1973

1973 (MCMLXXIII) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal pondělím.

Události 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1973

Československo 

 Papež Pavel VI. zveřejnil jmenování biskupa Trochty kardinálem.
 1. ledna – Československá pošta zavedla poštovní směrovací čísla, která slouží pro strojovou identifikaci dodací pošty, a která zjednodušila a urychlila poštovní služby.
 16. ledna – Na Ministerstvu spravedlnosti Slovenské socialistické republiky v Bratislavě spáchal invalidní důchodce Ondrej Chámovský bombový útok. Po vstupu do budovy se pachatel dožadoval jednání s ministrem spravedlnosti ohledně průtahů při soudním jednání o výši odškodného za utrpěný pracovní úraz. Pracovník sekretariátu ministerstva se s pachatelem snažil vyjednávat, avšak po neprofesionálním zásahu Veřejné bezpečnosti a samotného ministra spravedlnosti vyjednávání selhalo a Chámovský odpálil s sebou přinesenou výbušninu. Na místě zahynul pachatel a pracovník sekretariátu, další pracovník ministerstva spravedlnosti byl těžce zraněn.
 19. února – Na letišti v Praze – Ruzyni havarovalo ruské letadlo Tupolev Tu-154 na lince Moskva–Praha. Po dopadu na dohled od haly letiště se stroj vzňal. Katastrofu nepřežilo 66 lidí vč. několika členů doprovodné kapely zpěvačky Evy Pilarové.
 22. února – Jako součást dokončované Severojižní magistrály v Praze byl uveden do provozu Nuselský most, tehdy pod názvem Most Klementa Gottwalda. Jeho dokončení výrazně usnadnilo spojení oblasti Krče a Pankráce s centrem města, odlehčilo přetížené dopravě v Nuselské ulici a zároveň do Prahy zaústilo šestiproudovou kapacitní komunikaci pokračující od Spořilova jako dálnice D1. V tubusu mostu pod vozovkou je vedena trasa metra C.
 28. února – Při letecké havárii u Štětína v Polsku zahynul federální ministr vnitra Radko Kaska.
 16.–18. března – V Sokolově se pod patronací Socialistického svazu mládeže konal první ročník festivalu Politická píseň – nesoutěžní přehlídka interpretů angažovaných písní uspořádaná při příležitosti 25. výročí Vítězného února.
 22. března – Federální shromáždění zvolilo podruhé prezidentem republiky Ludvíka Svobodu.
 9. května – Československá televize zahájila pravidelné barevné vysílání ze studia Jezerka v Nuslích.
 10. července – Psychicky narušená dvaadvacetiletá Olga Hepnarová úmyslně najela nákladním vozem Praga RN do skupiny osob čekajících na tramvajovém ostrůvku v Praze 7 na Strossmayerově náměstí (přesněji na chodníku ve stanici Kamenická na třídě dr. Milady Horákové). Následkům zranění podlehlo celkem 8 osob. Jako motiv svého činu uvedla Hepnarová touhu po pomstě společnosti. V roce 1974 byla Městským soudem v Praze odsouzena k trestu smrti a v roce 1975 popravena.
 23. července – Ozbrojený vojín základní služby Antonín Daněk zběhl v nočních hodinách ve značně podnapilém stavu z kasáren v Kroměříži a ukradeným vojenským transportérem vyrazil značnou rychlostí směrem na Zdounky, Střílky, Bučovice a Rousínov. V obcích způsobil materiální škody. Z Rousínova, kde vykradl trafiku, pokračoval ve směru Vyškov, Bohdalice a Bučovice. V zatáčce u Bohatých Málkovic se transportér převrátil. Ozbrojený vojín se vydal pěšky směrem k obci. Po cestě se střetl s vozidlem Útvaru civilní obrany Bučovice, jehož posádku pod pohrůžkou zastřelením přinutil vystoupit. Na křižovatce u obce Kojátky ho dostihla další vozidla bučovické posádky s nedostatečně vyzbrojenými a informovanými vojáky. Daněk zahájil proti vozidlům ostrou palbu, při níž usmrtil 3 osoby. Poté pod pohrůžkou zastřelení přinutil vystoupit osádku okolo projíždějícího osobního auta, které uloupil a vrátil se domů, do Cvrčovic u Zdounek. Za spáchané činy byl dne 13. září 1973 Vyšším vojenským soudem v Táboře na veřejném líčení v Brně odsouzen (opětovně potvrzeno dne 26. října 1973) k trestu smrti a dne 21. prosince 1973 popraven.
 21. září – Na vrcholu Ještědu nad Libercem byl slavnostně otevřen televizní vysílač a hotel s restaurací ve tvaru rotačního hyperboloidu, dílo libereckého architekta Karla Hubáčka. Stavba je od roku 2005 Národní kulturní památkou.
 25. září – V reakci na vojenský puč a nástup k moci fašistického diktátora Augusta Pinocheta přerušilo Československo diplomatické styky s Chile.
 28. září – V katedrále sv. Víta, Václava a Vojtěcha sloužil tehdejší světící biskup pražský František Tomášek a světící biskup litoměřický kardinál Štěpán Trochta za účasti více než desetitisíc věřících jubilejní mši k tisícímu výročí založení pražského biskupství.
 1. října – Byl ukončen provoz na poslední úzkorozchodné trati na Ostravsku.
 16. listopadu – V československých kinech měla premiéru filmová pohádka Tři oříšky pro Popelku režiséra Václava Vorlíčka natočená v koprodukci s NDR. V hlavních rolích vystoupili Libuše Šafránková a Pavel Trávníček.
 24. listopadu – V prostoru železniční stanice Kolín vybuchla odstavená cisterna Spolany Neratovice uchovávající pravděpodobně kapalný chlór (nicméně druh plynu není dodnes zcela zřejmý, existují i domněnky, že se jednalo o některý z bojových plynů). Přibližně 3 tuny plynu unikly do ovzduší a zamořily i přilehlý objekt nádraží. 138 osob se přiotrávilo, 8 lidí následkům otravy podlehlo. K nehodě došlo okolo 18. hodiny, kdy se v prostoru nádraží pohybovalo již menší množství lidí.
 11. prosince – V Praze byla podepsána Smlouva o vzájemných vztazích mezi ČSSR a NSR. Nejvýznamnějším bodem jejího obsahu bylo uznání Mnichovské dohody z roku 1938 za neplatnou. Smlouva přispěla alespoň k částečnému zlepšení vztahů obou států, byly obnoveny diplomatické styky.
 13. prosince – V ubytovně n. p. Plastimat na sídlišti Východ v Tachově došlo v nočních hodinách k výbuchu svítiplynu a k rozsáhlému požáru, kterému podlehlo 47 lidí.

