Kraj Vysočina

Kraj Vysočina (do května 2001 Jihlavský kraj, poté až do července 2011 pouze Vysočina) je samosprávný kraj v České republice ležící na pomezí Čech a Moravy. Je složen ze tří okresů bývalého Jihomoravského kraje (okres Jihlava, okres Žďár nad Sázavou a okres Třebíč), okresu Havlíčkův Brod z bývalého Východočeského kraje a okresu Pelhřimov z bývalého Jihočeského kraje. Na severu sousedí s Pardubickým krajem, na jihovýchodě s Jihomoravským krajem, na jihozápadě s Jihočeským krajem a na severozápadě se Středočeským krajem. Nejjižnější část Kraje Vysočina je vzdálena přibližně 4 km od státní hranice s Rakouskem. Žije zde  obyvatel.

Přírodní podmínky 
Kraj Vysočina se rozprostírá ve středu České republiky. Kraj tvoří především Českomoravská vrchovina s velmi zachovalou přírodou. Na jihu zahrnuje západní část Jevišovické pahorkatiny a sever Javořické vrchoviny, na západě je Křemešnická vrchovina, na severozápadě leží Hornosázavská pahorkatina, na severu Žďárské vrchy s Hornosvrateckou pahorkatinou, na východě a v centru je Křižanovská vrchovina. V Jihlavských vrších (Javořické vrchovině) se nachází nejvyšší hora Javořice (837 m). Podobné výšky dosahují vrcholy Žďárských vrchů s nejvyšším bodem Devět skal (836 m).

Návštěvníci zde naleznou také dvě chráněné krajinné oblasti, kterými jsou Žďárské vrchy a Železné hory. Za Rakouska-Uherska byl údajně poblíž vrchu Melechov na západě dnešního okresu Havlíčkův Brod v blízkosti Stvořidel vyznačen symbolický střed Evropy, bližší informace o důvodu vyznačení však nejsou známy.

Rozvodí moří táhnoucí se od severovýchodu na jihozápad dělí kraj na dvě téměř stejné části. Úmoří Severního moře do kraje zasahuje povodím Labe, Labe samo však krajem neprotéká a vody do něj odtékají řadou menších řek, z nichž k těm důležitějším patří Sázava. Obdobně jihovýchodní polovina kraje patří k úmoří Černého moře a povodí Dunaje, ale do kraje povodí zasahuje menšími řekami, např. Svratkou či Jihlavou.

V červenci roku 2018 byla průměrná teplota v Kraji Vysočina 19,4 °C, tj. přibližně o 2 stupně více, než je obvyklé. Nejvyšší průměrná teplota byla naměřena na stanici Dukovany (20,9 °C), nejnižší teplotu měly stanice Černovice a Počátky (18,5 °C). Průměrný měsíční úhrn srážek byl 37,9 mm, tj. pouze 44 % standardních srážek.

Kultura a památky 
Kromě toho je v kraji mnoho kulturních památek, hradů, zámků a církevních staveb. Z kulturních památek v kraji byly tři zapsány na Seznam světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO. Jsou jimi historické centrum města Telč, poutní kostel svatého Jana Nepomuckého na Zelené Hoře ve Žďáru nad Sázavou a židovská čtvrť, židovský hřbitov a bazilika svatého Prokopa v Třebíči. Mezi lákadla regionu patří také Muzeum rekordů v Pelhřimově mapující jedinečné výkony českých a světových rekordmanů.

Na území kraje Vysočina se natočilo mnoho filmů, na hradě Ledeč nad Sázavou se natáčel film Micimutr, v Telči se natáčely filmy Pyšná princezna, Až přijde kocour, Jak se budí princezny a Z pekla štěstí (i Z pekla štěstí 2). Film Jak se budí princezny se natáčel také na hradech Orlík u Humpolce a Roštejn u Telče. Mezi další filmy, které se natáčely na území kraje Vysočina patří Postřižiny, Všichni dobří rodáci, Čertí brko, Anděl Páně 2, Zádušní oběť, Bajkeři a Špunti na vodě. Rok 2019 byl vyhlášen rokem Filmové Vysočiny, součástí akce byla i publikace nebo interaktivní hra.

