23. květen

23. květen je 143. den roku podle gregoriánského kalendáře (144. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 222 dní. Svátek slaví Vladimír a Vladimíra.

Události

Česko 
 1448 – Papežský legát Juan Carvajal odjel z Prahy s originály kompaktát, které musel získat zpátky ozbrojený oddíl
 1611 – Matyáš Habsburský byl korunován českým králem.
 1618 – Třetí pražská defenestrace, která se považuje za začátek třicetileté války; stavové vedeni Jindřichem Matyášem Thurnem vyhodili z oken královského místodržitelství na Pražském hradě Viléma Slavatu z Chlumu a Košumberka, Jaroslava Bořitu z Martinic a písaře Filipa Fabricia.
 1788 – Jan Jakub Ryba jmenován učitelem v Rožmitále pod Třemšínem
 1926 – V Brně zahájena pravidelná letecká doprava. Na černovickém letišti přistálo první letadlo Farman-Goliath pro 12 cestujících a následující den vzniklo pravidelné letecké spojení Praha-Brno-Bratislava-Košice. První let na palubě letadla De Havilland absolvovali čtyři cestující.
 1945 – Vychází první číslo Svobodných novin, které po zákazu Lidových novin založil Eduard Bass a stal se jejich šéfredaktorem.
 1978 – Únos školního autobusu: Trojice bratranců Barešových přepadla autobus s řidičem a 39 cestujícími z gymnázia Říčany, s cílem vynutit si průjezd do západního Německa. Po vyjednávání a propuštění všech studentů došlo na přechodu Pomezí nad Ohří k přestřelce, při které zemřel řidič autobusu a jeden z pachatelů (Milan Bareš); zbylí dva únosci byli zadrženi a odsouzeni.
 2010 – Česká hokejová reprezentace vyhrála mistrovství světa v ledním hokeji, když ve finále porazila Rusko 2:1.
 2017 – Vězeň Jiří Kajínek odsouzený k doživotnímu trestu odnětí svobody byl po obdržení prezidentské milosti propuštěn.

Svět 
 1040 – Bitva o Dandanqan skončila vítězstvím Seldžuků pod vedením Tughrula a Chaghri Bega, čímž skončila vláda Ghaznavidů pod vedením Masuda I. z Ghazni nad Khorasanem. 
 1059 – Nemocný francouzský král Jindřich I. nechal svého sedmiletého syna Filipa zvolit králem a vysvětil ho arcibiskup z Remeše. Chtěl tak pro případ své smrti zajistit hladké nástupnictví jeho syna na trůn, čehož následně dosáhl.
 1099 – Zahájena stavba katedrály ve městě Modeně
 1179 –  Papež Alexandr III. vydal bulu Manifestis Probatum, ve které uznal Portugalsko jako nezávislé království. 
 1376 – Ve Florencii byly vyhláškou zakázány karetní hry
 1430 – Johanka z Arku upadla do zajetí Burgunďanům, ti ji předali Angličanům
 1493 – Senlisská smlouva upravila sporné vlastnictví burgundského rodu, který vymřel v roce 1477 smrtí Karla Smělého: Habsburský Maxmilián I. získal vládu nad svobodným burgundským hrabstvím, zatímco Pikardie a burgundské vévodství zůstaly francouzskému králi Karlovi VIII. 
 1498 – Poprava Girolama Savonaroly: Papež Alexandr VI. nechal kazatele Girolama Savonarolu po exkomunikaci a obvinění z kacířství a z nepřátelství Svatého stolce,  spolu s jeho dvěma mnichy nejprve oběsit před velkým davem na náměstí Piazza della Signoria ve Florencii a poté upálit na hranici.
 1498 – Vasco da Gama obeplul Mys dobré naděje a našel cestu do Indie kolem Afriky.

