29. červen

29. červen je 180. den roku podle gregoriánského kalendáře (181. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 185 dní. Svátek slaví Petr a Pavel.

Události

Česko 
 1438 – Albrecht II. Habsburský byl v chrámu sv. Víta korunován českým králem. Vládl u nás pouhý rok, po jeho smrti na podzim 1439 nastala doba bezvládí.
 1617 – Korunovace Ferdinanda II. Štýrského českým králem v chrámu sv.Víta.
 1866 – Za prusko-rakouské války došlo k bitvě u Jičína.
 1884 – V Brně vyšlo první číslo Národních novin vydávaných Adolfem Stránským. Nový list byl orientován mladočesky a měl přispět k prosazení mladočeské politiky na Moravě.
 1899 – V Plzni byl zahájen provoz elektrické tramvaje.
 1902 – Poprvé vyjela ozubnicová dráha z Tanvaldu do Harrachova. Provoz ukončen 28. 9.1997.
 1926 – Premiéra Janáčkovy Sinfonietty Českou filharmonií (původně Vojenské synfonietty, kterou napsal pro sokolský slet), kterou přenášel i Český rozhlas.
 1942 – Julius Fučík u výslechu Gestapa poprvé promluvil.
 1945 – Podepsání dohody mezi Československem a Sovětským svazem o odstoupení Podkarpatské Rusi, která byla jako Zakarpatská oblast začleněna do Ukrajinské SSR.
 1955 – Zasedání ÚV KSČ přitvrdilo v boji za kolektivizaci zemědělství, odstartovalo novou vlnu sdružstevňování. S konečnou platností odbouralo uvolnění, které v tomto směru vyhlásil 1. 8. 1953 na klíčavské přehradě prezident Antonín Zápotocký.
 1962 – V Brně otevřeli nový hotel International, vybudovaný pro rozbíjející se veletržní ruch v tzv. bruselském stylu architektů Arnošta Krejzy a Miloslava Kramoliše.
 1977 – II. Sjezd Československé strany lidové v Praze, který se přihlásil k budování socialismu pod vedením KSČ. Předsedou strany se stal opět Rostislav Petera.
 1989 – Rozhlasové stanice Svobodná Evropa a Hlas Ameriky odvysílaly ve svých programem výzvu Několik vět, petice občanů ČSSR žádající svobodu a demokracii, která odstartovala pád komunistického režimu.
 1990 – Česká republika má novou vládu v čele s Petrem Pithartem.
 1992 – Milan Uhde byl zvolen předsedou Poslanecké sněmovny.
 1999 – Ministr kultury Pavel Dostál jmenoval Milana Knížáka novým ředitelem Národní galerie.
 2013 – V Českých Budějovicích se uskutečnila demonstrace proti romským obyvatelům na sídlišti Máj.

