Španělština

Španělština (neboli kastilština) je jeden z nejrozšířenějších světových jazyků. Spadá do kategorie románských jazyků. Španělština je úředním jazykem ve Španělsku, ve většině států Jižní a Střední Ameriky a v Rovníkové Guineji, velmi rozšířená je také ve Spojených státech, na Filipínách a v mnoha dalších zemích světa. Počet rodilých mluvčích se pohybuje okolo 500 miliónů. Po čínštině je to druhý nejpočetnější rodný jazyk na světě.

Vznik a vývoj jazyka 
Jazyky Pyrenejského poloostrova se většinou vyvinuly z lidové latiny římských provincií Hispania Citerior a Hispania Ulterior. Po vpádu Arabů v 8. století se ustavily dva regiony s odlišným jazykovým vývojem: jižní Al-Andalus hovořil dialekty ovlivněnými arabštinou, které jsou shrnovány pod pojem mozarabština, zatímco na křesťanském severu, ovlivněném gótskou kulturou, se kromě kastilštiny postupně vyvinula katalánština, asturština, aragonština a galicijština.

Původní kastilský dialekt vznikal v raném středověku v oblasti mezi Burgosem a Kantábrií, ovlivňován jednak arabštinou od jihu, jednak katalánštinou a baskičtinou od severovýchodu. Po celém poloostrově se rozšířil díky reconquistě. V 15. století, během procesu sjednocení španělských království, vydal Antonio de Nebrija v Salamance svůj spis Grammatica. Jde o první pojednání o kastilské gramatice a zároveň o první gramatiku vulgárního (lidového) jazyka v Evropě. Nejstarším textem v kastilštině jsou pak Glosas Emilianenses, sepsané baskickými mnichy.

Od doby vlády Karla I. v 16. století je pro kastilštinu používán častěji název španělština (jakožto jazyk, jímž se domluví všichni obyvatelé sjednocených španělských království). Přes různé polemiky, které s různou silou trvají dodnes, uvádí Slovník španělského jazyka Královské akademie výrazy kastilština a španělština jakožto synonyma.

Nejvýraznější fonologické změny oproti latině představují hláskové změny (lat. vita → špan. vida – život, iuventus → juventud – mládí), diftongizace (terra → tierra – země) či palatalizace.

Charakteristika jazyka

Abeceda a výslovnost 
Španělština se zapisuje latinkou, ke které se přidává znak ñ; používají se spřežky ch a ll. Španělská abeceda tak v současné době sestává z 29 písmen:

A, B (be), C (ce), CH (che), D (de), E, F (efe), G (ge), H (hache), I (i latina), J (jota), K (ka), L (ele), LL (elle), M (eme), N (ene), Ñ (eñe), O, P (pe), Q (cu), R (erre), S (ese), T (te), U, V (uve), W (uve doble / doble u), X (equis), Y (i griega), Z (zeta).

Přízvučné samohlásky se označují čárkou (á, é, í, ó, ú); nečtou se dlouze, ale při výslovnosti se na ně klade důraz, tzv. akcent. Přízvuk se označuje pouze tehdy, je-li nepravidelný, tj. nestojí li na předposlední slabice, resp. na poslední slabice ve slovech zakončených na souhlásku kromě n a s. Při výslovnosti platí, že ch se vždy čte jako /č/, j se čte vždy jako /ch/, c+a, o, u se čte vždy jako /ka,ko,ku/, c+e, i se v evropské španělštině čte jako /θe, θi/ a v americké španělštině jako /se, si/, g+a,o,u se čte vždy jako /ga,go,gu/, g+e, i se čte vždy jako /che,chi/, gua, guo se čte vždy jako /gua, guo/, gui, gue se čte vždy jako /gi,ge/, h se nikdy nečte, qu se čte vždy jako /k/, z se v evropské španělštině čte jako /θ/ a v americké španělštině jako /s/.

Dříve se používala i tzv. cedilla (pro písmeno ç), která se dodnes používá např. ve francouzštině či turečtině.

Americká španělština se liší užitím písmena „x“, jež pochází z indiánských jazyků v Mexiku a čte se podobně jako české [š]. Název Mexiko vychází ze jména jedné domorodé skupiny, jíž byli Mexikové (čteno [Mešikové]). Vlivem dalších hláskotvorných změn se dnes Mexiko vyslovuje jako [Mechiko], Mexičané někdy dokonce používají zápis Méjico, který odpovídá pravidlům současné španělské fonetiky. Ve starších písemných pramenech se setkáváme s písmenem „x“, čteným jako [ch] (například Don Quixote místo Don Quijote) – toto pravidlo je však již archaické. Písmeno „x“ se pak čte jako /š/ při přepisu výrazů původních latinskoamerických kultur (např. slovo „Xaman“ pochází z mayštiny a čte se [šaman], jde o ekvivalent slova „sever“, důležitý pojem v mayském rituálním náboženství).