Novověk do XIX. století 
 1520 – Vzpoura Mayů proti conquistadorům
 1525 – Během německé selské války se rolnické armádě pod vedením Hanse Müllera podaří dobýt město Freiburg im Breisgau, kde byla městská rada nucena vstoupit do takzvaného „Křesťanského svazu“ rolníků.
 1533 – v Anglii Thomas Cranmer prohlásil v parlamentu na jednání speciální rady svolané v Duntableském převorství manželství Jindřicha VIII. Tudora a Kateřiny Aragonské za neplatné. Tím vyvolal hněv Vatikánu, který odpověděl papežskou hrozbou zákazu a o rok později zákazem.
 1536 – papež Pavel III. zavedl v Portugalsku inkvizici, prostřednictvím buly Cum ad nil magis.
 1541 - Jacques Cartier opouští Saint-Malo (Francie) na svou třetí cestu
 1547 – V bitvě u Drakenburgu porazila protestantská armáda Šmalkaldské ligy císařská vojska vévody Ericha II. von Calenberga. V důsledku bitvy bylo severní Německo osvobozeno od císařských vojsk, což přispělo k náboženské svobodě.
 1555 – 79letý Gian Pietro Carafa byl zvolen papežem jako nástupce Marcella II., který zemřel 1. května, přijal jméno Pavel IV. 
 1568 – Osmdesátiletá válka, boj za svobodu v Nizozemsku proti španělské nadvládě, začal bitvou u Heiligerlee. Nizozemsko pod vedením Ludvíka Nassau-Dillenburga porazilo armádu guvernéra Španělska Jana z Ligne, který umřel v bitvě. Nizozemsko vyhlásilo nezávislost na Španělsku.
 1592 – Giordano Bruno byl zatčen v Benátkách po udání od svého žáka, později předán do Říma a v roce 1600 upálen
 1576 – Tycho Brahe dostal od Frederika II. ostrov Hveen, aby na něm vybudoval observatoř Uranienborg.
 1592 – Španělská vojska, která se vylodila v Bretani, uvolnila město Craon, které bylo během osmé hugenotské války obléháno vojsky francouzského krále Jindřicha IV. V bitvě zvítězil generál Philippe-Emmanuel de Lorraine nad svým protivníkem Henrim de Bourbon, vévodou de Montpensier.
 1609 – Oficiální ratifikace druhého statutu Virginie
 1701 – Poté, co byl kapitán William Kidd shledán vinným ze zabití Williama Moora a z pirátství, byl v Londýně oběšen
 1706 – Bitva u Ramillies: Po  porážce Francouzů v bitvě u Ramillies ve válce o španělské dědictví proti nizozemsko-anglické armádě pod vedením Johna Churchilla, 1. vévody z Marlborough, byli Francouzi nuceni ustoupit ze španělského Nizozemska.
 1750 – Il bugiardo (Lhář), komedie o třech dějstvích od Carla Goldoniho, měla premiéru v Mantově. 
 1788 – S ratifikací ústavy Spojených států se Jižní Karolína stala osmým státem Spojených států amerických. 
 1789 – byl zatčen brazilský básník Tomás Antônia Gonzaga a odsouzen později do vyhnanství za účast na Inconfidência Minas.
 1799 – Světská kantáta „Der Tyroler Landsturm“ Antonia Salieriho a Josepha Franze Ratschkyho měla premiéru v k.k. Redoutensaal  ve Vídni.
 1802 – Francie v dohodě uznává pruské nároky v severozápadním Německu, kupř. do oblastí knížecích biskupství Hildesheim, Münster a Paderborn jako kompenzace za postoupené oblasti na levém břehu Rýna.
 1814 – Poté, co již měla opera Ludwiga van Beethovena Leonore premiéru ve dvou verzích s malým úspěchem, měla premiéru druhá revize pod názvem Fidelio v Theater am Kärntnertor ve Vídni. 
 1829 – Ve Vídni byl udělen patent na tahací harmoniku (privilegium na vynález akordeonu) Cyrilu Demianovi, staviteli varhan a klavírů, a jeho synům Karlovi a Guidemu 
 1842 – Britský zemědělský chemik John Bennet Lawes patentoval svůj proces výroby superfosfátu, zemědělského hnojiva. 
 1844 – Bab prohlásil, že je zaslíbeným ze všech náboženství a předzvěstí vyššího Božího posla, než je on sám. Toto datum je považováno za datum založení Babismu. 
 1846 - Mexicko-americká válka: Prezident Mariano Paredes z Mexika oficiálně vyhlásil válku Spojeným státům.
 1862 – Německý astronom Eduard Schönfeld nalezl spirální galaxii později zaznamenanou jako NGC 4383 v souhvězdí Haar der Berenike. Galaxie patří do kupy galaxií v Panně
 1863 – Ferdinand Lassalle založil v Lipsku Všeobecný německý dělnický spolek (ADAV) spolu s delegáty z Lipska, Hamburku, Harburgu, Kolína nad Rýnem, Düsseldorfu, Elberfeldu, Barmenu, Solingenu, Frankfurtu nad Mohanem, Mohuče a Drážďan, původ dnešní SPD (Sociálně demokratické strany Německa)
 1873 – V Kanadě byla založena Severozápadní jízdní policie (North West Mounted Police), zkráceně nazývaná Kanadská jízdní policie, která se později stala federální policií celé Kanady.