Svět 
 1. ledna – Evropské hospodářské společenství (EHS) se rozšířilo o Velkou Británii, Irsko a Dánsko.
 27. ledna – Vietnamská válka: Byly podepsány mírové Pařížské dohody.
 23. ledna – Vybuchla sopka Eldfell na islandském ostrově Heimaey.
 29. března – Vietnamská válka: USA stáhly svá vojska z Vietnamu.
 4. dubna – Bylo otevřeno Světové obchodní centrum na Dolním Manhattanu v New Yorku.
 18. června – Americký prezident Richard Nixon se v Bílém domě setkal s Leonidem Iljičem Brežněvem.
 10. července – Byla vyhlášena nezávislost Bahamských ostrovů na Spojeném království.
 17. srpna – Záplavy v Pákistánu.
 11. září – Generál Augusto Pinochet převzal vojenským převratem moc v Chile.
 15. září – Karel XVI. Gustav korunován švédským králem.
 6. října – Začala Jomkipurská válka. Koalice Egypta a Sýrie za podpory dalších arabských zemí zahájila o nejvýznamnějším židovském svátku Jom kipur překvapivý útok na Izrael v oblasti Suezského průplavu a na Golanských výšinách.
 20. října – Královna Alžběta II. oficiálně otevřela operu v Sydney. První divadelní představení bylo odehráno již 28. září 1973.
 22. října – Jomkipurská válka: Ve večerních hodinách vyjádřila Sýrie souhlas s podmínkami příměří přednesenými RB OSN.
 23./28. října – Byl proveden pokus o loupež v bance Kreditbank na stockholmském náměstí Norrmalmstorg – později popsán tzv. stockholmský syndrom.
 25. října – Jomkipurská válka: V platnost definitivně vstoupilo příměří a válka na sinajské frontě skončila.
 4. listopadu – První větší ropný šok po letech poválečného hospodářského rozkvětu.
 8. listopadu – Tresčí války: Velká Británie se zavázala omezit rybolov jen na některé oblasti u Islandu a snížit objem úlovků.
 12. prosince – Ve Francii byl do veřejně sítě poprvé zapojen rychlý množivý reaktor Phénix s výkonem 250 MW chlazený sodíkem.
 15. prosince – Americká psychiatrická společnost (APA) odstranila homosexualitu ze svého seznamu DSM-II.
 Norsko odmítlo členství v EU (referendum).
 Byla spuštěna Eurodicautom – databáze obsahující terminologii EU.
 Vznikla World Taekwondo Federation (WTF).
 Muhammad Dáúd Chán zahájil nekrvavý puč v Afghánistánu.
 Ekvádor členem Organizace zemí vyvážejících ropu.
 Nový Zéland členem Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.

Vědy a umění 
 James Gordon Farrell dostal Man Bookerova cenu za Obléhání Krišnapuru.
 7. března – Byla poprvé pozorována Kohoutkova kometa.
 6. dubna – NASA vypustila vesmírnou sondu Pioneer 11.
 14. května – NASA vypustila svoji první družicovou stanici – Skylab.
 1. listopadu – Premiéra česko-německého filmu Tři oříšky pro Popelku režiséra Václava Vorlíčka.
 Pro počítače vytvořeno grafické uživatelské rozhraní WIMP v laboratořích firmy Xerox.
 Zdeněk Podskalský natáčí filmový muzikál Noc na Karlštejně.
 Světovou módu mezi mládeží již po několik let ovládají džínsy a džínové komplety.
 V Praze se uskutečňuje mezinárodní módní přehlídka zemí RVHP.