Gramatika 

Španělské jméno, stejně jako v dalších románských jazycích, rozlišuje pouze dva rody: mužský a ženský. Slovesný systém je poměrně bohatý; kromě indikativu (indicativo) má široké použití subjunktiv (subjuntivo). V indikativu pak například pro vyjádření minulosti existuje několik časů – minulý prostý (indefinido), minulý složený (préterito perfecto), souminulý (imperfecto), předminulý (pluscuamperfecto). Tyto všechny minulé časy existují jak v prostém, tak v průběhovém tvaru.

Členy 

Unos, unas se nepoužívá ve smyslu neurčitého členu, ale znamená několik (unos hombres = několik mužů).

Zájmena

Číslovky

Slovesa

Sloveso být 
Španělština používá celkem tři slovesa, která se překládají českým být:
 ser popisující trvalé vlastnost nebo ve významu být (na stálo),
 estar popisující současný stav nebo ve významu být (na určitém místě),
 hay (haber) ve významu existovat, vyskytovat se, nacházet se (na neurčitém místě).

Časování sloves v přítomném čase 
Pravidelná slovesa (s koncovkami -ar, -er, -ir)

Nářečí španělštiny 

Španělština je jazyk rozšířený po celém světě, a proto existuje řada nářečí španělštiny, mezi nimiž mohou být dosti výrazné rozdíly. Rozlišujeme následující nejvýznamnější nářečí španělštiny:

Evropa 
 Nářečí andaluské (Dialecto andaluz)
 Nářečí churro (Dialecto churro)
 Španělština z Kanárských ostrovů (Español canario)
 Nářečí murcijské (Dialecto murciano)
 Nářečí extremadurské (Extremeńo)

Amerika 
 Amazonská španělština (Español amazónico)
 Andská španělština (Español andino)
 Španělština z centrální Bolívie (Español camba)
 Chilská španělština (Español chileno)
 Španělština ze souostroví Chiloé v Chile (Español chilote)
 Karibská španělština (Español caribeño); může být dále členěno
 Středokolumbijská španělština (Español cundiboyacense)
 Španělština z provincie Antioquia v Kolumbii (Español antioqueño)
 Španělština z provincií Santander a Norte de Santander v Kolumbii (Español santandereano-tachirense)
 Laplatská španělština (Español rioplatense)
 Španělština z oblasti Llanos (Español llanero)
 Mexická španělština (Español mexicano)
 Paraguayská španělština (Español paraguayo)
 Peruánská španělština (Castellano)
 Portorická španělština (Español boricua)
 Španělština ze severoperuánského pobřeží (Español peruano ribereño)
 Rovníková španělština (Español ecuatorial) - části pobřeží Kolumbie, Ekvádoru a Peru
 Středoamerická španělština (Español centroamericano)
 Yucatanská španělština (Español yucateco)

Afrika 
 Ceutská španělština (Español ceutí)
 Melillská španělština (Español melillense)
 Španělština z El Rifu (Español rifeño)
 Marocká španělština (Español marroquí)
 Saharská španělština (Español saharauí)
 Rovníkoguinejská španělština (Español ecuatoguineano)

Asie 
 Filipínská španělština (Español filipino)

Rozšíření jazyka ve světě

Užitečné fráze

Vzorový text 
Otčenáš (modlitba Páně):
 Padre nuestro, que estás en el
 cielo, santificado sea tu nombre,
 venga a nosotros tu reino,
 hágase tu voluntad
 en la tierra como en el cielo.
 Danos hoy nuestro
 pan de cada día,
 perdona nuestras ofensas,
 como también nosotros
 perdonamos a los que nos ofenden,
 no nos dejes caer en tentación,
 y líbranos del mal. Amén.

Základní fráze

Typické pozdravy: Buenos días (dobrý den), Buenas tardes (dobré odpoledne), Buenas noches (dobrý večer/noc)

Typická rozloučení: Hasta luego (nashledanou potom), Hasta la vista (naviděnou), adiós (s Bohem), Hasta pronto (nashledanou brzy)

Zdvořilostní otázka: Jak se máš?: ¿Cómo estás?, ¿Qué tal?, ¿Cómo va todo?

Odkazy

Reference

Související články 
 Americká španělština

Externí odkazy 

 
 
 
 
 Real Academia Española, na jejíchž stránkách je i slovník Diccionario de la lengua española
 Online test ze španělštiny zdarma
 Definice a obsah úrovní španělštiny
 Pravopis, výslovnost a skloňování španělských zeměpisných jmen v češtině

 
Románské jazyky
Jazyky Afriky
Jazyky Asie
Jazyky Jižní Ameriky
Jazyky Severní Ameriky
Jazyky Bolívie
Jazyky Paraguaye
Jazyky Peru
Jazyky Španělska
Jazyky Uruguaye
Jazyky USA
Jazyky Filipín
Jazyky Argentiny
Jazyky Kostariky
Jazyky Ekvádoru
Jazyky Salvadoru
Jazyky Hondurasu
Jazyky Mexika
Jazyky Nikaraguy
Jazyky Panamy
Jazyky Gibraltaru
Úřední jazyky Evropské unie
Jazyky Antarktidy
Živé jazyky