Čejč

Čejč (slováckým nářečím Čajč; ) je obec v okrese Hodonín v Jihomoravském kraji. Žije zde  obyvatel.

Název 
Původní podoba názvu vesnice byla Čaječ a byla odvozena od osobního jména Čajek, což byla domácká podoba některého jména obsahujícího -čaj (Dobročaj, Bolečaj apod., jde o základ slovesa čajati – "čekat, očekávat"). Význam místního jména byl „Čajkův majetek“. Z nepřímých pádů (Čajče, Čajči) vznikl nový tvar Čajč změněný pravidelnou hláskovou změnou ča > če na Čejč, který je už v nejstarších dokladech (ale podoba Čajč zapsána ještě 1368 a dochována v místním nářečí).

Historie 

První zmínka o obci je z roku 1222, kdy patřila klášteru cisterciaček Porta coeli u Tišnova. Během husitských válek ves pustne a roku 1459 se uvádí vyloženě jako pustá. V roce 1771 byla ves osídlena jednak Moravskými Slováky, jednak francouzskými kolonisty. Jejich třicet chalup roku 1782 vyhořelo, hned však byly obnoveny.

Během Prusko-rakouské války obsadila 15. července 1866 obec pruská armáda, která sem zavlekla epidemii cholery. Zemřelo 40 obyvatel a 3 pruští vojáci, mezi nimi i generálporučík Friedrich von Clausewitz, který zde byl pohřben. Armáda pak odešla 1. října.

V roce 1897 byla dána do provozu železniční trať Hodonín–Zaječí, roku 1908 železniční trať Čejč – Uhřice u Kyjova – Ždánice.

Čejčské jezero 
V katastru Čejče se jihovýchodně od Horákovy farmy, bývalého státního statku, původně dvora Čenkov, dříve rozkládalo slané Čejčské jezero, tzv. Bezedňák, které však bylo vysušeno v 19. století z důvodu pěstování cukrové řepy. Ve 20. století se v důsledku zanášení odvodňovacího kanálu jezero opět naplnilo, avšak roku 1965 bylo z rozhodnutí tehdejších komunistických politiků opět odvodněno. Na jihovýchodě obce se nacházejí chráněné lokality: Čejčský a Čejkovické Špidláky, východně tzv. Výchoz, kde bylo ve vystupující vrstvě objeveno méně kvalitní uhlí – lignit. V dřívějších dobách se zde vyskytovalo moře, z tohoto důvodu se zde vyskytují slanomilné rostliny.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Obecní správa a politika 
V letech 2002 až 2016 byla starostkou Marta Výmolová. Na zasedání zastupitelstva 3. února 2016 byla odvolána, novým starostou byl zvolen Ing. Jan Koutný (KDU-ČSL).

Pamětihodnosti 

 Socha sv. Kajetána z roku 1722. Na přední straně podstavce je nápis: S. Caietane ora pro nobis crucifixum. Na zadní straně je údaj o zhotovitelce Marii Antonii Czoborové: Erexit Maria Antonie ta. Princeps de Lichtenstein 17.22 6. May. Hraběnku Czoborovou na tomto místě údajně vyhodil manžel z jedoucího kočáru a zázrakem se jí nic nestalo.
Kostel sv. Vendelína z let 1729–1731. V roce 1937 prošel kostelík přestavbou. Ve věži je zavěšen zvon sv. Donáta z roku 1747 a sv. Cyrila a Metoděje z roku 1923. Oltářní obraz zobrazuje sv. Vendelína čtoucího Písmo a obklopeného domácími zvířaty. Nad horním okrajem je chronogram ukrývající letopočet 1731: O reX et pastor et abbas WenDeLIne tV peCora nostra DefenDe a LVe (v překladu: Ó králi a pastýři a opate Vendelíne, chraň náš dobytek před nákazou).
 Kaple sv. Rocha u vlakového nádraží připomíná cholerové epidemie z let 1836 (15 obětí), 1849 (7 obětí) nebo 1866 (44 obětí).
 Náhrobek pruského generálporučíka Friedricha von Clausewitz z období prusko-rakouské války v místním parku s textem: Zde odpočívá v Pánu Friedrich von Clausewitz, generálporučík, narozen v Burgu v Prusku 1807, zemřel na choleru v Čejči 31. července 1866. V roce 2011 byl náhrobek opraven. Byl synovcem pruského generála Carla von Clausewitz a také nejvyšším důstojníkem pruské armády, který byl pohřben na území dnešní České republiky.
 Sousoší sv. Rodiny z roku 1920 v místním parku
Kříž u č. p. 29. Původně byl umístěn asi 100 metrů severoseverovýchodně u křižovatky.
Pamětní deska T. G. Masaryka na budově v bývalém velkostatku – kde se učil kovářem v roce 1865/66.
Pamětní deska T. G. Masaryka na domě č. p. 93.
Pamětní deska pilotům z 2. Světové války ve Velké Británii, František Masařík a František Vindiš.
 Špidláky, přírodní rezervace
 Výchoz, přírodní památka
Kobylská skála, vyvýšenina 264 m n/m, asi 2,5 západně od obce, bývalý lom kamene i písku: navržena jako přírodní památka s ochranným pásmem.
Znak Lichtenštejnů a Hrzánů nad vchodem do panské sýpky z 18. století. Již není.