XX. století 
 1907 - Jednokomorový parlament Finska se sešel na svém prvním plenárním zasedání.
 1911 – Otevření New York Public Library.
 1915 – Itálie vyhlásila válku Rakousku-Uhersku v důsledku Londýnské smlouvy, která de iure zrušila Trojdohodu. To byl začátek horského válčení a po něm následovalo dvanáct bitev Isonzo první světové války.
 1920 – Papež Benedikt XV. ve své encyklice Pacem, Dei munus pulcherrimum klade mír do středu svých úvah a doporučuje usmíření mezi odpůrci po první světové válce. Měl kladný vztah k myšlence Společnosti národů. 
 1922 – Walt Disney založil svou první filmovou společnost Laugh-O-Gram Studio
 1923 – Sabena byla založena jako belgická národní letecká společnost. Vznikla ze SNETA (Syndicat national pour l'étude du transport aérien), národní letecké společnosti založené v roce 1919. 
 1930 – V Berlíně měl premiéru protiválečný film Georga Wilhelma Pabsta Western Front 1918 nebo Vier von der Infanterie.
 1930 – Vzducholoď Graf Zeppelin podnikla svou první cestu do Brazílie.
 1932 – V Brazílii jsou čtyři studenti zastřeleni a zabiti během demonstrace proti Getúliu Vargasovi, která o několik týdnů později vyústila ve vypuknutí konstituční revoluce.
 1934 – Američtí bankovní zloději Bonnie a Clyde byli zabiti policií v Bienville Parish v Louisianě.
 1939 – Adolf Hitler oznámil vojenskému vedení Německa, že chce při první vhodné příležitosti zaútočit na sousední Polsko. Projev byl písemně zaznamenán Rudolfem Schmundtem. Tzv. Schmundtův protokol se později stal důležitým dokumentem v norimberských procesech s hlavními válečnými zločinci. 
 1942 – Po několika dnech bojů se německému Wehrmachtu podařilo obklíčit několik sovětských armád poblíž Charkova ve druhé bitvě u Charkova ve válce proti Sovětskému svazu. Ke kapitulaci došlo 28. května. Byla to jedna z posledních vítězných obkličovacích bitev Němců za druhé světové války. 
 1945 – Dönitzova vláda, tj. výkonná vláda jmenovaná říšským prezidentem Karlem Dönitzem (kabinet Schwerin von Krosigk) s provizorním sídlem ve zvláštní oblasti Mürwik, byla spojenci prohlášena za sesazenou a zatčena. To bylo považováno za konec nacistického státu (Třetí říše). 
 1945 – Bývalý Reichsführer SS Heinrich Himmler spáchal sebevraždu během výslechu britskými spojenci v Lüneburgu pomocí kyanidové kapsle skryté v mezeře jeho zubů. 
 1949 – Základním zákonem s účinností od tohoto dne byla založena Spolková republika Německo (v češtině známa jako Západní Německo). Základní zákon se zpočátku vztahoval pouze na západní zónu známou jako trizóna, s výjimkou Sárska. Formálně nezávislý „Sárský protektorát“ se připojil 1. ledna 1957 v souladu s článkem 23 starého znění základního zákona, stejně jako NDR 3. října 1990. 
 1951 – V Pekingu byla mezi Čínskou lidovou republikou a Tibetem podepsána dohoda o mírovém osvobození Tibetu. Obsahem dohody bylo zajištění vnitropolitické autonomie a svobody vyznání pro Tibet ze strany Čínské lidové republiky, přičemž zahraničně politickou reprezentaci Tibetu měla převzít Čínská lidová republika. Z pohledu tibetské exilové vlády dohoda vznikla pod vojenským tlakem v důsledku obsazení východotibetské provincie Qamdo a pod hrozbou dalšího vojenského postupu Čínské lidové osvobozenecké armády, a proto ji považovala za neplatnou. 
 1960 – Tsunami způsobená zemětřesením v Chile, den předtím zabila 61 lidí v Hilo na Havaji.
 1962 – Francouzský generál Raoul Salan byl odsouzen k doživotnímu vězení poté, co jako člen Organizace de l'armée secrète podporoval eskalaci násilí v alžírské válce a účastnil se pokusu o převrat.
 1965 – Předchozí starosta Vídně Franz Jonas z SPÖ byl zvolen rakouským spolkovým prezidentem s 50,7 % proti bývalému spolkovému kancléři Alfonsi Gorbachovi z ÖVP. 
 1979 – Předchozí předseda Bundestagu Karl Carstens z CDU byl Spolkovým shromážděním zvolen prezidentem Spolkové republiky Německo proti političce SPD Annemarie Rengerové. Od té doby až do roku 2009 byl německý spolkový prezident volen každých pět let k tomuto datu:
 1971 – Hra Der B, přepsaná na operu Friedrichem Dürrenmattem
 1984 – Celovečerní film Paris, Texas německého režiséra Wima Wenderse s Harrym Deanem Stantonem, Nastassjou Kinski a Deanem Stockwellem v hlavních rolích získal Zlatou palmu na filmovém festivalu v Cannes. 
 1984 – Německo: Richard von Weizsäcker (CDU) ve volbách proti Luise Rinser (Zelení). 
 1989 – Německo: Richard von Weizsäcker byl jediným kandidátem, který kandidoval ve volbách. 
 1990 – Německo: Bylo možné slyšet poslední vysílání gongu, známé stanice NDR  
 1992 – Italský soudce Giovanni Falcone zemřel spolu se svou ženou a třemi bodyguardy na dálnici A29, když při projíždění jeho vozidla na dálku bylo odpáleno půl tuny výbušnin. Falcone se pustil dříve do boje proti Cosa Nostře na Sicílii. 
 1993 – První svobodné volby po více než 20 letech se konali v Kambodži pod dohledem přechodného úřadu OSN v Kambodži (UNTAC). Rudí Khmerové bojkotovali volby do Ústavodárného shromáždění. 
 1994 – Německo:  Roman Herzog (CDU) uspěl proti mnoha kandidátům ve třetím kole
 1995 – V San Jose Mercury News výrobce počítačů Sun Microsystems poprvé veřejnosti představil programovací jazyk Java jako součást technologie Java. 
 1997 – V USA byla premiéra filmu Ztracený svět: Jurský park režiséra Stevena Spielberga, natočeného na motivy stejnojmenné knihy spisovatele Michaela Crichtona.
 1997 – V prezidentských volbách v Íránu je překvapivě zvolen prezidentem reformátor Hojatoleslam Seyed Mohammad Chatami se 70 % hlasů proti favoritovi Ali Akbar Nateq Nuri.
 1998 – Dohoda z Velkého pátku byla přijata v referendu v Severním Irsku s přibližně 75 % hlasů pro.
 1999 – Johannes Rau (SPD) zvítězil ve druhém hlasování proti kandidátům z CDU a PDS.