Svět 
 226 – Čínský císař Čao Pi zemřel po dlouhé nemoci a císařem království Wei se stal jeho syn Cao Rui.
 983 – Vypuklo velké povstání Polabských Slovanů proti německé kolonizaci, které vytlačilo německé feudály na levý (západní) břeh německého středního a dolního Labe.
 1177 – Sverre Sigurdsson je korunován králem Norska.
 1312 – V Římské lateránské bazilice byl Jindřich VII. Lucemburský korunován Císařem Svaté říše římské.a
 1613 – Londýnské divadlo Globe vyhořelo během představení Shakespearova Jindřicha VIII. Požár vznikl od jisker z kanonu, který byl v představení použit a od něj se vznítila střecha galerie.
 1644 – Anglická občanská válka: Karel I. Stuart porazil parlamentní vojsko v bitvě u cropredského mostu.
 1868 – Byla vydána papežská bula  Aeterni Patri (Věčného otce), kterou papež svolal 1. vatikánský koncil.
 1974 – Isabela Martínez de Perón složila prezidentský slib jako první prezidenteckéhoka Argentiny, zatímco její manžel prezident Juan Peron ležel na smrtelné posteli.
 1976 – Seychely získaly nezávislost na Spojeném království.
 1995
 V korejském Soulu se zřítilo obchodní centrum Sampoong příčinou špatné statiky v posledním patře. Zemřelo 500 lidí.
 V rámci vesmírné mise STS-71 se raketoplán Atlantis poprvé připojil k ruské vesmírné stanici Mir.
 2002 – Turecký fotbalista Hakan Sükür vstřelil nejrychlejší gól v historii MS – v 11. sekundě.
 2004 – Generální guvernér Sir Paulius Matane zastupuje britskou královnu na Papua Nová Guinea.
 2007 – Společnost Apple Inc. z kalifornského Cupertina dává dnes do prodeje svůj první mobilní telefon zvaný iPhone, ale zatím pouze v USA. Po důkladné reklamní masáži veřejnosti se jim podařilo vytvořit opravdovou hysterii, a mít tento telefon patřilo k prestižní otázce bytí či nebytí. Tomu odpovídala i velmi vysoká cena a návaznost na telefonní společnost AT&T, protože v jiných sítích tento telefon nefungoval.
 2008 – Na vídeňském stadionu Ernst-Happel-Stadion získalo Španělsko svůj druhý titul mistrů Evropy ve fotbale po té, co porazili Německo 1:0.

Narození

Česko 
 1729 – Antonín Theodor Colloredo-Waldsee, první arcibiskup olomoucký († 12. září 1811)
 1793 – Josef Ressel, vynálezce lodního šroubu († 9. října 1857)
 1801 – Petr Faster, vlastenec v revoluci 1848 († 19. listopadu 1868)
 1842
 Josef Wünsch, cestovatel († 20. listopadu 1907)
 Josef Labor, klavírista, varhaník, hudební skladatel a pedagog († 26. dubna 1924)
 1859 – Václav Štech, učitel, spisovatel a dramatik († 27. února 1947)
 1868 – Antonín Váňa, překladatel z francouzštiny († 24. února 1898)
 1880 – Miroslav Chleborád, archeolog († 4. června 1966)
 1883 – Rudolf Růžička, český tvůrce písma, typograf a malíř († ? 1978)
 1893 – Eduard Čech, matematik († 15. března 1960)
 1894
 Karel Neubert, nakladatel a protifašistický odbojář († 4. srpna 1973)
 Jan Port, divadelní teoretik, herec, režisér, kostýmní výtvarník († 16. května 1970)
 1912 – Vlasta Fabianová, herečka († 26. června 1991)
 1913 – Vratislav Krutina, komunistický poslanec a ministr († ?)
 1914 – Rafael Kubelík, dirigent († 11. srpna 1996)
 1917 – Josef Kainar, básník († 16. listopadu 1971)
 1920 – Ladislav Fikar, básník, kritik a překladatel († 12. července 1975)
 1923 – Václav Sivko, malíř, grafik, ilustrátor a scénograf († 11. března 1974)
 1924
 Stanislav Hájek, herec († 16. března 1999)
 Vratislav Schreiber, lékař
 Mojmír Stránský, český konstruktér a vynálezce († 13. června 2011)
 1927 – Ludvík Mucha, kartograf, historik kartografie († 13. května 2012)
 1929 – Bedřich Loewenstein, historik
 1933 – Josef Cink, esperantista († 11. února 2011)
 1934 – Bohumil Urban, československý politik, ministr
 1943 – Karel Stretti, český restaurátor výtvarných děl († 24. března 2018)
 1945 – Pavel Minařík, bývalý agent komunistické Státní bezpečnosti
 1947
 Petr Kučera, historik, novinář a politik
 Josef Adamík, hudební skladatel († 3. července 2009)
 1949 – Přemysl Raban, český advokát a univerzitní profesor
 1953
 František Chrástek, český umělecký a reklamní fotograf
 Kryštof, pravoslavný metropolita Českých zemí a Slovenska
 Zdeněk Petráň, český lékař a numismatik
 1959 – Josef Vacek, středočeský politik
 1966 – Daniel Nekonečný, zpěvák a herec († 26. března 2019)
 1974 – Petr Stach, herec
 1978 – Jan Toužimský, zpěvák
 1988 – Zdeněk Šmejkal, fotbalista

