La Pobla de Lillet

La Pobla de Lillet és un municipi de la comarca del Berguedà. El 2022 tenia 1079 habitants. Antigament, era considerat un dels pobles més puixants de la comarca, tant econòmicament com socialment o demogràficament; tanmateix, la popularitat d'aquest indret ha caigut considerablement pel fet que la majoria de residents són gent gran.

Història 
El municipi es troba a la part nord-oriental del Berguedà, a 843 m
d'altitud. Antigament, aquesta vall era un niu de masies estructurades entorn de la parròquia de l'antic Monestir de Santa Maria de Lillet i el Castell dels Senyors de Lillet.
El conjunt, després d'estar habitat per monjos agustinians durant segles, entrà en declivi en prendre més importancia
el nucli de població format a partir del 1297 entom del Castell del pujol, quan Ramon d'Urtx i el seu fill
Hug de Mataplana, aleshores senyors de la vall, van atorgar la carta de poblament i franqueses a la villa perquè el nucli cresqués, com així fou, i les cases van començar a construir-se a redós del castell.

A mitian s XIV va començar a construir-se el Pont Vell per franquejar el riu Llobregat en el cami ral que duia a la Cerdanya. És un pont d'estil romànic actualment d'una sola arcada.
A causa del creixement de la població durant el s.XVII es va decidir transformar l'antiga capella privada del castell del pujol en Església Parroquial. Es va reformar durant el segle següent   i fou acabada el 1784.

Posteriorment, la vall va passar d'agricola-ramadera a industrializar-se. Aquest procés que va començar els segles XVIII-XIX i va tenir el seu
maxim esplendor durant la primera meitat del XX. Van prosperar les serradores i les fäbriques tèxtils. Fruit d'aquesta industrialització va aparèixer aqui un personatge clau, l'Eusebi Güell, qui va fundar la seva fábrica cimentera (Asland) al paratge del Clot del Moro, molt prop del nucli municipal. En aquella época hi va haver  grans avenços: l'arribada de la
Ilum, la nova carretera, el telègraf... i amb la fundació de la fábrica, la construcció del Tren del Ciment, conegut com a Carrilet, que servia tant
per proveir-la de carbó com per distribuir el producte acabat cap a d'altres contrades i posteriorment també donant servei a passagers. En
l'actualitat, des d'un tram del trajecte recuperat, hom pot gaudir dels paisatges i del seu passat industrial.

El carbó s'extreia de les mines del Catllaràs.
Els enginyers anglesos que van instal·lar-se al poble per ampliar-les necessitaven un habitatge prop del seu
Iloc de treball, i Güell va demanar a Antoni Gaudí que pugés per realit-zar aquest projecte.

La colonia de l'Asland по estava acabada amb la qual cosa es va buscar un allotjament a Gaudí. Els burgesos Artigas van ser els seus amfitrions i durant la seva estada a la vall, i l'arquitecte, a més de dur
a terme el disseny del Xalet del Catllaràs, els va obsequiar amb el d'uns jardins per a la seva propietat que la gent van anomenar popularment font de la magnèsia i avui reconeguts arreu com a Jardins Artigas.

Geografia 
 Llista de topònims de la Pobla de Lillet (muntanyes, serres, collades, indrets, rius, fonts, cases, masies, esglésies, etc.).

És situada a la Vall de Lillet, en plena vessant pirinenca, a 10 km de les fonts del Llobregat i a 843 metres d'altitud. De Castellar de n'Hug la separen el puig de Sant Eloi i les carenes de Comes. Més enllà, les serres del Cadí i el Moixeró. A l'oest confronta amb Sant Julià de Cerdanyola i Guardiola de Berguedà i les cingleres del Banyador de Cerdanyola. Al sud hi té el Catllaràs i la Serra de Falgars. I a l'est la serralada de Moreu, amb les roques del Bruc, la muntanya de Meranges i els Rasos de Tubau.

Administració

Demografia

Successos 
 La riuada del 1864. El 8 de setembre de 1864 la Pobla de Lillet va patir una important riuada que es va endur un molí i dues cases i en la qual va morir un nen de quatre anys.

Llocs d'interès 

 Jardins Artigas, dissenyats per Antoni Gaudí
 El Pont Vell, del 
 Monestir de Santa Maria de Lillet
 Rotonda de Sant Miquel
 Santuari de Falgars
 Castell de la Pobla de Lillet
 Xalet del Catllaràs
 Tren del Ciment (Ferrocarril Turístic de l'Alt Llobregat)

Festivitats 
 Dilluns de Pasqua - Dansa de Falgars i festa Major de Cinquagesma
 Primer diumenge d'octubre - Festa Major del Roser

Vilatans notables 
 Janot Riembau. Bandoler del Berguedà del , batlle natural de la Pobla de Lillet. Durant la seva joventut va lluitar en la bandositat dels Barons de Pinós contra la Vila de Berga i la seva família mantenia rivalitat contra la família dels Cadell d'Arsèguel. En Janot Riembau és un cas típic de personatge que va passar de cap familiar d'una bandositat familiar a cap de quadrilla bandolera. En Janot comença a participar en el bandolerisme a la dècada de 1550, durant el virregnat de Garcia de Toledo, època en què el bandolerisme català es va expandir molt. En Janot desaparegué i el 1566 fou donat per mort i li foren confiscades les seves pertinences.
 Francesc Prat i Puig (la Pobla de Lillet, 1906 - Santiago de Cuba, 1997) arqueòleg. Es llicencià en arqueologia a la Universitat de Barcelona, on fou deixeble de Pere Bosch i Gimpera. Exiliat a la fi de la Guerra Civil, desenvolupà la major part de la seva carrera a Cuba. El 1993 fou guardonat amb la Creu de Sant Jordi.

Vegeu també 
 Escuts i banderes del Berguedà

Referències

Enllaços externs 

 
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
 Webcams de la Pobla de Lillet i Santuari de Falgars
 Informació meteorològica de la Pobla de Lillet i Santuari de Falgars