XXI. století 
 2000 – Po bitvě o převzetí nové banky na burze cenných papírů vzešla z dokončené fúze dvou předchůdců v Paříži nová banka BNP Paribas, jedna z největších francouzských bank. 
 2000 – V japonské Niigatě začal soud s mužem, který v listopadu 1990 unesl devítiletou dívku a držel ji v zajetí déle než devět let. 
 2001 – Francouz Marco Siffredi se stal prvním člověkem, který sjel na snowboardu Mount Everest. 
 2002 – Doložka „55 částí“ Kjótského protokolu je přijata po jeho ratifikaci Islandem.
 2004 – V Německu Horst Köhler (CDU) vyhrál ve volbách proti Gesine Schwanové (SPD).
 2004 – Na Letišti Paris-Roissy-Charles de Gaulle zahynuli 4 lidé a 3 byli zraněni poté, co se zřítil fragment střechy nového terminálu 2E.
 2006 –  V New Yorku bylo nové World Trade Center 7 otevřeno velkým koncertem na místě starého World Trade Center, které bylo zničeno při teroristických útocích 11. září 2001. 
 2006 – erupce aljašského stratovulkánu Mount Cleveland.
 2006 – Do užívání byl uveden přestavěný mrakodrap WTC7.
 2006 – Byl vydán operační systém Windows Vista Beta 2.
 2008 – Unie jihoamerických národů: V brazilském hlavním městě Brasília byla všemi nezávislými státy Jižní Ameriky podepsána zakládající listina Unie jihoamerických národů. Cílem dohody je bojovat proti „nerovnosti, sociálnímu vyloučení, hladu, chudobě a nejistotě“. Do roku 2025 by mělo být dosaženo integrace srovnatelné s Evropskou unií. Plánuje se společná měna, parlament a pasy. 
 2009 – Fotbalový klub VfL Wolfsburg získal historicky první německý mistrovský titul.
 2009 – Horst Köhler (CDU) uspěl v prvním hlasování proti mnoha kandidátům
 2009 – Nepál: Komunista Madhav Kumar byl zvolen parlamentem premiérem Nepálu.
 2009 – Bývalý jihokorejský prezident Roh Moo-hyun, zapojený do korupčního skandálu, spáchal sebevraždu tím, že se vrhl do horské propasti.
 2010 – 19 lidí zahynulo a 71 bylo zraněno při vlakové nehodě v čínském Fuzhou.
 2010 – V jamajské metropoli Kingston vypukly krvavé čtyřdenní nepokoje, které vyvolali příznivci drogového barona Christophera Cokea poté, co vláda rozhodla o jeho vydání do Spojených států.
 2012 – Papežský komorník Paolo Gabriele byl zatčen a obviněn z krádeže tajných dokumentů z Vatikánu.
 2013 - Sigmundur Davíð Gunnlaugsson se stal premiérem Islandu.
 2014 – Na Isla Vista zastřelil 23letý Elliot Rodger 7 studentů Kalifornské univerzity v Santa Barbaře, 14 dalších zranil a v obklíčení policie spáchal sebevraždu.
 2015 – Ve Vídni proběhlo finále jubilejního 60. ročníku Eurovize.
 2015 – U příležitosti 100. výročí vstupu Itálie do první světové války nařídila italská vláda s premiérem Matteo Renzi vyvěšovat vlajky na všech veřejných budovách. Jihotyrolský guvernér Arno Kompatscher na to prohlásil, že se tím v Jižním Tyrolsku nebude řídit. 
 2016 – 45 rekrutů bylo zabito a 60 zraněno při sebevražedném bombovém útoku v Adenu v Jemenu.
 2016 – Při sérii teroristických útoků v syrských městech Jabla a Tartús ve Středozemním moři bylo zabito 189 lidí a asi 200 bylo zraněno.
 2017 – Filipínský prezident Rodrigo Duterte vyhlásil stanné právo na ostrově Mindanau při bitvě v Marawi, napadeném islamisty pod černým praporem ISIS. 
 2018 – Státní zastupitelství ve Frankfurtu nad Mohanem podalo obžalobu na Thea Zwanzigera, Wolfganga Niersbacha a Horsta R. Schmidta za daňové úniky v rámci možných úplatků při mistrovství světa ve fotbale 2006. Obvinila je, že DFB použila platbu z roku 2005 ke kompenzaci soukromé půjčky od Roberta Louis-Dreyfuse Franzi Beckenbauerovi a později ji nezákonně uplatnila jako provozní výdaj.
 2019 – Ve floridské státní věznici v Raifordu byl popraven sériový násilník a vrah Robert Joe Long injekcí jedu.
 2021 – Bělorusko pod záminkou, že letadlu hrozí bomba, zachytilo let 4978 Ryanairu, Boeing 737-800 odlétající z Atén směřující do Vilniusu, a za doprovodu stíhačky odklonilo plánovaný let do Minsku. Po přistání v Minsku byli zatčeni novinář Raman Pratasevič, který kritizoval režim, a jeho partnerka Sofija Sapegaová. Letadlo mohlo později pokračovat v letu do Vilniusu.
 2022 - pokračuje válka Ruska na Ukrajině a zapomenutá válka Islamistů v Mosambiku

Narození 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Narození 23. května