Svět 

 1166 – Jindřich II. ze Champagne, francouzský hrabě, nekorunovaný král Jeruzaléma († 1197)
 1397 nebo 1398 – Jan II. Aragonský, španělský vládce († 1479)
1475 – Beatrice d'Este, vévodkyně z Milána († 3. ledna 1497)
 1482 – Marie Aragonská, portugalská královna jako manželka Manuela I. († 7. března 1517)
 1638 – Heinrich Meibom, německý lékař a učenec († 1700)
 1716 – Joseph Stepling, jezuita, teolog, matematik a fyzik († 1778)
 1746 – Joachim Heinrich Campe, německý spisovatel, jazykovědec a lexikograf († 1818)
 1770 – Maxmilian von Merveldt, rakouský generál a diplomat († 5. července 1815)
 1784 – Alexandre Aguado, španělský bankéř († 14. dubna 1842)
 1798 – Giacomo Leopardi, italský básník († 1837)
 1812 – Anton Gorjup, rakouský básník a politik slovinské národnosti († 1. prosince 1883)
 1818 – Angelo Secchi, jezuitský kněz a astronom († 26. února 1878)
 1832 – Josef Schöffel, rakouský novinář a ochránce přírody († 1910)
 1833 – Peter Waage, významný norský chemik († 1900)
 1849 – Sergej Witte, ruský politik († 1915)
 1868 – George Ellery Hale, americký astronom († 1938)
 1871 – Danilo Alexandr Černohorský, korunní princ Černohorského království († 1939)
 1873 – Leo Frobenius, německý antropolog a archeolog († 1938)
 1877 – Petar Kočić, srbský básník, spisovatel a politik († 1916)
 1879 – Zsigmond Móricz, maďarský spisovatel († 1942)
 1897 – Bernard Reder, ukrajinský sochař, grafik a architekt († 7. září 1963)
 1880 – Ludwig Beck, německý generál († 1944)
 1881
 Louis Trousselier, francouzský cyklista († 24. dubna 1939)
 Gottlob Walz, německý skokan do vody, olympionik († 1943)
 1884 – Pedro Henríquez Ureña, filosof filolog a literární kritik z Dominikánské republiky († 11. května 1946)
 1886
 Heinrich Baak, německý sochař († 2. července 1933)
 William Fielding Ogburn, americký sociolog († 27. dubna 1959)
 Robert Schuman, francouzský politik, zakladatel Evropské unie († 4. září 1963)
 1890 – Hendrikje van Andelová-Schipperová, nejstarší nizozemská občanka všech dob († 2005)
 1894 – Einar Fróvin Waag, faerský podnikatel a politik († 1989)
 1899 – Carlyle Beals, kanadský astronom († 2. července 1979)
 1900 – Antoine de Saint-Exupéry, francouzský spisovatel († 1944)
 1904 – Allie Morrison, americký zápasník, zlato na OH 1928 († 18. dubna 1966)
 1906 – Heinz Harmel, důstojník Waffen-SS († 2000)
 1908 – Erik Lundqvist, švédský olympijský vítěz v hodu oštěpem († 7. ledna 1963)
 1911 – Bernard Herrmann, americký hudební skladatel († 24. prosince 1975)
 1916
 Ľudmila Pajdušáková, slovenská astronomka († 5. října 1979)
