Dějiny Berlína

Dějiny Berlína jsou daleko mladší než dějiny berlínského území. Již v 6. století př. n. l. se v prostoru dnešního Berlína sporadicky objevují první germánské kmeny (Semnoni, Svébové a Burgundové). K nim se od 6. století stále více přidružují Slované: jihovýchodně od Berlína Lužičtí Srbové (jejichž potomci dodnes žijí v Lužici) a zejména Havelané a Sprévané, kteří kolem roku 720 dosahují území dnešního Berlína. Další vlna osídlení germánskými kmeny se uskutečňuje od 12. století, a až z roku 1244 pochází první zmínka o sídlišti Berlín.

Růst Berlína byl zpočátku pomalý, i když město bylo v příštích stoletích často spojováno s okolními usedlostmi. Ještě roku 1648 měl Berlín jen 6 000 obyvatel. Významu nabyl po roce 1701, kdy ho nový král Fridrich I. Pruský zvolil jako hlavní město Pruska. Přibližně v dnešní podobě existuje Berlín až od roku 1920, kdy došlo k poslednímu rozšíření jeho území; tehdy tak zvaný Velký Berlín měl 3,8 milionu obyvatel.

Jméno Berlín je původem slovanské. Vzniklo ze slov birl-, berl -  (česky:bažina) v polabském jazyce, doplněné slovanskou příponou -in, která označuje polohu.

Kronika 

 1197: Špandava (dnes Spandau, část Berlína), bývalé slovanské sídliště, je zmíněna v historických pramenech
 1237: zmínka o osadě Cölln na ostrově uprostřed Sprévy (datum je někdy udáváno jako založení Berlína)
 1244: první zmínka o Berlíně, osadě na pravém břehu Sprévy
 1307: Berlín a Cölln se stávají jedním městem a jednou radnicí
 1471: Berlín se stává vládním městem braniborských markrabích a kurfiřtů
 1539: zavedení reformace v Berlíně
 po 1641: několikeré rozšíření města o okolní usedlosti
 po 1685: v Berlíně (a Braniborsku) se usídlují hugenoti
 1701: Fridrich I. Pruský se stal pruským králem a Berlín hlavním městem jeho království
 po 1730: pronásledovaní protestanti z Čech se usídlují v Berlíně (Český Rixdorf)
 1848: Březnová revoluce (barikády a pouliční boje)
 1871: Berlín se stává hlavním městem nového německého císařství

 1918, 9. listopadu: pod dojmem listopadové revoluce vyhlašují s odstupem jen několika hodin Philipp Scheidemann (SPD) a Karl Liebknecht (Spartakovci) republiku
 1919, 15. ledna: zavraždění Rosy Luxemburgové a Karla Liebknechta (po potlačení tzv. povstání Spartakovců)
 1920: zákon o Velkém Berlíně (poslední velké rozšíření území města)
 1932: v listopadových volbách do říšského sněmu získává Hitlerova NSDAP v Berlíně 26 % hlasů
 1933, 30. ledna: říšský prezident Paul von Hindenburg jmenuje Hitlera kancléřem
 1933, 27. února: požár Říšského sněmu
 1936: v Berlíně se konaly letní olympijské hry
 1938, 9. listopadu: křišťálová noc – pronásledování židovského obyvatelstva, pálení synagog
 1944, 20. července: neúspěšný atentát na Hitlera, v Berlíně jsou popraveni první organizátoři atentátu (mj. hrabě von Stauffenberg)

 1945, 2. května: po tuhých bojích dobývá Rudá armáda Berlín (kapitulace berlínské posádky)
 1945, 17. května: vytvoření Kontrolní rady čtyř velmocí jako budoucího vládního orgánu Berlína; v Berlíně platí čtyřmocenský status
 1948, 23. června: počátek blokády západních sektorů města (do 12. května 1949), vzdušný most
 1949, 7. října: vyhlášení NDR s Východním Berlínem jako hlavním městem
 1953, 17. června: povstání pracujících ve Východním Berlíně a NDR, vyhlášení výjimečného stavu a potlačení povstání
 1961, 13. srpna: stavba Berlínské zdi, faktické rozdělení města
 1963, 26. června: americký prezident J. F. Kennedy pronáší při návštěvě zdi větu „Ich bin ein Berliner“ („Jsem Berlíňan“)
 1967, 2. června: student Benno Ohnesorg je při protestech proti íránskému panovníkovi R. Pahlavímu v Západním Berlíně zastřelen
 1968, 11. dubna: atentát na Rudi Dutschkeho (Západní Berlín)
 1971, 3. září: podepsání tzv. Čtyřmocenské smlouvy o Západním Berlíně mezi západními mocnostmi a SSSR (vstupuje v platnost o rok později)
 1971, 17. prosince: podepsání smlouvy o tranzitu mezi NDR a SRN, o tři dny později mezi Západním Berlínem a NDR o návštěvách obyvatel Západního Berlína v NDR

 1989, 9. listopadu: pád Berlínské zdi
 1990, 2. prosince: první společné volby do celoberlínského senátu
 1999, 1. ledna: zavedení Eurozóny současně s jejím vznikem

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Berlín

Externí odkazy 
 

 
Berlín