21. květen

21. květen je 141. den roku podle gregoriánského kalendáře (142. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 224 dní. Svátek má Monika.

Události

Česko 
 1881 – První praktické použití telefonu v Praze: Majitel vysočanského cukrovaru Bedřich Frey si jako první obyvatel Prahy nechal zavést telefonickou linku z bytu do kanceláře.
 1898 – Automobilka Tatra sestrojila první automobil Präsident ve střední Evropě. Automobil Präsident vyrazil na první dlouhou trasu z Kopřivnice do Vídně. Vzdálenost 328 km urazil za 14,5 hodiny.
 1918 – Po šesté hodině ranní zahájili čeští vojáci náhradního praporu 7. střeleckého pluku rakousko-uherské armády tzv. rumburskou vzpouru. 
 1924 – Redaktor Národních listů Richard Durdil poprvé použil slovo rozhlas.
 1946 – K. H. Frank byl v Praze odsouzen k smrti (vykonáno následujícího dne na dvoře pankrácké věznice) za zločiny spáchané ve II. světové válce.
 1990 – Alexandr Dubček se setkal s Gorbačovem v Moskvě na oficiální návštěvě
 1995 – Papež Jan Pavel II. během své návštěvy v Olomouci svatořečil Jana Sarkandra a Zdislavu z Lemberka.
 2008 – Česká vláda uznala Republiku Kosovo.
 2011 – Asi 40 tisíc odborářů protestovalo na pražském Václavském náměstí proti návrhům daňové, sociální, zdravotní a penzijní reformy.

