Polská hymna

Jako hymna Polské republiky  byla 26. února 1927 polským Sejmem schválena píseň Dąbrowského mazurka (polsky „Mazurek Dąbrowskiego“, také „Ještě Polsko nezhynulo“, polsky „Jeszcze Polska nie zginęła“). Její hudební část je převzata do písně Hej Slované, resp. Hej, Slováci, hymny Slovenského štátu v době druhé světové války. Autor hudby je neznámý a její text napsal Józef Wybicki v roce 1797 v Itálii a byla přijata polskými Legiemi Dąbrowského, které doufaly, že budou moci bojovat za obnovu nezávislosti Polska po jeho rozdělení). Melodie byla chytlavá a text byl ze solidarity k Polákům přeložen do 17 jazyků, jako je němčina, francouzština, angličtina, ruština, maďarština, chorvatština a slovenština. Během revoluce v roce 1848 se Mazurek Dąbrowského zpíval na ulicích Vídně, Berlína i Prahy.

Jiné hymnické písně 
Polsko má a mělo kromě oficiální hymny v této roli také několik tradičních písní (v letech 1918 až 1927 užívaných i při oficiálních příležitostech):
 Bogurodzica (Bohorodička): nejstarší polská náboženská píseň, autorství často mylně připisováno sv. Vojtěchovi,
 Boże, coś Polskę: "Bože, co jsi Polsko po dlouhá století obklopoval leskem síly a slávy…",
 Rota (Maria Konopnicka: Přísaha: „Neodvrhneme zemi, odkud náš rod…“) a
 .

Verze 
Text hymny má dvě verze, obě jsou v Polsku obecně známé:
 původní a
 zkrácenou, oficiální.
Zkrácená je „uhlazená“ především obsahem. Vynechává zejména zmínku původní písně o nepřátelských národech: Niemiec, Moskal (tj. Rusák), která navazovala na situaci násilně rozděleného Polska. Příznačně není zmíněn Rakušák, přestože se Rakousko na dělení Polska podílelo, protože rakouský zábor byl poměrně liberální. Tato zmínka o Rusech byla v zemi obsazené v roce 1945 vítěznou Rudou armádou nepřijatelná.

Nezkrácená podoba se zpívá naopak pro zdůraznění vzdoru a odhodlání k samostatnosti, typicky v disentu a podzemních organizacích a zvláště v době válečného stavu po vojenském puči v roce 1981.

Text 
{| border="0" cellpadding="10"
!Současný překlad do češtiny
!align="left"|Současné znění
!Původní znění z rukopisu J. Wybického
|-
|Ještě Polsko nezhynulo,
dokud my žijeme.
Co nám cizí přesila vzala,
šavlí si vezmeme zpět

Vpřed, vpřed, Dąbrowski,
z italské země do Polska. 
Pod tvým vedením
se spojíme s národem.
|
Jeszcze Polska nie zginęła
Kiedy my żyjemy,
Co nam obca przemoc wzięła,Szablą odbierzemy.Marsz, marsz, Dąbrowski,Z ziemi włoskiej do PolskiZa twoim przewodem,Złączym się z narodem.|Jeszcze Polska nie umarła,kiedy my żyjemy.Co nam obca moc wydarła,szablą odbijemy.Marsz, marsz, Dąbrowskido Polski z ziemi włoskiza Twoim przewodemzłączem się z narodem.|-
|Přejdeme Vislu, přejdeme Vartu,
Poláky budeme. 
Příklad dal nám Bonaparte,
jak zvítězit máme. 

Vpřed, vpřed, Dąbrowski, …

Jak Czarniecki do Poznaně
po švédském záboru,
aby zachránil vlast, 
vrátil se přes moře.

Vpřed, vpřed, Dąbrowski, …
|Przejdziem Wisłę, przejdziem Wartę,Będziem Polakami,Dał nam przykład Bonaparte,Jak zwyciężać mamy.Marsz, marsz, Dąbrowski …Jak Czarniecki do Poznania,Po szwedzkim zaborze,Dla ojczyzny ratowania,Wrócim się przez morze. Marsz, marsz, Dąbrowski …|Jak Czarnecki do Poznaniawracał się przez morzedla ojczyzny ratowaniapo szwedzkim rozbiorze.Marsz, marsz, Dąbrowski …Przejdziem Wisłę przejdziem Wartębędziem Polakamidał nam przykład Bonapartejak zwyciężać mamy.Marsz, marsz, Dąbrowski …|-
|Už tam otec ke své Barče
uplakaný mluví:
„Jenom poslyš, prý že naši
do bubnů tam bijí.“

Vpřed, vpřed, Dąbrowski, …
|valign="top"|Już tam ojciec do swej Basi,Mówi zapłakany -Słuchaj jeno, pono nasiBiją w tarabany.Marsz, marsz, Dąbrowski …|Niemiec, Moskal nie osiędzie,gdy jąwszy pałasza,hasłem wszystkich zgoda będziei ojczyzna nasza.Marsz, marsz, Dąbrowski …Już tam ojciec do swej Basimówi zapłakany:słuchaj jeno, pono nasibiją w tarabany.Marsz, marsz, Dąbrowski…Na to wszystkich jedne głosy:Dosyć tej niewolimamy Racławickie Kosy,Kościuszkę, Bóg pozwoli.|}

 Výpůjčka u jiných národů 
Na základě této písně napsal Slovák Samo Tomášik v roce 1834 s takřka identickou melodií píseň se zcela novým českým textem Hej, Slováci (nejprve v češtině), která se na Všeslovanském sjezdu v Praze v roce 1848 stala všeslovanskou hymnou jako Hej, Slované a byla přeložena do řady slovanských jazyků. Po roce 1945 byla přijata jako hymna Jugoslávie. Za 2. světové války sloužila také jako hymna Slovenska a lužickosrbská verze Hišće Serbstwo njezhubjene'' byla národní hymnou do 1. světové války.

Literatura

Externí odkazy 
 
 
 Stránky prezidenta Polské republiky , včetně souboru mp3
 Článek o historii písně Hej, Slované! (mirror na Web Archive)

Hymna
Polsko
Hymna
Písně v polštině