2012

L'any 2012 fou un any de traspàs començat en diumenge. En el calendari gregorià és el 2012è any de l'era comuna o de l'era cristiana, l'11è any del tercer mil·lenni i del , i el 3r any de la dècada del 2010.

Coincideix amb l'últim any computat del compte llarg vigent durant els últims mil·lennis pel Calendari maia i que s'acaba el 21 o el 23 de desembre del 2012 a les 12 del migdia.

Esdeveniments 
 Gener
 1 de gener: 
 Entra en vigor la prohibició de les curses de braus a Catalunya.
 Dinamarca pren la presidència de torn de la Unió Europea, succeint Polònia.
 Els Estats Units prenen la presidència de torn del G8.
 Saint-Barthélemy (Antilles) abandona el seu estatus de regió ultraperifèrica de la Unió Europea i s'uneix a les regions d'ultramar.
 Guimarães i Maribor es converteixen en Capital Europea de la Cultura.
 Del 13 de gener al 22 de gener: Primers Jocs Olímpics d'Hivern de la Joventut a Innsbruck, Àustria.
 Del 21 de gener al 12 de febrer: Copa d'Àfrica de Nacions 2012 de futbol.
 29 de gener: Eleccions presidencials a Finlàndia.
 31 de gener: (433) Eros, el segon objecte proper a la Terra més gran en seguiment (mesura 13 x 13 x 33 quilòmetres) passà a 0,1790 unitats astronòmiques (26.780.000 quilòmetres, 16.640.000 milles) de la Terra. La NASA estudia Eros amb la sonda NEAR Shoemaker llançada el 17 de febrer de 1996.

 Febrer 
 29 de febrer: Vaga general d'universitats per a denunciar la transformació estructural de la universitat, que posa en suspens el dret a l'educació pública de les properes generacions i per a demanar un ensenyament públic i de qualitat.

 Març
 4 de març: Eleccions presidencials a Rússia.
 10 de marçː Se celebra l'assemblea constituent de l'ANC al Palau Sant Jordi de Barcelona.
 28 de març, Barcelona, Catalunya: Es presenta públicament el primer mapa digital mundial sobre l'art, la creació i el patrimoni històric i cultural situat a l'espai públic: Wikiartmap, a l'Arts Santa Mònica amb els primers 8.000 continguts.
 29 de març: Vaga general a Espanya contra la reforma laboral per decret llei del govern de Mariano Rajoy

 Abril
 23 d'abril: Erevan a Armènia és la Capital Mundial del Llibre.
 26 d'abril: Llançament de la versió 12.04 LTS del sistema operatiu Ubuntu.
 Grècia: La revista grega Hot doc propietat del periodista grec Kostas Vaxevanis publica una llista amb 2.059 presumptes evasors fiscals grecs atribuïda a Christine Lagarde quan era ministra d'economia del govern francès, i ocultada pel govern grec. Vaxevanis és detingut per la policia del seu país jutjat i absolt (11 de novembre) per la justícia grega de violació de dades personals.

 Maig
 Del 12 de maig al 12 d'agost: Exposició Internacional 2012 a Yeosu, Corea del Sud
 Neix la revista digital argentina de cròniques i relats de no-ficció Anfibia 
 16 de maig:
 Inici del judici contra Ratko Mladić pel Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia per presumptes crims contra la humanitat.
 Eleccions presidencials a la República Dominicana.
 20 de maig: Eclipsi solar anular visible des del nord de la Xina, i a través de l'oceà Pacífic fins a Califòrnia, EUA.

