Benidoleig

Benidoleig és un municipi de la comarca de la Marina Alta, País Valencià.
Segons el cens de 2012, té 1.315 habitants.

Geografia 
El terme, de 7,5 km², és ric en rutes per a la pràctica del senderisme, entre les quals destaca la pujada a la serra del Seguili per les impressionants vistes des del seu cim. Però el major atractiu geogràfic, i turístic, és la cova de les Calaveres, el nom de la qual prové de les calaveres que s'hi van trobar en 1768 i que, segons la llegenda popular són les d'un rei moro i les seues 100 dones. Cavanilles ja la cita en les seues Observacions; en la seua rodalia hi ha el llac anomenat Toll Blau.

Límits 
El terme municipal de Benidoleig limita amb els d'Alcalalí, Beniarbeig, Benimeli, Orba, Pedreguer, el Ràfol d'Almúnia, Sanet i els Negrals i Tormos (tots a la mateixa comarca).

Accés 
S'accedix a Benidoleig per la CV-731 que prové d'Orba (per l'oest) i Ondara (per l'est).

Història 
En el seu origen fou un alqueria àrab de les moltes que s'instal·laren a la ribera del riu Girona. Conquistada per Jaume I, el seu primer propietari fou Hug de Cardona, antecessor del marqués de Guadalest. Posteriorment va revertir de nou a la Corona i fou cedit per esta als ducs de Mandas i Vilanova. L'any 1260 és adquirida per Joan Crisòstom Julià Figuerola Munyós. Canvia novament de propietaris fins a acabar en mans del baró de Santa Bàrbara. En el moment de l'expulsió dels moriscos n'hi havia unes 50 famílies; en 1611 fou repoblada amb mallorquins. En 1620 aconseguí el títol de baronia. En ser permutada la parròquia de Tormos per la de Benidoleig, esta passà a dependre de la rectoria d'Orba fins a l'any 1802, any en què també va assolir la independència municipal d'eixa població.

Toponímia 
Segons el DCVB, el topònim Benidoleig prové de l'àrab bani Dulaj que significa 'fills o descendents de Doleig'. La paraula Dulaj com a nom personal podria procedir al seu torn de l'antropònim germànic Dolehidus, que ja apareix documentat l'any 913.

Demografia i economia 
Segons el cens de 2019, hi ha empadronades 1.095 persones. L'economia depèn principalment de l'agricultura, i el cultiu més estès és el dels cítrics; també té notable importància la producció de panses per a mistela. Pel que fa al turisme, hi ha diverses urbanitzacions que allotgen residents vinguts d'arreu d'Europa.

Política i govern

Composició de la Corporació Municipal 
El Ple de l'Ajuntament està format per 9 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 
4 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 4 de Compromís per Benidoleig (Compromís) i 1 del Partit Popular (PP).

Alcaldia 
Des de 2015 l'alcalde de Benidoleig és Pedro Antonio Seguí Caselles del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).

Monuments i llocs d'interès 

En quant el seu patrimoni cal destacar:
 Església de la Santíssima Sang. Segle XIX.
 Casa senyorial del baró de Finestrat.
 Cova de les Calaveres. Cavitat amb més de 300 metres de recorregut on es poden observar estalactites i estalagmites, i voltes de més de 20 metres d'altura. Està situada al costat de la carretera que va de Pedreguer a Benidoleig. Té vestigis que fou habitada des del paleolític mitjà i superior, des de l'1.300.000 al 150.000 abans de Crist.

Gastronomia 
Quant als menjars, cal parlar dels arrossos: amb conill i tomaca; amb fesols i card; al forn, entre altres. També cal destacar l'all i pebre amb anguiles o el putxero. Però un tret important de la gastronomia benidolajana són els aperitius, n'hi ha de tota classe: mandonguilles; bull amb ceba; faves bullides; capellans torrats, sang amb ceba. Per tancar els embotits amb la sobrassada, reminiscència del seu repoblament mallorquí, al capdavant.

Notes

Referències

Enllaços externs 

 Ajuntament de Benidoleig
 País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.
 Institut Valencià d'Estadística .
 Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat .

Municipis de la Marina Alta