13. červenec

13. červenec je 194. den roku podle gregoriánského kalendáře (195. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 171 dní. Svátek má Markéta.

Události

Česko 
 1404 – Poprava 51 členů loupežnické bandy rytíře Mikeše Zouly na největší šibenici v českých zemích,  nacházející se v Praze na místě dnešní křižovatky U Bulhara. Mikeše doprovodil k šibenici betlémský kazatel Mistr Jan Hus
 1463 – Král Jiří z Poděbrad svolal velký sněm všech zemí Koruny české, jehož cílem bylo řešit rozpory katolíků a husitů.
 1619 – Sjezd českých stavů v Praze schválil novou ústavu. Český stát byl prohlášen konfederací rovnoprávných zemí, v jehož čele měl stát volený král. Jeho moc byla silně omezena ve prospěch stavů. Města dostala zpět své výsady, jež ztratila v roce 1547.
 1621 – Vojenské oddíly povstalců (markraběte Jana Jiřího Krnovského a Ladislava Velena ze Žerotína) zamířily na východní Moravu.
 1652 – Vysvěcení Mariánského sloupu na Staroměstském náměstí.
 1918 – Podle dohody českých politických stran se nefungující Národní výbor transformoval na Národní výbor československý, který měl za úkol připravit převzetí moci a organizování budoucího státu.
 1922 – V obecných školách byly mezi povinné předměty zařazeny občanská nauka a ruční práce a pro dívky též tělocvik a nauka o domácím hospodářství.
 1925 – Při výzkumu paleolitického stanoviště v Dolních Věstonicích byla nalezena plastika ženy, tzv. Věstonická venuše. Přibližně 25 000 let starou a 11,5 centimetru vysokou figurku objevil tým Karla Absolona v sídlišti lovců mamutů mezi Pavlovem a Dolními Věstonicemi. 
 1933 – Byl schválen zákon umožňující stíhat protistátní činnost státních zaměstnanců a některých dalších osob.
 1934 – Československá obilní společnost získala monopol na nákup, prodej, dovoz a vývoz obilí.
 1947 – Při nehodě tramvaje v Bukově u Ústí nad Labem zahynulo 30 lidí a 76 jich bylo zraněno. Byla to největší nehoda v historii tramvajové dopravy v Československu.
 1999 – Byl schválen zákon, kterým Česká pojišťovna ztratila monopol na povinné ručení automobilů
 2010 – Václav Klaus jmenoval vládu Petra Nečase.

Svět 
 587 př. n. l. – Babylonské obléhání Jeruzaléma skončilo zničením Šalamounova chrámu
 574 – Jan III. skončil jako katolický papež. Nahradil ho Benedikt I. jako 62. papež
 1174 – William I. Skotský, nejvýznamnější rebel v období 1173–1174, byl zajat v bitvě u Alnwicku oddílem anglo-normanských rytířů loajálním králi Jindřichu II.
 1260 – V bitvě u Durbeského jezera porazil litevský kmen Žemajtů německé vojsko a řád livonských rytířů.
 1568 – Děkan katedry St. Paul v Londýně zdokonalil lahvování piva.
 1643 – Anglická občanská válka: V bitvě u Roundway Down porazili royalisté armádu parlamentaristů.
 1878 – Berlínská smlouva zajistila úplnou samostatnost Srbska.
 1900 – Boxerské povstání: Armáda evropských spojenců dobyla zpět Tchien-ťin.
 1908 – Na Londýnských olympijských hrách poprvé v moderních dějinách závodily i ženy.
 1923 – Na svahu kopce Mount Lee v Los Angeles byl vztyčen 14 metrů vysoký nápis Hollywood.
 1930 – V Uruguayi bylo zahájeno první Mistrovství světa ve fotbale, kterého se zúčastnilo 13 týmů
 1941 – V Černé Hoře začalo povstání proti italským okupantům, při němž bylo zabito či zajato přes 2 000 italských vojáků a okolo 5 000 Černohorců.
 1943 – Nacisté vypálili obec Český Malín na Ukrajině a při tom vyvraždili 400 obyvatel.
 1966 – A. Č. Bhaktivédanta Svámí Prabhupádá založil Mezinárodní Společnost pro Vědomí Kršny (ISKCON), v New Yorku.
 1973 – Aféra Watergate: Při slyšení před senátní komisí prozradil Alexandr Butterfield existenci magnetofonových nahrávek prezidenta Nixona.
 1977 
 Byla zahájena etiopsko-somálská válka.
 25hodinový výpadek elektřiny v New York City (USA) vyústil v nepokoje a rabování.
 1982 – V Montrealu (Kanada) se poprvé baseballová All-Star Game hrála mimo území USA.
 1985 – V několika městech světa proběhl současně humanitární koncert Live Aid.
 2011 – Při teroristických útocích v indické Bombaji bylo zabito 26 lidí a 130 jich bylo zraněno.
 2016 – V důsledku referenda o členství Spojeného království v Evropské unii premiér David Cameron podal demisi a novou premiérkou byla jmenována Theresa Mayová.

