1984

1984 (MCMLXXXIV) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal nedělí.

Události 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1984

Československo 
 31. ledna – V pražském IKEMu lékaři provedli první úspěšnou transplantaci srdce ve východní Evropě.
 16. dubna – Liberec dosáhl počtu 100 000 obyvatel, a stal se tak 8. velkoměstem ČSSR.
 12. května – V Praze zasedal Československý olympijský výbor. Vzhledem k údajným bezpečnostním hrozbám pro účastníky srpnových XXIII. LOH v Los Angeles ze států Varšavské smlouvy bylo jednomyslně rozhodnuto na ně nevyslat československé olympioniky. Ke shodnému rozhodnutí přistoupila také olympijská družstva ostatních členských států tohoto paktu s výjimkou Rumunska. Skutečným důvodem bojkotu LOH byla zřejmě odplata za americký bojkot předchozí letní olympiády v Moskvě v roce 1980. V médiích byly šířeny informace ohledně štvavých a značně agresivních amerických kampaní proti socialistickým zemím. S emotivním projevem, který však schvaloval postoj čs. olympijského výboru, vystoupila v televizních novinách koulařka Helena Fibingerová.
 28. května – V areálu chemičky Synthesia v Pardubicích došlo k výbuchu skladu střelného prachu, který usmrtil 5 pracovníků závodu a dalších 200 osob zranil. Tlaková vlna způsobila materiální škody v širokém okolí. Nejvíce poškozeny byly budovy v přilehlé obci Rybitví a na přilehlých sídlištích Pardubic (poškozené střechy a praskliny ve zdech), vysklená okna však byla zaznamenána i v Hradci Králové a v Chrudimi.
 2. června – V Mostě bylo pro veřejnost otevřeno Planetárium Most.
 11.–12. června – V pražském Paláci kultury se konala celostátní konference učitelů. Hlavním tématem bylo důraznější prosazování cílů „socialistické školy“. Zároveň byl kladen důraz na vyšší uplatňování praktické výuky, zejm. v technických oborech.
 14. června – Na sídlišti v Třinci–Lyžbicích v okrese Frýdek-Místek došlo k výbuchu plynu, který unikal z porušené přípojky do panelového domu. Exploze dům zcela zdemolovala a vyžádala si 12 mrtvých a 9 zraněných. V roce 2010 se objevilo svědectví bývalého spolupracovníka StB Karla Muroně, podle něhož se jednalo o akci zinscenovanou StB, z jejíž organizace měl být dle plánů rozvědky obviněn Václav Havel. Svědkové událostí však tuto variantu odmítají jako zcela nepravděpodobnou.
 23. června – Do Prahy dorazila poslední dvacítka mužů ze skupiny postupně propouštěných 66 československých občanů, která byla zajata v Angole 12. března 1983 při přepadení komplexu celulózky ve městě Alto Catumbela teroristy z angolského protivládního hnutí UNITA pod vedením Jonase Savimbiho
 5.–14. září – Ve vojenských prostorech ČSSR se konalo spojenecké vojenské cvičení armád států Varšavské smlouvy Štít 84. Zúčastnili se ho příslušníci československé, sovětské, maďarské, polské, rumunské a bulharské armády.
 11. října – Ve Stockholmu byla udělena Nobelova cena za literaturu pro rok 1984 národnímu umělci, básníku Jaroslavu Seifertovi. Vzhledem ke špatnému zdravotnímu stavu si básník ocenění nemohl převzít osobně.
 12. října – Do užívání byl motoristům odevzdán první úsek dálnice D11 z Prahy do Bříství. V Praze byla dálnice zaústěna u Horních Počernic do budovaného městského okruhu.
 1. listopadu – Chovanka Ústavu sociální péče v Měděnci na Chomutovsku Eva Kováčová úmyslně založila v objektu požár, který se velmi rychle rozšířil a zasáhl celý dům, který byl z velké části obložen dřevem. Kvůli z úsporných důvodů zamčeným telefonním přístrojům se podařilo pomoc přivolat až se značným zpožděním, jednotky požárníků navíc neměly potřebné vybavení k uhašení tak rozsáhlého požáru. V objektu uhořelo celkem 26 chovanek, převážně těžce mentálně i fyzicky postižených. Motivem k založení požáru byla pro pachatelku zoufalost z poměrů v ústavu, kam ji Okresní národní výbor v Chomutově umístil administrativní chybou poté, co byla týrána a znásilněna svým otcem. Dle vyjádření jedné z vychovatelek sama pachatelka pomáhala při zachraňování postižených děvčat z hořícího objektu. Vysvobození zranění byli postupně převáženi do nemocnice ve Vejprtech. Eva Kováčová byla za žhářství odsouzena na 5 let odnětí svobody nepodmíněně, trest jí byl za napadení dozorců prodloužen, propuštěna byla až na základě amnestie Václava Havla v roce 1993. Přestože o případu informovaly i zahraniční sdělovací prostředky, Rudé právo vydalo až 6 dní po požáru velmi stručnou zprávu o neštěstí v rubrice černá kronika. Tragický případ získal publicitu až po sametové revoluci – novinář Josef Klíma mu věnoval jednu z kapitol své knihy reportáží Brutalita z roku 1990, režisér Filip Renč natočil v roce 1991 na motivy příběhu oceňovaný film Requiem pro panenku v hlavní roli s Aňou Geislerovou.
 3. listopadu – otevření stanic metra C – Fučíkova (dnes Nádraží Holešovice) a Vltavská
 9. listopadu – Šestadvacetiletý recidivista unesl autobus s 30 cestujícími na pravidelné lince ČSAD Dačice – Plzeň a pokusil se pod pohrůžkou použití zbraně a náloží na hraničním přechodu Strážný na Prachaticku o násilný přejezd státní hranice do NSR. Vyjednávání s únoscem probíhalo několik hodin, příslušníkům Pohraniční stráže a Sboru národní bezpečnosti se nakonec podařilo teroristu odzbrojit a zajistit. Nikdo nebyl zraněn.
 20. listopadu – Ve Valašském Meziříčí v okrese Vsetín byl slavnostně zahájen provoz nové tovární haly na výrobu barevných televizních obrazovek. Závod n. p. Tesla Rožnov byl vybudován nákladem 2,5 mld. Kčs.
 23. listopadu – V areálu n. p. Mesit v Uherském Hradišti se na počátku odpolední směny zřítila část výrobní haly. Na místě zahynulo 17 osob, další oběť podlehla svým zraněním v nemocnici. Příčinou zřícení budovy byl havarijní technický stav cementobetonové konstrukce.