Svět 
 822 – V Córdobě byl Abderramán II jmenován novým umajjovským emírem Córdobského emirátu.
 1254 – Po smrti císaře Konráda IV. začalo v Německu období anarchie známé jako „Velké mezivládí“
 1271 – Česko-uherská bitva u Rábu.
 1293 – Sancho IV. připojil Burgos k Villaymare.
 1403 – Jindřich III. poslal velvyslance k Tatarům z Tamerlánu, aby se pokusili dosáhnout spojenectví proti Osmanům.
 1471 – Král Jindřich VI. byl zavražděn ve své kapli ve Wakefield Tower v Anglii.
 1499 – Ve Španělsku katoličtí monarchové začali udělovat svobody těm, kteří odcestují do Ameriky.
 1655 – Angličané se vylodili na španělské Jamajce.
 1792 – Na ostrově Kyūshū (Japonsko) vybuchla sopka Unzen a zanechala 15 000 obětí.
 1813 – V bitvě u Budyšína (Sasko) Napoleon porazil Prusy a Rusy.
 1822 – v Mexiku Agustín de Iturbide přísahal jako císař První mexické říše.
 1831 – Louis Daguerre ve Francii informoval svého partnera Niépce o náhodném objevu vtlačitelnosti jodidu stříbrného světlem ( základ fotografie).
 1851 – Kolumbie legálně zrušila otroctví.
 1863 – Církev adventistů sedmého dne byla oficiálně založena v Battle Creek, Michigan, Spojené státy americké.
 1871 – První evropská ozubnicová železnice zahájila provoz na Rigi se začátkem ve Vitznau.
 1876 – V Madridu (Španělsko) byl přijat spisovatel Gaspar Núñez de Arce do Královské španělské akademie.
 1879 – V rámci války v Tichomoří (mezi Chile a Peru) probíhaly námořní bitvy o Iquique a Punta Gruesa.
 1881 – Clara Barton založil ve Spojených státech Americký červený kříž.
 1887 – V Londýně dostal britský laryngolog Morell Mackenzie výzvu z paláce, aby ošetřil prince Fredericka Pruského.
 1900 – Mandžusko bylo obsazeno Ruskem na úkor Číny, využilo Boxerské války
 1901 – Na Technice ve Winterthuru (Švýcarsko) začal pracovat fyzik Albert Einstein jako asistent pedagoga.
 1903 – Německá eskadra přijela do Viga pod velením prince Jindřicha Pruského, bratra císaře.
 1904 – V Paříži byla založena FIFA, (Fédération Internationale de Football Association), světový řídící orgán pro fotbal.
 1911 – V Issy-les-Moulineaux (Francie) během letecké soutěže havarovalo letadlo a ministr války Berteaux zahynul.
 1912 – Ve Francii vzducholoď Clement Bayard dosáhla výšky 2 900 m.
 1913 – U pobřeží Newportu (ISA), americká loď USS Vesuvius testovala nové torpédo, které ztratilo kurz a zničilo loď.
 1913 – Anglický král Jiří V. oficiálně navštívil Berlín.
 1916 – Ramón Menéndez Pidal převzal křeslo historie na Královské akademii.
 1917 – V katalánských textilních továrnách (Francie) byla práce snížena o 40 % v důsledku vytrvalé stávky ve vodárenství.
 1919 – Ve Spojených státech amerických schválila Sněmovna reprezentantů volební právo žen pro bílé ženy.
 1920 – José Venustiano Carranza (vůdce mexické revoluce z roku 1910) byl zavražděn v Mexiku.
 1925 – Norský průzkumník Roald Amundsen se vydal na severní pól.
 1927 – Na letišti Le Bourget (v Paříži) absolvoval Charles Lindbergh první samostatný transatlantický let.
 1929 – Japonci evakuovali Tsing-tao (Čína) a provincie Šantung byla osvobozena.
 1932 – V Zacatecoluca (Salvador) došlo k zemětřesení.
 1932 – V Řecku odstoupil Venizelosův kabinet.
 1933 – V Chamartínu porazil španělský fotbalový tým Bulharsko 13 góly ku 0.
 1935 – Z Gambie (Afrika) španělský pilot Juan Ignacio Pombo přeletěl letadlem Atlantik do Natalu (Brazílie) za 18 hodin a 15 minut.
 1937 – V Paříži měla premiéru část (7 z 24 scén) hry Bertolta Brechta Strach a bída Třetí říše pod názvem 99 %.
