Občanské fórum

Občanské fórum (OF) bylo politické hnutí, které vzniklo dva dny po začátku „sametové revoluce“ v Praze jako široká, spontánní platforma občanských nezávislých aktivit. Odmítalo totalitní komunistický režim. Na Slovensku obdobnou roli hrálo hnutí Verejnosť proti násiliu (VPN). Prvním neformálním vůdcem hnutí se stal Václav Havel, který byl v závěru roku 1989 zvolen československým prezidentem. 

Na posledním sněmu 23. února 1991 byly potvrzeny tzv. lánské dohody, ze setkání obou názorových skupin v Lánech, o rozdělení hnutí na dva nástupnické subjekty. Centristický proud se transformoval do Občanského hnutí, jakožto volného sdružení názorových frakcí, pod vedením Jiřího Dienstbiera. Přibližně třikrát silnější pravicové křídlo založilo Občanskou demokratickou stranu (ODS). Jejím předsedou byl na ustavujícím sjezdu v dubnu 1991 zvolen Václav Klaus, který mezi říjnem 1990 a únorem 1991 působil jako předseda Občanského fóra. Ambicí ODS bylo vytvořit standardní konzervativní stranu. Mezi přidružené subjekty fóra se řadily Občanská demokratická aliance, která začala v březnu 1991 působit samostatně, a Liberálně demokratická strana, jež hnutí opustila po parlamentních volbách 1990.

Vznik 
Vzniklo 19. listopadu 1989, také jako reakce na brutální zásah proti studentské demonstraci na Národní třídě, úvodní prohlášení sepsal Václav Havel, sdružení bylo založeno v Činoherním klubu. Cílem založení bylo stát se opozicí Národní fronty a začít vést dialog s představiteli komunistické moci, čímž pokračovalo ve snaze Charty 77, od níž se lišilo širším polem působnosti, když zde působili i představitelé studentských stávkových výborů.

Václav Havel a další představitelé OF promluvili poprvé k širší veřejnosti v úterý 21. listopadu 1989 na Václavském náměstí v Praze z balkonu nakladatelství Melantrich.

Široké spektrum 

Občanské fórum zahrnovalo široké spektrum názorů a osobností z levice i pravice, společným cílem byl přechod k demokratické společnosti. Kromě nestraníků kandidovalo ve volbách roku 1990 pod hlavičkou OF čtrnáct politických subjektů, jejichž orientace sahala od reformního komunismu (Obroda) nebo krajní levice (Levá alternativa) až ke konzervatismu (ODA) či levicového libertarianismu (Transnacionální radikální strana):
 Agrární strana při Občanském fóru
 Liberálně demokratická strana (dříve Československá demokratická iniciativa)
 Československá strana Humanistické internacionály
 Hnutí za občanskou svobodu
 Klub angažovaných nestraníků
 Klub sociálních demokratů Občanského fóra
 Křesťansko-sociální strana
 Levá alternativa
 Masarykovo demokratické hnutí
 Občanská demokratická aliance
Občanský fórum Ukrajinců
 Obroda
 Romská občanská iniciativa
 Strana obrany kultury
 Transnacionální radikální strana

V září 1990 se převážně z iniciativy Daniela Kroupy zformoval Meziparlamentní klub demokratické pravice, který se stal nejsilnější parlamentní frakcí v rámci OF. V opozici vůči němu vznikl v prosinci Liberální klub Občanského fóra, který byl ale početně slabší (působili v něm např. Petr Pithart, Jan Sokol, Jiří Dienstbier nebo Miloš Zeman). Názorově blízko k němu měl Klub sociálních demokratů Občanského fóra, který byl ustanoven také v prosinci a vytýkal ostatním členům fóra odklon napravo a chybějící sociální a ekologický program. Liberálové a sociální demokraté stáli v opozici vůči předsedovi Klausovi, který měl ale podporu v regionech.

Hlavní představitelé 
Občanské fórum, založené jako politické hnutí, vznikalo v době odporu vůči stranictví obecně. Mělo tak velmi volnou strukturu a ze začátku nemělo ani funkci předsedy. Hybatelem dění fóra se tak stával kolektivní orgán Koordinačního centra OF (KC). Jako hlavní lídr celého hnutí se pak dá označit post hlavního představitele KC, kterým byl jako první Václav Havel. Díky přípravám na jeho zvolení prezidentem ČSSR přebírá 14. prosince 1989 tuto úlohu právník Petr Pithart. Jeho nejznámějším projevem v této funkci je televizní vysílání 19. ledna 1990 překřtěné na „možná, že slyším trávu růst“, kterým se proslavil. Když pak odchází na Úřad vlády a stává se premiérem České republiky, na jeho místo nastupuje novinář Jan Urban, který dovádí hnutí k prvním svobodným parlamentním volbám v červnu 1990. Sám však kandidovat odmítal a už dopředu avizované odstoupení po červnových volbách den po oznámení volebních výsledků rezignací uskutečnil.