Svět 
 1. ledna – Brunej vyhlásila nezávislost na Spojeném království.
 10. ledna – USA a Vatikán zahájily plnohodnotné diplomatické styky.
 24. ledna – Na trh byly uvedeny první počítače Macintosh.
 13. února – Konstantin Černěnko nahradil Jurije Andropova ve funkci generálního tajemníka Komunistické strany Sovětského svazu.
 18. února – Mezi Vatikánem a Itálií byl uzavřen nový konkordát.
 4. dubna – Ronald Reagan vyzval k mezinárodnímu zákazu používání chemických zbraní.
 15. dubna – V Římě proběhly Světové dny mládeže.
 8. května – SSSR oznámil, že bude bojkotovat letní olympijské hry 1984 v Los Angeles.
 23. května – Při nehodě přečerpávací stanice v britském Abbeysteadu zahynulo 8 lidí.
 6. června
 Indické jednotky dobyly Zlatý chrám v Amritsaru, nejposvátnější chrám Sikhů, a zabily odhadem 1 000 lidí.
 Ruský programátor Alexej Pažitnov vyvinul pro sovětský počítač Electronika 60 počítačovou hru Tetris.
 30. června – V běloruském Minsku byl zahájen provoz metra.
 1. července – Německým prezidentem se stal Richard von Weizsäcker.
 28. července – 12. srpna – XXIII. letní olympijské hry v Los Angeles.
 1. října – V Sovětském svazu byl zahájen provoz na železniční Bajkalsko-amurské magistrále.
 31. října – Indická premiérka Indira Gándhíová byla zavražděna.
 4. listopadu – Byla založena americká společnost Dell
 21. listopadu – Byla zahájena Operace Mojžíš, při níž bylo ze Súdánu do Izraele přemístěno kolem 8 000 etiopských Židů.
 3. prosince – Při havárii americké chemické továrny v indickém Bhópálu zahynulo kolem 8 000 lidí.
 IBM uveřejnil systém TopView, který se však stal neúspěšným a byl nahrazen DESQview.

Vědy a umění 
 Byl popsán nový druh kosatka jižní (mnozí vědci jej však označují za poddruh kosatky dravé).
 Michael Radford natočil film podle námětu George Orwella: 1984 (Nineteen Eighty-Four), jehož děj se v tomto roce odehrává.
 Tomáš Linka společně s Helenou Maršálkovou založil hudební skupinu Kanafas.
 V Československu měly premiéru filmy ...a zase ta Lucie!, Co je vám, doktore?, Fešák Hubert, Jak básníci přicházejí o iluze, Lucie, postrach ulice, Rozpuštěný a vypuštěný, S čerty nejsou žerty, Slunce, seno, jahody aj.
 V anketě Zlatý slavík zvítězili Karel Gott, Hana Zagorová a slovenská hudební skupina Elán.
 Byla založena Mezinárodní taneční soutěž v Paříži.

