Dècada del 1990

La dècada del 1990 comprèn el període d'anys entre el 1990 i el 1999, tots dos inclosos.

Esdeveniments rellevants

Ciència i Tecnologia 
 Internet
 Comença el projecte del genoma humà
 Temença (exagerada) de problemes informàtics deguts a l'efecte de l'any 2000

Guerres, Economia i Política 
 Reunificació d'Alemanya (1990).
 Desmembrament de la Unió Soviètica (1991).
 Invasió de Kuwait per Saddam Hussein i Guerra del Golf (1991)
 Genocidi a Ruanda (1994)
 Desenvolupament del GATT i la WTO.
 Guerra dels Balcans 1991-1995
 Comença el procés de pau a Irlanda del Nord.
 ETA atura els atemptats durant XXX mesos.
 Boom borsari, especialment dels valors relacionats amb noves tecnologies.
 Impeachment de Bill Clinton.
 Eritrea s'independitza d'Etiòpia.
 Final de l'apartheid a Sud-àfrica.

Desastres 
 Atemptat d'Omagh, comès per l'IRA Autèntic (1997).

Cultura 
 Mort de Lady Di (1997)

Música 
 Música grunge
 Popularització de l'anomenat Rock Català
 Aparició del britpop

Cinema 
 Forrest Gump
 Edward Scissorhands
 Cadena perpètua
 Terminator 2
 El silenci dels anyells
 La llista de Schindler
 Pulp Fiction
 Malson abans de Nadal
 El professional
 Beauty and the Beast
 Dràcula de Bram Stoker
 The Crow
 Ballant amb llops
 L'últim dels mohicans
 12 Monkeys
 Leaving Las Vegas
 Chaplin
 Titanic
 Parc Juràssic
 Toy Story
 Matrix
 La vida és bella
 The Lion King

Esport 
 Jocs Olímpics de Barcelona (1992)
 Una de les millors dècades pel FC Barcelona, amb sis lligues i una Copa d'Europa (1992).
 Alemanya, el Brasil i França es proclamen campiones del món de futbol als mundials d'Itàlia 90, EUA 94 i França 98.
 Melcior Mauri guanya el 1991 la Vuelta a Espanya de ciclisme.
 Jordi Tarrés guanya 5 campionats del món de Motociclisme més units als guanyats ja als anys 1987 i 1989.
 El Joventut de Badalona guanya el 1994 la seva primera i única fins al moment Eurolliga de bàsquet.
 El 21 de juny de 1997 L'Espanyol va jugar el seu darrer partit a l'Estadi de Sarrià. L'equip es va veure obligat a vendre l'estadi per pagar el seu dèficit econòmic. Des d'aquell any va jugar els seus partits a l'Estadi de Montjuïc.

Persones rellevants

Líders Mundials i Polítics 
 Jordi Pujol, president de la Generalitat de Catalunya.
 Joan Lerma i Eduardo Zaplana, presidents de la Generalitat Valenciana.
 Gabriel Cañellas Fons, Cristòfol Soler Cladera, Jaume Matas Palou, Francesc Antich Oliver, presidents del Govern Balear
 Fidel Castro (Cuba)
 Felipe González i José María Aznar López (Espanya)
 Alberto Fujimori (Perú)
 John Major i Tony Blair (Regne Unit)
 François Mitterrand i Jacques Chirac (França)
 Helmut Kohl i Gerhard Schröder (Alemanya)
 George H.W. Bush i Bill Clinton, presidents dels Estats Units
 Mikhaïl Gorbatxov, últim dirigent de l'URSS
 Borís Ieltsin, primer dirigent de la Rússia post-soviètica.
 Deng Xiaoping i Jiang Zemin (Xina)
 Kim Il-sung i Kim Jong-il (Corea del Nord)
 Frederik W. de Clerk, darrer president de Sud-àfrica durant l'Apartheid
 Nelson Mandela, expresoner polític, i president de Sud-àfrica després de l'Apartheid
 Kofi Annan (Nacions Unides)
 Lech Wałęsa (Polònia)
 Papa Joan Pau II
 Saddam Hussein (Iraq)
 Yitzhak Rabin i Benjamin Netanyahu (Israel)
 Iasser Arafat (Palestina)
 Moammar al-Gaddafi (Líbia)

Artistes 
 Kurt Cobain cantant del grup Nirvana

Esportistes 
 Carl Lewis, Florence Griffith, Mark Johnson, Serguei Bubka (atletisme)
 Miguel Indurain, Melcior Mauri, Jan Ullrich, Marco Pantani, Jeannine Longo (ciclisme)
 Maradona, Romario, Ronaldo, Josep Guardiola i Sala, Ronald Koeman, Zinedine Zidane (futbol)
 Iñaki Urdangarín, Enric Masip (handbol)
 Manel Estiarte (waterpolo)
 Boris Becker, Andre Agassi, Pete Sampras, Steffi Graf, Contxita Martínez, Arantxa Sánchez Vicario, Martina Hingis (Tennis)
 Michael Jordan, Isiah Thomas, Scottie Pippen, Dennis Rodman (bàsquet)
 Jorge Martínez, Jordi Tarres (Motociclisme)
 Ayrton Senna, Alain Prost, Michael Schumacher, Carlos Sainz (automobilisme)
 Rafa Pascual (voleibol)
 Troy Aikman, Jerry Rice, Steve Young, Jhon Elway, Brett Favre (futbol americà)