1967

1967 (MCMLXVII) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal nedělí.

Události 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1967

Československo
 V Prunéřově u Kadaně na Chomutovsku byl zahajován provoz tepelné elektrárny zásobované hnědým uhlím z přilehlého lomu Nástup.
 1. ledna
 V souvislosti s probíhající ekonomickou reformou byla provedena přestavba velkoobchodních cen a změna jednotných odvodů podniků. Opatření mělo být dalším krokem k nezávislosti podniků a vedlo ke zvýšení jejich ziskovosti. Na druhé straně však vedlo k růstu inflace.
 V platnost vstoupil nový tiskový zákon, který oficiálně povoloval předběžnou cenzuru. Byla vytvořena Ústřední publikační správa, která zásahy státu do svobody tisku následně realizovala.
 30. ledna – Výpravu českých turistů z Trutnova zavalila lavina v Kotlině Pěti Spišských ples v Malé Studené dolině ve Vysokých Tatrách a zahynulo 7 lidí.
 31. ledna – 4. února – Na VI. sjezdu ROH vystoupil prezident Antonín Novotný s varováním před přílišnou demokratizací společnosti, která dle něho mohla vést až k podpoře imperialistických snah.
 4.–6. února – Prahu navštívil nejvyšší sovětský představitel Leonid Iljič Brežněv a předseda sovětského Výboru státní bezpečnosti (KGB) Jurij Andropov. Předložili návrh na umístění dvou sovětských vojenských divizí v pohraničí ČSSR. Antonín Novotný tento požadavek odmítl.
 16.–17. března – Na státní návštěvu do Prahy přiletěla delegace NDR vedená Walterem Ulbrichtem. Při této příležitosti podepsali nejvyšší představitelé NDR a ČSSR Smlouvu o přátelství, spolupráci a vzájemné pomoci.
 20.–21. března – Na zasedání Ústřední rady odborů byl předsedou zvolen K. Poláček. Bylo započato s decentralizací odborových svazů – z 15 jich vzniklo 57.
 23.–25. března – Prahu navštívil budoucí americký prezident Richard Nixon.
 3.–4. května – ÚV KSČ učinil první kroky k zablokování některých decentralizačních opatření ekonomické reformy. Podnikům byly odebrány finance a byla zastavena volná a limitní cenotvorba.
 27. dubna – Do provozu byl předán Žďákovský most.
 10. června – V reakci na Šestidenní válku přerušila ČSSR diplomatické styky s Izraelem.
 27.–29. června – Na IV. sjezdu československých spisovatelů v Praze zazněla ostrá kritika odpůrců probíhajících společenských reforem. Spisovatelé požadovali návrat do evropské kulturně – civilizační sféry odpovídající českým tradicím. Největší ohlasy vzbudila vystoupení Ludvíka Vaculíka, Ivana Klímy, Václava Havla a Pavla Kohouta. Sjezd předčasně opustila delegace ÚV KSČ pod vedením ideologického tajemníka Jiřího Hendrycha. Členové Svazu československých spisovatelů byli následně perzekvováni.
 30. června – Na Vysoké škole stranické vystoupil Antonín Novotný s projevem mířeným do řad kritiků vedení státu a nastolil tvrdý kurz, kterým chtěl ukončit společenské „tání“.
 9. srpna – Vláda ČSSR přijala usnesení č. 288/1967 Sb., podle něhož se v Praze místo připravované podpovrchové tramvaje má vybudovat síť metra. Na základě tohoto usnesení musel být změněn projekt výstavby.
 25.–28. srpna – Na oslavách Matice slovenské v Martině obvinil prezident Antonín Novotný Matici z buržoazního nacionalismu a vyvolal konflikt se slovenskými hostiteli.
 8. září – Nedaleko Chodova (tehdy okr. Praha – západ, dnes Praha 4) byl za účasti členů československé vlády slavnostně položen základní kámen prvního úseku dálnice D1 z Prahy do Mirošovic.
 13. září – Při železniční nehodě v Hradci nad Svitavou zemřelo 5 lidí a 21 jich bylo zraněno.
 6. října – V Uherském Hradišti bylo předáno do provozu první československé širokoúhlé kino Hvězda pro 510 diváků.
 30.–31. října – Na jednání ÚV KSČ vystoupil Alexander Dubček. Hovořil o nebezpečí hlásání třídního boje a kritizoval kumulování funkcí typické např. pro Antonína Novotného. V reakci na to Antonín Novotný vystoupil proti vedení KSS, což přerostlo do česko-slovenského sporu.
 31. října – V reakci na výpadky elektrického proudu na studentských kolejích v Praze na Strahově demonstrovalo několik set studentů se svíčkami v ulicích za skandování hesla: „Chceme světlo“. V Nerudově ulici na Malé Straně jejich demonstraci rozehnala Veřejná bezpečnost. 10 osob muselo vyhledat lékařské ošetření.
 10. listopadu – Při příležitosti 50. výročí VŘSR byl zahájen elektrický provoz na železniční trati z Břeclavi do Bratislavy. Jednalo se o poslední úsek mezi Prahou a Bratislavou, kde elektrická trakce nahradila parní pohon.
 19.–21. prosince – Na schůzi ÚV KSČ vystoupila velká část jeho členů s kritikou práce Antonína Novotného. Ten pod jejím tlakem dal svoji funkci 1. tajemníka ÚV KSČ k dispozici.