Nobelova cena 
 Nobelova cena za fyziku – Carlo Rubbia, Simon van der Meer (Itálie, Nizozemsko; za přínos k objevení částic W a Z)
 Nobelova cena za chemii – Robert Bruce Merrifield (USA; objev metodologie chemické syntézy v pevné fázi)
 Nobelova cena za fyziologii a lékařství – Niels Kaj Jerne, Georges Köhler, César Milstein (Dánsko, Německo, Argentina/Spojené království; výzkum imunitního systému)
 Nobelova cena za literaturu – Jaroslav Seifert (Československo)
 Nobelova cena za mír – biskup Desmond Tutu (JAR)
 Nobelova pamětní cena za ekonomii – Richard Stone (Spojené království; vývoj systémů národních účtů a empirická ekonomická analýza)

Narození 
Automatický abecedně řazený seznam existujících biografií viz :Kategorie:Narození v roce 1984

 Česko 

 27. února – Tommy Wheeler, hudebník
 28. února – Karolína Kurková, supermodelka
 5. března – Ester Geislerová, herečka
 15. března – Jana Birgusová, herečka
 16. března – Tomáš Fleischmann, hokejový útočník
 28. března – Petr Kolečko, dramatik a scenárista
 8. dubna – Alžběta Bublanová, spisovatelka a recenzentka
 15. dubna – Miloslav König, herec
 18. dubna – Ondřej Němec, hokejový obránce
 2. května – Antonín Milata, hudební manažer a podnikatel
 5. června – Jakub Klepiš, hokejový útočník
 9. června – Ondřej Moravec, biatlonista
 12. června – Michal Barinka, hokejový obránce
 27. června – Andy Budka, baskytarista
 7. července
 Tomáš Magnusek, herec
 Igor Orozovič, herec
 15. srpna – Martina Bešíková, modelka
 23. srpna – Štěpán Benoni, herec
 30. srpna – Pavel Samiec, akordeonista a hudební skladatel
 4. září – Lucie Váchová (Křížková), Miss ČR 2003, modelka, moderátorka
 14. září – Michal Lieberzeit, operní pěvec, režisér a herec
 2. října – Markéta Pekarová Adamová, předsedkyně Poslanecké sněmovny
 12. října – Radim Hruška, hokejový útočník
 18. října – Ctirad Ovčačík, hokejový obránce
 11. listopadu – Eliška Staňková, atletka, diskařka
 21. listopadu – Hana Baroňová, herečka
 24. listopadu – Zuzana Bergrová, atletka, běžkyně
 7. prosince – Milan Michálek, hokejový útočník
 13. prosince – Michal Kadlec, fotbalový obránce
 19. prosince – Michaela Ochotská, herečka a moderátorka
 neznámé datum
 Ondřej Preuss, právník
 Andrea Vatulíková, básnířka a spisovatelka