Narození 
Viz též :Kategorie:Narození 13. července — automatický abecedně řazený seznam.

Česko 

 1607 – Václav Hollar, grafik († 25. března 1677)
 1608 – Ferdinand III., český a uherský král a římskoněmecký císař († 6. dubna 1657)
 1807 – František Daneš, kněz, pedagog a politik († 5. května 1892)
 1860 – Otakar Materna, stavební podnikatel, architekt a politik († 9. září 1928)
 1869 – Franz Link, československý politik německé národnosti († 2. září 1937)
 1873 – Alfons Breska, básník a překladatel († 26. září 1946)
 1878 – Rudolf Franz Lehnert, fotograf českého původu († 16. ledna 1948)
 1884 – Jindřich Svoboda, matematik, astronom a rektor ČVUT († 15. května 1941)
 1887 – Robert Land, filmový režisér († 1942)
 1910 – Jan Dokulil, kněz, básník, překladatel († 1. února 1974)
 1914 – Otmar Kučera, stíhací pilot († 6. června 1995)
 1921 – Vladimír Forst, literární historik, kritik a lexikograf († 28. července 2010)
 1923 – Miroslav Heryán, českobratrský teolog, esperantista a básník († 8. února 2003)
 1925 – Ivan Medek, novinář, muzikolog a hudebník († 6. ledna 2010)
 1927 – Zbyněk Brynych, režisér a scenárista († 24. srpna 1995)
 1929
 Josef Válka, historik († 13. května 2017)
 Jan Baleka, teoretik a historik výtvarného umění 
 1930
 Jiří Loewy, novinář, publicista a politik († 1. ledna 2004)
 Hana Pražáková, spisovatelka († 4. prosince 2010)
 1932 – Karel Durman, historik
 1934 – Ladislav Toman, volejbalový reprezentant 
 1937 – Zdena Hadrbolcová, herečka a scenáristka
 1942 – Vladimír Smutný, kameraman a fotograf
 1945 – Josef Vejvoda, hudební skladatel, bubeník, aranžér, kapelník a dirigent
 1948
 Pavel Toufar, spisovatel († 26. září 2018)
 Oskar Krejčí, politolog
 1949 – Helena Fibingerová, atletka
 1950 – Jiří Voříšek, prezident České společnosti pro systémovou integraci
 1951
 Miroslav Petráň, politik a architekt
 Danuše Muzikářová, oběť komunistického režimu († 21. srpna 1969)
 1958 – Martin Suchánek, scenárista a režisér 
 1970 – Roman Dostál, biatlonista 
 1978 – Tatiana Vilhelmová, herečka
 1979 – Ondřej Malý, novinář
 1981 – Martin Adamský, hokejista
 1989 – Klára Křížová, alpská lyžařka
 2001 
 Petr Doubravský, aktivista
 Jakub Markovič, fotbalový brankář
2002 – Lukáš Horníček, fotbalový brankář

