Jan Skácel

Jan Skácel (7. února 1922 Vnorovy – 7. listopadu 1989 Brno) byl český básník moravské národnosti, prozaik a autor poezie pro děti. Za války byl totálně nasazen, po vystudování filozofie pracoval v médiích, po roce 1969 však nesměl publikovat a přešel k samizdatu a exilové literatuře. Od roku 1981 opět omezeně publikoval, sametové revoluce se však nedožil. V jeho díle se promítal silný vztah k Moravě a témata dotýkající se morálky. Oceňován byl na sklonku života v zahraničí a po smrti také doma.

Životopis 
Studoval nejprve gymnázium v Břeclavi, odkud přešel do Brna, kde roku 1941 odmaturoval. Po maturitě pracoval jako uvaděč v kině, ale ještě téhož roku byl vydán výnos o totálním nasazení jeho ročníku, v jehož důsledku musel odejít pracovat na říšské stavby v Rakousku.

Po druhé světové válce studoval do roku 1948 češtinu a ruštinu na Filozofické a Pedagogické fakultě Masarykovy univerzity, studia však nedokončil. Od roku 1948 pracoval jako kulturní referent deníku Rovnost, odkud v roce 1954 přešel do literární redakce brněnského rozhlasu. Tam zůstal až do roku 1963, kdy se stal šéfredaktorem kulturní revue Host do domu a ROK (Revue otevřené kultury).

V roce 1969 byl Host do domu zakázán a Skácel jako jeho šéfredaktor nesměl publikovat. V této době publikoval v samizdatu a v exilové literatuře.

Od roku 1981 směla Skácelova díla znovu vycházet, ale pouze v brněnském vydavatelství Blok. Vyšly jeho sbírky Dávné proso, Naděje s bukovými křídly, Odlévání do ztraceného vosku a Kdo pije potmě víno. V 80. letech mimo jiné spolupracoval i s divadlem. V roce 1989 zemřel na rozedmu plic a posmrtně vyšla jeho sbírka A znovu láska a kniha kurzívek Třináctý černý kůň.

Byl prasynovcem spisovatele a básníka Františka Heritese, jeho manželka Božena byla dříve provdána za Oldřicha Mikuláška.

Dílo 
Pro jeho tvorbu je příznačný silný vztah k Moravě. Jeho témata se často dotýkají morálky a problémů s ní spojených.
 spíše jednoduché, krátké obraty, někdy jen čtyřverší
 poezie inspirována moravským folklórem, nelze vyloučit i vliv tradiční čínské poetiky
 častá témata: venkovské prostředí, sepětí člověka s přírodou, oproštění od moderního světa, chaosu
 básník ticha a pokory, připomíná tvorbu Halase a Reynka
 básně obsahují i tajemství, která by podle Skácela měla být součástí básně

Básnické sbírky 
 Kolik příležitostí má růže – 1957, zabývá se tématy reality
 Co zbylo z anděla – 1960, lyrické básně
 Hodina mezi psem a vlkem – 1962
 Smuténka – 1965
 Metličky – 1968
 Chyba broskví – 1975, stokrát čtyři verše
 Dávné proso – 1981
 Naděje s bukovými křídly – 1983, dvě knihy veršů: Chyba broskví a Oříšky pro černého papouška
 Odlévání do ztraceného vosku – 1984
 Kdo pije potmě víno – 1988, poslední autorovo dílo
 A znovu láska – 1991, posmrtně

Výbory z díla 
 Vítr jménem Jaromír: 3 knihy veršů – 1966, souborné vydání tří prvních autorových sbírek; kresby Jiří Trnka
 Noc s Věstonickou Venuší – 1990, výbor milostných veršů
 Stracholam – 1993, výbor poezie
 Básně I – 1996, souborné vydání prvních pěti autorových sbírek
 Básně II – 1997, souborné vydání posledních pěti autorových sbírek
 Květy z nahořklého dřeva – 2000, výbor poezie
 Kdo učil mlčet kámen – 2001, výbor poezie
 Oříšky pro černého papouška – 2005, bibliofilní vydání, vydáno při příležitosti životního jubilea Boženy Skácelové
 Překrásná je nepotřeba nářku – 2006, výbor poezie
 Zlé laně odcházejí k ránu – 2007, výbor poezie
 Doteky – 2007 , výbor poezie