Ocenění 
Kraj Vysočina udílí od roku 2007 několik různých ocenění osobnostem Kraje Vysočina. Jsou jimi Kamenná medaile, Skleněná medaile, Dřevěná medaile a Bronzová pamětní medaile. Autorem výtvarných návrhů medailí je sochař Radomír Dvořák. Kamenná medaile je zhotovena z mrákotínské žuly a je vyráběna v kamenosochařském středisku Lipnice nad Sázavou při Střední odborné škole uměleckoprůmyslové ve Světlé nad Sázavou. Skleněná medaile je zhotovena z čirého, zeleného a modrého skla, vyráběna je na uměleckoprůmyslové škole ve Světlé nad Sázavou, dřevěná medaile je zhotovena z dřeva jeřábu ptačího a je vyráběna Radomírem Dvořákem. Bronzová pamětní medaile je určena významným návštěvníkům Kraje Vysočina a je zhotovena z bronzu, vyráběna je ve Slévárně a modelárně Nové Ransko.

Obyvatelstvo 
V Kraji Vysočina žije  obyvatel. V tomto pořadí je mezi kraji České republiky na 12. místě – méně mají jen Liberecký a Karlovarský kraj. Největším a současně krajským městem je Jihlava, kde žije zhruba 51 tisíc lidí. Mezi další větší města se pak řadí například Třebíč, kde žije zhruba 36 tisíc obyvatel. Mezi lety 2017 a 2018 se do kraje přistěhovalo více lidí, než se vystěhovalo, stejně tak se narodilo více lidí, než zemřelo. Kromě okresu Třebíč v každém okrese došlo k nárůstu počtu obyvatel, v okrese Třebíč došlo k poklesu o 357 obyvatel. V roce 2017 v Kraji Vysočina bylo uzavřeno celkem 46 registrovaných partnerství, tj. nejméně z celé republiky.

Podle demografických odhadů bude mít kraj Vysočina v roce 2051 o několik desítek tisíc obyvatel méně a bude mít také výrazně starší průměrný věk obyvatel.

Administrativní členění 
Území kraje je vymezeno územími okresů Havlíčkův Brod, Jihlava, Pelhřimov, Třebíč a Žďár nad Sázavou.

Začátkem roku 2003 byly zrušeny okresní úřady a pro účely státní správy bylo zavedeno členění území na správní obvody tzv. obcí s rozšířenou působností, jimiž je v Kraji Vysočina kromě pěti okresních měst ještě těchto dalších deset obcí: Pacov, Humpolec, Světlá nad Sázavou, Chotěboř, Nové Město na Moravě, Bystřice nad Pernštejnem, Velké Meziříčí, Náměšť nad Oslavou, Moravské Budějovice, Telč. Tyto správní obvody se dále dělí na správní obvody obcí s pověřeným obecním úřadem.

Justiční příslušnost 
Kraj Vysočina má z historických důvodů nejkomplikovanější soudní správu ze všech krajů v Česku. Na jeho území se nachází pět okresních soudů, v krajském městě Jihlavě je pobočka brněnského krajského soudu, která je příslušná pro občanskoprávní věci s působností pro obvody okresních soudů v Jihlavě, Třebíči a Žďáru nad Sázavou (původní Jihomoravský kraj). Zbylá část kraje je rozdělena mezi českobudějovický a královéhradecký krajský soud (původní Jihočeský a Východočeský kraj). V případě, že tyto krajské soudy nerozhodují o odvoláních proti rozhodnutím okresních soudů, jde odvolání proti jejich rozhodnutím buď k pražskému nebo olomouckému vrchnímu soudu. Konkrétně soudní struktura vypadá na území kraje takto:
 Vrchní soud v Olomouci
 Krajský soud v Brně (pobočka v Jihlavě jen pro občanskoprávní věci, zbytek agendy přímo v Brně)
 Okresní soud v Jihlavě
 Okresní soud v Třebíči
 Okresní soud ve Žďáru nad Sázavou
 Vrchní soud v Praze
 Krajský soud v Českých Budějovicích (pobočka v Táboře některé trestní a občanskoprávní věci, zbytek agendy v Českých Budějovicích)
 Okresní soud v Pelhřimově
 Krajský soud v Hradci Králové
 Okresní soud v Havlíčkově Brodě