 1938 – V Chile skončilo funkční období prezidenta Artura Alessandriho
 1941 
  Vstup Mexika do 2. světové války: u Key West se potopil parník Faja de Oro, druhý mexický ropný tanker, jehož potopení mocnostmi Osy vedlo Mexiko k tomu, aby opustilo svou neutralitu a vstoupilo do druhé světové války.
  v Amba Alagi (Etiopie) Italové kapitulovali po etiopském tažení. Došlo k obnově impéria s Hailé Selassié na trůně.
 1944 – 2. světová válka Mexiko-Po těžké bitvě spojenci překonali Montecassino, což usnadnilo spojení se silami Anzia Nettuna a postup na Řím.
 1945 
 2. světová válka Mexiko se připojilo k 201. peruti s podporou spojenců z druhé světové války.
 Tito odtáhl z Korutan (Rakousko) a stáhl všechny vojenské jednotky z Terstu, tváří v tvář energickému postoji Anglosasů.
 1946 – V laboratoři Los Alamos (Nové Mexiko) utrpěl kanadský fyzik Louis Slotin (35) během experimentu jadernou nehodu. Zemřel o 9 dní později na následky ozáření. Devět měsíců předtím se stala podobná nehoda se stejným zařízením.
 1946 – K. H. Frank byl v Praze odsouzen k smrti (vykonáno následujícího dne na dvoře pankrácké věznice) za zločiny spáchané ve II. světové válce.
 1947 
 ve státě Jižní Karolína (Spojené státy americké) porota složená z bělochů osvobodila 28 bílých lidí obžalovaných z lynčování černocha.
 v Paso de los Libres (Argentina) a Uruguayana (Brazílie) prezidenti Juan Domingo Perón (z Argentiny) a Eurico Gaspar Dutra (z Brazílie) slavnostně otevřeli mezinárodní most Agustín P. Justo-Getúlio Vargas, s jehož stavbou bylo započato dva roky před tím.
 1948 – Uruguay uznala Stát Izrael.
 1949 – Během čínské občanské války komunisté obléhali nekomunistickou Šanghaj.
 1950  
 Ismet Inonu ukončil své funkční období v Turecku a Celai Bayar byl zvolen novým prezidentem republiky.
 Řecko a Jugoslávie obnovili diplomatické vztahy.
 1951 – Kolumbijští vojáci z praporu Kolumbie odjeli na lodi Cuken Victory do Koreje pod vlajkou Organizace spojených národů a odrazili komunisty severně od 38. rovnoběžky.
 1951 – V Maďarsku bylo uvězněno 65 000 lidí obviněných z toho, že jsou součástí staré buržoazie.
 1955 
 Sovětský svaz se rozhodl prodat zbraně Egyptu.
 Španělsko obnovilo svůj titul mistra světa v hokejbalu poté, co porazilo Itálii 2 góly ku 1.
 1956 – na atolu Bikini (Marshallovy ostrovy), uprostřed Tichého oceánu Spojené státy úspěšně odpálili atomovou bombu Redwing Cherokee o síle 3800 kilotun. Šlo o první vodíkovou bombu svrženou z letadla.
 1958 – Spojené státy odpálily svou atomovou bombu Muškátový oříšek o síle 25,1 kt na atolu Bikini. Byla to 129. bomba z 1132, které Spojené státy odpálily v letech 1945 až 1992.
 1960 – ve Valdivii (jižní Chile) bylo zemětřesení o síle 9,5 stupně Richterovy škály předehrou k zemětřesení ve Valdivii následujícího dne.
 1961 – V Seville spadl z útesu kamion s 62 lidmi ze čtvrtí Macarena a Triana a mířil do Almonte na pouť El Rocío. Zemřelo 21 lidí, 40 bylo zraněných.
 1963 – V Buenos Aires (Argentina) ―za vlády José Maríi Guido převzal José Alfredo Martínez de Hoz funkci ministra hospodářství.
 1963 – Lomonosovova univerzita v Moskvě jmenovala Fidela Castra čestným doktorem.
 1965 – V Dominikánské republice bylo vyhlášeno příměří.
 1966 – Na Guantánamu (Kuba) američtí vojáci zavraždili mladého Luise Ramíreze Lópeze, člena pohraniční brigády.
 1968 – Ve Francii se stávky účastnilo deset milionů občanů a došlo k důležitým střetům mezi studenty a policií.
 1969 – Americká kosmická loď Apollo X se přiblížila do vzdálenosti 15 kilometrů od Měsíce. Dva z jeho tří členů opustili lunární modul.