Svět 

 100 př. n. l. – Julius Caesar, římský diktátor († 15. března 44 př. n. l)
 40 – Julius Agricola, římský správce provincie Britannia († 23. srpna 93)
1426 – Anna Beauchampová, anglická šlechtična a hraběnka z Warwicku († 20. září 1492)
 1527 – John Dee, anglický vědec († 1608)
 1590 – Klement X., papež († 22. července 1676)
 1608 – Ferdinand III. Habsburský, císař a český král († 2. dubna 1657)
 1753 – Alois von Beckh Widmanstätten, rakouský tiskař a vědec († 10. června 1849)
 1756 – Thomas Rowlandson, britský malíř († 21. dubna 1827)
 1768
 Giuseppangelo Fonzi, italský lékař († 1840)
 Peter von Vécsey, rakouský generál († 21. července 1809)
1776 – Karolína Frederika Vilemína Bádenská, bádenská princezna a bavorská královna († 13. listopadu 1841)
 1783 – August I. Oldenburský, oldenburský velkovévoda († 27. února 1853)
 1798 – Šarlota Pruská, ruská carevna, manželka cara Mikuláše I. († 1. listopadu 1860)
 1808 – Patrice de Mac-Mahon, francouzský maršál a třetí prezident Francie († 17. října 1893)
 1809 – John Plumbe, fotograf a železniční stavitel († 28. května, 1857)
 1811 – George Gilbert Scott, anglický architekt († 27. března 1878)
 1813 – Theophil von Hansen, dánsko-rakouský architekt († 1891)
 1821 – Nathan Bedford Forrest, americký konfederační generál a pozdější vůdce Ku-klux-klanu († 1877)
 1822 – Heinrich Louis d'Arrest, německý astronom († 14. června 1875)
 1825 – Anton Heinrich Springer, německý historik umění († 31. května 1891)
 1826 – Stanislao Cannizzaro, italský chemik († 10. května 1910)
 1841 – Otto Wagner, rakouský architekt († 1918)
 1848 – Wojciech Dzieduszycki, předlitavský politik († 23. března 1909)
 1849 – Hermann Helmer, rakouský architekt († 2. dubna 1919)
 1857 – Mauriz von Rössler, ministr obchodu Předlitavska († 12. prosince 1912)
 1861 – Marie Anna Portugalská, portugalská infantka a lucemburská velkovévodkyně († 31. července 1942)
 1863 – Margaret Murray, britská antropoložka a egyptoložka († 13. listopadu 1963)
 1864 – John Jacob Astor IV, americký podnikatel († 1912)
 1866 – La Goulue, francouzská tanečnice († 30. ledna 1929)
 1876 – Marie Anunciáta Habsbursko-Lotrinská, rakouská arcivévodkyně († 8. dubna 1961)
 1889 – Luisa Mountbattenová, švédská královna († 7. března 1965)
 1892 – Jonni Myyrä, finský olympijský vítěz v hodu oštěpem († 22. ledna 1955)
 1896
 Boris Ivanovič Čeranovskij, sovětský letecký konstruktér († 17. prosince 1960)
 Mordechaj Ardon, izraelský malíř († 18. června 1992)
 1898 – Julius Schreck, první velitel SS († 16. května 1936)
 1908 – Dorothy Roundová Littleová, anglická tenistka († 12. listopadu 1982)
 1913 – Anton Ujváry, slovenský fotbalista († 3. prosince 1942)
 1914 – Franz von Werra, německé stíhací eso († 25. října 1941)
 1918 – Alberto Ascari, italský závodník Formule 1 († 1955)
 1920 – Hans Blumenberg, německý filozof († 28. března 1996)
 1922 – Anker Jørgensen, premiér Dánska  († 20. března 2016)
 1923 – Erich Lessing, rakouský fotograf a fotožurnalista
 1924
 Carlo Bergonzi, italský operní zpěvák a hudební pedagog († 25. července 2014)
 Kurt David, německý spisovatel († 2. února 1994)
 1927 – Simone Veilová, francouzská politička a právnička († 30. června 2017)
 1928
 Valentin Pikul, sovětský spisovatel († 17. července 1990)
 Tommaso Buscetta, sicilský mafián († 2. dubna 2000)
 1929 – Richard Vyškovský, český architekt († 1. srpna 2019)
 1930
Naomi Šemer, izraelská zpěvačka, autorka písní († 26. června 2004)
 Viktor Cybulenko, sovětský oštěpař, olympijský vítěz († 19. října 2013)
 1932 – Per Nørgård, dánský hudební skladatel.
 1933 – David Storey, britský prozaik, dramatik, scenárista
 1934
 Alexej Jelisejev, ruský kosmonaut
 Wole Soyinka, nigerijský dramatik a spisovatel, držitel Nobelovy ceny
 1936 – Albert Ayler, americký saxofonista († listopad 1970)
 1937 – Vladimir Lukin, ruský liberální politický aktivista, politik, diplomat a historik
 1938 – Myroslav Skoryk, ukrajinský hudební skladatel, pedagog a hudební vědec († 1. června 2020)
 1940 – Patrick Stewart, americký herec
 1941
 Ehud Manor, izraelský autor písní, překladatel († 12. dubna 2005)
 Jacques Perrin, francouzský filmový herec a režisér
 1942
 Harrison Ford, americký herec
 Roger McGuinn, americký zpěvák a kytarista, člen skupiny The Byrds
 1944 – Ernő Rubik, maďarský vynálezce a architekt
 1947 – Jayne County, americká zpěvačka
 1950 
 George Nelson, americký astronom a astronaut
 Ma Jing-ťiou, tchajwanský prezident
 1957
 Cameron Crowe, americký režisér
 Thierry Boutsen, belgický jezdec Formule 1
1961 – Anders Järryd, švédský tenista
 1964 – Damon Johnson, americký kytarista, člen skupiny Thin Lizzy
 1973 – Roberto Martínez, španělský fotbalista a trenér
 1983 – Liou Siang, čínský atlet
 1988 
 Steven R. McQueen, americký herec
 Colton Haynes, americký herec a model
1992 – Airinė Palšytė, litevská atletka, skokanka do výšky
 1995 – Zharnel Hughes, britský atlet, sprinter

Úmrtí 
Viz též :Kategorie:Úmrtí 13. července — automatický abecedně řazený seznam.