 Svět 

 1. ledna
 Paolo Guerrero, peruánský fotbalista
 Chad Timberlake, americký basketbalista
 7. ledna – Max Riemelt, německý herec
 8. ledna – Kim Čong-un, severokorejský vůdce
 23. ledna – Arjen Robben, nizozemský fotbalista
 25. ledna – Robinho, brazilský fotbalista
 7. února – Alí Mohammadí, íránský zápasník
 15. února – Dorota Rabczewska, polská zpěvačka
 16. února – Oussama Mellouli, tuniský plavec, dvojnásobný olympijský vítěz
 27. února
 Akseli Kokkonen, finský skokan na lyžích
 Rhys Williams, velšský atlet, sprinter
 9. března – Julia Mancusová, americká alpská lyžařka, olympijská vítězka v obřím slalomu
 10. března – Olivia Wildeová, americká herečka
 18. března – Michael Schmid, švýcarský akrobatický lyžař
 20. března
 Fernando Torres, španělský fotbalista
 Christy Carlson Romano, americká herečka a zpěvačka
 25. března – Katharine McPhee, americká zpěvačka
 26. března – Arťom Sedov, ruský šermíř
 30. března – Helena Mattssonová, švédská herečka
 31. března – Jack Antonoff, americký hudebník
 8. dubna
 Austin Ejide, nigerijský fotbalový brankář
 Ezra Koenig, americký hudebník
 12. dubna – Luisel Ramos, uruguayská modelka († 2. srpna 2006)
 18. dubna – America Ferrera, americká herečka
 1. května – Markus Bendler, rakouský horolezec
 3. května
 Admir Alič, bosenský basketbalista
 Graham Gristwood, britský reprezentant v orientačním běhu
 11. května – Andrés Iniesta, španělský fotbalista
 14. května
 Mark Zuckerberg, americký podnikatel, zakladatel sociální sítě Facebook
 Olly Murs, britský zpěvák, textař a televizní moderátor
 17. května
 Andreas Kofler, rakouský skokan na lyžích
 Christine Ohuruoguová, britská sprinterka, olympijská vítězka v běhu na 400 m
 29. května
 Carmelo Anthony, americký basketbalista
 Alexej Tiščenko, dvojnásobný olympijský vítěz v boxu
 31. května
 Milorad Čavić, srbský plavec
 Ja'el Grobglas, izraelská herečka
 17. června – John Gallagher, americký herec a hudebník
 26. června – Aubrey Plaza, americká herečka a stand-up komička
 30. června – Fantasia Barrino, americká zpěvačka
 7. července – Oleksij Hončaruk, ukrajinský premiér
 9. července – Blaže Ilijoski, severomakedonský fotbalista
 12. července – Amanda Hocking, americká spisovatelka
 21. července – Andrea Růžičková, slovenská herečka a modelka
 1. srpna – Bastian Schweinsteiger, německý fotbalista
 2. srpna – Giampaolo Pazzini, italský fotbalista
 12. srpen – Sherone Simpsonová, jamajská atletka
 14. srpna – Robin Söderling, švédský tenista
 21. srpna – Alizée, francouzská zpěvačka
 25. srpna – Denise Tillmanns, německá zpěvačka
 3. září – Garrett Hedlund, americký herec
 15. září – Princ Harry, vévoda ze Sussexu, britský princ
 19. září – Kevin Zegers, kanadský herec a model
 22. září – Laura Vandervoort, kanadská herečka
 27. září – Avril Lavigne, kanadská zpěvačka
 3. října – Ashlee Simpson, americká zpěvačka
 10. října – Pavel Durov, ruský podnikatel, zakladatel sociální sítě VK
 18. října – Lindsey Vonnová, americká lyžařka
 25. října – Katy Perry, americká zpěvačka
 26. října
 Mathieu Crepel, francouzský snowboardista
 Jefferson Farfán, peruánský fotbalista
 27. října – Kelly Osbourne, britská zpěvačka
 31. října – Achilleus Ralli, řecký zápasník–judista
 1. listopadu – Miloš Krasić, srbský fotbalista
 10. listopadu
 Ludovic Obraniak, polský fotbalista
 Arman Adikjan, arménský zápasník
 12. listopadu – Jen C’, čínská tenistka
 14. listopadu – Marija Šerifovićová, srbská zpěvačka
 15. listopadu – Amy Craggová, americká atletka, běžkyně
 21. listopadu – Jena Malone, americká herečka
 22. listopadu – Scarlett Johanssonová, americká herečka
 23. listopadu – Lucas Grabeel, americký herec, zpěvák a tanečník
 24. listopadu – David Booth, americký hokejista
 26. listopadu
 Antonio Puerta, španělský fotbalista († 28. srpna 2007)
 Jeremy Lusk, americký freestylový motokrosový jezdec († 10. února 2009)
 27. listopadu – Sanna Nielsen, švédská zpěvačka
 3. prosince
 Avraam Papadopoulos, řecký fotbalista
 Constança Araújo, portugalská malířka
 15. prosince – Martin Škrtel, slovenský fotbalista
 20. prosince – Bob Morley, australský herec
 22. prosince – Basshunter, švédský zpěvák, hudební producent a DJ
 28. prosince – Debatik Curri, kosovsko-albánský fotbalový obránce
 30. prosince – LeBron James, americký basketbalista
 31. prosince – Corey Crawford, kanadský hokejový brankář
 neznámé datum
 Chunhua Li, čínská sportovní lezkyně
 Mohsen Beheshti Rad, íránský horolezec
 Audrey Mbugua, keňská transgender aktivistka

 Úmrtí Automatický abecedně řazený seznam existujících biografií viz :Kategorie:Úmrtí v roce 1984