 1969 – V Rosariu (Argentina) – v rámci Rosariaza proti diktátorovi Juanu Carlosi Onganíovi – demonstrovali dělníci a studenti kvůli vraždě univerzitního studenta ve městě Corrientes spáchané policisty. Pochod byl násilně potlačen policií, která zavraždila dalšího studenta.
 1969 – Vrah Roberta Kennedyho, Sirhan Bishara Sirhan byl odsouzen k smrti v Los Angeles.
 1971 – Španělský boxer Pedro Carrasco byl vyhlášen mistrem Evropy v superlehkých vahách.
 1972 – Ve Vatikánu udeřil šílenec kladivem do tváře Panny Marie Milosrdné (1499) od Michelangela Buonarrottiho.
 1972 – V Madridu vstoupil dramatik Antonio Buero Vallejo do Královské španělské akademie.
 1975 – Ve Stuttgartu začal proces proti gangu Baader Meinhof, který si říkal Frakce Rudé armády.
 1980 – Premiéra filmu Star Wars: Epizoda V – Impérium vrací úder.
 1981 – François Mitterrand se stal francouzským prezidentem.
 1982 – V rámci války o Falklandy se vylodilo 4 000 britských vojáků v zátoce San Carlos na Falklandách s cílem znovudobytí souostroví.
 1984 – Escolástico Covando (nejstarší politický vězeň v Americe, odsouzený v roce 1962 za účast na vojenském spiknutí proti paraguayskému diktátorovi Stroessnerovi) je v Paraguayi propuštěn z vězení.
 1990 – V Rumunsku vyhrál Ion Iliescu volby s 90 % hlasy.
 1991 – Bývalý indický premiér Rádžív Gándhí a 18 dalších bylo zavražděno sebevražednou atentátnicí v blízkosti města Madras ve státě Tamil Nadu v Indie.
 1992 – NATO rozšířilo svůj cíl udržovat mír mimo hranice svých evropských partnerů a stát se obrannou institucí 52 zemí, které tvoří CESCE.
 1993 – Modré přilby OSN rozmístěné v bývalé Jugoslávii obdržely Cenu prince z Asturie za mezinárodní spolupráci.
 1993 – Nejvyšší soud Venezuely vydal rozhodnutí k předběžnému zadržení prezidenta Carlose Andrése Péreze za zpronevěru veřejných prostředků ve výši 250 milionů.
 1993 – Octavio Lepage je jmenován novým prozatímním prezidentem Venezuely.
 1996 – Italský zpěvák a skladatel pop/rockových žánrů Eros Ramazzotti vydal své páté studiové album ve španělštině s názvem donde hay music.
 1997 – V Belfastu se členové Sinn Féin – politické odnože IRA (Irská republikánská armáda) – a britští představitelé poprvé setkali od porušení příměří.
 1997 – Britská alternativní rocková skupina Radiohead vydala v JaponskoJaponsku své první album OK Computer.
 1998 – Severní Irové dali většinovou podporu mírovému řešení konfliktu v Ulsteru, zahrnutém do Stormontské dohody.
 1998 – V Portugalsku prezident Jorge Sampaio zahájil lisabonskou světovou výstavu, posledního tisíciletí.
 2000 – Ve (Francii) získal dánský filmař Lars von Trier Zlatou palmu na 53. ročníku filmového festivalu v Cannes za svůj film Tanečnice ve tmě.
 2001 – byl vyhlášen Světový den kulturní rozmanitosti a Národní den afrokolumbijství.
 2001 – Americký ministr zahraničí Colin Powell žádal od Izraele příměří a zastavení nových osad osadníků na palestinských územích.
 2002 – Kolumbijský zpěvák a skladatel Juanes vydal své druhé studiové album s názvem Un día normal.
 2002 – Portorický merenguero Elvis Crespo vydal Tuneros del San Luis 1:0 na stadionu Hidalgo.
 2008 – se konalo finále Ligy mistrů UEFA, ve kterém zvítězil Manchester United. Dějištěm zápasu byl olympijský stadion  Lužniki v Moskvě (Rusko).
 2012 – Google Chrome se poprvé stal nejpoužívanějším prohlížečem na světě.
 2017 – Na Billboard Music Awards (americké hudební ceny) poprvé zvítězila skupina K-Pop, BTS.

