Seznam panovníků Svaté říše římské

Seznam panovníků Svaté říše římské zahrnuje vladaře – krále a císaře – Svaté říše římské, která v letech 936–1806 spojovala různé státy především střední Evropy a severní Itálie.

Za panování východofranského krále Oty I. Svatá říše římská de facto vznikla jeho císařskou korunovací, ke které došlo roku 962. Důležité bylo, že Ota I. ovládl již před tím část severní Itálie a byl korunován italským králem. Roku 1033 se součástí říše stalo burgundské království. Od té doby tvořila říši tria regna, tři království, Německo, Itálie a Burgundsko. Panovník, který byl řádně zvolen německým králem, měl nárok být korunován také italským králem (železnou korunou Langobardů) a burgundským (arelatským králem). Posledním arelatským králem byl Karel IV., který roku 1378 daroval burgundské království francouzskému korunnímu princi Karlovi (budoucímu králi Karlu VI.). Za Františka II. Habsburského říše roku 1806 formálně zanikla (František již roku 1804 přijal titul císaře rakouského).

Středověcí panovníci (962–1437) 

{| border ="1" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" style="margin: 0.5em 1em 0.5em 0; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse;"
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | KrálObdobí vlády
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | CísařObdobí vlády
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
| Ota I. Veliký
| 
| Saská dynastie|| align="center" | 936–973
| align="center" | 962–973
| také východofranckým králem a saským vévodou
Jindřich I. PtáčníkMatylda z Ringelheimu
|-
| Ota II. || 
| Saská dynastie
| align="center" | 961–983 || align="center" | 967–983
|
Ota I. VelikýAdéla Burgundská
|-
| Ota III.
| 
| Saská dynastie
| align="center" | 983–1002
| align="center" | 996–1002
|* králem korunován v prosinci 983 v Cáchách* císařem korunován 21. května 996 v Římě Řehořem V.
Ota II.Theofano
|-
| Jindřich II. Svatý
| 
| Saská dynastie|| align="center" | 1002–1024
| align="center" | 1014–1024
| také bavorským vévodou* králem korunován 7. června 1002 v Mohuči* císařem korunován 14. února 1014 v Římě Benediktem VIII.
Jindřich II. SvárlivýGisela Burgundská
|-
| Konrád II.
| 
| Sálská dynastie || align="center" | 1024–1039
| align="center" | 1027–1039
| také bavorským vévodou a burgundským králem* králem korunován 8. září 1024 v Mohuči* císařem korunován 26. března 1027 v Římě Janem XIX.
Jindřich II. ŠpýrskýAdéla z Mety
|-
| Jindřich III.
| 
| Sálská dynastie || align="center" | 1039–1056
| align="center" | 1046–1056
| také bavorským, švábským vévodou a burgundským králem, za jeho vlády včleněno Burgundské království do SŘŘ* králem korunován 14. dubna 1028 v Cáchách* císařem korunován 25. prosince 1046 v Římě Klementem II.
Konrád II.Gisela Švábská
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Král
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Císař
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
| Jindřich IV.
| 
| Sálská dynastie 
| align="center" | 1056–1099
| align="center" | 1084–1106
| také bavorským vévodou jako Jindřich VIII.* králem korunován 17. července 1054 v Cáchách, donucen synem Jindřichem abdikovat* spolukrálové Konrád III. a Jindřich V., vzdorokrálové Rudolf Švábský a Heřman Lucemburský* císařem korunován 31. prosince 1105 v Římě Klementem III.
Jindřich III.Anežka z Poitou
|-
| Konrád (III.)
| 
| Sálská dynastie 
| align="center" | 1087–1098
| align="center" | -
| také italským králem a dolnolotrinským vévodou*králem korunován 30. května 1087 v Cáchách, sesazen* spolukrál Jindřich IV., vzdorokrálové Rudolf Švábský a Heřman Lucemburský
Jindřich IV.Berta Savojská
|-
| Rudolf Švábský
| 
| 
| align="center" | 1077–1080
| align="center" | -
| také švábským vévodou* králem korunován 26. března 1077 ve Forchheimu* vzdorokrál za vlády císaře Jindřicha IV.
Kun z Rheinfeldu
|-
| Heřman Lucemburský
| 
| Salmové
| align="center" | 1081–1088
| align="center" | -
| také hrabětem ze Salmu* králem korunován 26. prosince 1081 ve Goslaru, vzdal se trůnu* vzdorokrál za vlády císaře Jindřicha IV.
Giselbert Lucemburský
|-
| Jindřich V.
| 
| Sálská dynastie
| align="center" | 1099–1125
| align="center" | 1111–1125
| * králem korunován 6. ledna 1099 v Cáchách, do roku 1106 spolukrálem Jindřicha IV.* císařem korunován 13. dubna 1111 v Římě Paschalisem II. 
Jindřich IV.Berta Savojská
|-
| Lothar III.
| 
| Supplinburgové
| align="center" | 1125–1137
| align="center" | 1133–1137
| také saským vévodou* králem korunován 13. září 1125 v Cáchách* císařem korunován 4. června 1135 v Římě Inocencem II. 
Gebhard SüpplinburskýHedvika z Frombachu
|}