Historie samosprávného celku

Zřízení a název 
Jihlavský kraj byl zřízen spolu s dalšími samosprávnými kraji na základě článku 99 a následujících Ústavy České republiky, ústavního zákona č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků, který stanoví názvy krajů a jejich vymezení výčtem okresů (území okresů definuje vyhláška ministerstva vnitra č. 564/2002 Sb.) a pro vyšší územní samosprávné celky stanoví označení „kraje“. Kraje definitivně vznikly 1. ledna 2000, samosprávné kompetence získaly na základě zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), dne 12. listopadu 2000, kdy proběhly první volby do jejich nově zřízených zastupitelstev. Toto krajské členění je obdobné krajům z let 1948–1960, zřízených zákonem č. 280/1948 Sb.

Vytvoření Jihlavského kraje bylo iniciováno Vlastou Parkanovou a podle ní měl představovat brzdu opakování moravských nároků na obnovení země Moravské jako politického celku a koncepce spolkových zemí jako varianty samosprávy, kterou v Poslanecké sněmovně požadovaly strany moravského hnutí na počátku 90. let. Proti Vlastě Parkanové stál v bodě vytvoření Jihlavského kraje především Jan Ruml, který argumentoval že jde o neorganické sloučení Čech a Moravy a zpracoval vládní návrh 13 krajů bez Jihlavského kraje a s Prahou jako součástí Středočeského kraje. Mezi těmito návrhy posléze vzniknul vládní kompromis a dnešní kraj Vysočina se tak stal posledním přidaným krajem do návrhu ústavního zákona č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků, a to sněmovním výborem v říjnu 1997.

Zákonem č. 387/2004 Sb. bylo k 1. lednu 2005 přesunuto 25 obcí z kraje Vysočina do Jihomoravského kraje.

31. května 2001, dnem vyhlášení novelizujícího ústavního zákona č. 176/2001 Sb., získal kraj nový název Vysočina (současně byly přejmenovány i další tři kraje), což bylo iniciováno předchozí anketou mezi občany kraje a usnesením zastupitelstva kraje. Spolu s hlavním městem Prahou tak byly jedinými kraji v Česku, které neměly v názvu stanoveném ústavním zákonem slovo „kraj“. Kraj ale 2. srpna 2010 navrhl ústavní zákon, jímž se měl název změnit na Kraj Vysočina, a Poslanecká sněmovna 23. března 2011 tento návrh ve znění komplexního pozměňovacího návrhu reagujícího na stanovisko vlády schválila, žádný poslanec nehlasoval proti návrhu a žádný poslanec během projednávání nevznesl námitku k podstatě návrhu. Tato novela ústavního zákona nakonec úspěšně prošla celým legislativním procesem a nabyla účinnosti dne 1. srpna 2011. Od tohoto data jde tedy již o „Kraj Vysočina“. Druhou změnu názvu předkladatel zdůvodnil tím, že si ji vynutila sama praxe, protože subjekty používají název Vysočina ve spojení s určením kraj naprosto běžně, a to i v písemných a právních dokumentech, a prosté označení Vysočina bez dalšího vymezení komplikuje namnoze určení, zda se nejedná například o obchodní organizaci nebo výrobek, eventuálně geografický pojem.

První sídlo kraje bylo v jihlavském sídle Komerční banky.

Volby do zastupitelstev krajů 
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2000
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2004
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2008
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2012
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2016
 Volby do zastupitelstev krajů v Česku 2020

Hejtmani 
Prvním hejtmanem byl František Dohnal (2000–2004), následovali Miloš Vystrčil (2004–2008), Jiří Běhounek (2008–2020) a Vítězslav Schrek (od 2020).