Česko 

 2. ledna – Jan Vlček, letecký konstruktér (* 10. července 1922)
 18. ledna – Jiří Mayer, právník a spisovatel (* 23. července 1902)
 20. ledna – Bohumil Menšík, československý voják a příslušník operace Destroyer (* 11. listopadu 1927)
 30. ledna – Josef Kuhn, varhaník a hudební skladatel (* 17. dubna 1911)
 31. ledna – Josef Charvát, lékař, zakladatel české endokrinologie (* 6. srpna 1897)
 14. února – Bohumil Trnka, jazykovědec a literární historik (* 3. června 1895)
 17. února
 Karel Kolský, fotbalista (* 21. září 1914)
 František Hieke, příslušník Obrany národa a zahraničního protinacistického odboje (* 3. července 1893)
 19. února – Jaroslav Pošvář, numismatik a profesor správního práva (* 1. října 1900)
 24. února – Otto František Babler, překladatel, spisovatel, básník, literární historik (* 26. ledna 1901)
 25. února – Michael Florian, grafik (* 3. června 1911)
 28. února – Bohuš Hradil, herec a režisér (* 27. června 1905)
 11. března – Libuše Paserová, operní pěvkyně (* 8. dubna 1900)
 12. března – Jindřich Schmidt, rytec (* 24. června 1897)
 22. března – Jaroslav Pecháček, prozaik, výtvarník a publicista (* 11. dubna 1909)
 29. března – Aleš Černý, malíř (* 10. listopadu 1920)
 2. dubna – Lubor Matouš, orientalista (* 2. listopadu 1908)
 5. dubna – Jaroslav Kratochvíl, protektorátní ministr průmyslu, obchodu a živností (* 1. května 1901)
 14. dubna – Alois Lukášek, malíř (* 12. října 1911)
 15. dubna – Čeněk Pícha, hokejista (* 17. května 1921)
 3. května – Vilém Wünsche, malíř (* 1. prosince 1900)
 10. května – Václav Zykmund, výtvarný kritik, malíř a fotograf (* 18. června 1914)
 12. května – Jaroslav Kučera, fotbalista (* 28. ledna 1905)
 18. května – Zdenka Hrnčířová, operní pěvkyně (* 27. ledna 1913)
 25. května – Antonín Devátý, houslista, dirigent a hudební skladatel (12. června 1903)
 28. května – Karel Aliger, fotograf (* 9. září 1916)
 2. června – Marie Fischerová-Kvěchová, malířka a ilustrátorka (* 24. března 1892)
 11. června – Bedřich Rozehnal, architekt (* 2. června 1902)
 27. června – Metoděj Habáň, kněz, filozof a spisovatel (* 11. září 1899)
 28. června
 Milan Chladil, zpěvák (* 8. února 1931)
 Bohumil Zlámal, kněz, historik a profesor církevních dějin (* 21. prosince 1904)
 30. června – Karel Michal, spisovatel, scenárista a dramatik (* 28. prosince 1932)
 2. července – Bedřich Fučík, literární kritik, historik, editor a překladatel (* 4. ledna 1900)
 8. července – Josef Kratochvíl, fotbalista (* 9. února 1905)
 12. července – Viktor Boháč, odbojář a národněsocialistický politik (* 16. října 1904)
 18. července – Jiří Bradáček, sochař (* 27. června 1922)
 23. července – Andrej Barčák, ministr zahraničního obchodu ČSSR (* 19. ledna 1920)
 3. srpna – Přemysl Freiman, režisér a televizní redaktor (* 15. října 1921)
 6. srpna – Marie Vášová, herečka (* 16. května 1911)
 8. srpna
 Vladimír Pachman, šachový skladatel a publicista (* 16. dubna 1918)
 Svatopluk Sova, fotograf (* 18. ledna 1913)
 9. srpna – Ivan Poldauf, jazykovědec (* 15. září 1915)
 13. srpna – Pavel Bareš, architekt (* 15. května 1904)
 14. srpna – Václav Vejsada, spisovatel (* 10. ledna 1921)
 23. srpna – Victor Fürth, architekt a pedagog židovského původu (* 16. února 1893)
 29. srpna – Cyril Bouda, malíř (* 14. listopadu 1901)
 3. září – Jan Zábrana, básník, prozaik, esejista a překladatel (* 4. června 1931)
 9. září
 Walter Kaufmann, americký hudební vědec, skladatel a dirigent, narozený v Čechách (* 1. dubna 1907)
 Jiří Dohnal, herec a režisér (* 12. srpna 1905)
 11. září – Augusta Machoňová-Müllerová, architektka, bytová návrhářka a publicistka (* 24. ledna 1906)
 19. září – Evžen Hadamczik, fotbalista (* 28. října 1939)
 21. září – Václav Dvořák, brněnský stavitel a architekt (* 20. září 1900)
 1. října – František Kovářík, herec (* 1. října 1886)
 13. října – Josef Suchý, fotbalista (* 16. listopadu 1905)
 15. října
 František Vicena, herec a divadelní pedagog (* 24. června 1933)
 Otto Novák, fotbalista (* 22. března 1902)
 16. října – Jiří Jelínek, malíř, jazzový trumpetista (* 6. července 1922)
 21. října – Dalibor C. Vačkář, hudební skladatel (* 19. září 1906)
 29. října – Jan Budík, účastník Československého protinacistického odboje (* 5. července 1905)
 14. listopadu – Milan Hašek, biolog, lékař a imunolog (* 4. října 1925)
 16. listopadu – Augustin Malý, generální vikář českobudějovické diecéze (* 26. srpna 1908)
 17. listopadu – Jan Novák, klavírista a hudební skladatel (* 8. dubna 1921)
 18. listopadu – Karel Klapálek, voják, armádní generál (* 26. května 1893)
 20. listopadu – Antonín Hřebík, politik a odbojář (* 24. února 1902)
 22. listopadu – Karel Paťha, překladatel, autor povídek (* 29. prosince 1915)
 24. listopadu – Radim Servít, profesor ČVUT (* 31. července 1921)
 5. prosince – Jaromír Zápal, ilustrátor, malíř a spisovatel (* 18. března 1923)
 6. prosince – Václav Razik, katolický kněz, biskup podzemní církve (* 10. září 1921)
 14. prosince – Karel Dittler, dramatik, režisér a herec (* 27. září 1910)
 17. prosince – Josef Beneš, antroponomastik a bohemista (* 11. ledna 1902)
 29. prosince – Maxmilian Martischnig, odbojář během druhé světové války (* 7. července 1912)
 neznámé datum – Jaroslav Černý, malíř (* 1. června 1904)

