Geomorfologie

Geomorfologie je věda zabývající se studiem tvarů, vzniku a stáří zemského povrchu. Termín geomorfologie v dnešním smyslu poprvé v literatuře použil americký geolog W. J. McGee v roce 1893. Objektem geomorfologie je reliéf povrchu planety Země – reliéf. Předmětem geomorfologie je pak řešení vztahů v rámci objektu tj. vazeb mezi složkami reliéfu.

Podle Farského (2008) je geomorfologie vědní disciplínou, která se z pohledu objektu a předmětu zabývá georeliéfem, jeho jednotlivými tvary a způsoby jejich vzniku, tedy procesy vedoucími ke změně materiálního základu těchto tvarů.“

Členění geomorfologie 
 regionální
 obecná
 strukturní geomorfologie
 klimatická geomorfologie
 klimatogenetická geomorfologie
 dynamická geomorfologie
 paleogeomorfologie
 antropogenní geomorfologie
 aplikovaná geomorfologie
 teoretická geomorfologie

Zemské tvary vznikají působením endogenních (vnitřních) a exogenních (vnějších) činitelů. Vnější jsou např. vítr, voda, ledovec. Vnitřní např. vrásnění, zemětřesení, sopky.

Vnější geomorfologičtí činitelé 
Vnější geomorfologičtí činitelé působí:
 erozně
 transportně
 akumulačně
Nejdůležitějším předpokladem působení vnějších činitelů je zvětrávání.

Působení vody 
Pod pojmem působení vody rozumíme působení tekoucí vody, ale nikoliv řeky.
Geomorfologické tvary vzniklé tímto působením jsou:
 ron – jedná se o jakési plošné smývání půdy v místě, kde jsou horniny nezpevněné.
 erozní rýhy – rýhy, vzniklé erozní činností dopadající srážkové vody. Hloubka a tvar rýhy záleží na tvrdosti horniny. Když je hornina tvrdší, vytváří se rýhy ve tvaru V. V měkčích horninách se vytváří rýhy ve tvaru U.
 zemní pyramidy – mají tvar úzkého pilíře se širším kamenem nahoře. V ČR se jedná např. o Kokořínské pokličky.
 badland – vytváří se v suchých oblastech bez vegetace, kde je půda z měkkých sedimentů. Vlivem prudkého deště tu vznikají rýhy o různé hloubce a vzniká zvlášť nesourodý a neschůdný terén.

Působení řek

Působení ledovců 
Ledovce způsobují svojí tíhou v krajině ohlazování skal nebo tvoření údolí a jezer. Geomorfologické tvary:
 moréna
 pleso
 oblík – zaoblený malý kopec s podložím z velmi tvrdých hornin, který odolal plošné ledovcové erozi.
 bludný balvan
 thufur – malý kopeček (max. výška 1 m) s ledovým jádrem
 pingo – osamocený pahorek s ledovým jádrem (max. výška kol. 50 m). Vyskytuje se v oblastech s trvale zmrzlou půdou.
 ledovcový stůl – tvar, vypadající jako hřib. Klobouk tvoří kámen, který zabraňuje slunečním paprskům, aby noha tvořená ledovcem roztála.
 trog
 fjord
 matterhorn – jehlanovitá hora. Po stranách hory je několik samostatných ledovců, které ji obrušují do stále strmější a ostřejší podoby. Příkladem je švýcarský Matterhorn.

Působení moře 
Moře ovlivňuje vzezření pobřeží. Působí na něj buď erozivně, nebo akumulačně.

Akumulační tvary 
 písečná kosa
 písečný val
 pláž

Erozní tvary 
K vidění hlavně na mysech a klifech.
 mořská (skalní) brána
 skalní pilíř – zůstane po zřícení brány

Geomorfologie České republiky 

 provincie
 subprovincie (dříve soustava)

 Česká vysočina
 Šumavská subprovincie
 Česko-moravská subprovincie
 Krušnohorská subprovincie
 Krkonošsko-jesenická (Sudetská) subprovincie
 Česká tabule
 Středoevropská nížina
 Středopolské nížiny
 Západní Karpaty
 Vněkarpatské sníženiny
 Vnější Západní Karpaty
 Západopanonská pánev
 Vídeňská pánev

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Geografie Česka
 William Morris Davis

Externí odkazy 
 
 
 Zeměpis.com – Geomorfologie ČR
 Zeměpisný web – Geomorfologie

 
Vědy o Zemi
Fyzická geografie
Obory a disciplíny geologie