Svět
 2. ledna – Pedro Rodríguez na voze Cooper zvítězil v Grand Prix JAR.
 2. ledna] – Válka ve Vietnamu: Americké fantomy úspěšně zrealizovaly operaci Bolo, když vylákaly k boji vietnamské migy a 5 z nich sestřelily.
 3. ledna – Ronald Reagan se stal 33. guvernérem Kalifornie.
 27. ledna – Při požáru v kabině kosmické lodi Apolla 1 v průběhu nácviku startu tragicky zahynuli 3 američtí astronauti.
 27. února – Antigua a Barbuda získala vnitřní autonomii jako přidružený stát Velké Británie.
 1. března – V Londýně byla otevřena koncertní síň Queen Elizabeth Hall.
 9. března – Dcera Josefa Stalina Světlana Allilujevová emigrovala do USA.
 11. března – Začala občanská válka v Kambodži.
 12. března – Indonéským prezidentem se na 31. let stal Suharto.
 26. března – Papež Pavel VI. vydal encykliku Populorum progressio o kapitalismu, sociálních právech a nerovnosti mezi lidmi.
 9. dubna – Uskutečnil se první let letadla Boeing 737.
 15. dubna – V New Yorku a San Francisku se konaly několikatisícové demonstrace proti válce ve Vietnamu.
 21. dubna – Vojenská junta provedla v Řecku převrat a na 7 let převzala moc v zemi.
 24. dubna – Sovětský kosmonaut Vladimir Komarov zahynul při neúspěšném přistání lodi Sojuz 1.
 28. dubna–27. října – V kanadském Montréalu se konala výstava Expo 1967, které se účastnilo i Československo.
 4. května – Americká NASA vypustila družici Lunar Orbiter 4, která pořídila 270 snímků přivrácené i odvrácené strany Měsíce.
 23. května – Egypt uzavřel pro lodě Izraele Tiranskou úžinu, což mezinárodní právo hodnotí jako válečný akt.
 27. května – V referendu bylo původním obyvatelům Austrálie Aboridžincům přiznána občanská práva.
 30. května – Na jihovýchodě Nigérie byl vyhlášen samostatný stát Biafra.
 2. června – Při protestech proti návštěvě íránského šáha Muhammada Rezi Pahlavího v Západním Berlíně byl agentem Stasi zabit student Benno Ohnesorg
 5. června – Izraelské jednotky napadly Egypt, začala šestidenní válka; Jordánsko a Sýrie vyhlásily Izraeli válku.
 11. června – Šestidenní válka skončila porážkou arabské koalice.
 12. června – V Sovětském svazu byla vypuštěna sonda Veněra 4, která provedla analýzu atmosféry Venuše.
 6. července
 Při železniční nehodě u východoněmeckého Magdeburgu zahynulo 94 lidí.
 Začala Nigerijská občanská válka.
 14. července – Vznikla Světová organizace duševního vlastnictví.
 5. září – V kanadském Ganderu se zřítil Iljušin Il-18 Československých aerolinií na lince z Prahy do Havany a zemřelo 37 lidí.
 10. září – Britská vláda uspořádala referendum v Gibraltaru o statutu Gibraltarského území.
 21. říjen – Egyptské raketové čluny sovětského typu 183P (v kódu NATO Komar) potopily raketami SS-N-2 Styx nedaleko Port Saidu izraelský torpédoborec Eilat a byla zahájena Opotřebovací válka.
 28. listopadu – Byla vyhlášena Jihojemenská lidová republika.
 11. prosince – Byla založena Lidová fronta pro osvobození Palestiny.
 Spojené arabské emiráty se staly členy Organizace zemí vyvážejících ropu.
 V San Francisku vyhlášeno hnutí hippies.