Česko 

 1643 – Jaroslav Ignác Šternberk, litoměřický biskup († 12. dubna 1709)
 1669 – Jan Václav Gallas vévoda z Lucery a místokrál neapolský († 25. července 1719)
 1792 – Karel Jan Clam-Martinic, šlechtic († 29. ledna 1840)
 1794 – Ignaz Moscheles, klavírní virtuóz a skladatel († 10. března 1870)
 1811 – František Václav Karlík, kantor a hudební skladatel († 9. září 1889)
 1855 – Theodor Wollschack, československý politik německé národnosti († 9. ledna 1945)
 1858 – Franta Župan, pedagog a spisovatel († 13. ledna 1929)
 1859 – Jaroslav Věšín, malíř českého původu († 9. května 1915)
 1861 – Otakar Bystřina, spisovatel († 18. července 1931)
 1866 – Karel Špaček, rektor Českého vysokého učení technického († 22. června 1937)
 1876 – Jan Pažout, malíř († 6. května 1909)
 1879 – Václav Mařan, sochař a keramik († 17. února 1962)
 1883 – Jindřich Feld starší, houslista, hudební pedagog a skladatel († 5. října 1953)
 1889 – Zdeněk Rón, prozaik, dramatik, kulturní publicista a básník († 13. července 1948)
 1898 – Bedřich Andres, profesor občanského práva († 23. srpna 1960)
 1900 – Pavel Mahrer, československý fotbalový reprezentant († 18. prosince 1985)
 1901 – Antonín Heythum, scénograf, grafik a architekt († 10. ledna 1954)
 1905
 Václav Deyl, spisovatel († 19. února 1982)
 Karel Hromádka, československý hokejový reprezentant († 27. listopadu 1968)
 1909 – Ladislav Zívr, sochař († 4. září 1980)
 1917
 Jindřich Svoboda, válečný pilot († 17. ledna 1942)
 Antonín Špaček, předseda Československé obci legionářské († 3. dubna 2007)
 1922 – Karel Effa, herec († 11. června 1993)
 1923 – Karel Vladimír Burian, spisovatel, hudební skladatel a sbormistr († 24. května 2000)
 1924 – Gustav Krum, malíř a ilustrátor († 21. března 2011)
 1925 – Eliška Horelová, prozaička († 30. srpna 2015)
 1927 – Vladimír Nekuda, archeolog († 10. května 2006)
 1929
 Dagmar Šimková, politická vězeňkyně komunistického režimu, spisovatelka († 24. února 1995)
 Vladimír Preclík, sochař, malíř, řezbář a spisovatel († 3. dubna 2008)
 Ervín Hrych, literární vědec, spisovatel, humorista a překladatel († 25. února 2016)
 1931 – Jaroslav Porák, bohemista, slavista († 6. července 1985)
 1932
 Miroslav Masák, architekt
 Petr Wittlich, historik umění
 1936
 Josef Fronek, anglista, bohemista a lexikograf
 Milan Hejný, český a slovenský matematik
 1942 – Jiří Štědroň, herec, zpěvák, textař
 1943 – Felix Slováček, klarinetista, saxofonista, hudební skladatel a dirigent
 1944
 František Pinc, československý politik KSČ
 Ivan Jilemnický, sochař, grafik a ilustrátor († 3. května 2012)
 1946 – Oldřich Dudek, spisovatel, scenárista
 1948 – Vladimír Vlasák, archivář a regionální historik
 1950 – Milan Pitkin, herec a komik
 1952 – Jaromír Pelc, básník, spisovatel, novinář, kritik
 1953 – Jan Lepš, odborník na rostlinnou ekologii
 1954 – František Řezníček, fotograf († 1. července 2007)
 1958 – Jiří Jelínek, baskytarista
 1960 – Michal Kaňka, violoncellista
 1995 – Marek Lambora, herec

