Obezita

Obezita (zastarale cizím slovem obesita nebo obesitas), česky otylost (zastarale česky též obtloustlost) je stav, ve kterém přirozená energetická rezerva savce (např. člověka), která je uložena v tukové tkáni, stoupla nad obvyklou úroveň a poškozuje zdraví. Obezita u divokého zvířete je relativně vzácná, ale je obvyklá u domácích zvířat jako prasata, psi nebo kočky atd., která mohou být překrmená a bez dostatečného pohybu.

Parametry obezity 

Pro bělošskou evropskou populaci je podle kritérií Světové zdravotnické organizace (WHO) definována indexem tělesné hmotnosti (BMI) vyšším než 30. Pro asijskou a pacifickou populaci je obezita definována BMI vyšším než 25, někdy než 27. Hodnota BMI v rozmezí 25–30 u bělošské evropské populace je označována jako nadváha.

Za zdravou váhu je považována hodnota mezi 18,5 a 25. Jako obezita prvního stupně se označuje hodnota mezi 30 a 35, obezita druhého stupně 35 až 40. Pokud přesáhne 40, jde o tzv. morbidní obezitu neboli obezitu 3. stupně. Se stupněm obezity rostou zdravotní výdaje.

Orientačním ukazatelem nadváhy je také obvod pasu. Při obvodu nad 102 centimetrů u mužů a nad 88 centimetrů u žen jde o obezitu. Existují též další ukazatele obezity: poměr obvodu pasu k obvodu hýždí, měření tloušťky kožní řasy apod.

Obezita v Česku 
V České republice podle statistických údajů Státního zdravotního ústavu téměř každý druhý člověk trpí nadváhou a každý čtvrtý pak některým typem obezity.

Etymologie 

Obezita je jmenná forma slova obézní, pocházejícího z latinského obēsus, což značí „statný, tučný nebo vykrmený“. Ēsus je minulé příčestí slova edere – „jíst“, s přidaným ob. V klasické latině je toto slovo používáno jen ve formě minulého příčestí. V angličtině bylo použito poprvé v roce 1651 v díle N. Biggse Mataotechnia Medicina Praxeuus.

Příčiny 
 Nadměrný a rychlý přístup k potravinám, čas a chuť k jídlu (nikoli hlad) vedoucí k nadměrnému příjmu kalorií (přejídání) nebo úmyslné vykrmování. Vliv má i nesprávná strava nadcházejících matek a to i před početím. Ovšem statstika obezity a energetický příjem spolu dostatečně nesouvisí.
 Nevhodná kvalita a složení stravy (kalorií)
 Mikroplasty uvolňované z obalů potravin mohou být obezogen.
 Příčiny hormonální (mateřské přibírání váhy, nadbytek estrogenů, nedostatek melatoninu, podzimní přibírání váhy) či endokrinní disruptory uvolňované z plastů.
 Nízká potravinová bezpečnost.
 Nedostatek pohybu (např. lenost) – novodobé výzkumy ovšem naznačují, že lovci a sběrači mají stejný energetický výdej jako lidé ve vyspělých společnostech (jen menší příjem), a přesto nejsou obézní
 Stárnutí způsobuje zpomalení nakládání s tuky.
 Nedostatek spánku (ghrelin, čas na jídlo), hypofunkce štítné žlázy aj.
 Deprese, jež sice koreluje s obezitou, ale je spíše důsledek obezity
 Bakterie, viry (infekční obezita)
 Dědičnost – vyskytuje se u vzácných syndromů, jako je syndrom Praderův–Williův (méně než 0,01 % populace), Bardetův–Biedlův (0,001 % populace), Cohenův (méně než 1000 případů na světě) či Ayaziův (méně než miliontina populace)
 Nové výzkumy naznačují, že příčinou mohou být i střevní bakterie.
 Vliv rodiny a okolí

Léčba 
V klinické studii prokázal lék tirzepatid účinnost v léčbě obezity i pokles váhy.

Obezita a rakovina 
Zhodnocení výsledků více než 200 dostupných meta-analýz zkoumajících souvislost mezi obezitou a výskytem 36 typů rakoviny, nalezlo souvislost u jedenácti typů rakoviny, převážně u malignit zažívacích orgánů a souvisejících s ženskými hormonálními vlivy.

Odkazy

Reference

Související články 
 Anorexie
 Bulimie
 BMI
 Malnutrice
 Nadváha
 Redukční dieta

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 
 

Nemoci z nesprávné výživy
Tělesné vlastnosti
Životní styl