Nobelova cena 
 Nobelova cena za fyziku – Leo Esaki, Ivar Giaever, Brian David Josephson
 Nobelova cena za chemii – Ernst Otto Fischer, Geoffrey Wilkinson
 Nobelova cena za fyziologii nebo lékařství – Karl von Frisch, Konrad Lorenz, Nikolaas Tinbergen
 Nobelova cena za literaturu – Patrick White
 Nobelova cena míru – Henry Kissinger, Lê Ðức Thọ (cenu odmítl)
 Nobelova pamětní cena za ekonomii – Wassily Leontief

Narození

Česko 

 15. ledna – Tomáš Galásek, fotbalista
 31. ledna – Jaroslav Plesl, novinář 
 4. února – Lenka Chalupová, spisovatelka
 6. února – Aleš Valenta, sportovec
 7. února – Andrej Anastasov, redaktor
 13. února – Bohuslav Pixa, fotbalista
 14. února - Hynek Čermák, herec
 15. února 
 Kateřina Neumannová, lyžařka
 Milan Šimáček, dětský herec
 18. února – Václav Šálek, český fotograf
 19. února – Simona Krainová, topmodelka a moderátorka
 21. února – Simona Babčáková, herečka 
 27. února – Eva Leinweberová, herečka 
 5. března – Simona Luftová, učitelka a politička
 10. března – Eva Herzigová, modelka, herečka
 17. března – Radůza, zpěvačka
 24. března – David Moravec, hokejista
 30. března – Jan Koller, fotbalista
 11. dubna – Libor Kotačka, fyzikální inženýr v oblasti hologramů
 19. dubna – Radim Kalvoda, herec
 25. dubna – Pavel Šporcl, houslista
 26. dubna – Miroslav Adámek, politik
 29. dubna – Stanislav Řezáč, běžec na lyžích, specialista na dlouhé vzdálenosti
 30. dubna – Hana Dariusová, reprezentantka ve veslování
 6. května – Aleš Háma, herec
 9. května – Marek Taclík, herec
 10. května – Zuzana Koubková, spisovatelka
 17. května – Petr Gabriel, fotbalista
 24. května – Vladimír Šmicer, fotbalista
 26. května – Magdalena Kožená, operní pěvkyně
 7. června – Robert Sedláček, režisér 
 11. června – Daniel Reisiegel, politik
 13. června – Roman Zach, herec
 14. června – Martin Preiss, herec
 16. června – Vít Kolář, novinář, diplomat a manažer
 20. června – Petr Blažek, historik
 25. června – Milan Hnilička, hokejový brankář
 27. června - Sabina Slonková, novinářka
 3. července – Lumír Olšovský, herec
 12. července – Jaroslav Poříz, ekonom 
 24. července –Zuzana Stivínová, herečka 
 25. července – René Decastelo, spisovatel 
 29. července – František Babka, basketbalista
 2. srpna – Jiří Zídek, basketbalista
 10. srpna – Kryštof Nohýnek, herec
 12. srpna – Ladislav Nosek, horolezec († 22. ledna 2017)
 19. srpna
 Adéla Gondíková, herečka 
 Antonín Šimčík, historik, muzeolog a pedagog
 21. srpna
 Filip Blažek, herec
 Josef Kotásek, právník a vysokoškolský pedagog
 28. srpna – Marek Ošťádal, politik, grafik a hudebník
 6. září – Barbora Kroužková, rozhlasová a televizní novinářka a moderátorka
 9. září – Eduard Zubák, tanečník
 14. září – Petr Jákl, režisér
 15. září – Svatopluk Sem, operní pěvec
 24. září – Klára Doležalová, moderátorka 
 27. září – Vratislav Lokvenc, fotbalista
 29. září
 Jiří Strach, režisér a herec
 Jan Kareš, horolezec, fitness trenér a rekordman
 5. října – Rosana Elisabeth de Montfort, malířka, sochařka a galeristka
 10. října – Jiří Skála, fotbalista a fotbalový trenér
 1. listopadu – Alice Bendová, modelka, herečka a moderátorka
 10. listopadu – Patrik Berger, fotbalista
 15. listopadu – Jan Řehula, triatlonista
 5. prosince – Vít Bárta, podnikatel a politik
 27. prosince – Josef Melen, zpěvák 
 ? – Jan Czudek, církevní hodnostář a vysokoškolský pedagog