Svět 

 1100 – Čchin-cung, čínský císař z dynastie Sung († 14. června 1156)
 1208 – Šimon z Montfortu, vůdce anglického povstání († 4. srpna 1265)
 1606 – Jan Caramuel z Lobkovic, španělský biskup, učenec, spisovatel, diplomat a válečník († 8. září 1682)
 1617 – Elias Ashmole, anglický starožitník, sběratel umění († 18. května 1692)
 1652 – Ferdinand Vilém Eusebius ze Schwarzenbergu, rakouský šlechtic, polik a císařský tajný rada († 26. října 1703)
 1707 – Carl Linné, švédský přírodovědec, botanik a lékař († 10. ledna 1778)
 1710 – François Gaspard Adam, francouzský sochař († 18. srpna 1761)
 1730 – August Ferdinand Pruský, pruský princ a generál († 2. května 1813)
 1734 – Franz Anton Mesmer, švýcarský lékař († 5. března 1815)
 1754 – Andrea Appiani, italský malíř († 8. listopadu 1817)
 1790
 Jules Dumont d'Urville, francouzský mořeplavec a přírodovědec († 8. května 1842)
 James Pradier, francouzský sochař († 4. června 1852)
 1799 – Thomas Hood, anglický básník a humorista († 3. května 1845)
 1810 – Margaret Fuller, americká novinářka († 19. července 1850)
 1823 – Ante Starčević, chorvatský politik, publicista a spisovatel († 28. února 1896)
 1824 – Ambrose Burnside, americký generál, vynálezce a politik († 13. září 1881)
 1826 – Adile Sultan, osmanská princezna, dcera sultána Mahmuda II., sestra sultána Abdülmecida I. a sultána Abdülazize († 12. února 1899)
 1834 – Carl Heinrich Bloch, dánský malíř († 22. února 1890)
 1837 – Anatole Mallet, švýcarský konstruktér lokomotiv († 10. října 1919)
 1842 – Maria Konopnicka, polská spisovatelka († 8. října 1910)
 1844 – 'Abdu'l-Bahá, nejstarší syn zakladatele víry Bahá'í († 28. listopadu 1921)
 1848 – Otto Lilienthal, německý průkopník letectví († 10. srpna 1896)
 1849 – Károly Khuen-Héderváry, premiér Uherska († 16. února 1918)
 1852 – Adalbert Cziráky, uherský šlechtic, politik a diplomat († 20. března 1911)
 1853 – Victor von Röll, předlitavský státní úředník a politik († 12. října 1922)
1857 – Marie Waldecko-Pyrmontská, princezna württemberská († 30. dubna 1882)
 1862 – Hermann Gunkel, německý luteránský teolog († 11. března 1932)
 1875 – Alfred P. Sloan, prezident a předseda správní rady společnosti General Motors († 17. února 1966)
 1883
 Douglas Fairbanks, americký herec, režisér, scenárista a producent († 12. prosince 1939)
 Gyula Szekfű, maďarský historik a publicista († 29. června 1955)
 1884 – Corrado Gini, italský sociolog a statistik († 13. března 1965)
 1886 – David Remez, izraelský politik († 19. května 1951)
 1887 – Thoralf Skolem, norský matematik († 23. března 1963)
 1889 – Ernst Niekisch, německý levicový politik a žurnalista († 27. května 1967)
1890 – Dagmar Dánská, dcera dánského krále Frederika VIII. († 11. října 1961)
 1891 – Pär Lagerkvist, švédský spisovatel, Nobelova cena za literaturu († 11. července 1974)
 1893 – Rosa Raisa, americká sopranistka († 28. září 1963)
 1896 – Felix Steiner, nacistický generál († 12. května 1966)
 1898 – Scott O'Dell, americký spisovatel († 15. října 1989)
 1899 – Julien Bryan, americký fotograf, filmař a dokumentarista († 20. října 1974)
 1900 – Hans Frank, vykonavatel holocaustu v Polsku, nacistický válečný zločinec († 16. října 1946)
 1901 – Charles W. Morris, americký sémiotik a filozof († 15. ledna 1979)
 1908 – John Bardeen, americký fyzik, Nobelova cena za fyziku 1956 a 1972 († 30. ledna 1991)
 1910 – Artie Shaw, americký jazzový klarinetista († prosince 2004)
 1911 – Paul Augustin Mayer, německý kardinál († 30. dubna 2010)
 1912 – Jean Françaix, francouzský hudební skladatel († 25. září 1997)
 1913
 Carlos Borja, mexický basketbalista († 25. listopadu 1982)
 Carlos Rafael Rodríguez, kubánský komunistický politik († 8. prosince 1997)
 1914 – Nora Szczepańska, polská spisovatelka († 1. ledna 2004)
 1917 – Edward Lorenz, americký matematik a meteorolog († 16. dubna 2008)
 1919 – Ruth Fernández, portorická zpěvačka, politička a herečka († 9. ledna 2012)
 1921 – James Blish, americký spisovatel († 30. července 1975)
 1923
 Ante Starčević, chorvatský politik, publicista a spisovatel († 28. února 1896)
 1924 – Karlheinz Deschner, německý spisovatel († 8. dubna 2014)
 1925 – Joshua Lederberg, americký molekulární biolog, Nobelova cena († 2. února 2008)
 1926
 Christian Norberg-Schulz, norský historik a teoretik architektury († 28. dubna 2000)
 Amos Degani, izraelský politik († 28. července 2012)
 1928 – Howard Hibbard, americký historik umění († 29. října 1984)
 1931 – Lucian Mureșan, rumunský kardinál
 1932
 John Lyons, anglický lingvista
 Les Spann, americký jazzový kytarista († 24. ledna 1989)
 1934 – Robert Moog, americký vynálezce a průkopník elektronické hudby († 21. srpna 2005)
 1935 – Susan Cooperová, britská spisovatelka
 1936
 Ingeborg Hallstein, německá operní koloraturní sopranistka
 Morgan Scott Peck, americký psychiatr a spisovatel († 25. září 2005)
 1938 – Daniel Humair, švýcarský bubeník a malíř
 1939 – Marvin Stamm, americký trumpetista
 1941 – General Johnson, americký rhythm and bluesový hudebník, skladatel († 13. října 2010)
 1942 – Christian Frémont, francouzský zástupce v Andoře († 3. srpna 2014)
 1944
 John Newcombe, australský tenista
 Volkmar Weiss, německý genetik
 1946
 Ruth Underwood, americká perkusionistka
 Don Moye, americký perkusionista
 Clemente Domínguez y Gómez, španělský vzdoropapež († 22. března 2005)
 1947
 Michael Porter, americký ekonom
 Karl Vocelka, rakouský historik
 1949
 Daniel Nicholas DiNardo, americký kardinál
 Alan García, prezident Peru  († 17. dubna 2019)
 Vladimír Durdík, slovenský herec († 9. března 2003)
 1950 – Alexandr Klepikov, sovětský veslař, olympijský vítěz († 26. února 2021)
 1951
 Anatolij Karpov, ruský šachista (mistr světa)
 Antonis Samaras, předseda vlády Řecka
 1952
 Martin Parr, britský dokumentární fotograf
 Kim Stanley Robinson, americký spisovatel sci-fi
 1953
 Rick Fenn, britský rockový kytarista
 Agathe Uwilingiyimana, premiérka Rwandy († 7. dubna 1994)
 1954 – Anja Snellmanová, finská spisovatelka
 1958 – Thomas Reiter, německý astronaut
 1967 – Phil Selway, anglický hudebník
 1972 – Rubens Barrichello, brazilský pilot Formule 1
 1974 – Manuela Schwesigová, německá politička
 1979 – Brian Campbell, kanadský hokejista
 1985 – Teimuraz Gabašvili, ruský tenista
 1990 – Kristína Kučová, slovenská tenistka
 1991 – Lena Meyer-Landrut, německá zpěvačka
 2000 – Šúta Tanaka, japonský sportovní lezec

