Hermann von Helmholtz

Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (31. srpen 1821 Postupim, Prusko – 8. září 1894 Charlottenburg, Německé císařství) byl německý fyziolog, lékař, matematik, fyzik, meteorolog a filozof. Patří k nejvýraznějším osobnostem vědy 19. století, zasáhl svým dílem do mnoha oborů přírodních věd, byl proto přiléhavě nazýván „Říšským kancléřem vědy“ ().

Život 
Hermann von Helmholtz se narodil v rodině postupimského gymnaziálního učitele literatury a filozofie Augusta Ferdinanda Julia Helmholtze. Jeho matkou byla Angličanka Caroline Penne (1797–1854), potomek Williama Penna (1644–1718) zakladatele Pensylvánie. Byl od dětství bilingvní, ale jeho otec ho vzdělával i v jiných klasických jazycích, seznámil ho s filozofií Immanuela Kanta a Johanna Gottlieba Fichteho a „přírodní filozofií“ (), se kterou se později často potýkal. Hermann von Helmholtz měl tři mladší sourozence, tři syny a dvě dcery.

Na přání otce vystudoval v letech 1838–1842 lékařství na Královském medicínsko-chirurgickém institutu Bedřicha Viléma v Berlíně (dnešní Humboldtova univerzita). Údajně chtěl studovat fyziku, ale jeho otec soudil, že lékařská praxe syna lépe finančně zabezpečí. Studoval u nejvěhlasnějšího fyziologa té doby – Johanna Müllera.  V roce 1842 se stal asistentem v Charité, v roce 1843 byl graduován a roku 1843 byl přidělen k Postupimskému pluku jako vojenský lékař, nicméně se věnoval svým fyziologickým výzkumům.

Roku 1847 přišel s vysvětlením zachování energie při svalové činnosti a celkově stanovil zákony zachování energie, respektive je upřesnil.

V roce 1848 se stal spolupracovníkem Anatomického Muzea a odborným asistentem na Akademii společenských věd v Berlíně.
26. srpna 1849 se oženil s dcerou vojenského chirurga Olgou von Velten (1827–1859).

Roku 1849 byl povolán přednášet, jako zastupující profesor a ředitel, fyziologii a patologii na univerzitní Fyziologický institut v Královci (Königsberg, dnešní Kaliningrad) ve Východním Prusku. V roce 1850 sestrojil oftalmoskop, představil ho roku 1851 ve spisku Popis očního zrcátka ku zkoumání sítnice v živoucím oku () a zaměřil svůj zájem na fyziologii smyslů. (Zabýval se například rychlostí nervových impulzů, vnímáním prostoru či barevným viděním.) Poté publikoval svou Rukověť fyziologické optiky (), která shrnuje jeho empirické teorie o prostorovém a barevném vidění.

V roce 1855 se stal profesorem anatomie a fyziologie v Bonnu. Roku 1852 se stal učitelem na Heidelberské univerzitě. V tomto období se jeho zájem obrátil k fyzice a jeho rostoucí vědecká velikost byla později oceněna nabídkou profesury na Berlínské univerzitě.

V roce 1858 publikoval pojednání O integrálech hydrodynamické rovnice ().

16. května 1861 se podruhé oženil, vzal si Annu von Mohl (1834–1899).

V roce 1863 publikoval knihu Nauka o vnímání zvuků jako fyziologický základ pro teorii hudby (, která od fyziologie a akustiky zasahuje až k psychologii. Sestrojil rezonátor vlastní konstrukce, který dnes nese jeho jméno – Helmholtzův rezonátor.

Od roku 1870 pobýval v Berlíně, kde se stal roku 1871 profesorem fyziky. V roce 1883 byl povýšen do šlechtického stavu. Roku 1888 se Helmholtz stal prvním prezidentem nově založeného Fyzikálně-technického říšského ústavu () v Charlottenburgu. Na tomto postu setrval po zbytek života. Zemřel ve věku 73 let.

Hrál na piáno a uměl malovat.

Ocenění 
 V roce 1881 byl Helmholtz zvolen „čestným členem“ (Honorary Fellow) Royal College of Surgeons in Ireland.
 10. listopadu 1881 se stal komandérem Čestné legie (No. 2173).
 V roce 1883 byl profesor Helmholtz povýšen do šlechtického stavu a získal přídomek von.
 Jeho jméno nese největší německá asociace výzkumných institucí – Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren.
 Jeho jméno nese planetka 11573 Helmholtz, měsíční kráter Helmholtz a také kráter Helmholtz na Marsu.
 V berlínském Charlottenburgu nese jeho jméno ulice Helmholtzstraße.

Odkazy

Reference

Související články 
 Druhá Helmholtzova věta
 Heinrich Hertz
 Helmholtzova cívka
 Helmholtzova energie
 Helmholtzova funkce
 Helmholtzova-Kelvinova kontrakce
 Helmholtzovy vlny
 Helmholtzův rezonátor
 Oftalmoskop
 První Helmholtzova věta
 Youngova-Helmholtzova teorie

Externí odkazy 
 
 Medizinische Fakultaet der Universitaet Heidelberg

Němečtí filozofové
Filozofové 19. století
Němečtí fyzici
Fyzici 19. století
Němečtí fyziologové
Fyziologové 19. století
Němečtí lékaři
Lékaři 19. století
Němečtí meteorologové
Meteorologové 19. století
Držitelé Copleyho medaile
Nositelé Maxmiliánova řádu za vědu a umění
Zahraniční členové Královské společnosti
Členové Královské švédské akademie věd
Absolventi Humboldtovy univerzity
Narození v roce 1821
Narození 31. srpna
Narození v Postupimi
Úmrtí 8. září
Úmrtí v roce 1894
Úmrtí v Berlíně
Muži
Pedagogové na Univerzitě Heidelberg
Pedagogové na Univerzitě v Bonnu
Držitelé čestných doktorátů Boloňské univerzity