Česko 

 1399 – Petr Parléř, německý architekt, stavitel, kameník, sochař a řezbář (* 1332 nebo 1333)
 1875 – Ludmila Pechmanová-Klosová, československá politička († ?)
 1928 – Vratislav Hugo Brunner, typograf, grafik, autor hraček, scénograf a malíř (* 15. října 1886)
 1929 – Bohdan Kaminský, řezbář, básník a překladatel (* 24. února 1859)
 1937 – Jaroslav Šafařovič, ředitel Národního divadla v Praze (* 27. března 1866)
 1948 – Zdeněk Rón, prozaik, dramatik, kulturní publicista a básník (* 23. května 1889)
 1961 – František Balada, matematik (* 24. června 1902)
 1983 – Zdeněk Liška, skladatel filmové hudby (* 16. března 1922)
 1985 – Oldřich Mikulášek, básník a publicista (* 21. května 1910)
 1986
 Josef Pehr, herec a loutkář (* 14. srpna 1919)
 Ladislav Pešek, filmový a divadelní herec (* 4. října 1906)
 1992 – Karel Bidlo, fagotista (* 13. ledna 1904)
 1995 – Ján Hluchý, československý basketbalista (* 7. února 1925)
 2005 – Josef Starkl, rakouský zahradník působící v Čechách (* 4. února 1929)
2004 – Karel Zich, český zpěvák (* 10. června 1949)
 2007 – Zdeněk Lukáš, skladatel (* 21. srpna 1928)
 2012 – Ingo Bellmann, kytarista a zpěvák (* 30. prosince 1949)
 2014 – František Fröhlich, překladatel ze severských jazyků (* 13. května 1934)