Svět 

 11. ledna – Rockmond Dunbar, americký herec
 12. ledna – Shooty, slovenský karikaturista
 14. ledna – Giancarlo Fisichella, italský pilot formule 1
 17. ledna – Cuauhtémoc Blanco, mexický politik a bývalý fotbalista
 23. ledna – Tomas Holmström, švédský hokejista
 31. ledna – Portia de Rossi, australská herečka
 4. února – Oscar de la Hoya, americký boxer mexického původu
 9. února – Světlana Boginská, běloruská sportovní gymnastka
 10. února – Gunn-Rita Dahle Flesjå, norská cyklistka
 18. února – Claude Makélélé, francouzský fotbalista
 19. února – Abat Schynybekov, kazašský politik
 22. února – Šota Arveladze, gruzínský fotbalista a fotbalový trenér
 26. února – André Tanneberger alias ATB, světový trance Dj
 4. března – Penny Mordauntová, britská politička
 9. března – Matteo Salvini, italský politik
 16. března – Spencer Platt, americký fotograf
 24. března – Jim Parsons, americký herec 
 2. dubna – Jo'el Chason, izraelský politik
 16. dubna
 Akon, senegalsko-americký zpěvák R&B
 Andreas Bindhammer, německý sportovní lezec
 19. dubna – Patrice Estanguet, francouzský vodní slalomář a kanoista 
 21. dubna – Steve Backshall, britský dobrodruh a přírodovědec
 25. dubna – Barbara Rittnerová, německá profesionální tenistka
 28. dubna – Čang En-chua, čínský fotbalista († 29. dubna 2021)
 30. dubna – Jekatěrina Juševová, ruská sportovní šermířka
 9. května – Tegla Loroupeová, keňská vytrvalostní běžkyně
 10. května – Rüştü Reçber, turecký fotbalový brankář
 12. května – Lutz Pfannenstiel, německý fotbalový brankář
 23. května – Jif'at Saša-Biton, izraelská politička
 24. května – Ruslana Lyžyčko, ukrajinská zpěvačka
 27. května – Alessandro Cambalhota, brazilský fotbalista
 31. května – Dominique Monamiová, belgická tenistka
 1. června – Frédérik Deburghgraeve, belgický plavec
 3. června
 Łukasz Kamiński, polský historik
 Patrik Tkáč, slovenský podnikatel, zakladatel společnosti J&T
 Dodo Gombár, slovenský režisér
 9. června – Anna Ferniová, italská sportovní šermířka
 21. června – Zuzana Čaputová, slovenská prezidentka
 28. června – Frost, norský bubeník black metalové skupiny Satyricon a skupiny 1349
 4. července – Jan Magnussen, dánský automobilový závodník
 16. července – Marcus Pretzell, německý právník a politik
 20. července – Haakon Magnus, korunní princ norský
 22. července – Daniel Jones, australský hudebník a skladatel
 24. července – Daniel Günther, německý politik
 25. července – Dani Filth, vokalista metalové skupiny Cradle of Filth
 26. července – Kate Beckinsale, anglická herečka
 30. července – Markus Näslund, švédský hokejista
 31. července – Jacob Aagaard, skotský šachový velmistr
 10. srpna – Daidžiró Takakuwa, japonský fotbalista
 15. srpna – Natalja Sazanovičová, běloruská sedmibojařka a halová pětibojařka
 19. srpna – Mette-Marit Norská, norská korunní princezna
 27. srpna – Soňa Norisová, slovenská herečka
 30. srpna – Claudia Bokelová, německá sportovní šermířka
 2. září – Jason Blake, americký hokejista
 6. září – Jurij Vasiljevič Šatunov, ruský zpěvák a sólista skupiny Laskovij Maj († 23. června 2022)
 7. září – Vincenzo Carabetta, francouzský judista
 8. září – Lorraine Fentonová, jamajská sprinterka na 400 metrů
 10. září – Deniz Yücel, německo-turecký novinář
 12. září – Paul Walker, americký herec († 30. listopadu 2013)
 19. září – Cristiano da Matta, brazilský pilot formule 1
 22. září – Rafał Górski, polský historik, spisovatel, anarchista a odborový aktivista († 4. července 2010)
 25. září – Bridget Marquardt, americká modelka a herečka
 27. září – Margot Abascalová, francouzská herečka
 28. září – Matteo Buzzanca, italský hudební skladatel a producent
 6. října
 Ioan Gruffudd, velšský herec
 Armen Mkrtčjan, arménský zápasník
 6. listopadu – Simon Mol, kamerunský novinář, spisovatel a politický aktivista († 10. října 2008)
 9. listopadu – Éric Boullier, ředitel týmu formule 1 McLaren Honda
 11. listopadu – Jason White, americký kytarista
 13. listopadu – Gabriel Rijad Mulamuhič, slovenský římskokatolický kněz
 15. listopadu – Konstantin Savčiškin, ruský judista
 7. prosince – Džunko Ozawaová, japonská fotbalistka
 14. prosince – Boris Henry, německý oštěpař 
 16. prosince – Sergiy Ossovich, ukrajinský sprinter 
 17. prosince – Paula Radcliffová, britská vytrvalostní běžkyně
 24. prosince – Stephenie Meyerová, americká spisovatelka
 ? – Malcolm Smith, britský sportovní lezec
 ? – Amit Peled, izraelský violoncellista
 ? – Roar Lishaugen, norský bohemista

