Esperantské předpony a přípony

Toto je seznam koncovek, předpon a přípon používaných v jazyku esperanto. Slova se pak vytvoří jednoduchým pospojováním s kořeny slov. Je však třeba upozornit na to, že v esperantu se nerozlišuje striktně mezi příponami, předponami a kořeny; předpony i přípony mohou být použity i jako slovní kořeny, ze kterých se dají odvozovat nová slova.

Mluvnické koncovky 
 -o podstatné jméno: fabriko továrna 
 -a přídavné jméno: fabrika tovární 
 -j množné číslo: fabrikoj továrny 
 -n akuzativ (4.pád): fabrikon továrnu 
 -jn množné číslo akuzativu: fabrikojn továrny 
 -e příslovce: fabrike továrně 
 -i infinitiv: fabriki vyrábět, vyrobit 
 -as přítomný čas: mi fabrikas vyrábím 
 -is minulý čas: mi fabrikis vyrobil jsem, vyráběl jsem 
 -os budoucí čas: mi fabrikos budu vyrábět, vyrobím 
 -us podmiňovací způsob: mi fabrikus vyrobil bych, vyráběl bych 
 -u rozkazovací způsob: fabriku vyrob(te)

Slovesná  příčestí 
 -ant- činné přítomné: fabrikanta vyrábějící
 -int- činné minulé: fabrikinta vyrobivší
 -ont- činné budoucí: fabrikonta hodlající vyrábět 
 -at- trpné přítomné: fabrikata vyráběný
 -it- trpné minulé: fabrikita vyrobený
 -ot- trpné budoucí: fabrikota mající být vyroben

Číslovkové přípony 
 -on- zlomek: duono polovina, duona poloviční, duonigi rozpůlit 
 -obl- násobek: trioble třikrát (množství), triobligi ztrojnásobit 
 -foj- časový údaj: trifoje třikrát, triafoje po třetí 
 -op- hromadné: kvaropo čtveřice, pokvarope po čtveřicích

Slovotvorné předpony 
 al- k, ke: aldono přídavek, alveturi přijet 
 ambaŭ- obou-: ambaŭmane obouručně, ambaŭflanke po obou stranách 
 antaŭ- před: antaŭurbo předměstí, antaŭvidi předvídat 
 anti- proti: antifaŝisto antifašista 
 apud- vedle: apuddoma stojící u domu 
 arki- arci-: arkiepiskopo arcibiskup, arkikanajlo arcilotr 
 bo- spřízněnost sňatkem: bopatro tchán, bofilo zeť 
 ĉe- u, při: ĉeesti zúčastnit se, ĉemane po ruce 
 ĉef- hlavní: ĉefverko veledílo, ĉefepiskopo arcibiskup 
 ĉi- tento: ĉijare letos, ĉiflanke na této straně 
 ĉirkaŭ- okolo: ĉirkaŭpreni obejmout, ĉirkaŭvojo objížďka 
 ĉiu- každo-: ĉiutage každodenně, ĉiuvespere každý večer 
 de- od: defali odpadnout, desalti seskočit 
 dis- rozptýlení: disŝiri roztrhat, disvojo rozcestí 
 du- dvoj-: dulita dvoulůžkový, duparta dvojdílný 
 dum- během: dumpaca mírový, za míru, dumviva doživotní 
 duon- polo-: duontempo poločas, duonpatro nevlastní otec, duonfermita pordo pootevřené dveře 
 egal- rovno-: egalbranĉa rovnoramenný, egalpezo rovnováha 
 ek- začátek nebo krátkodobost: ekbrili vysvitnout (slunce), zazářit (blesk) 
 eks- bývalý: eksministro bývalý ministr, exministr 
 ekster- mimo, vně: eksterurba mimoměstský 
 el- z, ven: eliri vyjít, ellerni naučit se 
 en- do, dovnitř: eniri vejít, enkonduko úvod 
 et- malo-: eturbo maloměsto, etburĝo maloměšťák 
 fi- ošklivost, opovržení: fiodoro zápach, fihomo darebák 
 fin- dokončení: finlerni doučit se, finskribi dopsat 
 for- odstranění : forporti odnést, forsendi odeslat 
 ge- oboje pohlaví: gefratoj sourozenci, gehundoj pes a fena  
 grand- velko-: grandurbo velkoměsto, grandparte většinou 
 ĝis- až do: ĝisnude donaha, ĝisatendi dočkat se 
 inter- vzájemně: interkonsenti domluvit se, dohodnout 
 ĵus- právě před chvílí: ĵusnaskito novorozeně 
 kontraŭ- proti: kontraŭdiri protiřečit, namítat 
 krom- vedlejší: krompago příplatek; kromĉaro přívěs 
 kun- spolu, dohromady: kunveno schůze, kunporti vzít s sebou 
 kvaron- čtvrt: kvaronhoro čtvrthodina, kvaronluno půlměsíc 
 kvazaŭ- zdánlivý, jakoby: kvazaŭdiri naznačit, kvazaŭedzino družka 
 laŭ- podle: laŭlonge podél, laŭvorte doslovně 
 mal- opak: malamo nenávist, maljuna starý, malfermi otevřít 
 mem- sebe: memmortigo sebevražda, memstudado samostatné studium 
 mis- nedokonalost: misuzi zneužít, mlskompreno nedorozumění 
 mult- mnoho: multjara mnohaletý, multflanka mnohostranný 
 ne- popření: negranda neveliký, nematura nedospělý 
 nov- novo-: novbakita novopečený, novedzo novomanžel 
 okon- osminový: okonfinalo osmifinále, okonnoto osminová nota 
 per- pomocí: perlabori vydělávat, perforto násilí 
 plej- nejvíc: plejparto většina, plejaĝulo nejstarší občan 
 plen- plný: plenmano hrst, plenluno úplněk 
 pli- větší: plimulto většina, plibonigi zlepšit 
 plur- více: plursenca víceznačný, plurvoĉa vícehlasný 
 plus- nad: plusvaloro nadhodnota, plusgajno nadzisk 
 po- po částech: pogranda ve velkém, pogrupe po skupinách 
 por- pro někoho: porinfana dětský, porpaca mírový 
 post- za, po: postmilita poválečný, postsekvo následek 
 pra- pra-: praavo praděd, prahomo pračlověk 
 preter- mimo, kolem: preteriri projít kolem, pretervidi přehlédnout 
 pri- o: priplori oplakat, pripensi uvážit 
 pro- kvůli, za: propeti přimlouvat se, prosit za někoho 
 pseŭdo- nepravý: pseŭdonomo pseudonym 
 re- znovu, opět: reverki přepracovat, resalti uskočit 
 retro- pozpátku: retroiri jít pozpátku 
 sat- dosyta: satdormi vyspat se, satludi vyhrát si 
 sen- bez, odstranění: senlabora bezpracný, senostigi vykostit, senkulpa nevinný 
 sia- svůj: siatempe svého času, sialoke na svém místě 
 sin- sebe: sindona obětavý, singarda opatrný 
 sub- pod, tajně: subskribo podpis, subridi smát se pod vousy 
 super- nad: superflua nadbytečný, supernatura nadpřirozený 
 sur- na: surhavi mít na sobě, surskribo nápis 
 tele- dálkový: telegvidado dálkové řízení, telestudi dálkově studovat 
 tra- skrze: trairi projít, traserĉi prohledat 
 trans- přes: transsalti přeskočit, transmara zámořský 
 tro- příliš: trodorlotita rozmazlený, troŝargita přetížený 
 tut- celo-: tutmonda celosvětový, tutlegi celé přečíst 
 unu- jedno-: unulita jednolůžkový, unuanime jednohlasně 
 vic- zástupce, náhrada: vicreĝo místokrál, vicpeco náhradní díl 
 vir- samec: virĉevalo hřebec, virbovo býk