{| border ="1" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" style="margin: 0.5em 1em 0.5em 0; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse;"
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="10" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Král
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Císař
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
| Konrád III.
| 
| Štaufové
| align="center" | 1127–11351138–1152
| align="center" | -
| také italským a burgundským králem a franckým vévodou* králem korunován 13. března 1138 v Cáchách, 1127–1135 vzdorokrálem
Fridrich I. ŠvábskýAnežka z Waiblingenu
|-
| Jindřich (VI.)
| 
| Štaufové
| align="center" | 1147–1150
| align="center" | -
| * králem korunován 30. března 1147 v Cáchách
Konrád III.Gertruda ze Sulzbachu
|-
| Fridrich I. Barbarossa
| 
| Štaufové
| align="center" | 1152–1190
| align="center" | 1155–1190
| * králem korunován 9. března 1152 v Cáchách* císařem korunován 18. června 1155 v Římě Hadriánem IV.
Fridrich II. ŠvábskýJudita Bavorská
|-
| Jindřich VI. Štaufský
| 
| Štaufové
| align="center" | 1190–1197
| align="center" | 1191–1197
| také sicilským králem jako Jindřich I.* králem korunován 15. srpen 1189 v Cáchách
Fridrich I. BarbarossaBeatrix Burgundská
|-
| Filip II.
| 
| Štaufové
| align="center" | 1198–1208
| align="center" | -
| také švábským vévodou a toskánským markrabětemzavražděn bavorským falckrabětem Otou VIII.* králem korunován 8. září 1198 v Mohuči
Fridrich I. BarbarossaBeatrix Burgundská
|-
| Ota IV.
| 
| Welfové
| align="center" | 1198–1215
| align="center" | 1209–1215
| * králem korunován 12. července 1198 v Cáchách* císařem korunován 4. října 1209 v Římě Inocencem III.
Jindřich LevMatylda Anglická
|-
| Fridrich II.
| 
| Štaufové
| align="center" | 1212–1250
| align="center" | 1220–1250
| * vzdorokrálem korunován 9. prosince 1212 v Mohuči a králem 23. července 1215 v Cáchách* císařem korunován 22. listopadu 1220 v Římě Honoriem III., roku 1245 papežem prohlášen za sesazeného
Jindřich VI. (císař)Konstancie Sicilská
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Král
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Císař
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
| Jindřich (VII.)
| 
| Štaufové
| align="center" | 1220–1235spolukrál
| align="center" | -
| také titulárním sicilským králem a švábským vévodou* králem korunován 8. května 1222 v Cáchách
Fridrich II.Konstancie Aragonská
|-
| Jindřich Raspe
| 
| Ludowingové
| align="center" | 1246–1247
| align="center" | -
| durynským lankrabětem* králem zvolen 22. května 1246, vzdorokrál za vlády Fridricha II. a Konráda IV.
Heřman I. DurynskýŽofie Bavorská
|-
| Konrád IV.
| 
| Štaufové
| align="center" | 1237–1254
| align="center" | -
| také sicilským a jeruzalemským králem* králem prohlášen roku 1237 na vídeňském shromáždění
Fridrich II.Jolanda Jeruzalémská
|-
| Vilém
| 
| align="center" | -
| align="center" | 1247–1256
| align="center" | -
| také holandským hrabětem* králem korunován 1. listopadu 1248 v Cáchách
Florens IV. HolandskýMatylda Brabantská
|-
|colspan="7" align="center"|Interregnum
|-
| Richard I.
| 
| align="center" | Plantageneti
| align="center" | 1257–1272
| align="center" | -
| také hrabětem z Poitou a Cornwallu* králem korunován 27. května 1257 v Cáchách
Jan BezzemekIsabela z Angoulême
|-
| Alfons Moudrý
| 
| align="center" | Burgundové
| align="center" | 1257–1284
| align="center" | -
| také kastilsko-leónským králem jako Alfons X.
Ferdinand III. KastilskýAlžběta Štaufská
|-
| Rudolf I.
| 
| align="center" | Habsburkové
| align="center" | 1273–1291
| align="center" | -
| také korutanský a rakouský vévoda
Albrecht IV. HabsburskýHedvika z Kyburgu
|-
| Adolf
| 
| align="center" | Nasavští
| align="center" | 1292–1298
| align="center" | -
| také korutanský a rakouský vévoda
Walram II. NasavskýAdéla z Katzenelnbogen
|-
| Albrecht I.
| 
| align="center" | Habsburkové
| align="center" | 1298–1308
| align="center" | -
| také štýrský a rakouský vévoda
Rudolf I. HabsburskýGertruda z Hohenbergu
|}