Svět 

 1. ledna – Alexis Korner, britský bluesový hudebník (* 19. dubna 1928)
 7. ledna – Alfred Kastler, francouzský fyzik (* 3. května 1902)
 8. ledna – Baba Sali, marocký sefardský rabín a kabalista (* 26. září 1890)
 10. ledna – Toivo Loukola, finský olympijský vítěz 1928 (* 2. října 1902)
 14. ledna – Ray Kroc, americký podnikatel českého původu (* 5. října 1902)
 17. ledna – Vlado Bednár, slovenský spisovatel (* 11. února 1941)
 20. ledna – Johnny Weissmüller, americký plavec a filmový herec (* 2. června 1904)
 21. ledna
 Alan Marshall, australský spisovatel (* 2. května 1902)
 Gottfried Toskánský, rakouský arcivévoda a titulární toskánský velkovévoda (* 14. března 1902)
 22. ledna – Chajim Perelman, belgický filozof (* 20. května 1912)
 5. února
 Františka Hrušovská, slovenská a československá odbojářka a politička (* 19. prosince 1914)
 6. února – Jorge Guillén, španělský básník, pedagog a literární kritik (* 18. ledna 1893)
 8. února – Philippe Ariès, francouzský historik (* 21. července 1914)
 9. února – Jurij Andropov, nejvyšší představitel Sovětského svazu (* 15. června 1914)
 12. února – Julio Cortázar, argentinský spisovatel (* 26. srpna 1914)
 19. února – Claude Hopkins, americký jazzový klavírista a aranžér (* 24. srpna 1903)
 21. února – Michail Alexandrovič Šolochov, ruský spisovatel (* 24. května 1905)
 23. února
 Uwe Johnson, německý spisovatel (* 20. července 1934)
 Maurice Tabard, francouzský portrétní fotograf (* 12. července 1897)
 26. února – Kosťantyn Daňkevyč, ukrajinský hudební skladatel, klavírista a pedagog (* 24. prosince 1905)
 1. března – Peter Walker, britský automobilový závodník (* 7. září 1912)
 5. března – Pierre Cochereau, francouzský varhaník a skladatel (* 9. července 1924)
 6. března – Martin Niemöller, německý protestantský teolog (* 14. ledna 1892)
 15. března – Ken Carpenter, americký olympijský vítěz v hodu diskem (* 19. dubna 1913)
 17. března – Konstantin Badigin, sovětský spisovatel a kapitán dálné plavby (* 30. listopadu 1910)
 19. března
 Garry Winogrand, americký fotograf (* 14. ledna 1928)
 Richard Bellman, americký matematik (* 26. srpna 1920)
 22. března – Wacław Wycisk, polský biskup (* 11. února 1912)
 24. března – Ladislav Bielik, slovenský fotograf (* 28. května 1939)
 26. března
 Ahmed Sékou Touré, první guinejský prezident (* 9. ledna 1922)
 Branko Ćopić, srbský spisovatel a básník (* 1. ledna 1915)
 30. března – Karl Rahner, německý teolog (* 5. března 1904)
 1. dubna – Marvin Gaye, americký soulový zpěvák (* 2. dubna 1939)
 4. dubna
 Maximilian Fretter-Pico, generál dělostřelectva německého Wehrmachtu (* 6. února 1892)
 Oleg Antonov, ruský letecký konstruktér (* 7. února 1906)
 Joan Ponc, katalánský malíř (* 28. listopadu 1927)
 5. dubna
 Robert Adams, anglický sochař (* 5. října 1917)
 Giuseppe Tucci, italský orientalista (* 5. června 1894)
 Arthur Travers Harris, velitel bombardovacího letectva Royal Air Force (* 13. dubna 1892)
 8. dubna – Pjotr Leonidovič Kapica sovětský fyzik, nositel Nobelovy ceny (* 8. července 1894)
 17. dubna – Mark W. Clark, americký generál (* 1. května 1896)
 18. dubna – Ze'ev Šerf, ministr financí Izraele (* 21. dubna 1904)
 22. dubna – Ansel Adams, americký fotograf a spisovatel (* 20. února 1902)
 23. dubna – Red Garland, americký hardbopový pianista (* 13. května 1923)
 26. dubna
