Karel XI.

Karel XI. (24. listopadu 1655, Stockholm – 5. dubna 1697, Stockholm) byl švédský král od roku 1660 až do své smrti. Byl jediným synem švédského krále Karla X. Gustava a Hedviky Eleonory Holštýnsko-Gottorpské, dcery vévody Fridricha III. Šlesvicko-Holštýnsko-Gottorpského.

Jelikož byl po smrti svého otce příliš mlád (necelých 5 let), vládla za něj jeho matka spolu s pěti nejvyššími úředníky, z nichž nejvýznamnější byl Magnus Gabriel De la Gardie. Faktické vlády se ujal až roku 1672.

Zahraniční politika 
Karel XI. začal Skånskou válku a po vítězství v bitvě u Halmstadu (1676), bitvě u Lundu (1676) a bitvě u Landskrony (1677) donutil dánského krále Kristiána V. odvést své muže na Sjælland. Skånská válka znamenala především pokus Dánů získat zpět oblasti ztracené roskildským mírem z roku 1658 a na něj navazujícím kodaňským mírem z roku 1660 (především Skåne – odtud i název války), Švédsku se však podařilo tyto oblasti udržet.

Jako spojenec francouzského krále Ludvíka XIV. se účastnil i v jeho vojenských podnicích. V roce 1672 byla mezi oběma zeměmi uzavřena spojenecká smlouva, v které se Švédsko zavázalo vojensky podpořit Francii výměnou za velké finanční částky.

Když se válka s Nizozemím obrátila v Ludvíkův neprospěch, vstoupilo na jeho naléhání švédské vojsko pod vedením maršála Wrangela koncem roku 1674 do Braniborska, ale v červnu následujícího roku utrpěli Švédové strašlivou porážku v bitvě u Fehrbellinu a museli se stáhnout zpět. Výsledek bitvy zároveň otřásl jejich pověstí vojenské velmoci.

V téže době na Švédsko zaútočilo Dánsko. V roce 1679 s Braniborskem a Dánskem uzavřel mír, který přes utrpěné porážky díky zásahu Ludvíka XIV. nepřinesl Švédsku žádné územní ztráty.

Domácí politika 
Po konci války se král věnoval zejména posílení finančních záležitostí státu, za což je mu dnes připisován významný vliv. Karel XI. ale disponoval také množstvím poradců a je pravděpodobné, že mnoho reforem je z jejich hlav. Díky podpoře měšťanstva a střední šlechty zavedl absolutistickou vládu; stabilizoval státní finance, reorganizoval armádu: rozdělí stát na malé okruhy (routu), z nichž byl každý povinen dodat jednoho žoldnéře a vyzbrojit ho, krom toho dostával žoldnéř ve svém okruhu kus pozemku.

Králova osobnost 
Karel XI. je považován za nejzbožnějšího krále ve švédských dějinách vůbec. Zároveň nadevše miloval vojenská cvičení a lov. Také rád cestoval na koni, avšak nikdy neopustil území vlastního Švédska. Karel XI. také trpěl dnes již jen těžko určitelnou formou dyslexie.

Manželství a potomci 
Karel se od roku 1675 ucházel o dánskou princeznu Ulriku Eleonoru, dceru dánského krále Frederika III. a jeho manželky Žofie Amálie Brunšvické. Poslal své vyslance do Kodaně, aby zde přednesli jeho nabídku manželství. Královna vdova Žofie Amálie s nabídkou souhlasila, v zásadě souhlasil i její syn a bratr Ulriky Eleonory, dánský král Kristián V., ale svatba byla odročena o čtyři roky, protože po příchodu zpráv o výsledku bitvy u Fehrbellinu se dánský král rozhodl využít situace a zahájit novou válku o provincii Skåne.

Po mírových jednáních v roce 1679 se téma manželství opět otevřelo. Sňatek krále s dánskou princeznou měl pomoci udržet mír mezi oběma národy. Karel XI. uzavřel manželskou smlouvu 6. února roku 1680 a poslal ji dánskému dvoru. 4. května téhož roku Ulrika Eleonora připlula do Helsingborgu.

Kvůli svízelné ekonomické situaci Švédska se Karel XI. rozhodl uspořádat prostou svatbu s nevelkým počtem pozvaných v malém městě Skottorp. Obřad se uskutečnil 6. května 1680. 25. listopadu téhož roku byla Ulrika Eleonora korunována královnou Švédska.

Z manželství vzešlo sedm dětí, pouze tři však se dožily dospělosti:

 Hedvika Žofie (26. června 1681 – 11. prosince 1708), ⚭ 1698 Fridrich IV. Holštýnsko-Gottorpský (18. října 1671 – 19. července 1702), holštýnsko-gottorpský vévoda
 Karel (17. června 1682 – 30. listopadu 1718), jako Karel XII. král švédský od roku 1697 až do své smrti, svobodný a bezdětný
 Gustav (14. června 1683 – 26. dubna 1685)
 Ulrik (2. srpna 1684 – 8. června 1685)
 Frederik (7. října 1685 – 22. října 1685)
 Karel Gustav (27. prosince 1686 – 13. února 1687)
 Ulrika Eleonora (23. ledna 1688 – 24. listopadu 1741), švédská královna v letech 1718–1720, ⚭ 1715 Fridrich I. Hesensko-Kasselský (28. dubna 1676 – 25. března 1751), lankrabě hesensko-kasselský a od roku 1720 až do své smrti švédský král

Vývod z předků

Literatura

Externí odkazy 
 
 

Wittelsbachové (Falcko-Zweibrückenští)
Švédští králové
Vládci Finska
Rytíři Podvazkového řádu
Protestantští panovníci
Narození v roce 1655
Narození 24. listopadu
Narození ve Stockholmu
Úmrtí v roce 1697
Úmrtí 5. dubna
Úmrtí ve Stockholmu
Zemřelí na nádorová onemocnění žaludku
Pohřbení v kostele Riddarholmen
Muži
Osobnosti na švédských bankovkách