Fulleda

Fulleda és un municipi català de la comarca de les Garrigues, situat a l'extrem est de la comarca administrativa de les Garrigues, al territori de la Segarra històrica, fronterer amb la Conca de Barberà. El poblament és agrupat en el nucli urbà (560 m) a l'interfluvi de les valls o "fondos" de la Granada i els Escortals (antigament anomenats "Cortals").
A la localitat hi ha un monument a Agustina Saragossa i Domènech, Agustina d'Aragó, els pares de la qual eren de la població, on també hi van néixer diferents germans seus.
La base econòmica del poble és l'agricultura de secà, basada fonamentalment en la vinya, l'olivera i l'ametller, amb alguna presència que sembla minvar del cereal, tot i que també hi ha un parell de granges i alguna petita indústria (fusteria i productes químics, recentment tancada).

Història 
El territori fulledenc, inclòs llavors sembla dins del de Tarrés, va ser cedit per Ramon Berenguer IV a Ramon de Boixadors el 1149. Les terres dels Boixadors i d'altres propietaris per diverses donacions van anar passant al monestir de Poblet. En el període dels segles - es va consolidar progressivament el domini de Poblet sobre la localitat que s'allargaria fins a principis del .

Amb motiu de la Guerra de Successió, la minva general de la població es deixà sentir a Fulleda, que baixà a 20 cases, i al conjunt comarcal que baixà fins a 790 cases l'any 1718.

L'any 1719, el nombre de cases a Fulleda és idèntic al de 1718 i el nombre d'habitants és de 155, mentre que la comarca té 961 cases amb 3.681 persones.

A partir d'aquesta data es manifesten signes de recuperació i la població fulledenca i garriguenca continuen un procés d'increment que es mantindrà al llarg del  i , amb una petita paralització a mitjans d'aquest darrer segle, i que arribarà ja molt atenuat fins a l'any 1936, en què comença la davallada rural que ens porta al moment present.

L'edicte del marquès de Castel-Rodrigo, del 2 de gener de 1719, creà el corregiment de Lleida al qual passà a pertànyer Fulleda; seixanta-sis anys més tard, l'any 1787, segons el cens de Floridablanca hi ha 428 habitants. Podem observar, doncs, un augment del 176%. Es pot deduir que aquest augment va ser degut al valor agrícola de les terres abans no conreades, les quals en el moment de ser desermades van demanar braços forasters. Aquest increment fou molt general a totes les terres que formen la comarca de les Garrigues, on la població pujà un 257%. És clar que no fou un simple creixement vegetatiu, i que les causes cal cercar-les en unes circumstàncies econòmiques favorables, les quals exigien aportacions humanes exteriors: noves plantacions d'olivera, arbre que es va multiplicar extraordinàriament i en el cas de Fulleda, a més a més, cal pensar en una major activitat del forn del vidre.

La població va obtenir el màxim a mitjans del , amb uns 500-600 habitants, i ha anat decreixent a partir d'aquell moment. La dècada de 1960 va ser d'una forta emigració que a hores d'ara sembla haver-se estroncat, amb una demografia més o menys estabilitzada i amb una forta tendència a l'envelliment.

L'any 2006 hi havia projectat entre els termes municipals de Fulleda i de Tarrés els parcs eòlics de Serra de Vilobí (33 aerogeneradors), en funcionament des de principis de 2008, Ràfols (14 aer.), que finalment no es construirà, i Pla de Tossalets (19 aer.). Aquestes instal·lacions comptaven amb el suport dels tres regidors de CiU de l'Ajuntament de Fulleda, fonamentalment per les compensacions econòmiques que obtindria el consistori. D'altra banda els dos edils d'ERC s'hi oposaven, juntament amb la Plataforma de Fulleda, argumentant el gran impacte paisatgístic i ecològic que representa la implantació de tot aquest conjunt nombrós d'aerogeneradors. Les eleccions municipals del maig de 2007 van donar la victòria per majoria absoluta a l'Associació Progressista de Fulleda, formació afí a ERC, per 4 regidors a 1 (CiU), i el consistori negocia amb l'empresa Acciona Energía la reducció o eliminació del parc del Pla de Tossalets.

Respecte a la llengua, el parlar de Fulleda pertany al català occidental, no lleidatà, de transició cap a l'oriental, més concretament, cap al subdialecte tarragoní.

Geografia 
 Llista de topònims de Fulleda (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

Llocs d'interès 
 Santa Maria de Fulleda

Cultura 
En l'aspecte cultural, Fulleda ha tingut un parell de publicacions amb una certa transcendència: 
 Al peu del canó va ser una revista local editada pels elements més joves de l'Associació Cultural Recreativa el Forn de Fulleda (Garrigues), en un període dels anys 80 i 90 del .
 Peti Qui Peti va ser una revista local editada també per l'Associació Cultural Recreativa el Forn de Fulleda (Garrigues), en un període dels anys 80 i 90 del . Actualment s'ha reprès la seva publicació a internet en forma de blog i sota el nom Fulleda - Peti Qui Peti.

Demografia

Referències

Bibliografia 
 CONTINENTE CUEVAS, Juan-Antonio & ARBÓS GABARRÓ, Santiago (1986). Fulleda i Agustina d'Aragó. Fulleda: Ajuntament de Fulleda.
 CONTINENTE CUEVAS, Juan-Antonio & ARBÓS GABARRÓ, Santi(1993). Fulleda. Un poble de les Garrigues. Lleida: Diputació de Lleida & Ajuntament de Fulleda.
 ARBÓS i GABARRÓ, Santi (2003). Onomàstica de Fulleda (Garrigues). Barcelona: Societat d'Onomàstica & Institut Cartogràfic de Catalunya.
 ARBÓS GABARRÓ, Montse & ARBÓS PALAU, Ramon M. (2006). Les carboneres a Fulleda (les Garrigues). Les Borges Blanques & Fulleda: Centre d'Estudis de les Garrigues & Associació de Dones Marinada de Fulleda.
 PASCUAL GASULL, Josep (1999). Memòries d'un fill de Fulleda. Valls: autor.
 ARBÓS GABARRÓ, Montse (2000). "Lo forn del vidre de Fulleda" dins II Trobada d'Estudiosos de la comarca de les Garrigues. Tarrés: Ajuntament de Tarrés & Institut d'Estudis Ilerdencs.
 ARBÓS GABARRÓ, Santi (2000). "Vocabulari fulledenc" dins II Trobada d'Estudiosos de la comarca de les Garrigues. Tarrés: Ajuntament de Tarrés & Institut d'Estudis Ilerdencs.
 ARBÓS GABARRÓ, Santi (2000). "Qüestions de toponímia fulledenca" dins II Trobada d'Estudiosos de la comarca de les Garrigues. Tarrés: Ajuntament de Tarrés & Institut d'Estudis Ilerdencs.
 ARBÓS GABARRÓ, Montse (2003). "Lo forn del vidre de Fulleda. II part" dins III Trobada d'Estudiosos de la comarca de les Garrigues. Cervià de les Garrigues: Ajuntament.
 ARBÓS GABARRÓ, Santi (2003). "Llengua i fet religiós a la Fulleda dels segles XIX i XX" dins III Trobada d'Estudiosos de la comarca de les Garrigues. Cervià de les Garrigues: Ajuntament.

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
 Vocabulari fulledenc