Územní změny 
Dne 1. ledna 2005 byla z okresů Kraje Vysočina převedena pod okres Brno-venkov v Jihomoravském kraji řada obcí západně od Tišnova (Nedvědice s katastrálním územím Pernštejn; Černvír; Doubravník s katastrálním územím Křížovice; Borač s katastrálním územím Podolí; Pernštejnské Jestřabí s katastrálním územím Maňová, Husle a Jilmový; Olší s katastrálním územím Litava, Klokočí a Rakové; Drahonín; Žďárec s katastrálním územím Vickov; Vratislávka; Tišnovská Nová Ves; Skryje; Kaly s katastrálním územím Zahrada; Dolní Loučky s katastrálním územím Střemchoví; Horní Loučky; Újezd u Tišnova; Řikonín; Kuřimské Jestřabí s katastrálním územím Blahoňov; Kuřimská Nová Ves s katastrálním územím Prosatín; Lubné; Níhov; Rojetín; Borovník; Katov; Křižínkov) a obec Senorady západně od Oslavan.

V kraji je po přesunu 704 obcí, z toho 15 obcí s rozšířenou působností a 26 obcí s pověřeným obecním úřadem. Sídelním městem je statutární město Jihlava.

Slavní rodáci

Havlíčkobrodsko 
 Josef Augusta (1946–2017), český hokejista, trenér
 Jan František Beckovský (1658–1725), spisovatel, kněz, historik, překladatel
 Karel Havlíček Borovský (1821–1856), český spisovatel, novinář, politik, národní buditel
 Jaroslav Holík (1942–2015), český hokejista, trenér
 Vilém Kurz (1872–1945), český klavírní virtuos a pedagog
 Pavel Landovský (1936–2014), český herec a dramatik, bývalý disident, signatář Charty 77
 Stella Májová (1923–2009), česká herečka, operetní a muzikálová zpěvačka
 Radek Martínek (* 1976), český hokejista
 Bohuslav Matoušek (* 1949), český houslista a violista
 Blanka Matragi (* 1953), módní návrhářka
 Jan Václav Stamic (1717–1757), skladatel a houslista světového významu
 Jan Suchý (1944–2021), český hokejista
 Jaroslav Šerých (1928–2014), český malíř a grafik
 Marek Švec (* 1973), český reprezentant řecko-římského zápasu
 Josef Vašíček (1980–2011), český hokejista, vítěz Stanley cupu
 Jan Zrzavý (1890–1977), světově uznávaný český malíř
 Bohuslav Reynek (1892–1971), český básník, malíř, grafik a překladatel.

Jihlavsko 
 Josef Dvořák (* 1942), herec, divadelní ředitel
 Leopold Fritz (1813–1895), lékař, zasloužil se o rozvoj Jihlavy
 Josef Hoffmann (1870–1956), architekt designér, pedagog
 Václav Kosmák (1843–1898), novinář, spisovatel
 František Kramář (1759–1831), skladatel, dirigent
 Gustav Mahler (1860–1911), hudební skladatel
 Jan Novák (1921–1984), hudební skladatel
 Josef Alois Schumpeter (1883–1950), ekonom, politolog
 Jan Nepomuk Steiner (1725–1793), dvorní malíř Marie Terezie
 Lukáš Krpálek (* 1990), judista, olympijský vítěz a mistr světa
 Otto Šimánek (1925–1992), filmový a divadelní herec
 Václav Jan Křtitel Tomášek (1774–1850), skladatel, pedagog
 Viktor Ujčík (* 1972), hokejista
 Ondřej Vetchý (* 1962), herec
 Martin Stránský (* 1970), herec
 David Rittich (* 1992), hokejista

Třebíčsko 
 Miroslav Donutil (* 1951), herec, člen činohry Národního divadla
 Patrik Eliáš (* 1976), hokejista
 Martin Erat (* 1981), hokejista
 Josef Hlouch (1902–1972), českobudějovický biskup
 Jan Syrový (1888–1970), velitel československých legií v Rusku, předseda čs. vlády v období Mnichovské dohody od 22. září do 30. listopadu 1938
 Ludvík Svoboda (1895–1979), československý prezident, generál
 Bedřich Václavek (1897–1943), marxistický estetik, literární teoretik, kritik
 Jaroslav Zvěřina (* 1942), sexuolog, bývalý poslanec evropského parlamentu
 Oldřich Navrátil (* 1952), herec