 Juny 
 Del 4 de juny al 6 de juny, Rio de Janeiro, Brasil: Conferència de Nacions Unides sobre Desenvolupament Sostenible Rio+20 
 6 de juny: Segon i darrer trànsit del planeta Venus al . El proper està previst els anys 2117 i 2125.
 Del 8 de juny a l'1 de juliol: Eurocopa 2012 a Polònia i Ucraïna, que guanyà la Selecció de futbol d'Espanya per segon cop consecutiu.
 Del 9 de juny al 10 de juny: XVII Ciutat Gegantera de Catalunya celebrada a Masquefa (Anoia).
 Del 18 de juny al 23 de juny: Conferència Centenari de Turing a la Universitat de Cambridge en honor del matemàtic, científic informàtic i criptògraf Alan Turing, complint-se el dia de cloenda de la conferència el centenari del seu naixement.

 Juliol 
 1 de juliol: 
 Xipre pren la presidència de torn de la Unió Europea, succeint a Dinamarca.
 Eleccions presidencials a Mèxic.
 4 de juliol - Ginebra (Suïssa): S'anuncia des de la seu del CERN, en retransmissió directa al si de la conferència ICHEP 2012, el descobriment d'una nova partícula, de massa al voltant dels 125 GeV, i compatible amb el bosó de Higgs. Joseph Incandela va ser qui va anunciar la descoberta.
 10 de juliol: Cinquè Centenari de la conquesta de Navarra
 23 de juliol: Dos incendis afecten l'Alt Empordà.
 Del 27 de juliol al 12 d'agost: Jocs Olímpics de Londres 2012, primera ciutat de la història en acollir 3 edicions.

 Setembre 
 3 de setembre, Sant Pere de Torelló: S'aprova, en un ple extraordinari obert a la població, una moció de declaració d'independència de Catalunya
 11 de setembre, Barcelona: La Manifestació "Catalunya, nou estat d'Europa", per exigir la independència de Catalunya, amb una assistència d'1.500.000 persones.

 Octubre
 7 d'octubre: Eleccions presidencials a Veneçuela.

 Novembre
 6 de novembre: Eleccions presidencials dels Estats Units.
 13 de novembre: Eclipsi solar total (visible al nord d'Austràlia i al Pacífic Sud).
 18 de novembre, Alexandria, Egipte: Tauadros II, assumeix el càrrec de 118é papa copte i Patriarca Copte d'Alexandria.
 20 de novembre: El grup armat Moviment 23 de març pren la ciutat congolesa de Goma a la frontera amb Ruanda.
 25 de novembre: Les Eleccions al Parlament de Catalunya, motivades per la impossibilitat del govern de Catalunya d'assolir el pacte fiscal per a Catalunya amb el govern espanyol, i influïdes per la multitudinària manifestació d'aquell onze de setembre, es converteixen en una mena de "plebiscit" sobre l'encaix de Catalunya respecte a Espanya. De resultes, l'arc parlamentari patí una sotragada, castigant els partits majoritaris - CiU i PSC - i el creixement de la resta de forces: ERC, ICV, PP, Ciutadans i l'entrada de la CUP al parlament.
 14 de novembre: Vaga general europea.
 18 de novembre: emissió del primer programa de la sèrie Cocineros sin estrella
 19 de novembre: apareix l'operador de telefonia mòbil The People's Operator

 Desembre
 3 de desembre, Mindanao, Filipines: El tifó Bopha, assota l'illa matant centenars de persones.
 16 de desembre, Nova Delhi, Índiaː cas de la violació en grup d'una noia al barri de Munirka de Nova Delhi.
 21 de desembre: Últim dia del tretzè baktun (cicle de 144.000 dies) en el compte llarg del calendari maia.
 31 de desembre: Finalitza el primer període del Protocol de Kyoto.
 Data desconeguda
 La Xina llançarà la nau espacial Kuafu.
 Sequoia, supercomputador construït per IBM per a l'Administració Nacional de Seguretat Nuclear es completarà, aconseguint un pic de rendiment de 20 petaflops.
 El ferrocarril Kars-Tbilisi-Bakú al Caucas està programat per ser completat el 2012.

Cinema i televisió

Música 

Aquest any es fundà el grup estatunidenc de rock Greta Van Fleet.
El 9 de desembre, Dmitri Batin estrenà l'òpera El taüt de malaquita.

