Busot

Busot és un municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Alacantí, en la comarca històrica de la Foia de Xixona. La seua superfície és de 33,5 km² i el nombre d'habitants (busoters), el 1994, era de 1.158 i el 2000 de 1.717. Als afores de la població, hi ha la monumental ermita de Sant Josep, i al seu terme es troba la coneguda cova dels Canelobres i el Cabeçó d'Or, una de les grans altures del País Valencià, amb 1.206 m.

Història 
Busot, anomenat Bisant originàriament, és una població d’origen musulmà que va ser habitada molt abans, com prova la troballa de ceràmica de l’Edat del bronze i dels ibers descoberta al voltant del poble. El castell de Busot, d’origen almohade és del (), i la torre de Cabrafic és de datació indeterminada. El castell fou construït quan es va fundar el poble, i es troba en un turó molt pròxim al nucli urbà. Amb posterioritat es feren dues modificacions: una del , amb la conquista cristiana, i l'altra al .

Baix domini musulmà es va desenvolupar la tradicional indústria del vidre, actualment desapareguda. Procedent dels seus forns, s'han conservat alguns residus de peces de vidre àrab.

La torre de Cabrafic, o Cabrafic Alt, està vora el camí entre Busot i Aigües i prop de la fita més septentrional amb el Campello. La peculiaritat de la seua factura radica en que la mitat és de carreus i l’altra mitat és més tosca, resultat de reconstruccions posteriors. Té un gran talús sobre la
roca del terreny i en la façana trobem les bases d’un desaparegut matacà. La torre formada de planta baixa i dos pisos, i s’hi accedix des de l’interior de la casa, a la qual es troba adossada. Al costat esquerre de la porta, conserva una espitllera, única en tota l’horta d’Alacant.

El 1244, Jaume I i l‘infant Alfons, futur rei de Castella, van negociar la frontera sud dels dos regnes amb el Tractat d'Almizra; la línia conformada per Biar i Busot marcaria esta fita. El 1252, el rei Alfons X el Savi va incloure Busot al terme d’Alacant, quan aquesta ciutat pertanyia a Castella. El 1296 Jaume II el Just conquereix Alacant i el municipi queda integrat a la Corona d'Aragó i el 1308 definitivament al Regne de València on passà a dependre de la Governació d'Oriola.

Posteriorment, durant el regnat dels reis Catòlics, fou propietat de Pere Martínez de Vera. Va estar
adscrita a la governació d’Oriola fins al 1707, data en la qual va passar definitivament a pertànyer a Alacant.

Llocs d'interés 

Als afores de la població, es troben les restes de l'antic castell àrab (l'origen del qual s'estima en el ), actualment completament arruïnat, el monument de l'ermita de Sant Josep, i també la cova dels Canelobres, principal atractiu turístic de la localitat.

El pic del Cabeçó d'Or és una de les grans altures de l'orografia de l'Alacantí; amb els seus 1.205 m, disposa de diversos senders que pugen al cim, des d'on es veuen localitats llunyanes com Benidorm fins a la Manga del mar Menor. Altres senders són els que transcorren per antigues mines, avencs i pous artesians o zones de microreserves de flora, amb orquídies molt especials, entre altres espècies.

Orografia 

 Alt de l’Espino
 Cim del Cabeçó d’Or
 Collado del Garroferol
 Cova de la Granota
 Cova de Pep el del Riu
 Cova del Pollastre
 Cova del Rei
 Coves de les Mamelles
 Coves del Canelobre
 El Calvari
 El Colomet
 El Pantanet
 Esquenall de l’Ase
 Esquenall de la Foradada
 Les Tres Penyetes

 Morro de la Marta
 Morro de la Perdiu
 Morro Roig
 Penya de l’Home
 Penya de Malena
 Penya del Flare
 Penya del Llamp
 Penya Redona
 Penya Roja
 Pla de Bernabeu
 Pla de la Gralla
 Pla de la Lloma
 Pla de la Perdiu
 Pla de Llinares
 Pla de Sebastià

 Pla del Cabeçó
 Pla del Vicari
 Pla dels Partidors
 Pla dels Pastors
 Plans del Dissabte
 Recingle dels Cérvols
 Serra Catalana
 Serra de Bonalba
 Serra de la Gorgonera
 Serra de les Galeres
 Serra de les Penyetes
 Serra del Cabeçó d’Or
 Serra del Cabeçoncillo
 Serra dels Pals

