Josef Holeček

Josef Holeček (27. února 1853 Stožice – 6. března 1929 Praha) byl český spisovatel s regionálním zaměřením na jižní Čechy, představitel realismu, ruralismu a tzv. venkovské prózy. Dále působil jako překladatel a novinář.

Život

Rodina 
Narodil se v selské rodině Vojtěcha Holečka (* 1813) a Kateřiny Blahové (1829–1866) ze Žďáru. Měl sedm sourozenců, kromě pěti, kteří se nedožili jednoho roku, čtyři vlastní: Annu (* 1855), Vácslava (* 1857), Jana (* 1860) a Františka Xavera (1865–1934), redaktora v Chicagu, a další tři z druhého manželství otce s Eleonorou Blahovou (1840/1841–1927), sestrou Kateřiny: Marii Vaněrovou (1869–1953), Eleonoru Vaněrovou (* 1871) a Kateřinu (* 1875), řádovou sestru a učitelku. Josef si 16. listopadu 1889 vzal za manželku Zdenku Zemanovou (1870–1940). Měli spolu tři děti: Jaronyma (1891–1941), legionářského spisovatele, PhDr. Dariu Podlipskou (1896–1959), překladatelku a PhDr. Jelenu Dolanskou-Heidenreichovou (1899–1980), zpěvačku a pedagožku.

Mládí a studium 
Studovat začal v Písku, kde se spřátelil s Františkem Heritesem, dále v Českých Budějovicích a potom, jak sám napsal ve vzpomínkách, ho srdce táhlo do Tábora – na reálné gymnázium.

V Táboře na gymnáziu Holeček obdivoval ředitele Václava Křížka. Vzpomíná na něho: „Křížek, učený, osvícený a na slovo vzatý Čech a Slovan. Nekrčí se a neomlouvá za svůj slovanský původ a také jeho žáci jsou hrdí a sebevědomí Češi“ (Pero – paměti). Nejstarší táborský park dnes nese název Holečkovy sady (od roku 1963 je kulturní památkou). Od roku 1926 je v něm umístěn pomník Josefa Holečka s reliéfem od Františka Bílka.

Novinář a spisovatel 
Přátelství navázané na táborském gymnáziu s Jihoslovany přivedlo Holečka k celoživotnímu zájmu o dějiny, literaturu a umění.

Po studiích pracoval v Záhřebu jako vychovatel; od roku 1875 byl dopisovatelem Národních listů ve válce na Balkáně. Jeden čas sám vydával Slovanské listy. Pracoval v redakci Národních listů, překládal slovanský a finský folklor.

Byl velkým zastáncem Slovanů, roku 1887 navštívil Rusko a v roce 1889 se dostal do Malé Asie a Cařihradu.

Od roku 1895 až do své smrti žil na Smíchově (od roku 1922 součást Prahy) v domě u Košířské cesty č. p. 105 (bývalá usedlost Tři kameny), ulice byla 5. března 1923, ještě za jeho života, pojmenována po něm jako Holečkova a toto jméno jí zůstalo dosud. Pohřben byl na Vinohradském hřbitově.

Dílo 
Holeček podává ucelený obraz vesnice. Předpokládá, že zlé věci lze napravit láskou mezi lidmi.

Publicistické a beletristické knihy 
 Frantík a Bartoň 1958 – vzpomínky z dětství, život na vesnici
 Černá Hora 1876
 Černá Hora v míru
 Nekrvavé obrázky z vojny – výbor z fejetonů, v nichž autor dokonale zesměšnil mnoha sarkasmy primitivní bezduchý rakouský militarismus a poměry v rakouské armádě v 70. letech 19. století. Fejetony jsou předchůdci Haškova Švejka a jeho typy rakouských oficírů jsou stejně životné
 Za svobodu   
 Junácké kresby černohorské  
 Zájezd na Rus
 Obšit
 Ruskočeské kapitoly
 Podejme ruku Slovákům! – Snažil se překonat rozpor mezi českými a slovenskými kulturními kruhy – tato snaha našla mnoho pokračovatelů
 Naši – desetisvazková kronika (12 knih) vydávaná od roku 1897 do roku 1930. Popisuje vesnický život v jihočeské vsi Stožice v první polovině 19. století      
 Tragédie Julia Grégra 1918
 Česká šlechta 
 Jak u nás žijou a umírají 1967 – začíná idylickým obrazem z dětství, který se postupně ztrácí. Nejen v tomto díle se pro něj stává symbolem dobra a poctivosti, mravní a fyzické síly a základem národa – postava sedláka. To je poměrně zajímavé, protože u našich buditelů, byl velmi často oblíben nemajetný člověk, který byl vyzdvihován jen proto že uměl česky. Holečkův přístup je jiný, on ho nemá rád jen pro tu češtinu, ale protože chápe princip fungování vesnice a jeho důležitost v tamním společenství – tzn. nepopírá ekonomicky běžné vztahy a to je v naší literatuře, nejen této doby, poměrně vzácné (především u slovanofilů)
 Pero – paměti, o závěrečném období národního obrození a době před Modernou

Překlady 
 Písně hercegovské
 Srbská národní epika    
 Kalevala – finský národní epos
 Kanteletar – sbírka finských lidových písní

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Seznam českých spisovatelů
 Česká literatura v letech 1815–1918
 Jeronym Holeček

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 
 
 Kalevala v Holečkově překladu
 Za svobodu!
 Ruskočeské kapitoly
 Písně hercegovské v Holečkově překladu
 Obšit: Nekrvavé obrázky z vojny
 Černá Hora
 Kniha narozených: František Xaver Holeček
 Kniha narozených: Kateřina Holečkova
 Kniha oddaných: Josef Holeček a Zdenka Zemanová
 Kniha narozených u sv. Apollináře: Jarolím Holeček
 Matrika doktorů Univerzity Karlovy: Daria Holečková

Čeští spisovatelé 19. století
Čeští novináři
Čeští překladatelé
Překladatelé z finštiny
Překladatelé do češtiny
Čeští romanopisci
Realističtí spisovatelé
Ruralističtí spisovatelé
Narození v roce 1853
Úmrtí v roce 1929
Úmrtí v Praze
Muži
Narození 27. února
Úmrtí 6. března
Pohřbení na Vinohradském hřbitově
Narození ve Stožicích
Čeští spisovatelé 20. století