Premis Nobel

Tecnologia i videojocs 
El primer congrés de City Protocol tingué lloc a Barcelona.

Naiximents i defuncions

Naiximents 

Les persones nascudes el 2012 faran  anys durant el .

Defuncions 

Entre les morts destacades de l'any hi ha la de l'arquitecte Oscar Niemeyer, l'artiste Antoni Tàpies, les cantants Whitney Houston, Etta James i Chavela Vargas, el compositor Ramon Ramos, l'escriptor Ray Bradbury, l'escultor Andreu Alfaro, el pianiste Dave Brubeck o el sitariste Ravi Shankar.
Països Catalans
 2 de gener, Rennes: Mathilde Bensoussan (de soltera Matilde Tubau), filòloga i traductora francesa d'origen català (n. 1929).
 16 de gener, Barcelona: Carlos Pujol Jaumeandreu, poeta, traductor, editor i historiador català (n. 1936).
 28 de gener, Barcelonaː Mercè Pàniker i Alemany, empresària i activista social catalana (n. 1920).
 31 de gener, Lleó, Espanya: Fabià Estapé i Rodríguez, economista polític, professor universitari català (n. 1923).
 6 de febrer: 
Antoni Tàpies, pintor i escultor, representant de l'informalisme, i teòric de l'art català (87 anys).
 L'Alguer, Itàlia: Maria Chessa Lai, rimadora sarda en alguerès, i figura assai destacada de la cultura catalana a Sardenya (n. 1922).
 4 de març: Felícia Fuster i Viladecans, poeta, pintora i traductora catalana (n. 1921).
 13 de març, Granada, Espanya: Teresa Pàmies i Bertran, escriptora catalana (92 anys).
 27 de març, Barcelona: Lluïsa Granero i Sierra, escultora catalana (n. 1924).
 19 de juny, Barcelona: Emili Teixidor i Viladecàs, pedagog, periodista i escriptor en llengua catalana. (78 anys).
 30 de juny, La Vall de Boí: Toni Nadal i Segura, meteoròleg de TV3 (n. 1971).
 3 de juliol, Buenos Aires: Adolfo Teodoro Álvarez, militar
 23 de juliol, Barcelona:
Esther Tusquets Guillén, escriptora i editora catalana en castellà.
Paco Morán, actor.
 30 de juliol, Dublín: Maeve Binchy, escriptora i periodista irlandesa (n. 1940).
 4 de setembre: Lola Bosshard, pintora valenciana.
 13 de setembre, Gandia, País Valencià: Francesc Candela i Escrivà, advocat i polític valencià, referent del valencianisme d'esquerra a la comarca de la Safor.
 23 de setembre, Manāslu, Nepal: Martí Gasull i Roig, activista de la llengua catalana.
 10 d'octubre: Barcelona: Oriol Casassas i Simó, pediatre català.
 11 de novembre, Barcelona: Maria Ferret i Espanyol, fundadora del Moviment Escolta i Guiatge de Mallorca (n. 1924).
 26 de desembre, Calonge, Baix Empordà: Dolors Hubach i Vilarrodà, mestra catalana.
 31 de desembre: Moisès Broggi i Vallès, metge (n. 1908).