Vědy a umění 
 4. října – Divadlo Járy Cimrmana uvádí veřejnou premiéru své první hry Akt
 21. října – Po posledním představení ve staré budově se uskutečnil veselý smuteční průvod, kterým se zaměstnanci Divadla pracujících ve Gottwaldově rozloučili s prostory dřívějšího Komorního kina a přesunuli se do nově postavené budovy divadla.
 11. listopadu – Slavnostní otevření nové divadelní budovy Divadla pracujících v Gottwaldově (Zlíně) premiérou hry Jiřího Mahena Jánošík v režii Karel Pokorného, v titulní roli s Miroslavem Moravcem
 13. listopadu – Mladý houslista Václav Hudeček je představen Davidu Oistrachovi, který se nabídl, že ho bude učit
 24. listopad – Premiéra českého historického filmu Markéta Lazarová Františka Vláčila podle stejnojmenné knihy Vladislava Vančury.
 3. prosince – jihoafrický chirurg Christiaan Barnard provádí první transplantaci srdce.
 Natočen poslední díl seriálu Tom a Jerry.
 Založen soutěžní hudební festival Porta.
 Vznikl programovací jazyk Simula 67.
 První vydání sbírky povídek A.C.Clarka Devět miliard božích jmen.
 V tomto roce vyvezla M. Quantová do Francie 30 000 obleků. Paříž ztrácí v módě své dominantní postavení. Objevují se nová módní centra: Itálie, Moskva atd.

Sport 
 2. ledna – Pedro Rodríguez na voze Cooper T 12 zvítězil v Grand Prix JAR.

Nobelova cena 
 Nobelova cena za fyziku – Hans Bethe
 Nobelova cena za chemii – Manfred Eigen, Ronald George Wreyford Norrish, George Porter
 Nobelova cena za fyziologii nebo lékařství – Ragnar Granit, Haldan Keffer Hartline, George Wald
 Nobelova cena za literaturu – Miguel Ángel Asturias
 Nobelova cena míru – (Cena neudělena, finanční část vložena 1/3 do společného fondu Nobelových cen, 2/3 do zvláštního fondu Nobelovy ceny míru.)

Narození

Česko 

 25. ledna – Václav Němeček, fotbalista
 29. ledna – Cyril Suk, tenista
 4. února – Jiří Dvořák, herec
 7. únor – David Nykl, kanadský herec českého původu
 8. února – Petr Hošek, baskytarista († 23. ledna 2023)
 11. února – Ladislav Lubina, bývalý hráč a současný trenér ledního hokeje
 20. února – Robert Kodym, zpěvák a textař
 17. března – Simona Monyová, spisovatelka († 3. srpna 2011)
 18. března – Mahulena Bočanová, herečka
 23. března – Kateřina Kornová, herečka, modelka, moderátorka a podnikatelka
 25. března – Pavel Kohout (ekonom), ekonom
 14. dubna – Sára Saudková, fotografka
 2. května – Alan Černohous, básník a spisovatel
 3. května – Hana Kotková, houslistka
 11. května – Zdeněk Jánoš, fotbalový brankář († 15. září 1999)
 14. května – Pavel Kalný, horolezec, povoláním psychiatr († 10. května 2006)
 24. května – Leona Machálková, zpěvačka
 26. května – Martin Zounar, herec
 29. května – Bohdan Sláma, režisér
 27. června – Jan Hřebejk, režisér
 9. srpna – Dana Vávrová, herečka († 5. února 2009)
 11. srpna – Ostravak Ostravski, ostravský blogger
 18. srpna – Robert Záruba, sportovní komentátor
 20. června – Petr Kolář (zpěvák), zpěvák
 30. července – Libor Barta, hokejový brankář
 21. srpna – Petr Zelenka, dramatik, scenárista a režisér
 27. srpna – Lucie Talmanová, politička, manželka Mirka Topolánka
 29. srpna – Jiří Růžek, fotograf
 30. srpna – Jakub Stretti, malíř
 9. září – Hana Andronikova, spisovatelka († 20. prosince 2011)
 16. září – Ludmila Peterková, klarinetistka
 27. listopadu
 Ivan Adamovič, spisovatel
 Igor Indruch, spisovatel a překladatel
 Martin Minařík, horolezec († duben 2009)
 1. prosince – Nela Boudová, herečka
 15. prosince – David Černý, výtvarný umělec
 27. prosince – Šimon Pánek, politický aktivista, humanitární pracovník
 31. prosince – Jiří Kulhánek, spisovatel sci-fi