Úmrtí

Česko 

 1. ledna – František Běhounek, fyzik, cestovatel a spisovatel (* 28. října 1898)
 3. ledna – Josef Panáček, amatérský historik (* 5. prosince 1900)
 8. ledna – Karel Podrazil, fotbalový reprezentant (* 2. ledna 1905)
 9. ledna – Ladislav Babůrek, malíř (* 23. srpna 1911)
 11. ledna
 Josef Frič, básník (* 8. ledna 1900)
 Rudolf Kubín, hudební skladatel a rozhlasový režizér (* 10. ledna 1909)
 19. ledna – Jaroslav Hrbek, legionář a československý generál (* 9. července 1892)
 22. ledna – František Sátora, ekonom, ředitel Škodových závodů (* 22. května 1893)
 25. ledna – Jan Čep, spisovatel (* 31. prosince 1902)
 26. ledna – Karel Podrazil, fotbalový reprezentant (* 2. ledna 1905)
 27. ledna – František Navara, matematik a fyzik (* 2. března 1901)
 3. února – Vojtěch Sedláček, malíř (* 9. září 1892)
 12. února – Josef Šinovský, spisovatel (* 14. července 1902)
 17. února – Josef Ludvík Fischer, filozof a sociolog (* 6. listopadu 1894)
 24. února – Erich Srbek, fotbalový reprezentant (* 4. června 1908)
 26. února – Antonín Fivébr, malíř a fotbalista (* 22. prosince 1888)
 28. února – Bohumil Bednařík, voják a velitel výsadku Chalk (* 20. srpna 1911)
 6. března – František Jílek-Oberpfalcer, jazykovědec, vysokoškolský pedagog a překladatel (* 9. srpna 1890)
 9. března – Jan Bechyně, entomolog (* 19. září 1920)
 10. března – Ivan Dérer, politik, ministr několika vlád (* 2. března 1884)
 16. března – Jaroslav Švehlík, herec (* 9. dubna 1930)
 20. března – Karel Sup, malíř (* 27. ledna 1897)
 31. března – Ota Pavel, prozaik a novinář (* 2. července 1930)
 4. dubna – Jan Svoboda, jazykovědec (* 26. prosince 1899)
 9. dubna – Josef Pavel, ministrem vnitra Československé socialistické republiky (* 18. září 1908)
 11. dubna – Rudolf Procházka, partyzánský velitel (* 10. dubna 1913)
 13. dubna – Karel Böhm, právník, hudební skladatel a dirigent (* 12. ledna 1890)
 24. dubna – Karel Kotas, architekt (* 20. ledna 1894)
 26. dubna – Hans Hofer, česko-rakouský herec a režisér (* 12. dubna 1907)
 28. dubna – Vratislav Blažek, textař a dramatik (* 31. srpna 1925)
 30. dubna – Václav Renč, básník a dramatik (* 18. listopadu 1911)
 7. května – Egon Hostovský, spisovatel (* 23. dubna 1908)
 11. května – Josef Holub, houslový virtuos a hudební skladatel (* 23. února 1902)
 14. května – Willibald Gatter, německo-český automobilový konstruktér (* 12. prosince 1896)
 20. května – Božena Machačová-Dostálová, politička, ministryně (* 25. září 1903)
 21. května – František Bartoš, hudební skladatel (* 13. června 1905)
 26. května – Ladislav Žák, malíř a architekt (* 25. června 1900)
 4. června – Jan Koželuh, československý tenista (* 29. ledna 1904)
 8. června – Vítězslav Vejražka, herec (* 9. května 1915)
 13. června – František Suchý Pražský, hudební skladatel a spisovatel; sběratel a upravovatel lidových písní (* 21. dubna 1891)
 14. června – Jan Stallich, kameraman (* 19. března 1907)
 15. června – Antonín Pospíšil, politik (* 10. června 1903)
 20. června – Antonín Hnízdo, přírodovědec (* 5. prosince 1906)
 3. července – Karel Ančerl, dirigent (* 11. dubna 1908)
 11. července – Albína Honzáková, představitelka českého ženského hnutí (* 7. dubna 1877)
 14. července – Otakar Odložilík, historik (* 12. ledna 1899)
 16. července
 Karel Tihelka, archeolog (* 12. července 1898)
 Jaromír Dolanský, komunistický politik, ministr československých vlád (* 25. února 1895)
 21. července – Eliška Vozábová, jedna z prvních lékařek (* 26. června 1874)
 23. července – Emilie Paličková, textilní výtvarnice a krajkářka (* 2. května 1892)
 24. července
 Adolf Hoffmeister, spisovatel, malíř a diplomat (* 15. srpna 1902)
 Jaroslav Pejša, hudební skladatel (* 3. listopadu 1909)
 4. srpna – Karel Neubert, nakladatel a protifašistický odbojář (* 29. června 1894)
 13. srpna – Jaroslav Stránský, politik, novinář a právník (* 15. ledna 1884)
 24. srpna – Sláva Vorlová, zpěvačka, klavíristka a hudební skladatelka (* 15. března 1894)
 14. září
 Vladimír Syrovátka, kanoista, zlato na OH 1936 (* 19. června 1908)
 Hubert Slouka, astronom a popularizátor astronomie (* 6. února 1903)
 29. září – Vlasta Koseová, zakladatelka českého dívčího skautingu (* 21. května 1895)
 9. října
 Jiří Štaidl, písňový textař, hudebník, divadelní manažer a scenárista (* 22. ledna 1943)
 Josef Plíhal, matematik, politik a podnikatel (* 12. března 1904)
 10. října – Jindřich Groag, advokát (* 28. ledna 1893)
 15. října – Stanislav Bechyně, architekt a pedagog (* 20. července 1887)
 17. října – Štefan Kočvara, československý exilový politik (* 25. prosince 1896)
 18. října – Otakar Sedloň, akademický malíř (* 30. srpna 1885)
 21. října – Otto Albert Tichý, hudební skladatel, pedagog a varhaník (* 14. srpna 1890)
 27. října – Václav Kůrka, spisovatel, soudce, redaktor a archivář (* 17. října 1902)
 30. října – Jan Stanislav Kolár, scenárista, režisér, herec a filmový kritik (* 11. května 1896)
 2. listopadu – Jiří Verberger, jazzový klavírista (* 28. května 1913)
 11. listopadu – Ilja Bart, novinář a básník (* 17. května 1910)
 14. listopadu – Ferenc Szedlacsek, fotbalový reprezentant (* 10. října 1898)
 18. listopadu – Alois Hába, hudební skladatel a pedagog (* 21. června 1893)
 24. listopadu – Antonín Perner, fotbalový reprezentant (* 29. ledna 1899)
 12. prosince – Meda Valentová, herečka (* 24. května 1898)
 13. prosince – Josef Knap, spisovatel (* 28. července 1900)
 18. prosince – Ada Nordenová, operní pěvkyně (* 14. září 1891)
 22. prosince – Ladislav Machoň, architekt (* 28. dubna 1888)
 24. prosince – František Taiber, vojenský, zkušební a dopravní pilot (* 18. listopadu 1909)
 29. prosince – Jan Mikolášek, léčitel a znalec bylin (* 15. dubna 1887)

