Bologna

Bologna  (emiliano-romagnolsky Bulåggna; česky Boloňa
či zastarale Boloň) je hlavním městem regionu Emilia-Romagna a provincie Bologna v Itálii.

Bologna je proslavená svými věžemi. Kvůli převaze cihlových budov se někdy nazývá „Červená Bologna“. Historické centrum Bologni je pozoruhodné středověkým rozvržením ulic a budovami v odstínech červené a oranžové. Půvab města je umocněn elegantními a početnými podloubími (italsky portici, boloňsky pôrdg).

Starobylé univerzitní město je v současnosti cílem mnoha studentů, kteří mu dodávají kulturní bohatství a nové alternativní názory, jež jí mohou závidět mnohá světová města.

Bologna je středem oblasti, kde se nejvíce mluví emiliano-romagnolským (Emigliàn e Rumagnôl) dialektem italštiny.

Historie 

Bolognu založili zhruba v 6. století př. n. l. Etruskové pod jménem Felsina. O 200 let později zde žili keltští Bójové, od nichž má město své (latinské) jméno Bononia. V roce 189 př. n. l. oblast ovládli Římané, kteří z ní vytvořili svoji kolonii. Ta byla později zpustošena Langobardy a Franky.

Bologna byla jedním z hlavních center obchodu díky síti kanálů, které umožňovaly přepravu velkého množství zboží. Ve středověku se Bologna stala centrem vědění. V roce 1088 byla v Bologni založena univerzita, která je považována za nejstarší v Evropě. V období renesance (od roku 1506) byla významným městem papežského státu.

2. srpna 1980 byl na hlavním nádraží spáchán velký bombový útok, známý jako atentát v Boloni.

Až do zvolení starosty z pravého středu politického spektra v roce 1999 bylo město historickou baštou socialistů a komunistů. Strany levého středu získaly křeslo starosty zpět v roce 2004.

Město a pamětihodnosti 
Historické centrum, památková rezervace o rozloze 142 ha, patří k největším v Evropě a přes poškození bombardováním za války má velké množství středověkých, renesančních i barokních památek. Typická jsou četná podloubí v celkové délce 38 km, do roku 2021 součást světového kulturního dědictví UNESCO pod názvem „Podloubí v Boloni“. Symbolem města jsou „Dvě věže“ (Asinelli o výšce 97 m a šikmá Garisenda, 48 m), spolu s dalšími asi 20 věžemi pozůstatek raně středověkého města, kde jich bylo téměř 100.

Piazza Maggiore je střed města, kde stojí:
 Gotická basilika San Petronio, založená 1390 a nikdy nedokončená, je svou délkou 132 m, šířkou 69 m a výškou klenby 45 m pátý největší kostel na světě
 Palazzo Comunale, budova radnice (na západní straně náměstí) složená z více budov z 13. až 15. století; v Palazzo d'Accursio jsou sbírky boloňské malířské školy
 Palazzo dei Notai (na jihu), stavba z roku 1381
 Palazzo del Podesta a Palazzo di Re Renzo (na severní straně); Palazzo del Podesta byl postaven v roce 1201 a roku 1484 renesančně obnoven, má věž Torre dell'Arengo; gotický Palazzo di Re Renzo je z roku 1245
Piazza di Porta Ravegnana, zde stojí dvě šikmé věže
 Torre degli Asinelli byla postavená v roce 1109, má 97 m a je vychýlená přibližně 1,2 m
 Torre Garisenda má výšku 48 m a vychýlení přes 3 m
Piazza San Stefano s komplexem sedmi románských kostelů, původně z 5.–8. století, přestavěných v 11. a 12. století:
 Bazilika San Vitale e Agricola
 Osmiboký chrám Božího hrobu
 Kostel Ukřižování nebo sv. Jana Křtitele a další
Piazza S. Domenico
 bazilika San Domenico ze 13. st.
Piazza S. Francesco
 kostel San Francesco z let 1236–1263
Piazza del Nettuno
 Neptunova fontána (Fontana di Nettuno) - Neptunův trojzubec je logo automobilky Maserati

Ve městě je dále mnoho gotických, renesančních a barokních paláců a řada honosných sloupových náhrobků ze 13.–15. století.

Univerzita 
Boloňská univerzita byla založena roku 1088 a je patrně nejstarší samosprávnou univerzitou na světě. Její význam spočíval hlavně v tom, že se zde začalo studovat římské právo, což zásadně ovlivnilo právní kulturu celé Evropy. Ve středověku byla důležitým centrem intelektuálního života. Mezi její absolventy patřil například Dante Alighieri, Francesco Petrarca, Erasmus Rotterdamský, Mikuláš Koperník nebo Tomáš Becket. Bologna je stále důležitým univerzitním městem pro všechny vědecké obory a během akademického roku se počet obyvatel zvýší ze 400 000 na téměř 500 000.

