Alberto Moravia

Alberto Moravia [morávja], vlastním jménem Alberto Pincherle, (28. listopadu 1907 Řím, Itálie – 26. září 1990 Řím), byl italský spisovatel, novinář a literární kritik. Byl významným představitelem italského literárního neorealismu.

Původ a mládí 
Alberto Pincherle se narodil v římské Via Sgambati do zámožné rodiny. Svůj literární pseudonym „Alberto Moravia“ si zvolil podle latinského znění názvu historické země Morava, čímž připomněl původ své babičky, matky svého otce. Jeho otec pocházel ze židovské rodiny původem z Benátek a byl architektem a malířem. Matka Teresa Iginia de Marsanich byla katolička z rodiny, jejíž kořeny byly původně v Dalmácii.

Roku 1916 se u něho projevila kostní tuberkulóza a poté se několik let léčil v různých sanatoriích v Alpách, proto vzdělání získal především od soukromých učitelů.

Ve třicátých letech poměrně úspěšně bojoval s tehdejší fašistickou cenzurou. Jelikož pocházel z částečně židovské rodiny, během druhé světové války téměř nemohl publikovat. Byl na něj dokonce vydán zatykač, o kterém se však zavčas dozvěděl, a tak se skrýval mezi dělníky.

Spisovatelská dráha 
Jeho poválečná literatura a názory vedly ke sporům s katolickou církví, která v roce 1952 zařadila jeho spisy na Index zakázaných knih. Od roku 1958 do roku 1970 poměrně hodně cestoval, navštívil Anglii, Francii, USA, Mexiko, Čínu. Již ve třicátých letech navštívil i Sovětský svaz.

Přes své ne zcela běžné názory se stal v letech 1959–1962 předsedou Mezinárodního PEN klubu.

Dílo 
Moravia se ve svých dílech zabýval úpadkem rodiny, motivy odcizení a krachem lidských vztahů. Jeho nejtypičtějším tématem je nuda a její vliv na člověka. Později se zabýval také antifašistickou tematikou.

Postupem času se Moravia dostával stále více k sexuální tematice, na jeho díle je patrné ovlivnění neorealismem a surrealismem a S. Freudem, tento trend se projevoval už v předválečných dílech, ale plně toto téma rozvinul až na sklonku svého života. V těchto dílech se pro něho sex stal základním momentem lidského života, díla jsou proto eroticky velmi otevřená.

Mnoho z jeho románů a povídek bylo zfilmováno.

Romány 
 Zklamané naděje
 Marné ctižádosti (1935)
 Lhostejní 1929 román, je kritickým obrazem úpadku italské měšťanské rodiny
 Maškaráda (1941)
 Neposlušnost (1948)
 Láska manželská (1949)
 Římanka - 1947, román o krásné Adrianě, která se stala prostitutkou ze sociálních důvodů, aby uživila matku. Sama sní o tom, že bude mít hodně peněz a bude mít dítě s vrahem (dítě prostitutky a vraha má být silné). Její sny se však nevyplní a její život vyprchá.
 Pohrdání (1954)
 Horalka (1957)
 Nešťastná milenka (1943)
 Konformista
 Nuda (1960) - psychologický román o vztazích malíře, jenž je znuděn životem
 Pozornost
 Já a on (1971)
 Cesta do Říma
 Leopardí žena
 1934 - Přežít vlastní smrt
 Voyeur aneb Muž, který se dívá - 1985

Povídky a novely 
 Epidemie
 Římské povídky (1954)
 Nové římské povídky (1959)
 Agostino (1944)
 Automat (1963)
 Nešťastný milenec (1943)

Dramata 
 Beatrice Centi
 Život je hra

Publicistické knihy 
 Člověk jako cíl
 Představa Indie
 Měsíc v Sovětském svazu

Odkazy

Reference

Literatura 
 MACURA, Vladimír a kol. Slovník světových literárních děl. 2. svazek, M–Ž. 1. yd. Praha: Odeon, 1988. 459 s. Stať o románu Alberta Moravii „Nuda" je na str. 75–76; autorka Marie Mravcová.

Související články 
 Druhá světová válka v literatuře
 Seznam italských spisovatelů
 Neorealismus

Externí odkazy 
 
 
 Moravia na iliteratura.cz

Italští romanopisci
Neorealističtí spisovatelé
Nositelé Ceny Strega
Narození v roce 1907
Úmrtí v roce 1990
Narození 28. listopadu
Úmrtí 26. září
Muži
Pohřbení na hřbitově Campo Verano
Narození v Římě
Úmrtí v Římě