
5. století
481



Události 
 Král Franků Chlodvík I. založil Franskou říši.
 Porážka posledních vojenských západořímských jednotek a připojení Dalmácie (provincie) k Odoakerovu Italskému království. Západořímská říše přestává definitivně existovat.

Úmrtí 
 Childerich I. – franský král z rodu Merovejců
 Theodorich Strabón – ostrogótský panovník

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Childerich I. (458–481) » Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
Ostrogótské království – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Geiserich (428–477) » Hunerich (477–484)

Externí odkazy 
 

 
5. století
482



Úmrtí 
 8. ledna – Severin z Norika, křesťanský misionář, katolický světec (* 410)
 Agilulf, princ germánského kmene Kvádů a dalších svébských kmenů (* 420)

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Hunerich (477–484)

Externí odkazy 
 

 
5. století
483



Úmrtí 
 Sv. Simplicius – papež

Hlavy států 
 Papež – Simplicius (468–483) » Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Péróz I. (459–484)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484)
 Vandalové – Hunerich (477–484)

Externí odkazy 
 

 
5. století
484



Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Péróz I. (459–484) » Valgaš (484–488)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Eurich (466–484) » Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Hunerich (477–484) » Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

 
5. století
485



Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Valgaš (484–488)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

 
5. století
486



Hlavy států 
 Papež –  Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Valgaš (484–488)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
487



Úmrtí 
 Proklos, řecký filozof, vedoucí Akademie v Aténach

Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Valgaš (484–488)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
488



Události 
 Theodorich Veliký, vládce Ostrogótů, vpadá do Itálie a poráží zde místního vládce Odoakera u města Aquileia.

Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Valgaš (484–488) » Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
489



Narození 
 Burecu

Události 
 Odoaker znovu poražen u Verony od Ostrogótů, kteří obsazují většinu Apeninského poloostrova.

Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

 
5. století
490



Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
491



Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492)
 Byzantská říše – Zenon (474–475, 476–491) » Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
492



Hlavy států 
 Papež – Felix II. (483–492) » Gelasius I. (492–496)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

5. století
493



Události 
 2. února – po několikaletém obléhání Ravenny je uzavřena mírová smlouva mezi Theodorichem Velikým, vládcem Ostrogótů, a Odoakerem. Odoaker je ale vzápětí při smiřovací hostině zavražděn.

Úmrtí 
 asi 15. března – Flavius Odoaker, vládce Itálie (zavražděn).

Hlavy států 
 Papež – Gelasius I. (492–496)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Itálie – Flavius Odoaker (476–493)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 

 
5. století
Apollinaris z Laodiceje

Apollinaris z Laodiceje (též Apollinarios) (310 – 390) byl biskup v Laodiceji (Latakia) v Sýrii a zakladatel apollinarismu.

Jako lektor církevní obce v Laodiceji byl roku 361 zvolen nikajskou stranou biskupem. V ariánské krizi podporoval homoúsiánskou pozici v prostředí, které velmi nahrávalo ariánství. To způsobilo, že byl s hlavním odpůrcem ariánství, Athanasiem, ariánskou stranou exkomunikován.

Apollinaris hájil ve svých spisech křesťanství proti novoplatónskému filozofovi Porfyriovi a římskému císaři Julianovi. Tyto spisy prozrazují jeho filozofické vzdělání, přepsal např. velkou část bible do klasické řecké formy. Přátelil se s Athanasiem, s Basilem z Caesareje udržoval písemný kontakt a v roce 373 nebo 374 patřil mezi jeho žáky též Hieronymus (Jeroným).

Nakonec se odloučil od učení Prvního nikajského koncilu tvrzením, že božství a lidství nemohou být v osobě Ježíše Krista spojeny. Namísto toho sám učil, že Ježíš měl pouze lidské tělo, avšak božskou mysl.

Apollinariovou naukou se zabývalo vícero církevních synod (375 a 382 v Římě, Alexandrijská synoda roku 378, První konstantinopolský koncil roku 381). Tyto synody Apollinariovo učení odsoudily.

Externí odkazy 
 Frastan.webnode.cz: Úryvky z O jednotě a Joviánovi.