Svět 

 2. ledna – Tia Carrereová, americká herečka, modelka a zpěvačka
 7. ledna –
 Nick Clegg, britský politik, předseda Liberálně demokratické strany
 Johannes Brandrup, německý herec
 Irrfan Khan, indický herec († 29. dubna 2020)
 9. ledna – Claudio Caniggia, argentinský fotbalista
 12. ledna – Richard Stanke, slovenský herec
 14. ledna – Emily Watson, anglická herečka
 18. ledna – Iván Zamorano, chilský fotbalový brankář
 23. ledna – Judita Hansman, slovenská herečka
 2. února – Artūrs Irbe, lotyšský hokejový brankár
 10. února – Laura Dernová, americká herečka, režisérka a filmová producentka
 15. února – Bronnie Ware, australská písničkářka a spisovatelka
 17. února – Roman Pivarník, slovenský fotbalista a trenér
 18. února
 Roberto Baggio, italský fotbalista
 Colin Jackson, britský atlet
 19. února – Benicio del Toro, portorikánský herec a producent
 20. února – Kurt Cobain, americký rockový zpěvák, zakladatel skupiny Nirvana († 5. dubna 1994)
 2. března – Alexander Vencel ml., slovenský fotbalový brankář
 8. března – Will Gadd, kanadský horolezec
 17. března – Billy Corgan, americký hudebník (The Smashing Pumpkins)
 20. března – Jonas Thern, bývalý švédský fotbalista
 29. března – Michel Hazanavicius, francouzský filmový režisér a scenárista
 18. dubna – Maria Bellová, americká herečka
 5. května – Carlos Alberto Dias, brazilský fotbalista
 12. května – Martina Lubyová, slovenská ministryně školství
 17. května – Joseph Acabá, americký astronaut
 22. května – Katarína Brychtová, slovenská herečka a moderátorka
 27. května – Paul Gascoigne, anglický fotbalista
 28. května – Szidi Tobias, slovenská zpěvačka
 6. června
 József Berényi, slovenský politik
 Paul Giamatti, americký herec
 20. června – Nicole Kidman, australská herečka a producentka
 20. června – Richard Kruspe, německý hudebník
 1. července – Pamela Anderson, kanadská herečka a modelka
 2. července – Claudio Biaggio, argentinský fotbalista
 11. července – Jeff Corwin, americký moderátor naučných televizních pořadů o přírodě
 12. července – John Petrucci, americký rockový kytarista
 13. července
 Benny Benassi, italský DJ
 Andrej Kraus, slovenský herec, humorista, scenárista a moderátor
 14. července – Karsten Braasch, německý tenista
 16. července
 Joel Stransky, jihoafrický ragbista
 Will Ferrell, americký herec a komik
 18. července – Vin Diesel, americký herec, spisovatel, režisér, scenárista a producent
 23. července – Philip Seymour Hoffman, americký herec († 2. února 2014)
 25. července
 Matt LeBlanc, americký herec
 John Petrucci, americký rockový kytarista (Dream Theater)
 4. srpna – Marcelo Filippini, uruguayský tenista
 18. srpna – Dan Peters, americký hudebník
 21. srpna – Carrie-Anne Mossová, kanadská filmová a televizní herečka a bývalá modelka
 22. srpna – Layne Staley, americký hudebník, zpěvák a kytarista kapely Alice in Chains († 2002)
 5. září – Adnan Çolak, turecký sériový vrah
 12. září – Jason Statham, britský herec, závodní skokan do vody a model
 13. září – Michael Johnson, atlet USA
 21. září – Faith Hill, americká country zpěvačka
 28. září
 Mira Sorvino, americká herečka
 Włodzimierz Zawadzki, polský zápasník
 2. října
 Frankie Fredericks, namíbíjsky atlet
 Thomas Muster, rakouský tenista
 6. října – Attila Ambrus, maďarský hokejista
 7. října – Thom Yorke, britský zpěvák a hudebník, spoluzakladatel skupiny Radiohead
 10. října
 Jonathan Littell, francouzsky píšící americký spisovatel
 Gavin Newsom
 16. října – Albin Julius, rakouský hudebník († 4. května 2022)
 17. října – Nathalie Tauziatová, francouzská tenistka
 27. října – Scott Weiland, americký hudebník, textař a zpěvák († 3. prosince 2015)
 28. října – Julia Robertsová, americká herečka
 29. října – Rufus Sewell, britský herec
 3. listopadu – Steven Wilson, britský zpěvák a kytarista
 7. listopadu – David Guetta, francouzský DJ
 8. listopadu – Courtney Thorne-Smith, americká herečka
 22. listopadu
 Boris Becker, německý tenista
 Mark Ruffalo, americký herec
 13. prosince – Jamie Foxx, americký herec, komik a zpěvák
 16. prosinec
 Donovan Bailey, kanadský atlet
 Miranda Otto, novozélandská herečka
 17. prosince – Salavat Rachmetov, ruský sportovní lezec
 19. prosince – Criss Angel, americký hypnotizér, mág, herec a hudebník
 22. prosince – Aleksandar Milenković, srbský sportovec
 29. prosince – Andy Wachowski, americký scenárista, režisér a producent
 ? – David Peace, anglický spisovatel