Osobnosti 
 Tomáš Garrigue Masaryk (1850–1937), československý prezident, v Čejči na statku se učil kovářem
Františka Svobodová-Goldmannová - sběratelka, etnografka, sepsala v Čejči a okolí knihu Říkadla a hry slováckých dětí. Pochována na zdejším hřbitově. 
 Svoboda Antonín Dobroslav, nar. 17. 1. 1861 Vršatské Podhradie, zemř. 1. 7. 1922 Čejč. Od r. 1902 jako nadučitel v Čejči a okolí sbíral písně pro sběratelskou akci NPVR zaslal L. Janáčkovi v r. 1910 pro sběratelskou akci NPVR 17 místních písní. (Jan Pavlík - Návraty kyjovska 1991)
Antonín Drdácký učitel a kronikář (+ 3. 12. 1927)
Fabián Slabý (1882–1954) filolog a literární historik
Antonín Vojáček učitel hry na housle, primáš cimbálky (+ 26. 5. 1982)
 Bohumír Petrla (1887–1974), legionář, který 5. října 1917 unesl torpédový člun Tb 11 v Šibeniku
Ludvík Svoboda (1903–1977), filosof, profesor Univerzity Karlovy v Praze
František Masařík (1918–1988), účastník bitvy o Británii
František Vindiš (1918–1988), účastník bitvy o Británii
Josef Válek primáš cimbálky Mládí
Jaroslav Zaviačič (* 1939), expert v psaní na stroji, člen mezinárodní organizace Intersteno
Jožka Černý (* 1942 na č. p. 5), zpěvák moravských a slováckých lidových písní
Miroslav Bravenec (1945–2011), akademický malíř
Zdeněk Grmolec (* 1947) středoškolský učitel a spisovatel

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 
  http://www.digitalniknihovna.cz/mzk/view/uuid:69178d01-9973-11e8-9b22-5ef3fc9ae867?page=uuid:c344da70-9b18-11e8-a1e1-005056827e51&fulltext=KAREL%20HLAVINKA%20ZALO%C5%BDEN%C3%8D od str. 566. 
  http://www.digitalniknihovna.cz/mzk/view/uuid:3ffb22b9-dde8-4a93-b4f9-7eb3f9242f73?page=uuid:8643a788-50a3-11e5-8200-0050569d679d Čejč od str. 139
HRDLIČKA, Rudolf. Rudá Armáda osvobozuje Moravu. vydal Mír, v Brně 1948 str. 51 - 56.

Související články 
 Římskokatolická farnost Hovorany

Externí odkazy 
 
 
 
 
 Čejč na Města a obce online
 Čejč – video z cyklu České televize Divnopis

 
Vesnice v okrese Hodonín
Bývalé městyse v Česku
Obce v okrese Hodonín
Mikroregion Hovoransko
Sdružení obcí Severovýchod
Slovácká vinařská podoblast
Sídla v Kyjovské pahorkatině