 Runer Jonsson, švédský spisovatel († 29. října 2006)
 Petronij Gaj Amatuni, ruský spisovatel dětské literatury († 29. dubna 1982)
 1920 – Ray Harryhausen, americký filmař, režisér, animátor a scenárista († 7. května 2013)
 1921
Harry Schell, americký pilot Formule 1 († 16. května 1960)
 Juraj Martvoň, slovenský operní pěvec-barytonista († 16. října 1991)
 Georges Condominas, francouzský etnograf a etnolog († 17. července 2011)
 1922 – Mousey Alexander, americký jazzový hudebník († 9. října 1988)
 1925 – Giorgio Napolitano, italský politik, prezident republiky († 22. září 2023)
 1929 – Oriana Fallaci, italská novinářka a spisovatelka († 2006)
 1930 – Sławomir Mrożek, polský spisovatel, dramatik, publicista a kreslíř († 15. srpna 2013)
 1931 – Jorge Edwards, chilský diplomat a spisovatel († 17. března 2023)
 1932 – Robert Ayres, americký ekonom, prognostik
 1936 – Kigeli V., rwandský král (mwami) († 16. října 2016)
 1939 – Sante Gaiardoni, italský cyklista, olympijský vítěz
 1941 – Margitta Gummelová, východoněmecká atletka
 1943
 Bob Brunning, britský baskytarista († 18. října 2011)
 Gerhard Auer, německý veslař, olympijský vítěz († 21. září 2019)
 Garland Jeffreys, americký zpěvák a kytarista
 Peter Schäfer, německý judaista
 1944
 Elizardo Sánchez, kubánský aktivista v oblasti lidských práv
 Seán Patrick O'Malley, americký kardinál
 1947
 Brian Herbert, americký spisovatel
 Richard Lewis, americký herec a komik
 Will Hoebee, nizozemský hudební producent a skladatel († 10. června 2012)
 Eric Wrixon, irský rockový klávesista († 13. července 2015)
 1948 – Ian Paice, anglický bubeník
 1949 – Greg Burson, americký dabér († 22. července 2008)
 1951 – Pavel Zajáček, slovenský hudebník
 1954 – Susan Huggett, zimbabwská pozemní hokejistka
 1955
 Robert Kalina, rakouský výtvarník
 Charles Joseph Precourt, americký kosmonaut
 1956
 Pedro Santana Lopes, premiér Portugalska
 Nick Fry, britský funkcionář v motorsportu
 1957
 Gurbanguly Berdimuhamedow, prezident Turkmenistánu
 Ouka Leele, španělská fotografka, malířka a básnířka († 24. května 2022)
 1958 – Rosa Motaová, portugalská olympijská vítězka v marathonském běhu
 1960 – Kevin Shirley, jihoafrický hudební producent
 1965 – Jelena Ovčinnikovová, americká sportovní lezkyně ruského původu
 1962 – George Zamka, americký astronaut
 1970 – Melanie Paschkeová, německá sprinterka
 1972 – DJ Shadow, americký hudebník
 1978 – Nicole Scherzinger, americká zpěvačka
 1984 – Samir Merzić, bosenský fotbalista
 1988 – Martina Šindlerová, finalistka soutěže Slovensko hledá Superstar