Svět 

 22. ledna
 Ja'akov Dori, náčelník Generálního štábu Izraelských obranných sil (* 8. října 1899)
 Lyndon B. Johnson, prezident Spojených států amerických (* 27. srpna 1908)
 31. ledna – Ragnar Frisch, norský ekonom, Nobelova cena 1969 (* 3. března 1895)
 11. února – J. Hans D. Jensen, německý jaderný fyzik, Nobelova cena za fyziku 1963 (* 25. června 1907)
 18. února – Frank Costello, americký organizovaný zločinec (* 26. ledna 1891)
 22. února – Katina Paxinou, řecká herečka (* 17. prosince 1900)
 24. února – Eugen Rosenstock-Huessy, německo-americký právník a historik (* 6. července 1888)
 28. února – Józef Unrug, polský viceadmirál (* 7. října 1884)
 2. března – Alina Szapocznikow, polská sochařka (* 16. května 1926)
 6. března – Pearl S. Bucková, americká spisovatelka, nositelka Nobelovy ceny za literaturu (* 26. června 1892)
 14. března – Howard Hathaway Aiken, počítačový konstruktér (* 8. března 1900)
 17. března – Charles Delahay, kanadský hokejista (* 19. března 1905)
 18. března – Johannes Aavik, estonský jazykovědec (* 8. prosince 1880)
 24. března – Chajim Hazaz, izraelský spisovatel (* 16. září 1898)
 25. března – Edward Steichen, americký fotograf a malíř (* 27. března 1879)
 26. března – Noël Coward, anglický hudební skladatel, zpěvák, herec a dramatik (* 16. prosince 1899)
 27. března – Timo K. Mukka, finsko-laponský spisovatel a malíř (* 17. prosince 1944)
 30. března – Yves Giraud-Cabantous, francouzský automobilový závodník (* 8. září 1904)
 8. dubna – Pablo Picasso, španělský malíř (* 25. října 1881)
 13. dubna – Henry Darger, americký spisovatel a výtvarník (* 12. dubna 1892)
 14. dubna – Karl Kerényi, maďarský, německy píšící klasický filolog a religionista (* 19. ledna 1897)
 19. dubna – Hans Kelsen, rakouský právní teoretik (* 11. října 1881)
 25. dubna – Tanzan Išibaši, japonský ministr financí (* 25. září 1884)
 27. dubna – Vojtech Adamec, slovenský dirigent a hudební skladatel (* 12. července 1926)
 28. dubna
 Jacques Maritain, francouzský katolický filozof (* 18. listopadu 1882)
 Clas Thunberg, finský rychlobruslař, pětinásobný olympijský vítěz 1924–1928 (* 5. dubna 1893)
 1. května – Asger Jorn, dánský malíř, sochař a keramik (* 3. března 1914)
 8. května – Alexander Vandegrift, americký generál (* 13. března 1887)
 10. května – Karin Smirnoff, finská spisovatelka (* 26. února 1880)
 11. května – Lex Barker, americký herec (* 8. května 1919)
 14. května – Raymond Schwartz, francouzský ředitel banky, básník, esperantista, humorista a kabaretiér (* 8. dubna 1894)
 16. května
 Jacques Lipchitz, francouzsko-americký malíř a sochař (* 22. srpna 1891)
 Albert Paris Gütersloh, rakouský malíř a spisovatel (* 5. února 1887)
 21. května – Ivan Stěpanovič Koněv, maršál Sovětského svazu (* 28. prosince 1897)
 23. května – Alois Podhajsky, rakouský olympijský medailista v drezuře (* 24. února 1898)
 24. května – Karl Löwith, německý fenomenologický filozof (* 9. ledna 1897)
 29. května – Paul Bindel, německý sochař a malíř (* 7. ledna 1894)
 1. června
 Maurice Dekobra, francouzský spisovatel (* 26. května 1885)
 Joseph André, belgický kněz, Spravedlivý mezi národy (* 14. března 1908)
 4. června – Maurice René Fréchet, francouzský matematik (* 2. září 1878)
 8. června
 Tubby Hayes, britský jazzový saxofonista, flétnista a vibrafonista (* 30. ledna 1935)
 Walter Dexel, německý malíř a grafik (* 7. února 1890)
 10. června – Erich von Manstein, německý polní maršál (* 24. listopadu 1887)
 13. června – Ľudovít Benada, předseda Slovenské národní rady (* 23. srpna 1899)
 27. června – Ida Mettová, ruská anarchistická spisovatelka (* 20. července 1901)
 30. června – Nancy Mitford, anglická spisovatelka (* 28. listopadu 1904)
 2. července – Ferdinand Schörner, velitel německé armády Protektorátu Čechy a Morava (* 12. června 1892)
 6. července – Otto Klemperer, německý dirigent a hudební skladatel (* 14. května 1885)
 7. července – Max Horkheimer, německý sociální filozof (* 14. února 1895)
 8. července
 Ben Cijon Dinur, rabín a izraelský politik (* 2. ledna 1884)
 Gene L. Coon, americký scenárista a producent (* 7. ledna 1924)
 10. července – Karl Loewenstein, americký ústavní právník (* 9. listopadu 1891)
 14. července – Clarence White, americký kytarista a zpěvák (* 7. června 1944)
 20. července – Bruce Lee, americký herec (* 17. listopadu 1940)
 23. července – Naciye Suman, první turecká muslimská žena, která se stala profesionální fotografkou (* 23. dubna 1881)
 24. července – Julián Acuña Galé, kubánský botanik (* 27. února 1900)
 25. července – Louis Saint-Laurent, premiér Kanady (* 1. února 1882)
 29. července – Henri Charrière, francouzský vrah a spisovatel (* 16. listopadu 1906)
 30. července – Árif al-Árif, novinář, historik a starosta Východního Jeruzaléma (* 1891)
 31. července – Annibale Bergonzoli, italský generál za druhé světové války (* 1. listopadu 1884)