Do čela fóra se tak postavili tři dosavadní členové KC Petr Kučera, Vojtěch Sedláček a Ivan Fišera. Proměňující se politická situace a nespokojenost regionálních fór v průběhu léta a na podzim roku 1990 způsobily debatu o budoucnosti OF, která vyústila ve sněm, konající se 15. září 1990. Nové stanovy zde schválené počítaly s vytvořením nového kolektivního lídra OF, který představovali čtyři představitelé následně zvolení – Martin Palouš, Vojtěch Sedláček, Petr Kučera a Dagmar Havlová (švagrová Václava Havla). Ještě na tomtéž sněmu však byla položena otázka, zda není lepší ustanovit přímo předsedu fóra. Tato myšlenka byla uskutečněna za méně než měsíc.

Rozštěpení, zánik („transformace“) 
Martin Palouš, jeden ze čtyř představitelů OF, získal při předchozí volbě nejvíce hlasů. Byl tak přirozeně jmenován jako kandidát na předsedu, zejména pak prohavlovskou částí OF. Protikandidátem se stal – v té době federální ministr financí – Václav Klaus, kterého podporovaly zejména regiony a Meziparlamentní klub demokratické pravice. Třetím kandidátem byl Pavel Rychetský, ten se však kandidatury chvíli před volbou vzdal. Na sněmu, který se konal 13. října 1990 v pražské Hostivaři, byl v poměru 115 ku 52 hlasům zvolen na post předsedy OF právě Václav Klaus. Spolu s volbou získal také nově schválené pravomoci, díky kterým mohl začít s „transformací“ OF směrem od hnutí ke straně (sněm 12.–13. ledna 1991). Vnitřní rozpory dvou politických proudů však způsobily postupný rozpad OF, který nastal 23. února 1991. Spolu s ním samozřejmě zaniká předsednická funkce. Klaus tak byl prvním a zároveň posledním předsedou OF.

Název 
Slovo fórum navrhl Jan Urban, neboť se inspiroval východním Německem a jeho Neues Forum (Nové fórum), adjektivum občanské přidal Václav Havel.

Logo 
Logem Občanského fóra bylo modré písmeno O se vmalovanýma modrýma očima a červeným úsměvem a červené písmeno F. Logo vzniklo 25. listopadu 1989 na základě neformální jednodenní rychlosoutěže mezi středními a vysokými školami vyhlášené Občanským fórem. Vybráno bylo logo, jehož autorem byl student prvního ročníku Vysoké školy uměleckoprůmyslové, oboru písma a knižní kultury, grafik Pavel Šťastný, tehdy ve věku 24 let. Návrh prý vznikl čtvrt hodiny před uzávěrkou soutěže jako jeden z žertů, kterými se studenti bavili, když došli k názoru, že žádný návrh seriózního, technického loga již nestačí nikdo zpracovat. Pavel Šťastný pak navrhoval veškerou grafiku pro Občanské fórum, včetně grafiky návrhu ústavy. I díky úspěchu tohoto loga se stal též autorem log pro Datart, E-Gate, Seznam.cz, Slovanský dům a Banánové rybičky.

Volební výsledky

Sněmovna lidu Federálního shromáždění

Sněmovna národů Federálního shromáždění

Česká národní rada

Zastupitelstva obcí

Nástupnické politické strany 
 Občanská demokratická aliance (ODA) – V roce 1990 kandidovali její členové na kandidátkách Občanského fóra. Od března 1991 působila strana samostatně.
 Občanská demokratická strana (ODS) – Vznikla v dubnu 1991 při definitivním rozštěpení OF. Jejím předsedou se stal Václav Klaus.
 Občanské hnutí (OH) – Vzniklo roku 1991 při definitivním rozštěpení OF z tzv. Liberálního klubu Občanského fóra. Strana se později přejmenovala na Svobodné demokraty a ještě později se sloučila s Národními socialisty.

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura

Související články 
 Občanské fórum Trutnov
 Zrychlený tep dějin
 Iniciativa MOST
 Kruh nezávislé inteligence
 Sametová revoluce

Externí odkazy 
 
 Občanské fórum na Totalita.cz

Zaniklé politické strany v Česku
Sametová revoluce
Politické strany v Československu
Politické strany založené roku 1989
Politické strany zaniklé roku 1991