{| border ="1" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" style="margin: 0.5em 1em 0.5em 0; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse;"
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Král
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Císař
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
| Jindřich VII.
| 
| align="center" | Lucemburkové
| align="center" | 1308–1313
| align="center" | 1312–1313
| také lucemburský hrabě
Jindřich VI. LucemburskýBeatrix z Avesnes
|-
| Fridrich Sličný
| 
| align="center" | Habsburkové
| align="center" | 1314–1330
| align="center" | -
| také vévoda rakouský a štýrský* králem zvolen 19. října 1314 v Sachsenhausenu a korunován v Bonnu kolínským arcibiskupem Jindřichem II. Virneburským, od roku 1326 spoluvládcem Ludvíka IV. Bavora
Albrecht I. Habsburský a Alžběta Goricko-Tyrolská
|-
| Ludvík IV. Bavor
| 
| align="center" | Wittelsbachové
| align="center" | 1314–1347
| align="center" | 1328–1347
| také bavorský vévoda a rýnský falckrabě* králem zvolen 20. října 1314 ve Frankfurtu a korunován v Cáchách mohučským arcibiskupem Petrem z Aspeltu* císařem korunován 17. ledna 1328 v Římě
Ludvík II. HornobavorskýMatylda Habsburská
|-
| Karel IV.
| 
| align="center" | Lucemburkové
| align="center" | 1346–1378
| align="center" | 1355–1378
| také král český a lombardský, markrabě moravský a hrabě lucemburský * králem zvolen 11. června 1346 v Rhensu a korunován 26. listopadu 1346 v Bonnu, do roku 1347 vzdorokrálem za vlády Ludvíka IV. Bavora* králem zvolen 17. června 1349 ve Frankfurtu a 25. června 1349 korunován v Cáchách* císařem korunován 5. dubna 1355 v Římě papežem Inocencem VI.
Jan LucemburskýEliška Přemyslovna
|-
| Václav IV.
| 
| align="center" | Lucemburkové
| align="center" | 1376–1400
| align="center" | -
| také král český jako Václav IV. a braniborský kurfiřt* králem zvolen 10. června 1376 a korunován 6. července 1376 v Cáchách, sesazen
Karel IV.Anna Svídnická
|-
| Ruprecht I.
| 
| align="center" | Wittelsbachové
| align="center" | 1400–1410
| align="center" | -
| také falcký kurfiřt jako Ruprecht III.* králem zvolen 20. srpna 1400 v Rhensu a korunován v lednu 1401 v Kolíně arcibiskupem Fridrichem III. ze Saarwerdenu
Ruprecht II. FalckýBeatrix Sicilská
|-
| Jošt Moravský
| 
| align="center" | Lucemburkové
| align="center" | 1410–1411
| align="center" | -
| také markrabě moravský, braniborský kurfiřt a lucemburský vévoda* králem zvolen 1. října 1410
Jan JindřichMarkéta Opavská
|-
| Zikmund
| 
| align="center" | Lucemburkové
| align="center" | 1411–1437
| align="center" | 1433–1437
| také uherský král, český král a braniborský kurfiřt* králem zvolen 21. července 1411 a korunován 8. listopadu 1414, při první volbě v září 1410 mu chyběl potřebný počet hlasů a při opakované volbě byl králem zvolen bratranec Jošt
Karel IV.Eliška Pomořanská
|-
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="120" | Jméno
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Portrét
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="100" | Dynastie
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Král
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="80" | Císař
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="320"| Poznámky
| bgcolor="#e8dd40" align="center" width="150" | Rodiče
|-
|}

Dynastie Habsburků (1438–1740)

Období interregna a dynastie Wittelsbachů (1740–1745) 
Dědičkou trůnu po smrti císaře Karla VI. se v roce 1740 stala jeho dcera Marie Terezie, která vládla v letech 1740–1745 svým rodovým državám jako arcivévodkyně rakouská a královna česká a uherská. Její nároky v Říši však nebyly uznány a po dvouletém období interregna v letech 1740–1742 byl císařem korunován Karel VII. Bavorský. Teprve po Karlově smrti v roce 1745, byl muž Marie Terezie, František Štěpán Lotrinský jmenován císařem. Marie Terezie získala titul císařovna-manželka, avšak její skutečná moc i poté vycházela z titulu vládkyně habsburských zemí.

Habsbursko-lotrinská dynastie (1745–1806)

Odkazy

Literatura

Související články 
 Svatá říše římská
 Seznam římských císařů (800–924)
 Seznam pohřebišť panovníků Svaté říše římské

Externí odkazy 
 

Svaté říše římské
Svatá říše římská