 Helge Løvland, norský olympijský vítěz v desetiboji (* 11. května 1890)
 Count Basie, jazzový hudebník, kapelník a skladatel (* 21. srpna 1904)
 30. dubna – Zelda, izraelská básnířka (* 20. června 1914)
 1. května – Štefan Kukura, slovenský chirurg (* 27. července 1914)
 3. května – Ross Taylor, kanadský hokejista, zlato na OH 1928 (* 26. dubna 1902)
 4. května – Diana Dorsová, anglická herečka a zpěvačka (* 23. října 1931)
 5. května – Kurt Martti Wallenius, finský generál, politik a spisovatel (* 25. července 1893)
 8. května
 Herbert Matter, americký fotograf a grafický designér (* 25. dubna 1907)
 Borys Antonenko-Davydovyč, ukrajinský spisovatel a překladatel (* 5. srpna 1899)
 11. května – Ferdinand Schneider, německý chemik (* 18. června 1911)
 13. května – Stanisław Ulam, americký matematik (* 13. dubna 1909)
 16. května
 Andy Kaufman, americký komik a herec (* 17. ledna 1949)
 Irwin Shaw, americký spisovatel (* 27. února 1913)
 28. května – Eric Morecambe, britský komik (* 14. května 1926)
 19. června – Lee Krasnerová, americká malířka (* 27. října 1908)
 22. června
 Janusz Gaudyn, polský lékař a spisovatel (* 25. února 1935)
 Dill Jones, velšský klavírista (* 19. srpna 1923)
 24. června – Anton Popovič, slovenský literární historik a teoretik (* 27. července 1933)
 25. června – Michel Foucault, francouzský filozof a psycholog (* 15. října 1926)
 26. června – Albert Dailey, americký jazzový klavírista (* 16. června 1939)
 28. června – Jiga'el Jadin, archeolog a místopředseda vlády Izraele (* 21. března 1917)
 30. června
 Lillian Hellmanová, americká spisovatelka (* 20. června 1905)
 Henri Fabre, francouzský průkopník letectví (* 29. listopadu, 1882)
 3. července – Rudolf Pribiš, slovenský sochař (* 19. března 1913)
 8. července – Brassaï, maďarský fotograf a sochař (* 9. září 1899)
 10. července – Samuel Adamčík, slovenský divadelní a filmový herec (* 23. července 1904)
 17. července – Karl Wolff, nejvyšší velitel SS a policie v Itálii (* 13. května 1900)
 20. července
 Marko Ristić, srbský spisovatel (* 20. června 1904)
 Gabriel Andrew Dirac, anglický matematik (* 13. března 1925)
 25. července – Uladzimir Karatkevič, běloruský spisovatel, básník, dramatik (* 26. listopadu 1930)
 26. července – Ed Gein, americký sériový vrah (* 27. srpna 1906)
 27. července – James Mason, anglický herec (* 15. května 1909)
 5. srpna – Richard Burton, britský herec (* 10. listopadu 1925)
 8. srpna – Walter Tevis, americký povídkář a romanopisec (* 28. února 1928)
 11. srpna – Marcel Balsa, francouzský automobilový závodník (* 1. ledna 1909)
 13. srpna – Tigran Petrosjan, arménský šachista, mistr světa v šachu (* 17. června 1929)
 15. srpna – Norman Petty, americký hudebník, skladatel a producent (* 25. května 1927)
 25. srpna
 Truman Capote, americký spisovatel a herec (* 30. září 1924)
 Kevin Lynch, americký urbanista (* 7. ledna 1918)
 29. srpna – Muhammad Nadžíb, egyptský prezident (* 20. února 1901)
 4. září – Henryk Łowmiański, polský historik (* 22. srpna 1898)
 6. září – Ernest Tubb, americký zpěvák a skladatel (* 9. února 1914)
 7. září – Josip Slipyj, řeckokatolický arcibiskup a kardinál (* 17. února 1892)
 9. září – Walter Kaufmann, hudební vědec, skladatel, pedagog a dirigent, narozený v Čechách (* 1. dubna 1907)
 14. září – Janet Gaynorová, americká herečka (* 6. října 1906)