 1. srpna
 Walter Ulbricht, německý komunistický politik (* 30. června 1893)
 Gian Francesco Malipiero, italský hudební skladatel (* 18. března 1882)
 2. srpna – Jean-Pierre Melville, francouzský filmový režisér a herec (* 20. října 1917)
 6. srpna
 Memphis Minnie, americká bluesová zpěvačka (* 3. června 1897)
 Fulgencio Batista, kubánský diktátor (* 16. ledna 1901)
 8. srpna – Charles Daniels, americký plavec, čtyřnásobný olympijský vítěz 1904–1908 (* 24. března 1885)
 9. srpna – Donald Peers, velšský zpěvák (* 10. července 1908)
 10. srpna – Stanisław Popławski, sovětský a polský generál (* 22. dubna 1902)
 12. srpna
 Karl Ziegler, německý chemik, Nobelova cena za chemii 1963 (* 26. listopadu 1898)
 Walter Rudolf Hess, švýcarský fyziolog, Nobelova cena za fyziologii a medicínu (* 17. března 1881)
 16. srpna – Selman Abraham Waksman, americký biochemik (* 22. července 1888)
 17. srpna – Conrad Aiken, americký spisovatel (* 5. srpna 1889)
 31. srpna – John Ford, americký filmový režisér (* 1. února 1894)
 2. září – John Ronald Reuel Tolkien, spisovatel, lingvista, tvůrce knihy Pán prstenů (* 3. ledna 1892)
 11. září
 Edward Evan Evans-Pritchard, britský sociální antropolog (* 21. září 1902)
 Salvador Allende, chilský prezident, spáchal sebevraždu při státním převratu (* 26. června 1908)
 15. září – Gustav VI. Adolf, král švédský (* 11. listopadu 1882)
 16. září – Víctor Jara, chilský básník, zpěvák a hudební skladatel (* 28. září 1932)
 18. září – Théo Lefèvre, premiér Belgie (* 17. ledna 1914)
 19. září – Gram Parsons, americký hudebník (* 5. listopadu 1946)
 20. září – Ben Webster, americký jazzový saxofonista a hudební skladatel (* 27. března 1909)
 21. září – Lidija Andrejevna Ruslanova, ruská zpěvačka lidových písní (* 27. října 1900)
 23. září – Pablo Neruda, chilský básník, nositel Nobelovy ceny za literaturu (* 12. července 1904)
 24. září – Nikolaj Nikolajevič Žukov, ruský sovětský malíř, grafik a ilustrátor (* 2. prosince 1908)
 26. září – Anna Magnani, italská herečka (* 7. března 1908)
 27. září – Štefan Osuský, československý a slovenský politik a diplomat (* 31. března 1889)
 29. září – Wystan Hugh Auden, britský básník (* 21. února 1907)
 30. září
 Paavo Talvela, finský generál (* 19. ledna 1897)
 Marie Terezie Henrieta z Lichtenštejna, knížecí princezna (* 14. ledna 1908) 
 2. října – Paavo Nurmi, finský běžec, vytrvalec (* 13. června 1897)
 6. října – François Cevert, francouzský automobilový závodník (* 25. února 1944)
 8. října – Gabriel Marcel, francouzský spisovatel, dramatik a filozof (* 7. prosince 1889)
 10. října – Ludwig von Mises, rakouský ekonom (* 29. září 1881)
 12. října – Peter Aufschnaiter, rakouský horolezec, geograf a kartograf (* 2. listopadu 1899)
 16. října
 Emil Voigt, britský olympijský vítěz v běhu na 5 mil (* 31. ledna 1883)
 Gene Krupa, americký bubeník a hudební skladatel (* 15. ledna 1909)
 17. října – Ingeborg Bachmannová, rakouská spisovatelka (* 25. června 1926)
 18. října – Leo Strauss, americký politický filozof (* 20. září 1899)
 22. října – Pablo Casals, katalánský violoncellista a dirigent (* 29. prosince 1876)
 25. října – Abebe Bikila, etiopský atlet, dvojnásobný olympijský vítěz v maratonu (* 7. srpna 1932)
 26. října – Semjon Michajlovič Buďonnyj, ruský sovětský vojevůdce, hrdina ruské občanské války (* 25. dubna 1885)
 11. listopadu – Artturi Ilmari Virtanen, finský chemik, Nobelova cena 1945 (* 15. ledna 1895)
 13. listopadu – Elsa Schiaparelliová, italská oděvní návrhářka (* 10. září 1890)
 16. listopadu – Alan Watts, anglický básník, filozof a spisovatel (* 6. ledna 1915)
 18. listopadu – Peter Thomas McKeefry, kardinál (* 3. července 1899)
 24. listopadu – Nikolaj Iljič Kamov, letecký konstruktér (* 14. září 1902)
 26. listopadu – Ašer Chiram, izraelský architekt (* 17. prosince 1897)
 1. prosince – David Ben Gurion, izraelský politik, první premiér samostatného Izraele (* 16. října 1886)
 4. prosince – Lauri Lehtinen, finský olympijský vítěz v běhu na 5000 metrů (* 10. srpna 1908)
 6. prosince – Isabela Rakousko-Těšínská, rakouská arcivévodkyně (* 17. listopadu 1888)
 17. prosince
 Amleto Giovanni Cicognani, italský kardinál a státní sekretář (* 24. února 1883)
 Charles Greeley Abbot, americký astrofyzik (* 31. května 1872)
 20. prosince
 Bobby Darin, americký zpěvák, skladatel, hudebník a herec (* 14. května 1936)
 Luis Carrero Blanco, španělský admirál a politik (* 4. března 1903)
 22. prosince – Michael Stroukoff, americký letecký konstruktér ruské národnosti (* 29. ledna 1883)
 23. prosince – Gerard Kuiper, nizozemsko-americký astronom (* 7. prosince 1905)
 25. prosince
 İsmet İnönü, druhý turecký prezident (* 24. září 1884)
 Gabriel Voisin, francouzský průmyslník, průkopník letectví (* 5. února 1880)
 28. prosince – Alexandr Rou, ruský režisér (* 24. února 1906)
 ? – Charles Liblau, polský spisovatel (* 1910)