Úmrtí

Česko 

 3. ledna – Jaroslav Fragner, architekt a malíř (* 25. prosince 1898)
 4. ledna – Josef Ryšavý, profesor geodezie a rektor na ČVUT (* 6. ledna 1884)
 8. ledna – Josef Böhm, hudební skladatel, varhaník a sbormistr (* 20. listopadu 1881)
 10. ledna
 Marie Charousová-Gardavská, autorka dětských knih (* 14. února 1893)
 Vilém Petrželka, dirigent, hudební skladatel a pedagog (* 10. září 1889)
 11. ledna – Otakar Čapek, mystik, spisovatel, oběť komunistického režimu (* 23. března 1893)
 16. ledna – Marie Majerová, spisovatelka (* 1. února 1882)
 17. ledna – Jiří Levý, literární teoretik (* 8. srpna 1926)
 28. ledna – Václav Wasserman, režisér (* 19. února 1898)
 4. února – Igo Etrich, rakouský letecký konstruktér (* 25. prosince 1879)
 10. února – Vladimír Raffel, spisovatel a psychiatr (* 30. srpna 1898)
 13. února – Čeněk Kudláček, československý generál, legionář, protinacistický a protikomunistický odbojář (* 19. července 1896)
 26. února – Antonín Machát, československý politik (* 5. listopadu 1880)
 27. února – Theodor Ježdík, profesor hydrologie, rektor ČVUT (* 9. listopadu 1889)
 28. února – Josef Svoboda, masový vrah (* 1. listopadu 1923)
 2. března – Hans Ledwinka, rakouskočeský automobilový konstruktér (* 14. února 1878)
 3. března – Josef Resl, plzeňský arcibiskupský vikář (* 18. října 1885)
 4. března – Otto Muneles, filolog, judaista a znalec židovské mystiky (* 8. ledna 1894)
 17. března – Jiří Valja, spisovatel (* 22. července 1914)
 19. března – Gustav Hilmar, herec, malíř a sochař (* 30. ledna 1891)
 21. března – Eva Šolcová, divadelní a filmová herečka (* 24. května 1945)
 24. března – Antonín Pelc, karikaturista, malíř a ilustrátor (* 16. ledna 1895)
 27. března
 Richard Tesařík, generálmajor, Hrdina Sovětského svazu (* 3. prosince 1915)
 Jaroslav Heyrovský, chemik (* 20. prosince 1890)
 1. dubna – Max Lobkowicz, šlechtic, politik a diplomat (* 26. prosince 1888)
 2. května – Jan Eisner, archeolog (* 24. dubna 1885)
 5. dubna – Oldřich Kovář, operní pěvec (* 21. února 1907)
 9. dubna – Josef Adam, poslanec Českého zemského sněmu a meziválečný poslanec (* 9. prosince 1874) 
 10. dubna – Eduard Hnilička, architekt a grafik (* 1. února 1887)
 16. dubna – Vincenc Straňák, katolický kněz, teolog (* 22. května 1894)
 27. dubna – Karel Hladík, sochař (* 27. června 1912)
 29. dubna – František Wonka, římskokatolický duchovní a kronikář (* 11. května 1900)
 6. května – Jakub Janovský, československý politik (* 4. srpna 1876)
 7. května – Jan Gillar, architekt (* 24. června 1904)
 12. května
 Timotheus Vodička, filosof, katolický spisovatel, redaktor a překladatel (* 16. září 1910)
 Julius Kalaš, hudební skladatel, pedagog a klavírista (* 18. srpna 1902)
 15. května – Jaromír Fiala, hudební pedagog, spisovatel, překladatel a skladatel (* 30. prosince 1892)
 16. května – Josef Tříška, malíř (* 16. března 1885)
 19. května – František R. Kraus, spisovatel, novinář a člen protinacistického odboje (* 14. října 1903)
 20. května – Kuzma, spisovatel a překladatel (* 17. března 1900)
 27. května – Josef Velenovský, písecký malíř a fotograf (* 3. března 1887)
 22. června – Richard Hrdlička, historik a spisovatel (* 10. dubna 1868)
 4. července – Ondřej Sekora, spisovatel a kreslíř (* 25. září 1899)
 17. července – Antonín Kubát, „Poslední podskalák“ (* 27. listopadu 1868)
 28. července – Vít Skála, malíř, scénograf a režizér (* 18. ledna 1883)
 31. července – Vlastimil Kopecký, fotbalový hráč a trenér klubu SK Slavia Praha (* 14. října 1912)
 8. srpna – Jaromír Weinberger, hudební skladatel a dirigent (* 8. ledna 1896)
 22. srpna – Otýlie Beníšková, herečka (* 25. října 1882)
 27. srpna
 Kamil Henner, zakladatel moderní neurologie (* 30. března 1895)
 Břetislav Kafka, řezbář, sochař a léčitel (* 14. května 1891)
 29. srpna – Ludvík Hilgert, architekt (* 24. září 1895)
 31. srpna – Mária Sýkorová, herečka (* 22. dubna 1888)
 10. září – Jan Dokulil, učitel, národopisec, vlastivědec, muzejník a spisovatel (* 1887)
 15. září – Jan Harus, československý politik, ministr (* 12. července 1892)
 17. září – Pavel Jáchym Šebesta, misionář, etnograf, antropolog a lingvista (* 20. března 1887)
 24. září – Karel Chotek, etnograf (* 12. června 1881)
 16. října – František Xaver Margold, malíř a restaurátor (* 5. července 1887)
 23. října – Jindřich Jindřich, hudební skladatel a etnograf (* 5. března 1876)
 15. listopadu – Stanislav Lom, dramatik, spisovatel a kritik (* 13. listopadu 1883)
 16. listopadu – František Roland, herec (* 22. ledna 1888)
 18. listopadu – Alžběta Birnbaumová, historička umění a spisovatelka (* 16. března 1898)
 21. listopadu
 Rudolf Deyl mladší, herec (* 6. července 1912)
 František Machník, politik (* 30. dubna 1886)
 24. listopadu – Andula Sedláčková, herečka (* 29. září 1887)
 16. prosince – Josef Dvořák, malíř a tkadlec (* 21. prosince 1883)
 24. prosince – Zdeněk Souček, lékař, polárník a průzkumník tropických oblastí (* 9. září 1917)
 25. prosince
 Karel Pátek, fyzik (* 5. května 1927)
 Josef Kokeš, malíř (* 16. listopadu 1906)
 29. prosince – František Rouček, děkan Právnické fakulty Masarykovy univerzity (* 25. dubna 1891)
 30. prosince – Gustav Havel, motocyklový závodník (* 27. srpna 1930)
 ? – František Fechtner, preparátor Botanického ústavu, mykolog (* 1883)