Úmrtí

Česko 

 1374 – Jan Milíč z Kroměříže, kazatel (* mezi roky 1320 a 1325)
 1661 – Dionysio Miseroni, český glyptik a brusič kamenů (* 1607)
 1859 – Kamilo Mašek, slovinský skladatel českého původu (* 10. července 1831)
 1890 – František Jan Zoubek, pedagog a historik (* 6. prosince 1832)
 1913 – Václav Jansa, malíř (* 21. října 1859)
 1915 – František Xaver Marat, generál a velmistr řádu Křížovníků s červenou hvězdou (* 22. října 1849)
 1923 – Fritz Mauthner, německý novinář, filozof, básník a spisovatel (* 22. listopadu 1849)
 1934 – Adolf Kašpar, malíř (* 27. prosince 1877)
 1942 – Emanuel Rosol, pedagog, politik a odbojář (* 7. prosince 1876)
 1948 – Václav Matoušek, malíř, Fialový poustevník (* 29. září 1883)
 1951 – František Weyr, právník (* 25. dubna 1879)
 1962 – Vladimír Wallenfels, český architekt a urbanista (* 17. srpna 1895)
 1976
 Emil Franzel, sudetoněmecký historik, novinář a spisovatel (* 29. května 1901)
 Leopold Heyrovský, právník a amatérský entomolog (* 25. listopadu 1892)
 1985
 Jaroslav Dietl, scenárista, dramatik a dramaturg (* 22. května 1929)
 Václav Piloušek, trenér ledního hokeje (* 24. prosince 1910)
 1991 – Vladimír Leraus, herec (* 28. července 1905)
 1996 – Viktor Knapp, právník (* 18. prosince 1913)
 1997 – Ema Řezáčová, spisovatelka (* 17. listopadu 1903)
 2004 – Stanislav Langer, český klinický psycholog (* 21. února 1924)
 2015
 Ivan Roubal, český sériový vrah (* 12. května 1951)
 Ladislav Chudík, slovenský herec a divadelní pedagog (* 27. května 1924)
 Josef Masopust, fotbalista a trenér (* 9. února 1931)