Hlavy států 
Evropa:
 Československo – prezident Ludvík Svoboda
 SFR Jugoslávie – Josip Broz Tito
 Bulharská LR – Todor Živkov
 Maďarská lidová republika – János Kádár (generální tajemník MSDS)
 Rumunsko – Nicolae Ceaușescu
 Rakousko – Franz Jonas
 NDR – Erich Honecker (Generální tajemník SED)
 Willi Stoph (předseda státní rady)
 NSR
 Willy Brandt (kancléř)
 Gustav Heinemann (prezident)
 Polská lidová republika
 Edward Gierek
 Litevská SSR – Antanas Sniečkus
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu Nikolaj Viktorovič Podgornyj
 (de facto) první tajemník KSSS Leonid Iljič Brežněv
 Francie – prezident Georges Pompidou
 Španělsko – Francisco Franco
 Vatikán – papež Pavel VI.

Ostatní:
 Japonsko – Císař Šówa
 Čína – (úřadující) předseda ČLR Tung Pi-wu
 USA – prezident Richard Nixon
 OSN/UN – Kurt Waldheim

Stavby a stavitelství 
 Skončila stavba Koupaliště Stražisko.

Reference

Externí odkazy

Digitální archivy k roku 1973 
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1973
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1973
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 53 rok 1973

 
20. století