Úmrtí 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Úmrtí 23. května

Česko 

 1708 – Adam Ignác Mladota ze Solopysk, šlechtic a duchovní (* 1673)
 1816 – Josef Hardtmuth, rakouský architekt, zakladatel firmy Koh-i-noor Hardtmuth (* 13. února 1758)
 1846 – Josef Liboslav Ziegler, kněz, básník a spisovatel (* 10. prosince 1782)
 1868 – Ivan Bohdan Staněk, chemik, politik a básník (* 29. května 1828)
 1882 – Emanuel Purkyně, botanik a meteorolog (* 17. prosince 1831)
 1885 – Vendelín Grünwald, právník a politik (* 19. října 1812)
 1893 – Albína Dvořáková-Mráčková, spisovatelka (* 30. ledna 1850)
 1895 – Eliška Pešková, herečka (* 1. července 1833)
 1916 – Vladimír Jindřich Bufka, fotograf a publicista (* 16. července 1887)
 1926 – František Brábek, překladatel z maďarštiny (* 9. prosince 1848)
 1928 – Xena Longenová, herečka (* 3. srpna 1891)
 1934 – Zdenka Braunerová, malířka (* 9. dubna 1858)
 1939 – Theodor von Liebieg, liberecký podnikatel (* 15. června 1872)
 1942 – Adolf Zdrazila, slezský malíř (* 8. prosince 1868)
 1950
 René Černý, příslušník obrany národa, oběť komunismu (* 26. července 1914)
 Stanislav Broj, československý politik, oběť komunistického teroru (* 28. září 1901)
 1957 – Marie Votrubová-Haunerová, básnířka, dramatička a překladatelka (* 2. srpna 1878)
 1958 – František Kubr, divadelník a organizátor (* 3. prosince 1905)
 1960 – Jana Kovaříková, herečka (* 12. dubna 1890)
 1965 – Ján Zverec, československý politik slovenské národnosti (* 7. května 1881)
 1966 – Eduard Kühnl, československý diplomat a esperantista (* 16. května 1884)
 1972 – Kamil Bednář, básník a překladatel (* 4. července 1912)
 1975 – Jan Chomutovský, architekt a politik (* 8. května 1897)
 1979 – Josef Beneš, kněz kolaborující s komunistickým režimem (* 22. února 1905)
 1986 – Bohumil Muzikant, účastník československého protinacistického odboje (* 11. května 1914)
 1990 – Antonín Kapek, komunistický politik a funkcionář (* 6. června 1922)
 1998 – Věra Petráčková, bohemistka, slavistka, lexikografka (* 18. února 1941)
 2000 – Inka Zemánková, swingová zpěvačka (* 5. srpna 1922)
 2002 – Vladimír Karbusický, muzikolog, folklorista, sociolog a historik (* 9. dubna 1925)
 2011 – Karel Otčenášek, 23. biskup královéhradecký (* 13. dubna 1920)