Související články 
 První konstantinopolský koncil
 Apollinarismus

Biskupové starověku
Křesťanští teologové
Nezařazení heretici
Narození ve 4. století
Narození v Latákii
Úmrtí v roce 390
Úmrtí v Konstantinopoli
Muži
494



Hlavy států 
 Papež – Gelasius I. (492–496)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

5. století
495



Hlavy států 
 Papež – Gelasius I. (492–496)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496)

Externí odkazy 
 
 
5. století
Apollinaris

Apolinaris, Apollinaris nebo Apolinář může znamenat:

jméno
 Apollinaris z Laodiceje (310-390), biskup v Sýrii
 Apolinaris Khytribius (1711), moravský františkán
 Apolinář z Ravenny (3.-4. stol.), biskup v Ravenně a mučedník
 Sidonius Apollinaris (432-479), galsko-římský politik, biskup a historik

astronomie
 Apollinaris Patera, sopka na Marsu
 Apollinaris Tholus, pohoří na Marsu
496



Události 
 v bitvě u Tolbiaka porazil Chlodvík I. Alamany. Poslední král Alamanů Gibuld byl zabit a území připojeno k Franské říši.
 část Iberského poloostrova dobyta Západními Góty

Hlavy států 
 Papež – Gelasius I. (492–496) » Anastasius II. (496–498)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Kavád I. (488–496, 499–531) » Zámásp (496–499)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Gunthamund (484–496) » Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

 
5. století
497



Hlavy států 
 Papež – Anastasius II. (496–498)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Zámásp (496–499)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

5. století
498



Úmrtí 
 19. listopadu – Anastasius II., papež

Hlavy států 
 Papež – Anastasius II. (496–498) » Symmachus (498–514)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Zámásp (496–499)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

 
5. století
499



Hlavy států 
 Papež – Symmachus (498–514)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Zámásp (496–499) » Kavád I. (488–496, 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

5. století
500



Narození 
 Theodora – pozdější byzantská císařovna (manželka Justiniána I.)
 Vigilius, 60. papež (přibližné datum)

Úmrtí 
 Cu Čchung-č’, čínský matematik

Hlavy států 
 Papež – Symmachus (498–514)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Kavád I. (488–496 a 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

 
5. století
501



Hlavy států 
 Papež – Symmachus (498–514)
 Byzantská říše – Anastasius I. (491–518)
 Franská říše – Chlodvík I. (481–511)
 Perská říše – Kavád I. (488–496 a 499–531)
 Ostrogóti – Theodorich Veliký (474–526)
 Vizigóti – Alarich II. (484–507)
 Vandalové – Thrasamund (496–523)

Externí odkazy 
 

6. století
Nikajská strana

Nikajská strana je označení té skupiny biskupů a církve, která v průběhu ariánské krize 4. století zastávala učení a vyznání víry Prvního nikajského koncilu z roku 325. Jiné označení pro tuto skupinu zní homoúsiáni.

Hlavním stanoviskem této strany bylo dogmatické tvrzení, že Ježíš Kristus jakožto Boží Syn a 2. z osob Trojice je soupodstatný Bohu Otci, kteréžto napadali stoupenci alexandrijského kněze Areia (Aria), jenž tvrdil, že Ježíš byl pouhý člověk a nikoli Bůh.

Mezi hlavní představitele nikajské strany patřili Alexandr z Alexandrie, Athanasios a později kappadočtí otcové, tj. Basil z Caesareje, Grégorios z Nazianzu a Grégorios z Nyssy. Nikajská strana dosáhla faktického vítězství až rozhodnutím Prvního konstantinopolského koncilu roku 381.

4. století
Dějiny křesťanství
Koncily
Vysočanská (stanice metra)

Vysočanská (zkratka VS) je stanice metra v Praze na lince B, úseku IV. B Byla otevřena v roce 1998, její výstavba začala na počátku 90. let. Před otevřením byl její pracovní název Lidových milicí. Nachází se ve čtvrti Vysočany u křižovatky ulic Sokolovská, Freyova a Kolbenova a náměstí Organizace spojených národů, nedaleko sídla Dopravního podniku. Vysočanská je ražená trojlodní stanice pražského typu se zkrácenou délkou střední lodi. Nástupiště je 30 m hluboko. Má dva výstupy; první je východní, který je po eskalátorovém tunelu s tříramennými eskalátory vyveden do podpovrchového mělko založeného vestibulu s výstupy k autobusovým stanovištím. Druhý je západní, který vychází z druhého konce střední lodě a po několika metrech se lomí – navazující eskalátorový tunel vede kolmo k ose stanice a ústí v povrchovém vestibulu u ulice Sokolovská a sídla DP, kde je návaznost na tramvajovou dopravu. Tento druhý výstup byl otevřen dodatečně (28. června 2000), vzhledem k tomu, že na celou stavbu IV. B chyběl dostatek finančních prostředků.

Obklad stanice tvoří bleděmodré, bílé a modré desky, podlaha na nástupiště a stěny ve vestibulech tvoří žula.

Stanice již také jednou sloužila filmařům; televize Nova zde nafilmovala upoutávku k sérii filmů Indiana Jones.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 Profil stanice na stránkách Metroweb.cz

Stanice metra v Praze na lince B
Doprava ve Vysočanech (Praha 9)
Stavby ve Vysočanech (Praha 9)
Postaveno v Česku 1998