Žďársko 
 František Drdla (1868–1944), hudební skladatel a houslový virtuóz
 Radek Jaroš (* 1964), horolezec
 Jan Kasal (* 1951), politik, poslanec PSP ČR
 Radslav Kinský (1928–2008), imunobiolog, zakladatel reprodukční imunologie,
 František Lacina (1863–1941), ředitel Národního divadla v Brně
 Julius Pelikán (1887–1969), sochař
 Beáta Rajská (* 1967), módní návrhářka
 Tomáš Rolinek (* 1980), hokejista
 Martina Sáblíková (* 1987), rychlobruslařka
 Josef Smolík (* 1976), politolog z FSS MU
 Josef Straka (1864–1946), malíř
 Petr Vampola (* 1982), hokejista

Pelhřimovsko 
 Edvard Jan Brynych (1846–1902), 19. biskup královéhradecký (1892–1902)
 Simonetta Buonaccini (1893–1935), básnířka
 Jiří Černý (* 1961), historik umění
 Josef Dobiáš (1888–1970), historik a klasický filolog, člen ČSAV
 Petr Fiala (* 1943), hudební skladatel, sbormistr a hudebník
 Marie Hovorková (* 1927), herečka, historička umění
 Aleš Hrdlička (1869–1943), antropolog a lékař
 Ivan Martin Jirous (1944–2011), básník, publicista, představitel českého undergroundu
 Vojtěch Benedikt Juhn (1779–1843), malíř
 Naděžda Kniplová (1932–2020), sopranistka, sólistka Národního divadla v Praze a Státní opery Praha
 Emanuel Julian Kodet (1880–1954), sochař
 Vratislav Kříž (* 1957), operní pěvec, sólista opery Národního divadla v Praze
 Lubomír Lipský (1923–2015), herec
 Oldřich Lipský (1924–1986), filmový režisér a scenárista
 Jiří Lír (1923–1995), herec
 Gustav Mahler (1860–1911), skladatel, dirigent
 Mikuláš z Pelhřimova (asi 1385 – asi 1459), teolog, kazatel, spisovatel, táborský biskup
 Josef Rejsek (1860–1932), malíř, ilustrátor vědeckých publikací
 Antonín Sova (1894–1928), básník, prozaik
 Svatava Šlajchrtová (* 1954), básnířka
 Jan Šmíd (* 1965), novinář a publicista
 Olga Valeská (1941–2022), spisovatelka
 František Vyskočil (* 1941), neurofyziolog
 Dušan Tomášek (1924–2016), novinář, publicista a spisovatel literatury faktu
 Jan Zábrana (1931–1984), básník a překladatel z ruštiny a angličtiny

Hospodářství 
V první čtvrtletí roku 2011 stoupla průměrná mzda v kraji o cca 500 Kč. Kraj se tak stal pátým nejhůře placeným regionem. V roce 2011 se zvýšily oproti loňskému roku daňové příjmy kraje. V roce 2015 se rovněž navýšil rozpočet kraje a to o téměř 400 milionů korun. Na rok 2017 byl na konci roku 2016 schválen vyrovnaný rozpočet ve výši 9,7 miliardy Kč, tj. o 1,6 miliardy více než v roce 2016. Nejvíce, tj. 4,6 miliardy Kč mělo být vydáno v rozpočtové kapitole školství, mládeže a sportu, velké navýšení proběhlo i v rozpočtové kapitole nemovitý majetek, kdy mělo dojít k několika významným investičním akcím.

V roce 2017 byla v plánu rekonstrukce interního pavilonu Nemocnice Jihlava, stavba pavilonu chirurgických oborů Nemocnice Třebíč a stavba nové budovy sídla Krajské knihovny Vysočiny.