Svět 

 4. ledna
 Donald Campbell, britský automobilový závodník (* 23. března 1921)
 Boris Kraigher, slovinský politik, národní hrdina Jugoslávie (* 14. února 1914)
 8. ledna – Zbigniew Cybulski, polský herec a scenárista (* 3. listopadu 1927)
 15. ledna – Albert Szirmai, maďarský operetní skladatel (* 2. července 1880)
 17. ledna – Evelyn Nesbitová, americká modelka a herečka (* 25. prosince 1884)
 19. ledna
 Taavi Tamminen, finský zápasník, mistr světa (* 10. března 1889)
 Kazimierz Funk, polský vědec, objevitel vitamínu B1 (* 23. února 1884)
 25. ledna – Fatma Uliye Sultan, osmanská princezna (* 12. září 1892)
 27. ledna – Roger Bruce Chaffee, americký vojenský letec a astronaut (* 15. února 1935)
 30. ledna – Eddie Tolan, americký sprinter, zlato na OH 1932 (* 29. září 1908)
 7. února – Lajos Egri, americký dramatik maďarského původu (* 4. června 1888)
 13. února – Forugh Farrokhzad, íránská básnířka a filmová režisérka (* 5. ledna 1935)
 15. února – Little Walter, americký zpěvák, hamonikář a kytarista (* 1. května 1930)
 17. února – Henri Perruchot, francouzský spisovatel, výtvarný a literární kritik (* 27. ledna 1917)
 18. února – Robert Oppenheimer, americký fyzik (* 22. dubna 1904)
 21. února – Wolf Albach-Retty, rakouský herec (* 28. května 1906)
 27. ledna
 Edward Higgins White, americký astronaut (* 14. listopadu 1930)
 Virgil Ivan Grissom, americký astronaut (* 3. dubna 1926)
 4. března – Vladan Desnica, srbský a chorvatský spisovatel (* 17. září 1905)
 5. března – Muhammad Mosaddek, íránský předseda vlády (* 16. června 1882)
 6. března – Zoltán Kodály, maďarský hudební skladatel (* 16. prosince 1882)
 7. března – Alice B. Toklasová, americká spisovatelka (* 30. dubna 1877)
 14. března – Moše Štekelis, izraelský archeolog (* 18. června 1898)
 18. března – Julio Baghy, maďarský herec, režisér a esperantista (* 13. ledna 1891)
 20. března – Karl Gustav Bruchmann, německý archivář, filolog a historik (* 2. října 1902)
 25. března – Johannes Itten, švýcarsk expresionistický malíř (* 11. listopadu 1888)
 26. března – Grigorij Žatkovič, první guvernér Podkarpatské Rusi (* 2. prosince 1886)
 27. března – Malcolm Arbuthnot, anglický fotograf a malíř (* 1877)
 31. března – Rodion Jakovlevič Malinovskij, maršál Sovětského svazu (* 23. listopadu 1898)
 2. dubna – Avraham Elmalich, izraelský politik (* 1876)
 4. dubna – Héctor Scarone, uruguayský fotbalista (* 26. listopadu 1898)
 5. dubna – Johan Falkberget, norský spisovatel a politik (* 30. září 1879)
 9. dubna – Radim Kettner, český geolog a báňský odborník (* 5. května 1891)
 15. dubna – Totò, italský komik a zpěvák (* 15. února 1898)
 18. dubna – Friedrich Heiler, německý religionista a filozof náboženství (* 30. ledna 1892)
 19. dubna
Konrad Adenauer, německý kancléř (* 5. ledna 1876)
William Boyle, 12. hrabě z Corku a Orrery, britský admirál a šlechtic (* 30. listopadu 1873)
 24. dubna – Vladimir Komarov, sovětský kosmonaut (* 16. března 1927)
 6. května – Helena Koželuhová, československá politička (* 7. května 1907)
 13. května – Barnett Stross, britský lékař a politik, iniciátor kampaně za obnovu Lidic (* 25. prosince 1899)
 15. května – Edward Hopper, americký malíř (* 22. července 1882)
 19. května – Elmo Hope, americký jazzový pianista (* 27. června 1923)
 21. května – Géza Lakatos, maďarský generál, předseda vlády (* 30. dubna 1890)
 22. května – Langston Hughes, americký básník (* 1. února 1902)
 23. května – Peter Hansen, německý generál, zakladatel polního dělostřelectva Waffen-SS (* 30. listopadu 1896)