Narození

Česko 

 1825 – Jan Umlauf, český malíř († 9. ledna 1916)
 1829 – František Fridrich, český fotograf († 23. března 1892)
 1835 – František Chvostek starší, rakouský vojenský lékař moravského původu, popsal tzv. Chvostkův příznak († 16. listopadu 1884)
 1836 – Karel Mattuš, politik († 24. října 1919)
 1849 – Eduard Dominik, teolog, kanovník olomoucké kapituly († 2. dubna 1919)
 1855 – Jan Smyčka, lékař, starosta města Litovle a muzejní pracovník († 15. října 1927)
 1863 – Evžen Rakousko-Těšínský, rakouský arcivévoda († 30. prosince 1954)
 1865 – Emanuel Hrubý, československý politik († 23. prosince 1943)
 1869 – Franz Matzner, československý politik německé národnosti († 1943)
 1874 – Josef Mařatka, sochař, žák Josefa V. Myslbeka a spolupracovník Augusta Rodina († 20. dubna 1937)
 1878 – Bohumil Střemcha, český fotograf († 4. června 1966)
 1879 – Magda Bílá, sociální pracovnice, spisovatelka, malířka († 30. srpna 1958)
 1886 – František Rut Tichý, český spisovatel († 4. dubna 1968)
 1887 – Eberhard Harzer, 47. opat cisterciáckého kláštera v Oseku u Duchcova († 2. listopadu 1949)
 1888 – Otokar Fierlinger, zahradní architekt († 8. září 1941)
 1893 – Adolf Hrubý, ministr protektorátní vlády († 9. června 1951)
 1895 – Vlasta Koseová, zakladatelka českého dívčího skautingu († 29. září 1973)
 1898 – Karel Hába, hudební skladatel, sbormistr, violista a pedagog († 21. listopadu 1972)
 1900 – Emil Hába, varhaník, sbormistr, hudební skladatel a pedagog († 12. února 1982)
 1908
 Marie Holková, katolická spisovatelka a překladatelka († 6. prosince 2002)
 Gertruda Sekaninová-Čakrtová, právnička, politička, diplomatka a disidentka († 29. prosince 1986)
 1912 – Karel Stehlík, malíř († 28. května 1985)
 1918 – Vilém Heckel, fotograf a horolezec († 31. května 1970)
 1920 – Emil Velenský, basketbalista, mistr Evropy († 2005)
 1923 – Jiří Mostecký, chemik, rektor VŠCHT Praha († 25. listopadu 2011)
 1926
 Pavel Preiss, český historik umění
 Svatopluk Hrnčíř, český spisovatel († 4. září 2014)
 1927 – Jan Hladík, český výtvarník († 3. červen 2018)
 1930
 Sylvia Kodetová, operní pěvkyně († 31. červenec 2018)
 Jan Fuchs, herec a rozhlasový moderátor († 3. prosince 2007)
 1933 – Erazim Kohák, filozof a publicista († 8. února 2020)
 1942
 Jan Reich, fotograf († 14. listopadu 2009)
 Ivo Viktor, fotbalový brankář
 1943
 Jiří Patočka, český politik († 12. květen 2004)
 Miki Volek, zpěvák († 14. srpna 1996)
 1944
 Petr Macek, teolog
 Consuela Morávková, herečka, instruktorka jógy
 1946 – Ivan Vyskočil, český herec
 1949 – Pavel Černý, český evangelikální teolog a kazatel
 1953 – Lubomír Brabec, český kytarový virtuóz
 1957 – Martin Penc, cyklista, bronzová na OH 1980
 1958 – Dagmar Mocná, literární teoretička a historička
 1970 – Roman Turek, hokejový brankář
 1974 – Martin Doktor, rychlostní kanoista, dvojnásobný olympijský vítěz z roku 1996
 1984 – Ivo Minář, tenista
 1985 – Lucie Hradecká, tenistka