Turismus v kraji Vysočina se rozvíjí, kdy bylo oznámeno, že za rok 2015 přijelo do kraje oproti roku 2014 o 11,3 % turistů více. V roce 2018 byla nejnavštěvovanější atrakcí v Kraji Vysočina ZOO v Jihlavě. O turistický ruch v Kraji Vysočina se stará příspěvková organizace Vysočina Tourism, ředitelem mezi lety 2010 a 2021 byl Tomáš Čihák, od roku 2021 je ředitelkou Oľga Königová.

V roce 2018 byla vydána brožura s názvem Sto let příběhů, lidských osudů, architektury i sportu a kultury na Vysočině. Marketingovým tématem propagace Vysočiny byla v roce 2020 Vysočina sklářská.

Průmysl 
V kraji se uplatňují dřevozpracující, sklářský, strojírenský, kovodělný, textilní, nábytkářský a potravinářský průmysl a vyskytuje se zde celkem 25 průmyslových zón.

V Nové Vsi na Třebíčsku sídlí dvě společnosti z německé skupiny MANN+HUMMEL Group, a to MANN+HUMMEL (CZ) a MANN+HUMMEL Service, které dohromady zaměstnávají dohromady přes 1200 zaměstnanců. První zmíněná vyrábí kapalinové a vzduchové filtry i další komponenty pro strojírenský, převážně automobilový průmysl, druhá poskytuje servisní služby pro ostatní pobočky MANN+HUMMEL Group.

Zemědělství 
V zemědělství jsou na Vysočině výjimečně příznivé podmínky pro produkci mléka, brambor a řepky. Leží zde rozsáhlé hospodářské lesy.

Doprava 
Krajem prochází dálnice D1 z Prahy do Brna a dvě mezinárodní silnice: E59 (Jihlava – Vídeň – Záhřeb) a E551 (České Budějovice – Třeboň – Humpolec). Silniční síť kraje má v roce 2017 celkovou délku 4562 km, z toho silnice 2. třídy tvoří 1631 km. Celkem je v kraji 875 mostů. Kraj chce v roce 2017 vyřadit celkem 362 km silnic ze silniční sítě. Navržená páteřní síť silnic pro další roky má celkovou délku 678 km, dříve měla 745 km, navržená páteřní síť silnic 2. třídy má 1321 km, dříve měla 1631 km. V roce 2018 čtyři z pěti rekonstruovaných úseků dálnice D1 jsou na Vysočině.

Kraj Vysočina připravil systém společné veřejné dopravy, který byl nazván Veřejná doprava Vysočiny (VDV). Spuštěn měl být v roce 2020, kdy v polovině roku 2018 bylo rozhodnuto o způsobu odbavování. To by mělo probíhat pomocí identifikátoru nahraném na kartě či čipu. Projekt by měl posílit veřejnou dopravu ve městech. Systém Veřejné dopravy Vysočiny byl spuštěn v prosinci roku 2019 úpravami jízdních řádů Českých drah.

Věda a vzdělání 
Školní rok 2017 byl krajem Vysočina vyhlášen jako rok věnovaný zemědělství a odbornému vzdělávání.

Vysoké školy 
V Kraji Vysočina se nacházejí celkem dvě vysoké školy:
 Vysoká škola polytechnická Jihlava byla zřízena zákonem (č. 375/2004 Sb. ze dne 3. 6. 2004) jako první veřejná vysoká škola neuniverzitního směru.
 Západomoravská vysoká škola Třebíč – nejstarší vysoká škola v Kraji Vysočina

Střední školy

Okres Jihlava 
 FARMEKO s.r.o.
 Gymnázium Jihlava
 Soukromé gymnázium AD FONTES Jihlava
 Gymnázium a Střední odborná škola Telč
 Obchodní akademie a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky Jihlava
 Střední průmyslová škola Jihlava – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední škola automobilní, Jihlava – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední škola obchodu a služeb Jihlava
 Střední škola stavební Jihlava
 Střední škola technická Jihlava – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední uměleckoprůmyslová škola, Jihlava-Helenín
 Střední zdravotnická škola a VOŠ zdravotnická, Jihlava
 Manažerská akademie SOŠ, s.r.o.
 Škola ekonomiky a cestovního ruchu, soukromá střední odborná škola s. r. o.
 Střední škola průmyslová, technická a automobilní Jihlava

