Žamberk

Žamberk () je město na východě Čech v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickém kraji, v podhůří Orlických hor. Město je rozloženo v údolí řeky Divoké Orlice i na okolních svazích. Žije zde  obyvatel. V nejbližší aglomeraci, kterou město vytváří společně s přilehlými obcemi (Dlouhoňovice, Helvíkovice, Lukavice a Líšnice), však žije cca 9 300 obyvatel. Město je administrativním, obchodním, školským i přirozeným spádovým centrem žamberského mikroregionu, který čítá okolo 29 tisíc obyvatel. V období let 1850–1960 byl Žamberk okresním městem, po socialistické správní reformě statut okresního města převzalo nedaleké Ústí nad Orlicí (jádro žambereckého regionu) a Rychnov nad Kněžnou (západní část Žamberecka). Do roku 1989 byly městskými částmi přiléhající obce Dlouhoňovice a Helvíkovice, které se následně po revoluci osamostatnily.

V roce 1995 bylo historické jádro města prohlášeno městskou památkovou zónou. Město je také turistickým východiskem do jižní části Orlických hor i jejich podhůří. Západně od města se nachází veřejné vnitrostátní letiště (sportovní letiště). Na východním okraji je sportovně rekreační areál Pod Černým lesem.

Historie 
Nejstarší doložená zmínka o Žamberku je na listině, kterou v roce 1332 zbraslavský opat prodával lanškrounskou rychtu jakémusi Tyczkovi (Tyčkovi) ze Žamberka. Lanšperský hrad i celé lanškrounské panství byly tehdy v držení zbraslavského kláštera.

Za vlády králů Přemysla Otakara I., Václava I. a Přemysla Otakara II. byly ve východních Čechách založeny nové hrady a osady. V těch dobách byly založeny hrady Lanšperk, Žampach, Litice, Potštejn a další. Kolonizátoři založili města a vesnice, které dnes známe jako Rychnov nad Kněžnou, Rokytnice v Orlických horách, Vamberk, Slatina nad Zdobnicí, Pěčín, Kunvald, Ústí nad Orlicí, Lanškroun, nebo Letohrad. Přesný rok založení těchto hradů a obcí však není znám, ale předpokládá se, že v těchto dobách byl založen německými kolonisty i Žamberk. Je dost možné, že v místech, kde vyrostlo německé město Žamberk, byla již dříve rolnická osada slovanská. Nové německé obyvatelstvo přineslo do nově založeného města řemesla a také německé městské uspořádání, v čele města byl rychtář. V různých listinách se město psalo různě: Senftinberg, Semftenberg, Senftenberg nebo Zenftenberg. Na konci 14. století se město vlivem okolního slovanského obyvatelstva počeštilo, protože v těch dobách se v listinách objevuje počeštěné jméno Žamberk.

O rozdělení města Žamberk na litickou a žampašskou polovinu se zmiňuje již listina z roku 1365, o které psal profesor August Sedláček, že je uložena ve vídeňském c. k. dvorním archivu. Na litické straně se vystřídalo několik majitelů od Jana z Lichtenburka v roce 1356 přes Jiřího z Poděbrad (1450–1471) až po Mikuláše z Bubna (1575). Majiteli žampašské poloviny byli např. Čeněk Žampach z Potštejna (1367), Burian Trčka z Lípy (1513) a Mikuláš z Bubna.

V 16. a v 17. století sužovaly Žamberk a okolí požáry, ale také různé nemoci a v letech 1555, 1585, 1595 a 1633 morové epidemie.

Mikuláš z Bubna (1552–1608) roku 1575 obě poloviny Žamberka spojil a rozhodl se pak pro stavbu zámku, který byl dokončen před rokem 1600. Žamberk se stal sídelním městem žamberského panství, které majitelé z rodu Bubnů vlastnili až do roku 1809. Město postupně získalo různá práva a privilegia: vedle práva mílového, várečného a trhového to bylo právo útrpné, právo odúmrti a právo obchodovat se solí. Neblahé bylo pro Žamberk období třicetileté války, kdy bylo požárem zničena téměř polovina domů a v roce 1643 vyhořel během nájezdů Švédů také žamberský zámek. O jeho obnovu a barokní přestavbu se zasloužil František Adam z Bubna a Litic (1644–1711). Nechal okolí zámku upravit na zahradu, od města byl zámek oddělen zdí.