Svět 

 1173 – Šinran Šónin, japonský buddhistický mnich, zakladatel buddhistické školy Džódo šinšú († 16. ledna 1263)
 1471 – Albrecht Dürer, německý renesanční malíř († 6. dubna 1528)
 1527 – Filip II., španělský král z dynastie Habsburků († 13. září 1598)
 1653 – Eleonora Marie Josefa Habsburská, dcera císaře Ferdinanda III., polská královna († 17. prosince 1697)
 1688 – Alexander Pope, anglický básník, satirik a překladatel († 1744)
 1720 – Antonio Corbisiero, italský hudební skladatel († 7. ledna 1790)
 1759 – Joseph Fouché, francouzský politik během francouzské revoluce a ministr policie za Napoleonova císařství a restaurace († 1820)
 1797 – Gottlieb Wilhelm Bischoff, německý botanik († 11. září 1854)
 1799 – Mary Anningová, britská sběratelka fosílií a paleontoložka († 1847)
 1801 – Žofie Vilemína Švédská, švédská princezna, bádenská velkovévodkyně († 6. července 1865)
 1810 – Ignaz von Plener rakouský politik († 17. února 1908)
 1817
 Niklaus Riggenbach, švýcarský vynálezce († 25. července 1899)
 Rudolf Hermann Lotze, německý filosof, lékař a spoluzakladatel vědecké psychologie († 1881)
 1834 – Marie Izabela Toskánská, rakouská arcivévodkyně a hraběnka z Trapani († 16. července 1901)
 1841 – Joseph Parry, velšský hudební skladatel († 17. února 1903)
 1843
 Louis Renault, francouzský právník, nositel Nobelovy ceny míru († 8. února 1918)
 Charles Albert Gobat, švýcarský politik, nositel Nobelovy ceny míru († 16. března 1914)
 1844 – Henri Rousseau, francouzský naivní malíř († 1910)
 1849 – Édouard-Henri Avril, francouzský malíř († 28. července 1928)
 1850 – Giuseppe Mercalli, italský seismolog, vulkanolog († 19. března 1914)
 1853 – Heinrich Lammasch, poslední ministerský předseda Rakousko-Uherska († 6. ledna 1920)
 1855 – Émile Verhaeren, belgický básník a dramatik († 27. listopadu 1916)
 1864 – Štěpánka Belgická, belgická princezna, manželka následníka rakouského trůnu Rudolfa († 1945)
 1870 – Ferdinand Schmutzer, rakouský malíř a fotograf († 26. října 1928)
 1872 – Kornel Divald, uherský spisovatel, historik umění a fotograf († 24. března 1921)
 1878 – Glenn Curtiss, americký průkopník letectví († 23. července 1930)
 1879 – Pablo Luna, španělský hudební skladatel († 28. ledna 1942)
 1889 – Otto Baumberger, švýcarský malíř a tvůrce plakátů († 26. prosince 1961)
 1895 – Lázaro Cárdenas del Río, mexický generál a prezident († 19. října 1970)
 1897 – Conrad Felixmüller, německý expresionistický malíř († 24. března 1977)
 1902 – Marcel Breuer, architekt maďarského původu († 1. července 1981)
 1913 – Gina Bachauerová, řecká klavíristka († 22. srpna 1976)
 1914 – Romain Gary, francouzský spisovatel, režisér, diplomat a válečný letec († 2. prosince 1980)
 1920 – Irena Kowalska-Wuttke, polská harcerská instruktorka a odbojářka († 24. září 1944)
 1921 – Andrej Dmitrijevič Sacharov, sovětský fyzik, disident a obránce lidských práv, držitel Nobelovy ceny míru († 1989)
 1922
 Pio Laghi, římskokatolický duchovní, diplomat Svatého stolce († 11. ledna 2009)
 Ján Bzdúch, slovenský herec († 8. dubna 2007)
 1923 – Armand Borel, švýcarský matematik († 11. srpna 2003)
 1925 – Frank Kameny, americký aktivista († 11. října 2011)
 1928
 António Ribeiro, portugalský kardinál († 24. března 1998)
 Igor Kon, ruský sociolog a sexuolog († 27. dubna 2011)
 1930
 Malcolm Fraser, ministerský předseda Austrálie († 20. března 2015)
 Donald MacAulay, skotský lingvista, univerzitní pedagog a básník
 1932 – Inese Jaunzeme, sovětská atletka, olympijská vítězka v hodu oštěpem († 13. února 2011)
 1933
 Jevgenij Minajev, sovětský vzpěrač, olympijský vítěz († 8. prosince 1993)
 Maurice André, francouzský trumpetista († 25. února 2012)
 Joe Byrd, americký jazzový kytarista a kontrabasista († 6. března 2012)
 1934 – Bob Northern, americký jazzový hudebník
 1936 – Günter Blobel, německo-americký lékař, biochemik a cytolog, Nobelova cena 1999
 1937 – Mengistu Haile Mariam, prezident Etiopské lidově demokratické republiky
 1938 – Urs Widmer, švýcarský spisovatel a překladatel († 2. dubna 2014)
 1939 – Heinz Holliger, švýcarský skladatel, hobojista, dirigent a klavírista
 1940 – Tony Sheridan, britský kytarista a zpěvák († 16. února 2013)
 1941
 Anatolij Levčenko, sovětský zkušební letec a kosmonaut († 6. srpna 1988)
 Jean Ganiayre, okcitánský spisovatel
 1942 – Robert Clyde Springer, americký vojenský letec a kosmonaut
 1943
 Vincent Crane, britský varhaník a klavírista († 14. února 1989)
 Hilton Valentine, britský kytarista († 29. ledna 2021)
 1944 – Mary Robinson, bývalá irská prezidentka
 1945 – Ernst Messerschmid, německý fyzik a astronaut
 1951 – Jurij Jakovlevič Čajka, ruský právník a politik
 1952 – Mr. T, americký herec
 1954 – Marc Ribot, americký kytarista, trumpetista a skladatel
 1955 – Svante Janson, švédský matematik
 1957 – Ján Steinhübel, slovenský historik
 1960 – Jeffrey Dahmer, americký sériový vrah a kanibal († 28. listopadu 1994)
 1961 – Davide Sparti, italský sociolog
 1964 – Ivan Bella, slovenský kosmonaut
 1966 – Lisa Edelstein, americká herečka
 1983 – Līga Dekmeijereová, lotyšská tenistka
 1994 – Tom Daley, britský skokan do vody