 24. září
 Pierre Emmanuel, francouzský básník (* 3. května 1916)
 Zuzka Zguriška, slovenská spisovatelka (* 13. dubna 1900)
 26. září – Shelly Manne, americký jazzový bubeník (* 11. června 1920)
 14. října – Martin Ryle, britský radioastronom, nositel Nobelovy ceny (* 27. září 1918)
 16. října – Jozef Psotka, slovenský horolezec (* 12. února 1934)
 17. října – Alberta Hunter, americká bluesová zpěvačka (* 1. dubna 1895)
 19. října
 Jerzy Popiełuszko, polský kněz zavražděný příslušníky komunistické tajné policie (* 14. září 1947)
 Henri Michaux, francouzský malíř, spisovatel a básník (* 24. května 1899)
 20. října
 Carl Ferdinand Cori, americko-rakouský biochemik, nositel Nobelovy ceny (* 5. prosince 1896)
 Paul Dirac, britský teoretický fyzik, (* 8. srpna 1902)
 21. října – François Truffaut, francouzský režisér (* 6. února 1932)
 25. října – Richard Brautigan, americký spisovatel (* 30. ledna 1935)
 29. října – Howard Hibbard, americký historik umění (* 23. května 1928)
 31. října
 Eduardo De Filippo, italský dramatik, herec a básník (* 24. května 1900)
 Indira Gándhíová, indická politička a předsedkyně vlády (* 19. listopadu 1917)
 2. listopadu – Toni Hiebeler, rakouský horolezec a spisovatel (* 5. března 1930)
 8. listopadu – Carl Junghans, německý filmový režisér (* 7. října 1897)
 11. listopadu – Blagoje Nešković, srbský premiér (* 11. února 1907)
 20. listopadu – Alexander Moyzes, slovenský skladatel (* 4. září 1909)
 6. prosince – Viktor Šklovskij, spisovatel a filmový scenárista (* 24. ledna 1893)
 8. prosince
 Volodymyr Čelomej, sovětský raketový konstruktér (* 30. června 1914)
 Walter Ciszek, americký jezuita polského původu, oběť komunismu (* 4. listopadu 1904)
 Robert Jay Mathews, vůdce řádu The Order, skupiny amerických bílých nacionalistů (* 16. ledna 1953)
 14. prosince – Vicente Aleixandre, španělský básník (* 26. dubna 1898)
 16. prosince – Wilson Rawls, americký spisovatel (* 24. září 1913)
 20. prosince
 Stanley Milgram, americký sociální a experimentální psycholog (* 15. srpna 1933)
 Dmitrij Fjodorovič Ustinov, ministr obrany Sovětského svazu (* 30. října 1908)
 24. prosince – Peter Lawford, americký herec britského původu (* 7. září 1923)

Hlavy státu 
Evropa:
 Československo – prezident Gustáv Husák
 Vatikán – papež Jan Pavel II.
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu a generální tajemník KSSS Jurij Andropov
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu a generální tajemník KSSS Konstantin Černěnko
 Francie – prezident François Mitterrand
 Velká Británie
 královna Alžběta II.
 (fakticky) předsedkyně vlády Margaret Thatcher
 Spolková republika Německo
 prezident Karl Carstens
 prezident Richard von Weizsäcker
 (fakticky) kancléř Helmut Kohl
 Dánsko – královna Markéta II.
 Španělsko – král Juan Carlos I.
 Nizozemsko – Beatrix

Ostatní:
 Čína – předseda ČLR Li Sien-nien
 USA – prezident Ronald Reagan
 Kuba – předseda státní rady Fidel Castro
 SSSR
 Nikolaj Andrejevič Tichonov (předseda Rady ministrů SSSR)
 Andrej Andrejevič Gromyko (předseda prezídia Nejvyššího sovětu)

Reference

Externí odkazy

Digitální archivy k roku 1984 
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1984
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1984
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 64 rok 1984

 
20. století