Dolnoněmčina

Dolnoněmčina (dolní němčina), německy Plattdeutsch (Plattdüütsch) nebo Niederdeutsch (Nedderdüütsch), je skupina severních dialektů němčiny, která - oproti hornoněmčině a tím i spisovné a obecné němčině - nebyla zasažena druhým posouváním hlásek. Na severu hraničí s dánštinou a fríštinou, na západě s nizozemštinou. Jižní hranice, tzv. Benrátská linie ji dělí od hornoněmeckého prostoru.

Mezi dolnoněmecká nářečí patří dolnosaština (anglicky Low Saxon, německy niedersächsisch, nizozemsky nedersaksisch, dolnosasky neddersassisch). Kromě německých spolkových zemí Dolní Sasko, Brémy, Hamburk, Šlesvicko-Holštýnsko a Meklenbursko - Přední Pomořansko se jím mluví i v nizozemských provinciích Groningen/Grunnen, Drenthe, Overijssel a Gelderland. Až do druhé světové války se dolnoněmecky mluvilo také ve Východním Pomořansku (dnešní Polsko) a ve Východním Prusku (dnešní Kaliningradská oblast Ruska). Kromě těchto tradičních území existují vystěhovalecké komunity z Dolního Saska jinde ve světě, známá je zejména tzv. pensylvánská němčina, jíž hovoří mennonité v americké Pensylvánii, a tzv. Plautdietsch, jazyk tzv. ruských mennonitů, jímž dnes hovoří asi 500 000 osob po celém světě.

Dolnoněmčina je více příbuzná staré angličtině, nizozemštině, afrikánštině a fríštině než standardní němčině, vzešlé z hornoněmčiny. Němci, kteří nejsou dolnoněmčině dlouhodobě vystaveni, jí rozumí špatně. Vzájemná srozumitelnost s nizozemštinou není tak problematická, přesto i v Nizozemsku byla dolnoněmčina uznána za menšinový jazyk.

Největší význam měl dolnoněmecký jazyk ve 13. až 16. století, kdy byl hlavním jazykem hanzy.

Gramatika 

 Členy mají (na rozdíl od němčiny) jen dva rody, rodový a věcný.

 Osobní zájmena se od němčiny liší zejména ve 3. osobě.

 Přivlastňovací zájmena:

 Předpona ge-, která se v němčině používá při tvorbě příčestí minulého, se v dolnoněmčině objevuje pouze u některých nářečí. Chybí v severovýchodní části dolnoněmeckého prostoru, snad jako důsledek silnějších historických vazeb na Skandinávii.
 německy gekauft, dolnoněmecky gekocht, vestfálsky gekoopt, weserplatt  'ekofft, severodolnosasky kööpt, dánsky købt, česky koupil
 německy geschlafen, dolnoněmecky geslapen, weserplatt  'eslapen, severodolnosasky slapen, anglicky slept, česky spal

 Předpřítomný a předminulý čas se tvoří, podobně jako v němčině, pomocným slovesem hebben.

 Budoucí čas se tvoří pomocným slovesem sallen/schallen/zullen, které je příbuzné německému sollen, ale významově se s ním zcela neshoduje:
 Ik schall na School gahn může znamenat jak Budu chodit do školy, tak i Mám chodit do školy.

 Pádový systém se zjednodušil, podobně jako v angličtině a skandinávských jazycích, na pouhé tři pády. Zjednodušeně lze říci, že akuzativ a dativ se spojily do jediného pádu zvaného objektiv.
 Ik kiek den Mann an. (Dívám se na toho muže. - v němčině akuzativ)
 Ik geev den Mann Geld. (Tomu muži dávám peníze. - v němčině dativ)
 Tento vývoj se objevil nejdříve na severu dolnoněmeckého jazykového prostoru, ale postupně se prosadil i směrem na jihozápad (nizozemské a vestfálské dialekty).

Příklady

Číslovky

Vzorový text

Milí přátelé

Související články 
 Seznam jazyků
 Seznam písem

Externí odkazy 

 
 Plattmaster
 Dolnoněmecké zprávy Radia Bremen
 Německo-dolnoněmecký portál

Jazyky Bolívie
Jazyky Německa
Živé jazyky
Západogermánské jazyky