Úmrtí

Česko 

 1838 – Anton Renner, kapituly u sv. Štěpána v Litoměřicích (* 5. ledna 1782)
 1876 – Josef František Frič, český vlastenec, advokát a politik (* 6. března 1804)
 1887 – Josef Říha, právník a regionální politik (* 1. prosince 1830)
 1903 – Emilián Skramlík, pražský podnikatel a komunální politik (* 11. října 1834)
 1911 – Bedřich Kamarýt, kněz, malíř a spisovatel (* 8. září 1831)
 1917 – Josef Cainer, varhaník a hudební skladatel (* 29. srpna 1837)
 1929 – Hanuš Kuffner, novinář, spisovatel a vojenský historik (* 12. ledna 1861)
 1930
 Marie Záhořová-Němcová, pedagožka, vnučka Boženy Němcové (* 10. května 1885)
 Ludvík Lábler, kutnohorský stavitel (* 9. května 1855)
 1938 – Erdmann Spies, československý politik německé národnosti (* 18. listopadu 1862)
 1946 – Elemír Vollay, československý politik (* 13. března 1871)
 1949 – Stanislav Otruba, hudební skladatel (* 17. května 1868)
 1951 – Karel Váňa, herec (* 29. listopadu 1867)
 1955 – Andělín Novák, pedagog, archivář a slezský buditel (* 8. listopadu 1878)
 1956 – Oldřich Zajíček, československý fotbalový reprezentant (* 12. srpna 1911)
 1959 – Jan Remiger, pomocný biskup pražský (* 4. května 1879)
 1969 – Richard Fremund, malíř, grafik a scénický výtvarník (* 9. dubna 1928)
 1970 – František Škvor, dirigent a hudební skladatel (* 11. prosince 1898)
 1973 – František Bartoš, hudební skladatel (* 13. června 1905)
 1974 – Jaroslav Marvan, herec (* 11. prosince 1901)
 1976 – Karel Lidický, sochař a medailér (* 17. června 1900)
 1987 – Marie Větrovská, sportovní gymnastka, stříbrná medaile na LOH 1936 (* 26. června 1912)
 1988 – Čestmír Kafka, malíř (* 14. listopadu 1922)
 1993 – Jánuš Kubíček, malíř (* 5. prosince 1921)
 1996 – Ljuba Hermanová, herečka a zpěvačka (* 23. dubna 1913)
 2001 – Josef Daněk, vynálezce (* 8. dubna 1920)
 2005 – Bohumil Eliáš st., sklářský výtvarník, sochař, malíř a grafik (* 2. září 1937)
 2012 – Stanislav Remunda, herec a divadelní režisér (* 27. července 1927)