Svět 

 230 – Svatý Urban I., 17. papež katolické církve (* ?)
 1125 – Jindřich V. Sálský, císař Svaté říše římské (* 8. ledna 1086)
 1153 – David I. Skotský, král skotský (* 1085)
1338 – Alice z Warenne, anglická šlechtična a dědička hrabství Surrey (* 15. června 1287)
 1370 – Togon Temür, poslední císař říše Jüan a veliký chán Mongolů (* 25. května 1320)
 1524 – Ismá‘íl I., zakladatel safíovské říše a první novodobý perský šáh (* 17. července 1487)
 1627 – Luis de Góngora y Argote, španělský básník a dramatik (* 11. července 1561)
 1670 – Ferdinand II. Medicejský, toskánský velkovévoda (* 14. července 1610)
 1701 – William Kidd, anglický kapitán (popraven) (* 1645?)
 1776 – Julie de Lespinasse, francouzská spisovatelka (* 9. listopadu 1732)
 1786 – Móric Beňovský, slovenský cestovatel, voják, objevitel, kolonizátor, spisovatel, král Madagaskaru (* 20. září 1746)
 1802 – Ercole del Rio, italský šachista (* 22. prosince 1723)
 1812 – Louis Dutens, francouzský spisovatel (* 15. ledna 1730)
 1813 – Géraud Duroc, francouzský generál a diplomat (* 25. října 1772)
 1841 – Franz von Baader, německý lékař, filosof a teolog (* 27. března 1765)
 1842 – José de Espronceda, španělský básník (* 25. března 1808)
 1857 – Augustin Louis Cauchy, francouzský matematik (* 21. srpna 1789)
 1860 – Uffo Horn, básník, dramatik a revolucionář (* 18. května 1817)
 1868 – Ivan Bohdan Staněk, chemik, politik, básník a novinář (* 29. května 1828)
 1869 – Apollo Korzeniowski, polský spisovatel (* 21. února 1820)
 1871 – Jarosław Dąbrowski, polský levicový nacionalista, bojovník za vznik nezávislého Polska (* 13. listopadu 1836)
 1876 – Janko Kráľ, básník, slovenský národní buditel (* 24. dubna 1822)
 1883 – Cyprian Kamil Norwid, polský básník a malíř (* 24. září 1821)
 1886 – Leopold von Ranke, německý historik (* 21. prosince 1795)
 1893 – Anton von Schmerling, rakouský politik a právník (* 23. srpna 1805)
 1894 – Brian Houghton Hodgson, anglický zoolog a politik (* 1. února 1800)
 1897 – Aleko Konstantinov, bulharský spisovatel (* 1. ledna 1863)
 1905 – Ivan Kaljajev, ruský básník, revolucionář, vrah velkovévody Sergeje Alexandroviče (* 6. července 1877)
 1906 – Henrik Ibsen, norský spisovatel (* 20. března 1828)
 1915 – Pierre-Émile Martin, francouzský inženýr, metalurg (* 18. srpna 1824)
 1916 – Carl Friedrich Mylius, německý fotograf (* 10. ledna 1827)
 1919 – Hermann von Spaun, rakousko-uherský admirál (* 9. května 1833)
 1920
 Heorhij Narbut, ukrajinský malíř (* 9. března 1886)
 Svetozar Borojević von Bojna, rakousko-uherský polní maršál (* 13. prosince 1856)
 1927 – József Rippl-Rónai, maďarský malíř (* 25. listopadu 1861)
 1933 – Ivan Roškar, jugoslávský ministr zemědělství (* 8. dubna 1860)
 1934
 Clyde Barrow, Bonnie a Clyde, americký bankový lupič (* 24. března 1909)
 Bonnie Parkerová, Bonnie a Clyde, americká banková lupička (* 1. října 1910)
 1936 – Henri de Régnier, francouzský básník a spisovatel (* 28. prosince 1864)
 1937 – John D. Rockefeller, americký průmyslník (* 8. července 1839)
 1940 – Paul Nizan, francouzský filozof a spisovatel (* 7. února 1905)
 1943 – Milutin Ivković, jugoslávský fotbalový reprezentant (* 1. března 1906)
 1944 – Thomas Curtis, americký atlet, olympijský vítěz (* 7. září 1870)
 1945
 Franz Ziereis, velitel koncentračního tábora Mauthausen-Gusen (* 13. srpna 1905)
 Heinrich Himmler, nacistický válečný zločinec, šéf gestapa (* 7. října 1900)
 1947 – Charles-Ferdinand Ramuz, švýcarský spisovatel a básník (* 24. září 1878)
 1954 – Tecellin Jaksch, 43. opat vyšebrodského kláštera (* 23. března 1885)
 1966 – Demčigdonrov, vůdce mongolského hnutí za nezávislost (* 8. února 1902)
 1967 – Peter Hansen, německý generál, zakladatel polního dělostřelectva Waffen-SS (* 30. listopadu 1896)
 1973 – Alois Podhajsky, rakouský olympijský medailista v drezuře (* 24. února 1898)
 1991
 Wilhelm Kempff, německý klavírista, varhaník a skladatel (* 25. listopadu 1895)
 Jean Van Houtte, premiér Belgie (* 17. března 1907)
 1992
 Pascal Salin, francouzský libertariánský ekonom (* 16. května 1939)
 Giovanni Falcone, italský prokurátor, jedna z vůdčích postav boje proti organizovanému zločinu (* 1939)
 1994 – Joe Pass, americký jazzový kytarista (* 13. ledna 1929)
 1996 – Sim Iness, americký olympijský vítěz v hodu diskem (* 9. července 1930)
 1997 – Albert Rosen, český dirigent (* 14. února 1924)
 2003 – Jean Yanne, francouzský herec a režisér (* 18. července 1933)
 2006 – Aaron Spelling, americký producent (* 22. dubna 1923)
 2009
 Ro Mu-hjon, 16. prezident Korejské republiky (* 1. září 1946)
 Barbara Rudnik, německá herečka (* 27. července 1958)
 2013 – Georges Moustaki, francouzský zpěvák a skladatel (* 3. května 1934)
 2014 – Jehudit Hendel, izraelská spisovatelka (* 25. října 1921)
 2015
 John Forbes Nash, americký matematik (* 13. června 1928)
 Carole Seymour-Jones, velšská spisovatelka (* 3. března 1943)
 2017 – Roger Moore, anglický herec (* 14. října 1927)
 2021 – Max Mosley, britský automobilový závodník a prezident FIA (* 13. dubna 1940)

Svátky

Česko 
 Vladimír, Vladimíra, Vladěna
 Ždan, Ždana
 Želibor, Želimír, Želimíra, Želmír, Želmíra
 Desider
 Předislava

Svět 
 Světový den želv
 Mezinárodní dne boje proti porodnické píštěli
 Slovensko: Želmíra
 Bermudy: Císařský den
 Jamajka: Svátek práce
 Německo: Den republiky (vizte Grundgesetz)
 Sussex: Mayoring Day
 Kanada: Victoria Day (je-li pondělí)

Liturgický kalendář 
 Baha'i: Declaration of the Bab
 Sv. Jan Křtitel de Rossi
 Bartoloměj

Externí odkazy 
 
 

 
Květnové dny