Další členové rodu Bubnů již o zámek příliš nepečovali, takže v průběhu 18. století chátral. Zato byly v roce 1729 položeny základy k přestavbě kostela sv. Václava, která byla dokončena roku 1738.

V období slezských válek (1740–1742 a 1744–1745) byl Žamberk několikrát obsazen habsburskými i pruskými vojsky.

V roce 1809 koupil zadlužené žamberské panství od hraběnky Anny Karolíny z Bubna za 600 000 zlatých hrabě Weriand Alfred Windischgrätz (1790–1867), který nechal zámek upravit rokokově; park byl upraven v anglickém stylu. Už v roce 1815 ale získal panství John Parish (1774–1858), známý jako mecenáš vědy a umění. V roce 1844 si zřídil v Žamberku hvězdárnu, v níž od roku 1847 pracoval dánský hvězdář Theodor Brorsen. Johnův nástupce George Parish (1807–1881) hvězdárnu zrušil, v roce 1866 nechal upravit zámecké interiéry a také zmodernizovat hospodářské budovy, především pivovar. V roce 1869 také získal panství Brandýs a Žampach.

V 19. a 20. století vznikla v Žamberku řada průmyslových podniků, ale spíše malé nebo střední velikosti. K největším z nich patřila továrna na sukna Vonwiller a spol., dále textilní továrna Žid a spol. a velkostatek Parishů se zámeckým pivovarem.

Hospodářství a průmysl

Historie 
Textilní průmysl a pivovarnictví

Prvním průmyslovým podnikem v Žamberku byla továrna na sukna Vonwiller a spol., kterou postavil a v roce 1834 otevřel Mikuláš Vonwiller, na základě veřejné soutěže vypsané baronem Johnem Parishem. Továrna byla dlouho jediným textilním podnikem ve městě, nepočítaje menší provozovny a domácí tkalce, kteří dodávali své zboží faktorům. Druhou textilní továrnu Jindřich Žid a spol., postavil a v roce 1908 otevřel hronovský obchodník s textilem, Jindřich Žid.

V roce 1866 byly přestavěny a zmodernizovány hospodářské budovy panského (zámeckého) pivovaru na prvním zámeckém nádvoří v centru města. Počátky pivovaru však sahají až do 17. století. V roce 1927 byla výroba piva v zámeckém pivovaru ukončena a nahrazena výrobou likérů, později, v 2. pol. 20. stol. se zde dokonce vyráběla vína (ČVZ). V současné době areál bývalého pivovaru a sladovny chátrá. Podařilo se obnovit výrobu piva v jiných prostorách, v Žamberku jsou provozovány dva minipivovary (Kanec a Jelen).

Současnost 
 Agro Žamberk
 Bühler CZ
 ZEZ SILKO
 GAF s.r.o.
 Šmídl s.r.o.
 Minipivovar Kanec, Československé armády 1400
 Minipivovar Jelen, V Dolech 1605
 Dřevomateriál, s.r.o., Orlická kasárna 738
 BSGuitars - zakázková výroba kytar

Doprava 
 Železniční trať č. 021 Hradec Králové – Týniště nad Orlicí – Žamberk – Letohrad (nádraží Žamberk v katastru sousední obce Dlouhoňovice)
 Silnice I/11 Hradec Králové – Žamberk – Šumperk – Bruntál – Opava – Ostrava – Český Těšín – Mosty u Jablunkova
 silnice II/310 Olešnice v Orlických horách – Deštné v Orl. horách – Rokytnice v Orl. horách – Žamberk – Letohrad
 silnice II/312 Choceň – Žamberk – Králíky – Hanušovice
 veřejné vnitrostátní letiště Žamberk, Letiště 1023
Železniční stanice Žamberk na tratí Týniště nad Orlicí – Letohrad se nachází na jihozápadním okraji města zhruba 2 km od centra. V GVD 2022/2023 zde mezi Týništěm a Letohradem bylo provozováno denně třináct párů osobních vlaků. Přímo v centru města, necelých 500 metrů od Masarykova náměstí a přibližně 300 metrů od kostela sv. Václava, je autobusové nádraží. V areálu nádraží je celkem osm stanovišť linek č. 202, 241, 294, 700902, 700963, 700970, 700980, 700902 a 700982, zajišťujících spojení do různých destinací v okrese Ústí nad orlicí i mimo něj (např. do Rokytnice v Orlických horách, Jablonného nad Orlicí, Letohradu, Doudleb nad Orlicí, Bartošovic v Orlických horách, Lichkova a Králik, Rychnova nad Kněžnou atd.). Staví zde také prázdninová linka č.  681947, která zajišťuje spojení cyklobusem v trase Litomyšl - Vysoké Mýto - Choceň - Neratov - Deštné v Orlických horách, Šerlich.