Svět 

 987 – Ludvík V. Francouzský, západofranský král (* kolem 967)
 1086 – Wang An-š', čínský filosof, básník, ekonom, státník, reformátor a kancléř za vlády dynastie Sung (* 8. prosince 1021)
 1254 – Konrád IV. Štaufský, císař Svaté říše římské (* 25. dubna 1228)
 1471 – Jindřich VI. Anglický, anglický král (* 6. prosince 1421)
 1542 – Hernando de Soto, španělský conquistador a guvernér Kuby (* 1486)
 1563 – Martynas Mažvydas, litevský spisovatel (* 1510)
 1582 – Nobunaga Oda, japonský vládce (* 23. května 1534)
 1639 – Tommaso Campanella, italský filosof, teolog, astrolog a básník (* 5. září 1568)
 1686 – Otto von Guericke, německý fyzik a politik (* 30. listopadu 1602)
 1721 – Christoph Mattern, slezský jezuitský misionář v Indii (* 13. prosince 1661)
 1724 – Antonio Salvi, italský lékař, dvorní básník a operní libretista (* 17. ledna 1664)
1734 – Filipína Alžběta Orleánská, francouzská princezna (* 18. prosince 1714)
 1747 – Giovanni Baratta, italský barokní sochař (* 3. května 1670)
 1760 – Anna Nitschmann, německá básnířka a misionářka Moravské církve (* 24. listopadu 1715)
 1762 – Alexandr Josef Sułkowski, polský šlechtic, říšský kníže (*15. března 1695)
 1786 – Carl Wilhelm Scheele, švédsky chemik (* 1742)
 1806 – Marie Antonie Neapolsko-Sicilská, neapolsko-sicilská princezna a první manželka španělského krále Ferdinanda VII. (* 1784)
 1826 – Georg Friedrich Reichenbach, německý mechanik (* 24. srpna 1771)
 1829 – Petr I. Oldenburský, oldenburský regent, později velkovévoda (* 17. ledna 1755)
 1841 – Julian Ursyn Niemcewicz, polský politik a spisovatel (* 6. února 1758)
 1861 – Evžen z Mazenodu, francouzský katolický světec (* 1782)
 1865 – Christian Jürgensen Thomsen, dánský archeolog, autor třídobé periodizace pravěkých dějin (* 1788)
 1885 – Gavriil Jakimovič Lomakin, ruský sborový dirigent, hudebník a skladatel (* 6. dubna 1812)
 1894 – August Kundt, německý fyzik (* 1839)
 1895
Franz von Suppé, rakouský operetní skladatel belgického původu (* 1819)
Eva Josefina Julie Potocká, polská šlechtična a kněžna z Lichtenštejna (* 10. srpna 1818) 
 1904 – Étienne-Jules Marey, francouzský vědec, lékař a fotograf (* 5. března 1830)
 1915 – Knud Knudsen, norský fotograf (* 3. ledna 1832)
 1916 – Artúr Görgey, uherský vojevůdce a politik (* 30. ledna 1818)
 1920 – Eleanor H. Porterová, americká spisovatelka knih pro děti a mládež (* 19. prosince 1868)
 1923 – Ferdinand Walsin-Esterházy, francouzský důstojník a špion (* 16. prosince 1847)
 1926
 Ludwig Grillich, rakouský fotograf (* 1855)
 Friedrich Kluge, německý lexikograf, mladogramatik (* 1856)
 1928 – Martin Kukučín, slovenský prozaik, dramatik a publicista (* 1860)
 1929 – Archibald Primrose, britský státník a premiér (* 1847)
 1931 – Théophile Cart, francouzský esperantista (* 31. března 1855)
 1935 – Hugo de Vries, nizozemský botanik, evoluční biolog (* 16. února 1848)
 1939 – Grigorij Sokolnikov, sovětský politik a diplomat (* 15. srpna 1888)
 1940 – Ivan Sekanina, levicový novinář, právník a bojovník proti fašismu (* 31. října 1900)
 1949 – Klaus Mann, německý spisovatel, dramatik a novinář (* 1906)
 1952 – John Garfield, americký herec (* 4. března 1913)
 1953 – Ernst Zermelo, německý matematik (* 27. červenec 1871)
1955 – Mukbile Sultan, osmanská princezna a vnučka sultána Mehmeda V. (* 19. září 1911)
 1964 – James Franck, německý fyzik, nositel Nobelovy ceny (* 1882)
 1967 – Géza Lakatos, maďarský generál, předseda vlády (* 30. dubna 1890)
 1969 – Jindřich Ferdinand Toskánský, rakouský arcivévoda a toskánský princ (* 13. února 1878)
 1973 – Ivan Stěpanovič Koněv, sovětský maršál (* 1897)
 1979 – Blue Mitchell, americký jazzový trumpetista (* 30. března 1930)
 1980 – Ida Kamińska, polská herečka (* 1899)
 1985 – Willy Maywald, německý fotograf (* 15. srpna 1907)
 1991 – Rádžív Gándhí, 7. indický premiér (* 20. srpna 1944)
 1995 – Annie M. G. Schmidt, nizozemská básnířka a spisovatelka (* 20. května 1911)
 1997 – Noël Browne, irský politik (* 20. prosince 1915)
 2000
 Erich Mielke, ministr pro státní bezpečnost (Stasi) NDR (* 28. prosince 1907)
 Barbara Cartland, anglická spisovatelka (* 9. července 1901)
 2001 – Tad Szulc, americký novinář a spisovatel polského původu (* 25. července 1926)
 2002 – Niki de Saint Phalle, francouzská malířka a sochařka (* 29. října 1930)
 2006 – Pierre Bastien, francouzský lékař (* 13. dubna 1924)
 2012 – Eddie Blazonczyk, americký hudebník (* 21. července 1941)
 2013 – Trevor Bolder, britský hudebník (* 9. června 1950)
 2020 – Oliver E. Williamson, americký ekonom, Nobelova cena 2009 (* 27. září 1932)
 2023 – Ray Stevenson, britský herec (* 25. května 1964)

Svátky

Česko 

 Monika, Mona
 Hostimil, Hostimila, Hostimír, Hostimíra, Hostislav, Hostislava
 Konstantin, Konstantýn
 Rejčka, Rixa, Richiza, Richenza

Svět 
 OSN – Světový den kulturní rozmanitosti pro dialog a rozvoj
 Mezinárodní den čaje
 Chile – Den námořnictva
 Slovensko – Zina

Externí odkazy 
 
 

 
Květnové dny