 25. května – Samko Dudík, slovenský lidový umělec (* 28. října 1880)
 27. května – Ernst Niekisch, německý levicový politik a žurnalista (* 23. května 1889)
 29. května – Georg Wilhelm Pabst, rakouský filmový režisér narozený v Čechách (* 25. srpna 1885)
 2. června – Ja'akov Zerubavel, izraelský politik (* 14. ledna 1886)
 3. června
 James Dugan, americký historik a novinář (* 7. května 1912)
 Arthur Ransome, anglický spisovatel (* 18. ledna 1884)
 10. června – Spencer Tracy, americký filmový herec (* 5. dubna 1900)
 11. června – Wolfgang Köhler, německý psycholog (* 21. ledna 1887)
 13. června – Gerald Patterson, australský tenista (* 17. prosince 1895)
 26. června – Françoise Dorléac, francouzská filmová herečka (* 21. března 1942)
 29. června – Primo Carnera, italský boxer, mistr světa v supertěžké váze (* 26. října 1906)
 1. července – Max Schulze-Sölde, německý malíř (* 25. ledna 1887)
 8. července – Vivien Leighová, anglická herečka (* 5. listopadu 1913)
 9. července – Eugen Fischer, německý profesor antropologie a eugeniky. (* 5. července 1874)
 10. července – Albertine Sarrazinová, francouzská spisovatelka a básnířka (* 17. září 1937)
 13. července
 Tom Simpson, britský cyklista (* 30. listopadu 1937)
 André Mazon, francouzský slavista (* 7. září 1881)
 14. července – Alojz Gradnik, slovinský básník, soudce a překladatel (* 3. srpna 1882)
 17. července – John Coltrane, americký jazzový saxofonista a skladatel (* 23. září 1926)
 21. července – Albert Lutuli, prezident Afrického národního kongresu (* ? 1898)
 22. července – Carl Sandburg, americký novinář, spisovatel, hudebník a historik (* 6. ledna 1878)
 25. července – Jozef Leo Cardijn, belgický kardinál (* 18. listopadu 1882)
 30. července – Alexander Strachwitz, český šlechtic a politik (* 27. října 1892)
 1. srpna
 Richard Kuhn, německý biochemik, Nobelova cena za chemii 1938 (* 3. prosince 1900)
 Michail Kovaljov, sovětský generál (* 7. července 1897)
 6. srpna – Lajos Áprily, maďarský básník a překladatel (* 14. listopadu 1887)
 15. srpna – René Magritte, belgický surrealistický malíř (* 21. listopadu 1898)
 16. srpna – Arthur Omre, norský spisovatel (* 17. prosince 1887)
 19. srpna – Hugo Gernsback, americký spisovatel a editor science fiction (* 16. srpna 1884)
 25. srpna – Paul Muni, americký herec (* 22. září 1895)
 27. srpna
 Väinö Kokkinen, finský zápasník (* 25. listopadu 1899)
 Brian Epstein, manažer skupiny Beatles (* 19. září 1934)
 31. srpna – Ilja Grigorjevič Erenburg, ruský spisovatel (* 27. ledna 1891)
 2. září – Vladimír Čobrda, slovenský evangelický biskup a politik (* 1. ledna 1880)
 4. září – Jaroslav Vlček, český fotbalový reprezentant (* 12. února 1900)
 5. září – Vilho Tuulos, finský olympijský vítěz v trojskoku (* 26. března 1895)
 8. září
 Kira Kirillovna Ruská, dcera velkoknížete Kirilla Vladimiroviče Romanova (* 9. května 1909)
 Juliusz Rómmel, polský generál (* 3. června 1881)
 9. září – Igor Vsevoložskij, ruský sovětský spisovatel (* 5. srpna 1903)
 12. září – Vladimir Bartol, slovinský spisovatel (* 24. února 1903)
 18. září – John Douglas Cockcroft, britský fyzik, Nobelova cena za fyziku 1951 (* 27. května 1897)
 24. září – Robert van Gulik, nizozemský orientalista, diplomat, hudebník a spisovatel (* 9. srpna 1910)
 25. září – Stanisław Sosabowski, polský generál za druhé světové války (* 3. května 1892)
 27. září – Felix Felixovič Jusupov, ruský kníže, vrah Rasputina (* 23. března 1887)
 29. září – Carson McCullersová, americká spisovatelka (* 19. února 1917)