Školství

Mateřské školy 
 MŠ Sluníčko Žamberk, náměstí Generála Knopa 433
 MŠ Čtyřlístek Žamberk, Tylova 1244
 MŠ Erudio, Masarykovo náměstí 90 (web)

Základní školy 
 ZŠ Žamberk, Nádražní 743 (web)
 ZŠ Žamberk, 28. října 581 (web)
 ZŠ Erudio Orlicko, Velký Hájek 1554 (web)
 Speciální střední škola a základní škola Žamberk, Tyršova 214 (web)
 Základní umělecká škola Petra Ebena, Žamberk, Masarykovo nám. 145 (web)

Střední školy 
 Gymnázium Žamberk, Nádražní 48 (web)
 Speciální střední škola a základní škola Žamberk, Tyršova 214
 Střední škola obchodu, řemesel a služeb Žamberk, Zámek 1

Kultura

Muzea 
 Městské muzeum – Československé armády 472
 Památník Prokopa Diviše – Betlém 326
 Muzeum starých strojů – Tovární 506 ​(web)​
 Hasičské muzeum (SDH Žamberk) – Orlická kasárna 1577
 Památník odboje Žamberk

Divadlo 
 Divišovo divadlo
 Ochotnické divadlo Žamberk

Knihovna 
 Městská knihovna

Církev 
 Římskokatolická farnost – děkanství Žamberk
 Seznam farářů u sv. Václava v Žamberku
 Církev československá husitská

Zdravotnictví 
 Podorlická poliklinika Žamberk, náměstí Gen. Knopa 837
 Albertinum OLÚ Žamberk, Za Kopečkem 353

Pamětihodnosti 

 Albertova vila – v areálu léčebny Albertinum
 Dům čp. 580
 Budova okresního hejtmanství a okresního soudu – v současnosti ZŠ Žamberk, 28. října 581
 Českobratrská barvírna a kovárna
 Gutova zahrada v Žamberku
 Divišovo divadlo
 Kaple svaté Anny – ulice U kapličky
 Kaple svaté Rozálie – na Rozálce/ Kapelském vrchu, dříve zvaném Wachtberg
 Karlovice (475 m) – kopec který využil Karel IV. při obléhání hradu Žampach
 Kašna se sousoším Kentaura a Nymfy od Františka Rouse – Masarykovo náměstí
 Kostel svatého Václava – ulice Kostelní
 Mariánský sloup – Masarykovo náměstí
 Městský hřbitov v Žamberku – ulice Československé armády
 Orlická kasárna
 Památná lípa u Žamberka
 Pamětní deska výsadkové operace Barium – v části Polsko na domě rodiny Žabkových 
 Pomník Bedřicha Havleny – Vojáčkovy sady
 Pomník obětem I. světové války – Vojáčkovy sady
 Pomník obětem II. světové války – náměstí Generála Knopa
 Radnice se starou hasičskou zbrojnicí – Masarykovo náměstí
 Synagoga – dnes kostel Československé církve husitské.
 Špitál svaté Kateřiny – ulice Československé armády
 Trundorf – zaniklá osada 
 Tyršova rozhledna na vrchu Rozálka (468 m)
 Vojáčkovy sady – parčík naproti budově bývalého okresního hejtmanství
 Zámek Žamberk
 Židovský hřbitov – ulice Československé armády