Doprava 
Bologna je významný železniční uzel, z něhož se železniční tratě paprskovitě rozbíhají do celé severní Itálie: hlavní nádraží Centrale odbaví asi 58 milionů cestujících ročně. Město leží na křižovatce dálnic A 13 a A 14 a blízko dálnice A 1. V blízkosti leží mezinárodní letiště G. Marconiho se 6 miliony pasažérů ročně. Městskou dopravu obstarávají trolejbusové a autobusové linky.

Gastronomie 
Bologna je vyhlášená svojí kulinářskou tradicí. Místní bohatá kuchyně se vyznačuje jídly z masa a sýrů. Důležitou součástí místního jídelníčku jsou, stejně jako v ostatních městech oblasti Emilia-Romagna, uzeniny z vepřového masa, především prosciutto (šunka) a mortadella. Místními specialitami z těstovin jsou dobře známé tortellini ve vývaru, lasagne a tagliatelle al ragù. Je nutno podotknout, že známé boloňské špagety ve skutečnosti s Bolognou nemají nic společného: jsou výmyslem komerční světové kuchyně.

Významné firmy 
 Ducati
 Malaguti
 Lamborghini
 Maserati

Sport 
V Boloni sídlí fotbalový klub Bologna FC 1909 a basketbalové kluby Virtus a Fortitudo.

Vývoj počtu obyvatel 
Počet obyvatel

Osobnosti města 
V Bologni se narodil vynálezce bezdrátového telegrafu Guglielmo Marconi a Luigi Galvani zde při pokusech s žabími stehýnky objevil základní zákony elektrického proudu.
 Lucius II. (* ? - † 1145), papež
 Svatý Dominik (* cca 1170 - † 1221), kastílský kazatel a zakladatel Řádu bratří kazatelů
 Pietro Pomponazzi (* 1462 - † 1525), italský filosof
 sv. Kateřina z Boloně (1413–1463), italská spisovatelka, klariska, jeptiška a umělkyně
 Ulisse Aldrovandi (* 1522 - † 1605), italský lékař a přírodovědec
 Orazio Samacchini (* 1532 - † 1577), italský manýristický malíř
 Giacomo Boncompagni (* 1548 - † 1612), italský feudál, nelegitimní syn papeže Řehoře XIII. a umělecký mecenáš
 Agostino Carracci (* 1557 - † 1602), italský malíř a grafik
 Domenichino (* 1581 - † 1641), italský malíř
 Giovanni Battista Triumfetti (* 1656 - † 1708), italský lékař a botanik
 Rinaldo Ranzoni (* 1671 Bologna - † 1737 Praha), italský zlatník a stříbrník v Praze
 Domenico Gabrielli (* 1659 - † 1690), italský barokní skladatel a virtuóz na violoncello
 Benedikt XIV. (* 1675 - † 1758), papež
 Farinelli (* 1705 - † 1782), italský operní zpěvák, kastrát-soprán
 Luigi Galvani (* 1737 - † 1798), italský lékař (anatom, fyziolog) a fyzik
 Giuseppe Venturoli (* 1768 - † 1846), italský inženýr
 Antonio Bertoloni (* 1775 - † 1869), italský botanik
 Cesare Mattei (* 1809 - † 1896), italský šlechtic, spisovatel, politik, homeopat a známý léčitel
 Giovanni Kminek-Szedlo (* 1828 - † 1896), italský egyptolog českého původu
 Giosuè Carducci (* 1835 - † 1906), italský básník, držitel Nobelovy ceny
 Olindo Guerrini (* 1845 - † 1916), italský básník
 Ottorino Respighi (* 1879 - † 1936), italský skladatel a muzikolog
 Giorgio Bassani (* 1916 - † 2000), italský romanopisec, básník a esejista
 Pier Paolo Pasolini (* 1922 - † 1975), italský básník, spisovatel, scenárista, novinář, režisér a herec
 Giorgio Francia (* 1947), bývalý italský automobilový závodník a účastník Formule 1
 Pierluigi Collina (* 1960), bývalý italský fotbalový rozhodčí
 Alessandro Zanardi (* 1966), italský automobilový závodník, bývalý pilot Formule 1
 Christian Vieri (* 1973), italský fotbalový útočník
 Loris Capirossi (* 1973), italský motocyklový závodník
 Elisa Cusma (* 1981), italská atletka, běžkyně
 Simone Bolelli (* 1985), italský tenista

Partnerská města 
  Coventry, Spojené království, 1984
  Charkov, Ukrajina, 1966
  La Plata, Argentina, 1988
  Lipsko, Německo, 1962
  Portland Oregon, USA, 2003
  San Carlos, Nikaragua, 1988
  Saint-Louis, Senegal, 1991
  St. Louis, Missouri, USA, 1987
  Thessaloniki, Řecko, 1981
  Toulouse, Francie, 1981
  Tuzla, Bosna a Hercegovina, 1994
  Valencia, Španělsko, 1976
  Záhřeb, Chorvatsko, 1963

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 
 
 Oficiální stránka
 Boloňština

 
Obce v metropolitním městě Bologna
Města v Emilii-Romagni
Univerzitní města
Evropská hlavní města kultury