Svět 

 985 – Judita Bavorská, bavorská vévodkyně (* 925)
 1149 – Raimond z Poitiers, francouzský šlechtic (* asi 1108)
 1252 – Abel Dánský, dánský král (* asi 1218)
 1315 – Ramón Llull, katalánský spisovatel (* asi 1232)
1509 – Markéta Beaufortová, anglická šlechtična a hraběnka z Beaufortu (* 31. května 1441/43)
 1575 – Nobuharu Baba, japonský generál (* 1514)
 1595 – Kateřina Renata Habsburská, rakouská arcivévodkyně, dcera Karla II. Štýrského (* 4. ledna 1576)
 1662 – Pierre de Marca, francouzský biskup, historik a právník (* 24. ledna 1594)
 1696 – Michel Lambert, francouzský pěvec, theorbista a hudební skladatel (* ? 1610)
 1742 – Joseph Emanuel Fischer von Erlach, rakouský barokní architekt (* 13. září 1693)
 1744 – André Campra, francouzský skladatel a dirigent (* 1660)
 1779 – Anton Raphael Mengs, německý malíř (* 12. března 1728)
 1840 – Lucien Bonaparte, mladší bratr Napoleona Bonaparte (* 1775)
 1841 – Frederika Meklenbursko-Střelická, princezna pruská, královna hannoverská (* 2. března 1778)
 1861 – Elizabeth Barrettová-Browningová, anglická básnířka (* 1806)
 1875 – Ferdinand I. Dobrotivý (též Ferdinand V.), rakouský císař a poslední korunovaný český král (* 1793)
 1895 – Thomas Henry Huxley, anglický lékař a biolog, zastánce Darwinovy evoluční teorie (* 1825)
 1896 – Marmaduke Wyvill, anglický politik a šachista (* 22. prosince 1815)
 1933 – Roscoe Arbuckle, americký herec (* 24. března 1887)
 1939 – Mehmed Spaho, bosenský politik, předseda první muslimské politické strany (* 13. března 1883)
 1940 – Paul Klee, švýcarský malíř (* 1879)
 1941 – Ignacy Jan Paderewski, polský klavírista, skladatel a politik (* 1860)
 1944
 Paul Castelnau, francouzský fotograf, geograf a filmař (* 17. května 1880)
 Adolf Diekmann, důstojník Waffen-SS a válečný zločinec (* 1914)
 1945 – Anton von Arco auf Valley, německý politický atentátník (* 5. února 1897)
 1946 – Frank Hadow, anglický tenista (* 24. ledna 1855)
 1953 – William Lovell Finley, americký fotograf divoké přírody (* 9. srpna 1876)
 1955 – Gyula Szekfű, maďarský historik a publicista (* 1883)
 1956 – Max Emmerich, americký olympijský vítěz v trojboji (* 1. června 1879)
 1964 – Eric Dolphy, americký jazzový hudebník (* 1928)
 1967 – Primo Carnera, italský boxer, mistr světa v supertěžké váze (* 26. října 1906)
1969 – Lawrence Lumley, 11. hrabě ze Scarborough, britský generál a politik (* 27. července 1896)
 1971
Georgij Dobrovolskij, tragicky zesnulý sovětský kosmonaut (* 1928)
 Viktor Pacajev, tragicky zesnulý sovětský kosmonaut (* 19. června 1933)
 Vladislav Volkov, tragicky zesnulý sovětský kosmonaut (* 1935)
 1975 – Tim Buckley, americký zpěvák a kytarista (* 14. února 1947)
 1979 – Lowell George, americký zpěvák (* 13. duben 1945)
 1982
 Pierre Balmain, francouzský módní návrhář (* 18. května 1914)
 Martin Gregor, slovenský herec (* 14. listopadu 1906)
 Vladimir Zvorykin, ruský průkopník televizních technologií (* 1889)
 1991
 Henri Lefebvre, francouzský filozof a sociolog (* 16. června 1901)
 Richard Holmes, americký varhaník (* 2. května 1931)
 1994 – Jack Unterweger, rakouský sériový vrah (* 1950)
 1995
 Ted Allan, kanadský spisovatel, scenárista a herec (* 26. ledna 1916)
 Lana Turner, americká herečka (* 1921)
 1999 – Garegin I., patriarcha Arménské apoštolské církve (* 27. srpna 1932)
 2000 – Vittorio Gassman, italský herec a režisér (* 1. září 1922)
 2003
 Katharine Hepburn, americká herečka (* 1907)
 Mordechaj Hod, velitel izraelského letectva v roce 1967 (* 1926)
 2004 – Stipe Šuvar, jugoslávský komunistický politik (* 17. února 1936)
 2007 – Fred Saberhagen, americký autor science fiction (* 18. května 1930)
 2008 – Don S. Davis, americký herec (* 1942)
 2013
 Paul Smith, americký klavírista (* 17. dubna 1922)
 Margherita Hacková, italská astrofyzička (* 12. června 1922)
 2014 – Paul Horn, americký flétnista (* 17. března 1930)
 2015
 Ladislav Chudík, slovenský herec a divadelní pedagog (* 27. května 1924)
 Bruce Rowland, anglický rockový bubeník (* 22. května 1941)
 2021 
  John Lawton, anglický rockový a bluesový zpěvák (* 11. července 1946)
 Donald Rumsfeld, americký politik a obchodník (* 9. července 1932)

Svátky

Česko 
 Petr, Petronius
 Pavel, Pavlín
 Salomena, Salome, Salomea

Svět 
 Slovensko – Peter, Pavol, Petra
 Mezinárodní den tropů

Pranostiky

Česko 
 Na Petra a Pavla den jasný a čistý, rok úrodný bude jistý.
 O Petru-li prší, třicet dní déšť se vyprší.
 Prší-li na svatého Petra a Pavla, bude mnoho myší.
 Prší-li na svatého Petra a Pavla, urodí se hojně hub.
 Na svatého Petra Pavla když hrom tříská, hřiby do země zatiská.
 Petr a Pavel chodí s nůší, kořínky a houby suší.
 Petr rozsévá houby, Pavel myši, když prší.
 Je-li od Petra až po Vavřince parno,bývá v zimě dlouho studeno.
 Jaký je Petr a Pavel, takový bude i Havel.
 O svatém Petru a Pavlu zabalme se do svých shawlů (humorná pranostika Karla Čapka — Zahradníkův březen)

Externí odkazy 
 
 

 
Červnové dny