Okres Třebíč 
 Gymnázium Třebíč
 Katolické gymnázium Třebíč
 Gymnázium a Střední odborná škola, Moravské Budějovice, Tyršova 365
 Střední škola řemesel a služeb a Učiliště. Moravské Budějovice
 Střední průmyslová škola Třebíč
 Střední škola stavební Třebíč
 Hotelová škola Třebíč – zanikla sloučením v roce 2014 
 Vyšší odborná škola a Střední škola veterinární, zemědělská a zdravotnická Třebíč
 Obchodní akademie Dr. Albína Bráfa a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky Třebíč
 Soukromá střední odborná škola a střední odborné učiliště, s.r.o.
 Střední škola řemesel Třebíč – zanikla sloučením v roce 2014
 Obchodní akademie Dr. Albína Bráfa, Hotelová škola a Jazyková škola s právem státní jazykové zkoušky Třebíč

Okres Žďár nad Sázavou 
 Gymnázium Žďár nad Sázavou
 Biskupské gymnázium Žďár nad Sázavou (BiGy)
 Hotelová škola Světlá a Obchodní akademie Velké Meziříčí – zanikla sloučením v roce 2014
 Gymnázium Velké Meziříčí
 Gymnázium Vincence Makovského se sportovními třídami Nové Město na Moravě
 Gymnázium Bystřice nad Pernštejnem
 Střední průmyslová škola Žďár nad Sázavou – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední škola gastronomická Žďár nad Sázavou
 Hotelová škola Světlá a Střední odborná škola řemesel Velké Meziříčí
 Vyšší odborná a Střední průmyslová škola Žďár nad Sázavou

Okres Havlíčkův Brod 
 Gymnázium Havlíčkův Brod
 Obchodní akademie a střední škola hotelová Havlíčkův Brod
 Střední škola zdravotnická a Vyšší odborná škola zdravotnická Havlíčkův Brod
 Akademie - Vyšší odborná škola, Gymnázium a Střední odborná škola uměleckoprůmyslová Světlá nad Sázavou
 Gymnázium, Střední odborná škola a Vyšší odborná škola Ledeč nad Sázavou
 Gymnázium Chotěboř
 Střední průmyslová škola stavební akademika Stanislava Bechyně, Havlíčkův Brod
 Vyšší odborná škola a Obchodní akademie Chotěboř – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední odborné učiliště technické, Chotěboř – zanikla sloučením v roce 2014
 Vyšší odborná škola, Obchodní akademie a Střední odborné učiliště technické Chotěboř

Okres Pelhřimov 
 Gymnázium Pelhřimov – zanikla sloučením v roce 2014
 Gymnázium Humpolec
 Gymnázium Pacov
 Hotelová škola Pelhřimov
 Obchodní akademie Pelhřimov – zanikla sloučením v roce 2014
 Střední průmyslová škola a střední odborné učiliště Pelhřimov
 Česká zemědělská akademie Humpolec
 Střední škola informatiky a cestovního ruchu Humpolec
 Gymnázium a Obchodní akademie Pelhřimov

Partnerské regiony 
 Dolní Rakousko
 Grand Est
 Nitranský samosprávný kraj
 Zakarpatská Ukrajina

Odkazy

Reference

Související články 
 Česko
 Čechy
 Morava
 Českomoravská vrchovina
 Symboly Kraje Vysočina
 Diecéze jihlavská
 Seznam hradů v Kraji Vysočina
 Seznam rozhleden v Kraji Vysočina
 Seznam zámků v Kraji Vysočina
 Seznam tvrzí v Kraji Vysočina

Externí odkazy 
 
 
 Krajský úřad
 Statistické údaje ČSÚ
 Fotogalerie, památky a další informace o Kraji Vysočina 
 Střední škola technická Jihlava

 
Vysočina
Čechy
Morava