Osobnosti 
 Prokop Diviš (1698–1765) – český kněz, přírodovědec a konstruktér bleskosvodu
 Josef Jan Šarapatka (1731–1795) – hudební skladatel
 Karel František Rafael (1795–1864) – český kontrabasista a hudební skladatel působící v zahraničí
 Karel Brantl (1801–1871) – český stavitel, malíř a grafik
 Jan Ferdinand Mazura (1802–1873) – obchodník, hudebník 1843–1850 zastával úřad představeného města
 Theodor Brorsen (1819–1895) – dánský astronom a botanik
 Woldemar Richard Mazura (1838–1900) – obchodník, okresní starosta, amatérský fotograf
 Jan Janouš (1824–1888) – rakouský politik české národnosti, poslanec Českého zemského sněmu, starosta Litomyšle
 Eduard Albert (1841–1900) – univerzitní profesor a chirurg na klinice ve Vídni, spisovatel, historik, autor „Pamětí žamberských“
 Karel Chotovský (1842–1897) – děkan, spoluautor „Pamětí žamberských“
 Václav F. Kumpošt (1843–1874) – zakladatel časopisu Vesmír
 Josef Reinsberg (1844–1930) – český lékař, profesor soudního lékařství, panský lékař a ordinář v Kateřinské nemocnici v Žamberku
 August Seydler (1849–1891) – fyzik, filozof, matematik a univerzitní profesor
 František Albert (1856–1923) – lékař a spisovatel
 Tereza Svatová (1858–1940) – spisovatelka
 Jan Vilímek (1860–1938) – malíř, autor portrétů celebrit z poslední čtvrtiny 19. století
 Kateřina Thomová (1861–1952) – význačná představitelka žambereckého ochotnického divadla a zakladatelka žambereckého muzea
 Lubor Niederle (1865–19344) – antropolog
 Jan Hejčl (1868–1935) – ř. k kněz, ThDr., profesor na teolog. f. v Olomouci, 5x děkan teologické fakulty v Olomouci, spisovatel, významný překladatel Starého a Nového zákona
 František Rous (1872–1936) – akademický sochař
 Josef Rous (1874–1942) – řezbář, autor oltářů, rámů, lustrů a náročného mobiliáře 
 Jaroslav Charfreitág (1877–1937) – restauratér, fotograf, vynálezce a cestovatel
 Karel Šviha (1877 – 1937) – český právník, soudce okresního soudu v Žamberku a politik, poslanec Českého zemského sněmu a Říšské rady. Z politiky odešel v roce 1914 po skandálu spolupráce s rakouskou policií (Švihova aféra)
 Josef Ježek (1884–1969 Praha) – český generálmajor četnictva a politik, ministr vnitra v protektorátní vládě Aloise Eliáše
 Bedřich Havlena (1888–1918) – italský legionář popravený za 1. světové války v rakouském zajetí
 Božena Kuklová-Štúrová (1893–1977) – česká lékařka působící na Slovensku
 Jindřich Merganc (1889–1974) – architekt
 Miroslav Hajn (1894–1963) – letecký konstruktér a profesor Katedry přesné mechaniky na ČVUT v Praze
 Čeněk Doleček (1898–1944) – odbojář z období druhé světové války a oběť nacismu.
 František Šašek (1903–1995) – pedagog, hudebník, divadelní ochotník, sběratel lidových písní, malíř a karikaturista
 Josef Knop (1909–1966) – generál
 Oldřich Marek (1911–1986) – pedagog, československý entomolog
 Jiří Faltus (1911–1993) – umělecký knihař, čestný občan města „in memoriam“
 Pavel Kohn-Kubín (1913–1944) – příslušník 311. československé bombardovací perutě RAF
 Jan Černý (1914–1939) – český student a studentský funkcionář popravený nacisty 17. listopadu 1939
 Bohuslav Ungrád (1918–1997) – český a československý politik KSČ, poslanec České národní rady a Sněmovny národů Federálního shromáždění
 Jan Hus Tichý (1921–2000) – český dirigent, hudební skladatel a překladatel libret
 Eduard Landa (1926–2006) – malíř
 Petr Eben (1929–2007) – český skladatel soudobé vážné hudby
 Jiří Šašek (1930–1996) – český herec
 Josef Jindra (1936–2016) – mistr sportu v letecké akrobacii
 Jiří Fogl (1940–2022) – umělecký knihař, čestný občan města
 Milan Maryška (1943–2002) – filmový dokumentarista, režisér a fotograf
 Tereza Hlavsová (1986–2006) – biatlonistka, mistryně světa juniorek

Čestná občanství 
 Josef Reinsberg (1844–1930)
 Tomáš Garrigue Masaryk (1850–1937)
 Karel Vojáček (politik) (1855–1935)
 František Šašek (1903–1995)
 Jiří Faltus (1911–1993)
 Petr Eben (1929–2007)
 Jiří Fogl (1940–2022)

Partnerská města

Fotogalerie

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Městská autobusová doprava v Žamberku

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 

 
Města v Čechách
Obce v okrese Ústí nad Orlicí
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Sídla v Podorlické pahorkatině
Sdružení obcí Orlicko
Městské památkové zóny v Česku
Města v okrese Ústí nad Orlicí
Litické panství
Žampašské panství
Žamberské panství