Slovotvorné přípony 
 -aĉ- zhoršení významu: domaĉo barabizna, skribaĉi škrábat 
 -ad- trvání: kuradi pobíhat, pafado střílení 
 -aĵ- věc: novaĵo novinka, presaĵo tiskovina 
 -am- mající rád: gastama pohostinný, muzikama hudbymilovný 
 -an- obyvatel, člen: vilaĝano vesničan, klubano člen klubu 
 -ar- souhrn: arbaro les, vortaro slovník, junularo mládež 
 -arb- strom: pomarbo jabloň, ĉerizarbo třešeň 
 -ĉj- mužské zdrobněliny: Joĉjo Pepík, paĉjo tatínek 
 -ebl- možný: videbla viditelný, trinkebla pitný 
 -ec- vlastnost: beleco krása, frateco bratrství 
 -eg- zvětšení: pordego vrata, grandega obrovský 
 -ej- dějiště: lernejo škola, kafejo kavárna 
 -em- sklon k něčemu: plorema plačtivý, dormema ospalý 
 -end- pasívní nutnost: skribenda letero dopis, který musí být napsán 
 -er- částečka: neĝero sněhová vločka, lignero tříska 
 -esk- podobný: japaneska v japonském stylu, vireska mužný 
 -estr- vedoucí: urbestro starosta města 
 -et- zmenšení: pordeto dvířka, ruĝeta načervenalý 
 -hav- opatřený něčím: flugilhava okřídlený, truhava děravý 
 -i- stát, věda: Francio Francie, diptomatio diplomacie 
 -iĉ- mužské pohlaví (neoficiální): kuracistiĉo lékař–muž 
 -id- potomek, mládě: reĝido kralevic, hundido štěně 
 -ig- učinit: varmigi ohřát, dormigi uspat 
 -iĝ- stát se: varmiĝi ohřát se, blindiĝi oslepnout 
 -ik- nauka: poetiko poetika, informadiko informatika 
 -il- nástroj: flugilo křídlo, kombilo hřeben 
 -in- ženské pohlaví: reĝino královna, hundino fena 
 -ind- hodný něčeho: laŭdinda chvályhodný 
 -ing- nástrčka: kandelingo svícen, piedingo třmen, fingringo náprstek 
 -ism- hnutí: socialismo socialismus, kubismo kubismus 
 -ist- pracovník, stoupenec: laboristo dělník, futbalisto fotbalista, komunisto komunista 
 -iv- schopnost: produktiva plodný, kreiva tvořivý 
 -iz- aplikovat: najlizi pobít hřebíčky, gluizi potřít lepidlem 
 -nj- ženské zdrobněliny: Manjo Máša, Mařenka, panjo maminka 
 -oz- bohatý něčím: sabloza písčitý, herboza travnatý 
 -plen- plný něčeho: dolorplena plný bolesti 
 -riĉ- bohatý: sabloriĉa písčitý, florriĉa květnatý 
 -tuk- šátek: tablotuko ubrus, buŝtuko ubrousek 
 -uj- nádoba, strom, země: lavujo umyvadlo, pomujo jabloň, Anglujo Anglie 
 -ul- osoba určité vlastnosti: junulo mladík, bonulo dobrák 
 -um- přípona bez určitého významu: plenumi splnit, pendumi oběsit, kolumo límec, ventumilo vějíř 

Lingvistická morfologie
Slovotvorba
Lingvistické seznamy
Výuka esperanta