Hidrografia natural  

 Abeurador de Cabrafic
 Abeurador Real
 Barranc de Cabrafic
 Barranc de l’Aigua Amarga
 Barranc de l’Ombria
 Barranc de la Vitora
 Barranc de les Colles
 Barranc del Salmitre
 Barranc del Vergeret
 Barranc del Vidrier

 Barranc Salat
 Bassa de l’Abeurador
 Bassa de la Sénia
 Bassa del Calvari
 Font de Cabrafic
 Font de la Cava
 Font de la Sénia
 Font de la Sénia del Tio Vicent Tomasa
 Font del Calvari
 Rambla de Busot

Hidrografia artificial  

 Bassa de l’Aigua Amarga
 Bassa de la Cava
 Bassa de les Penyetes
 Bassa del Teuler
 Basseta del Vicari
 Dipòsit d’aigua

 Elevador d’aigua
 L'lavador de Cabrafic
 Pou d’aigua
 Sénia del Tio Vicent Tomasa
 Toll del Carmel

Altres llocs d’interés  
 El Pelador
 Fabriqueta de Vidre del Teuler
 Mina de l’Orcolana
 Mina de la Salvació
 Torre de Cabrafic

Antics nuclis poblacionals  

 Busot
 Ca Maria Casanova
 Casa de Gorges
 Casa de l’Aigua Amarga
 Casa de l’Alquedra
 Casa de l’Ombria
 Casa de la Cava
 Casa de la Foia del Cabeçó
 Casa de la Rambla
 Casa de la Sénia
 Casa de la Sénia del Tio Vicent Tomasa

 Casa de les Hortes Velles
 Casa de les Planisses
 Casa del Carril
 Casa del Collado
 Casa del Pla de la Gralla
 Casa del Polset
 Casa del Teuler
 Casa dels Climents
 Casa dels Planets
 Caseta de Bernat
 Caseta de Toni Tomasa

 Caseta del Comte
 Caseta del Racó de Sebas
 Corral de l’Aigua Amarga
 Corral de les Planisses
 Corral del Carril
 Corrals Nous dels Planets
 Mas de la Gorgonera
 Mas de les Penyetes
 Maset de Sebas

Partides, paratges i gran divisió del terme 

 Cabrafic
 El Carril
 El Darrere de la Serra
 El de Bernat
 El Figueralet
 El Fondo
 El Garroferol
 El Maset
 El Pal
 El Runal
 El Salmitre
 El Teuler
 Els Planets
 Era del Carril

 Era del Pi
 Era dels Planets
 L'aigua Amarga
 L'aigüeta Amarga
 L'algepsar
 L'alquedra
 L'esquerrer
 L'Horta de Curro
 L'Horta de l’Escrivà
 L'Horta del Canyar
 La Creueta
 La Foia de Berenguer
 La Foia de Jaume
 La Foia de la Vitora

 La Foia de les Coves
 La Foia de Parra
 La Foia de Reig
 La Foia del Cabeçó
 La Foia del Mas
 La Foieta del Rellotge
 La Gorgonera
 La Pisnella
 La Runa
 Les Hortes
 Les Planisses
 Racó de Calderó
 Racó de la Mina
 Racó de Sebas

Gran divisió del terme 
 L'espino

Demografia 
L'èxode rural al llarg del  va provocar que, de 1.275 busoters que hi havia l'any 1900, la població fos tan sols de 652 habitants a l'any 1981. No obstant això, la població ha crescut a gran velocitat des de principis dels anys 1990, i aconseguí els 1.717 habitants el 1996 i els 3.021 en el 2008; el principal motor d'aquest ràpid creixement ha estat l'assentament de ciutadans de diversos països d'Europa occidental, dispersos per urbanitzacions al llarg del terme, en les quals també s'ha instal·lat un bon nombre d'alacantins. El 42% de la població censada l'any 2005 era de nacionalitat estrangera, el 94% d'ells provinents d'altres països de la Unió Europea, principalment del Regne Unit.

A data de 2022, Busot tenia una població de 3.343 habitants (INE).

Política i Govern

Composició de la Corporació Municipal 
El Ple de l'Ajuntament està format per 11 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 8 regidors del Partit Popular (PP), 2 de Compromís por Busot (Compromís) i 1 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).

Alcaldes 
Des de 2007 l'alcalde de Busot és Alejandro Morant Climent de PP.

Notes

Referències

Enllaços externs 

 País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on s'ha tret informació amb el seu consentiment.
 Institut Valencià d'Estadística .
 Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat .

Municipis de l'Alacantí