Svět 

 939 – Lev VII., papež
 1024 – Jindřich II., bavorský vévoda a císař Svaté říše římské (* 973/978)
 1105 – Raši, židovský učenec žijící ve Francii (* 1040)
 1298 – Jacobus de Voragine, arcibiskup a kronikář (* 1230)
 1378 – Marta z Armagnacu, manželka aragonského následníka trůnu Jana (* po 18. únoru 1347)
 1402 – Ťien-wen, čínský císař (* 5. prosince 1377)
 1519 – Ču Jou-jüan, čínský princ z dynastie Ming (* 22. července 1476)
 1584 – Balthasar Gérard, vrah Viléma I. Oranžského (* 1557)
 1617 – Adam Václav Těšínský, těšínský kníže z rodu slezských Piastovců (* 12. prosince 1574)
1621 – Albrecht VII. Habsburský, rakouský arcivévoda a portugalský místokrál (* 13. listopadu 1559) 
1645 – Michail I. Fjodorovič, první ruský car z dynastie Romanovců (* 22. července 1596) 
 1761 – Iešige Tokugawa, japonský vládce (* 28. ledna 1712)
 1762 – James Bradley, anglický astronom (* 1693)
 1776 – Karolína Frederika Vilemína Bádenská, bavorská královna († 13. listopadu 1841)
 1793 – Jean Paul Marat, francouzský vědec a revolucionář (* 1743)
1807 – Jindřich Benedikt Stuart, člen anglické královské rodiny a římskokatolický kardinál (* 6. března 1725)
 1840 – Šarlota Frederika Meklenbursko-Zvěřínská, manželka pozdějšího dánského krále Kristiána VIII. (* 4. prosince 1784)
 1857 – François-Auguste Cheussey, francouzský architekt a stavitel (* 31. července 1781)
 1859 – Toma Vučić Perišić, srbský byrokrat a politik, účastník povstání († 1787)
 1873 – Samuel Jurkovič, slovenský učitel a propagátor družstevnictví (* 9. února 1796)
 1887 – Friedrich August Kekulé, německý organický chemik (* 1787)
 1903 – Benjámin Kállay, ministr financí Rakouska-Uherska (* 22. prosince 1839)
 1906 – Josip Eugen Tomić, chorvatský spisovatel (* 18. listopadu 1843)
 1914 – Andrzej Hławiczka, polský folklorista a hudebník (* 3. května 1866)
 1921 – Gabriel Lippmann, francouzský fyzik, nositel Nobelovy ceny za fyziku (* 1845)
 1924 – Alfred Marshall, britský ekonom (* 26. července 1842)
 1931 – Tor Hedberg, švédský spisovatel (* 23. března 1862)
 1946 – Alfred Stieglitz, americký fotograf (* 1. ledna 1864)
 1951 – Arnold Schönberg, rakouský skladatel (* 1874)
 1952 – Eli'ezer Kaplan, izraelský ministr financí a vicepremiér (* 1891)
 1954
 Jacques E. Brandenberger, švýcarský chemik, vynálezce celofánu (* 19. října 1872)
 Frida Kahlo, mexická malířka (* 1907)
 1960 – Jozef Cíger-Hronský, slovenský spisovatel a malíř (* 23. února 1896)
 1963
 Martin Munkácsi, novinářský fotograf (* 18. května 1896)
 Albert Steffen, švýcarský spisovatel (* 10. prosince 1884)
1965 – Laureano Gómez, kolumbijský prezident (* 20. února 1889)
 1967
 Tom Simpson, britský cyklista (* 30. listopadu 1937)
 André Mazon, francouzský slavista (* 7. září 1881)
 1970 – Leslie Groves, americký vojenský inženýr, vedoucí projektu Manhattan (* 17. srpna 1896)
 1974
 Christian ze Schaumburg-Lippe, německý princ a šlechtic (* 20. února 1898)
 Patrick Maynard Stuart Blackett, britský fyzik, nositel Nobelovy ceny za fyziku (* 1897)
 1976 – Sergej Protopopov, slovenský fotograf a malíř původem z Ruska (* 5. července 1895)
 1980 – Seretse Khama, první prezident afrického státu Botswana (* 1. července 1921)
 1986 – Brion Gysin, anglický malíř a básník (* 19. ledna 1916)
 1993 – Theodore Victor Olsen, americký spisovatel westernů (* 25. dubna 1932)
 2000 – Jan Karski, polský odbojář (* 24. dubna 1914)
 2002
 Benny Peled, velitel Izraelského vojenského letectva (* 1928)
 Yousuf Karsh, kanadský fotograf (* 23. prosince 1908)
 2004 – Arthur Kane, americký baskytarista, člen New York Dolls (* 3. února 1949)
 2007 – Ilja Zeljenka, slovenský hudební skladatel (* 1932)
 2008 – Bronisław Geremek, polský politik a historik (* 1932)
 2009 – Uma Aaltonenová, finská spisovatelka, novinářka a europoslankyně (* 28. srpna 1940)
 2013 – Cory Monteith, kanadský herec a muzikant (* 1982)
 2014 
 Lorin Maazel, americký dirigent, houslista a skladatel (* 6. března 1930)
 Nadine Gordimerová, jihoafrická spisovatelka, nositelka Nobelovy ceny za literaturu
 2015 – Eric Wrixon, irský rockový klávesista (* 29. června 1947)
 2017 – Liou Siao-po, čínský literární kritik, disident, držitel Nobelovy ceny za mír (* 28. prosince 1955)
 2018
 Thorvald Stoltenberg, norský politik (* 9. července 1931)
 Ivan Fiala, (česko)slovenský horolezec (* 25. srpna 1941)
2021 – Shirley Fryová, americká tenistka (* 30. června 1927)

Svátky

Česko 
 Markéta, Margita
 Gréta, Rita
 Perla

Svět 
 Kiribati: Druhý den svátku dne nezávislosti
 Mongolsko: Třetí den svátku Naadam
 Začátek buddhistického svátku Obon

Pranostiky

Česko 
 Svatá Markyta vede žence do žita.
 Svatá Markyta hodila srp do žita.
 O Muchlině svaté sklízej žito zlaté
 Není-li na svatou Markétu slunečno, dostaneme sotva seno domů za sucha. 
 Na Markétu obyčejně těžké bouřky přicházejí. 
 Prší-li na Muchlinu, do zatáčky bez plynu
 Okolo svaté Markyty jsou bouřky nasety. 
 Na Muchlinu přesně dohnívají třešně
 Kolem svaté Muchliny dozrávají maliny.
 Na Markétu-li pršívá, čtrnáct dnů vlhko bývá. 
 Zapláče-li Markyta, bude dešťů dosyta.
 Déšť o Markytě trvá čtrnáct dní a zvěstuje špatný čas pro sklízení sena i obilí.
 Na Markétu-li prší, ořechy se stromu srší.
 Prší-li na svatou Markétu, opadají ořechy vlašské a ořechy lískové zčerviví. 
 Svatá Markyta velí: „Lidé, okopávejte zelí!“

Externí odkazy 
 
 

 
Červencové dny