Resta del món
 4 de gener, Londres: Eve Arnold, fotoperiodista estatunidenca que va treballar per a l'agència Magnum (n. 1912).
 5 de gener, Sant Diego, Califòrnia: Frederica Sagor Maas, guionista de cinema nord-americana (n. 1900).
 13 de gener, Belgrad, Sèrbia: Miljan Miljanić, futbolista i entrenador iugoslau (81 anys).
 14 de gener:
 Sant Sebastià, País Basc: Txillardegi, escriptor, polític i fundador d'ETA (82 anys).
 Lahore: Arfa Karim, estudiant i nena prodigi pakistanesa.
 15 de gener, 
 Madrid, Espanya: Manuel Fraga Iribarne, polític i diplomàtic espanyol (89 anys).
 Vadodara, Índia: Homai Vyarawalla –Dalda 13–, primera dona fotoperiodista de l'Índia (n.1913).
 16 de gener:
 Amsterdam, Països Baixos: Gustav Leonhardt, clavecinista i director d'orquestra neerlandès (83 anys).
 Santander, Cantàbria: Juan Carlos Pérez López, futbolista espanyol (66 anys).
 20 de gener, Los Angeles: Etta James –Jamesetta Hawkins–, cantant estatunidenca de blues, soul, gospel, jazz… (n. 1938).
 31 de gener, Manhattan, Nova Yorkː Dorothea Tanning, pintora, il·lustradora, escultora i escriptora estatunidenca (n. 1910).
 1 de febrer, Cracòvia (Polònia): Wisława Szymborska, poeta polonesa, Premi Nobel de Literatura de l'any 1996 (n. 1923).
 6 de febrer, Pacific Palisades, Califòrnia: Norma Merrick Sklarek, arquitecta afroamericana (n. 1926).
 11 de febrer - Beverly Hills (EUA): Whitney Houston, cantant nord-americana.
 19 de febrer, 
 La Jolla, Califòrnia (EUA): Renato Dulbecco, biòleg estatunidenc d'origen italià, Premi Nobel de Medicina de 1975 (n. 1914).
 New Havenː Ruth Barcan Marcus, filòsofa i lògica estatunidenca, especialista en lògica modal (n. 1921).
 10 de març, 
 París, França: Jean Giraud “Moebius”, dibuixant de còmics i il·lustrador francès.
 Atenes: Domna Samiou, cantant i investigadora de la música popular grega (n. 1928).
 13 de març, Cochabamba, Bolíviaː Domitila Chúngara, líder obrera i feminista boliviana (n. 1937).
 21 de març, Santarcangelo di Romagna, Itàlia: Tonino Guerra, escriptor i guionista italià (92 anys).
 27 de març, Santa Cruz, Califòrnia (EUA):  Adrienne Rich, poeta, intel·lectual, crítica i activista lesbiana estatunidenca.(n. 1929)
 1 d'abril, Naples, Florida, EUA: Giorgio Chinaglia, futbolista italià (n. 1947).
 7 d'abril - New Haven: Mike Wallace, periodista, guionista i actor estatunidenc (n. 1918).
 14 d'abril, Pescara, Itàlia: Piermario Morosini, futbolista italià (25 anys).
 28 d'abril, Santander, Espanya: Matilde Camus poetessa i investigadora (96 anys).
 1 de maig, Fragstaff, EUA: Alexander Dale Oen, nedador noruec (26 anys).
 15 de maig, Ciutat de Mèxic, Mèxic: Carlos Fuentes Macías, advocat i escriptor mexicà (83 anys).
 17 de maig, Key West, Florida: Donna Summer, cantant i compositora musical afroamericana (n. 1948).
 27 de maig, EUA: Johnny Tapia, boxador.
 30 de maig, Cambridge, Cambridgeshire, Anglaterra: Sir Andrew Fielding Huxley, metge, biofísic i professor universitari anglès guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1963 (n. 1917).
 6 de juny, Los Angeles, Califòrnia: Ray Bradbury, escriptor de ciència-ficció (81 anys).
 6 de juny, Rio de Janeiro, Brasil: Anna Maria Niemeyer, arquitecta, dissenyadora i galerista brasilera (82 anys).
 7 de juny, València: Manuel Preciado Rebolledo, futbolista i entrenador càntabre (55 anys).