Próza 
 Jedenáctý bílý kůň – 1964
 Třináctý černý kůň – 1993, posmrtně

Pro děti 
 Jak šel brousek na vandr – 1961
 Pohádka o velkém samovaru – 1961
 Uspávanky – 1983, cyklus rozměrnějších lyrických skladeb s epickými prvky, koncipovaný jako vyprávěnky dětem před spaním, ilustrace Ota Janeček
 Kam odešly laně – 1985, na motivy pastelů Josefa Čapka - obrázky hrajících si dětí
 Proč ten ptáček z větve nespadne – 1988, na motivy pastelů Josefa Čapka - obrázky zvířat
 O pejsku Ťapovi, výru Výrovi, slavíčku Slavíkovi a kočičce, která se moc styděla – 1998, z autorovy pozůstalosti k vydání připravil J. Opelík
 Pohádky z Valašského království – 2006 (2. vyd.), převyprávěné pohádky, které sesbíral B. M. Kulda, původně vyšly pod jménem B. Stárkové

Ukázky z díla 

Chyba broskví (45. čtyřverší ze sbírky):
stíny se dlouží vítr v polích stárne
je příliš ticho začíná se hra
na slepou bábu v sladkost upadáme
a chyba broskví by nás zabila

Stopadesátý sonet o jaru:
Jaro je tak křehké
až se světlo láme pomalu
slimáčími růžky

Ocenění 
Jeho dílo bylo oceňované především v zahraničí, roku 1989 obdržel Petrarkovu cenu a cenu Vilenica 89. V roce 1992 byl in memoriam oceněn Zlatou plaketou za zásluhy o rozvoj Jihomoravského kraje a roku 2002 se stal čestným občanem Brna.

Odkaz 

Na slova některých jeho básní složil Jiří Pavlica z Hradišťanu písně do alba O slunovratu, mj. známou píseň Modlitba za vodu, dále pak další dva texty Účtování na vesmírných kontech a Šťovíky u cest zhudebnil pro album Vteřiny křehké (2014), od počátku roku 2020 Hradišťan na koncertech zařazuje zhudebněnou podobu Skácelovy básně Pohřeb konfidenta.

Jan Skácel svými texty inspiroval řadu dalších skladatelů. A. Tučapský - Co zbylo z anděla, Z. Pololáník - Písně: na verše Jana Skácela, L. Peduzzi - Smuténka: cyklus ženských sborů na slova Jana Skácela, M. Holáňová: Naděje s bukovými křídly.

V roce 2006 byla v rámci rekonstrukce na brněnském náměstí Svobody osazena bronzová kašna s verši Jana Skácela.

Koncem října 2016 mu byla ve svahu pod Špilberkem odhalena socha z dílny akademického sochaře Jiřího Sobotky – obří básníkova tvář složená z velkého množství nerezových trubek, jimiž lze symbolicky vyhlížet na město Brno Skácelovýma očima.

Odkazy

Reference 
 Vladimír Prokop, Přehled české literatury 20. století

Literatura

Související články 
 Seznam českých spisovatelů
 Česká literatura v letech 1945–1990

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 Jan Skácel  v Kdo byl kdo v našich dějinách ve 20. století
 Jan Skácel ve Slovníku české literatury po roce 1945

 
Čeští básníci
Osobnosti Moravy
Čeští spisovatelé knížek pro děti
Členové KSČ
Čestní občané města Brna
Narození v roce 1922
Narození 7. února
Narození v okrese Hodonín
Úmrtí v roce 1989
Úmrtí 7. listopadu
Úmrtí v Brně
Pohřbení na Ústředním hřbitově v Brně
Muži