 3. října – Woody Guthrie, americký folkový písničkář (* 14. července 1912)
 7. října – Norman Angell, anglický pedagog, novinář a politik (* 26. prosince 1872)
 8. října – Clement Attlee, britský politik a předseda vlády (* 3. ledna 1883)
 9. října
 Joseph Pilates, německý tvůrce cvičení pilates (* 9. prosince 1883)
 André Maurois, francouzský spisovatel (* 26. července 1885)
 Dr. Ernesto Rafael Guevara de la Serna (Che Guevara), argentinský revolucionář (popraven) (* 14. června 1928)
 Cyril Norman Hinshelwood, anglický fyzikální chemik, Nobelova cena za chemii 1956 (* 19. června 1897)
 Gordon Allport, americký psycholog (* 11. listopadu 1897)
 11. října
 Ivan Stěpanovič Isakov, admirál loďstva Sovětského svazu (* 22. srpna 1894)
 Stanley Morison, britský typograf a novinář (* 6. května 1889)
 13. října – Dobrivoje Božić, srbský inženýr a vynálezce (* 23. prosince 1885)
 14. října – Marcel Aymé, francouzský spisovatel a dramatik (* 29. března 1902)
 17. října – Pchu I, poslední čínský císař (* 7. února 1906)
 21. října – Ejnar Hertzsprung, dánský astronom (* 10. října 1873)
 23. října
 Janez Hribar, slovinský komunista, politik a národní hrdina (* 3. září 1909)
 Schöne Náci, rázovitá figurka bratislavských ulic a kaváren (* 11. srpna 1897)
 5. listopadu
 Maximos IV. Saïgh, syrský kardinál, patriarcha antiochijský (* 10. dubna 1878)
 Joseph Kesselring, americký spisovatel (* 21. července 1902)
 6. listopadu – Paul Nougé, belgický surrealistický básník a fotograf (* 13. února 1895)
 7. listopadu – John Nance Garner, viceprezident USA (* 22. listopadu 1868)
 19. listopadu – João Guimarães Rosa, brazilský spisovatel (* 27. června 1908)
 20. listopadu – Wolfram von den Steinen, německo-švýcarský historik (* 23. listopadu 1892)
 25. listopadu – Ossip Zadkine, sochař a grafik ruského původu (* 14. července 1890)
 29. listopadu – Ferenc Münnich, maďarský komunistický politik, ministr vnitra (* 16. listopadu 1886)
 30. listopadu – Heinz Tietjen, německý dirigent a operní režisér (* 24. června 1881)
 1. prosince – Francisko Szilágyi, maďarský a švédský esperantista, spisovatel (* 1. února 1895)
 10. prosince – Otis Redding, americký soulový zpěvák (* 9. září 1941)
 11. prosince – Sydir Kovpak, sovětský generál během druhé světové války, dvojnásobný Hrdina Sovětského svazu (* 7. června 1887)
 16. prosince – Antonio Riberi, papežský diplomat a kardinál pocházející z Monaka (* 15. června 1897)
 17. prosince – Harold Holt, australský politik, předseda vlády (* 4. srpna 1908)
 27. prosince
 Percy Hodge, britský olympijský vítěz 1920 (* 26. prosince 1890)
 Julius Schaub, pobočník Adolfa Hitlera, zakladatel SS (* 20. srpna 1898)
 ? – Harold Gresley, britský malíř (* 1892)

Hlavy států 
Evropa:
 Československo – prezident Antonín Novotný
 Vatikán – papež Pavel VI.
 Polská lidová republika – Władysław Gomułka
 Litevská SSR – Antanas Sniečkus
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu Nikolaj Viktorovič Podgornyj
 (de facto) první tajemník KSSS Leonid Iljič Brežněv
 Francie – prezident Charles de Gaulle

Ostatní:
 Japonsko – Císař Šówa
 Čína
 předseda ČLR Liu Šao-čchi
 (da facto) předseda KSČ Mao Ce-Tung
 USA – prezident Lyndon B. Johnson

Reference

Externí odkazy

Digitální archivy k roku 1967 
 Československý filmový týdeník v archivu České televize – rok 1967
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1967
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1967
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 47 rok 1967

 
20. století