 12 de juny, Bloomington, Indiana (EUA): Elinor Ostrom, economista estatunidenca, Premi Nobel d'Economia de l'any 2009 (n. 1933).
 13 de juny, Chesterfield (Missouri), EUA: William Standish Knowles, Premi Nobel de Química de l'any 2001 (95 anys).
 14 de juny, Arcadia, Califòrniaː Marjorie Hyams, música de jazz estatunidenca, vibrafonista, pianista, bateria i arranjadora (n. 1920).
 15 de juny: Anouar Abdel-Malek, científic i polític egipci-francès d'ascendència copta.
 26 de juny, Nova York, EUA: Nora Ephron, productora, guionista i directora de cinema nord-americana (n. 1941).
 30 de juny, Tel Aviv, Israel: Yitshaq Xamir, primer ministre d'Israel de 1983 a 1984 i de 1986 a 1992 (96 anys).
 23 de juliol, 
 Christchurchː Margaret Mahy, escriptora neozelandesa de llibres per a infants i joves (n. 1936).
 La Jolla, Califòrniaː Sally Ride, física estatunidenca i astronauta, primera dona nord-americana a viatjar a l'espai (n. 1951).
 5 d'agost, 
 Cuernavaca, Mèxic: Chavela Vargas, cantant mexicana d'origen costa-riqueny.
 Varsòvia, Polònia: Erwin Axer, director de teatre escriptor i professor universitari polonès (95 anys).
 16 d'agost, París: Martine Franck, fotògrafa belga, membre de l'Agència Magnum (n. 1938).
 25 d'agost, Columbus, Ohio, Estats Units: Neil Alden Armstrong, astronauta, pilot de proves, enginyer aeronàutic, professor d'universitat i aviador naval estatunidenc. Va ser la primera persona a trepitjar la Lluna (82 anys).
 27 d'agost, Madridː Aurora Bautista, actriu espanyola de formació teatral i èxit cinematogràfic (n. 1922).
 13 de setembre, Ankara, Turquiaː Dilhan Eryurt, astrofísica turca que treballà per a la NASA en la missió Apollo 11 (n. 1926).
 16 de setembre: Roman Kroitor, cineasta canadenc.
 18 de setembre, Madrid: Santiago Carrillo Solares, secretari general del Partit Comunista d'Espanya (PCE).
 12 d'octubre, Praga, República Txeca: Břetislav Pojar, titellaire, animador i director cinematogràfic txec.
 17 d'octubre: Amsterdam (Països Baixos): Sylvia Kristel actriu neerlandesa (n. 1952).
 21 d'octubre: Sioux Falls, Dakota del Sud (EUA) :George McGovern, polític i historiador estatunidenc (n. 1922)
 26 d'octubreː L'Havana, Cubaː Eloy Gutiérrez Menoyo, guerriller cubà i anticastrista (n. 1934).
 27 d'octubre: Dresden, Alemanya: Hans Werner Henze, compositor alemany (n. 1926).
 31 d'octubre, Milà: Gaetana Aulenti, arquitecta italiana (n. 1927).
 5 de novembre: Nova York (EUA): Elliott Carter, compositor estatunidenc (n. 1908) (103 anys).
 23 de novembre, Dallas, EUA: Larry Hagman, actor nord-americà (n. 1931).
 26 de novembre, Boston, Massachusetts (EUA): Joseph Edward Murray, cirurgià estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1990 (n. 1919).
 10 de desembre, Burgdorf, Berna: Lisa della Casa, soprano suïssa (93 anys).
 11 de desembre, Sant Petersburg, Rússia: Galina Vixnévskaia, soprano russa (n. 1926).
 15 de desembre, Sanà: Jamala al-Baidhani, activista iemenita que donà suport a les dones amb diversitat funcional.
 29 de desembre, Moscou, Rússia: Aleksandra Akimova, navegant d'esquadró russa (n. 1922).
 30 de desembre, Roma, (Itàlia): Rita Levi-Montalcini, neuròloga italiana, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1986 (n. 1909)

2012 en la ficció 
Entre les pel·lícules distòpiques ambientades en 2012 hi ha Acción mutante (1993).

Referències