Skoky na lyžích

Skoky na lyžích jsou převážně zimní sport, v němž se závodník snaží o co nejlépe obodovaný skok z můstku. Skoky na lyžích jsou také integrální součástí severské kombinace.

Hodnocení skoků 
Hodnocení se vytváří na základě součtu dvou údajů: bodů za délku skoku a bodů za styl od rozhodčích.

 body za délku skoku: každý závodník obdrží automaticky 60 bodů (výjimkou jsou mamutí můstky, u nichž se uděluje 120 bodů). V závislosti na dosažení tzv. konstrukčního bodu můstku (např. 120 metrů u můstků K120) získává (nebo ztrácí) další body. Za každý metr navíc/méně získá/ztrácí určité množství bodů závislé na typu můstku:
 K20 – K24: 4,8 bodu za metr
 K25 – K29: 4,4 bodu za metr
 K30 – K34: 4 body za metr
 K35 – K39: 3,6 bodu za metr
 K40 – K49: 3,2 bodu za metr
 K50 – K59: 2,8 bodu za metr
 K60 – K69: 2,4 bodu za metr
 K70 – K79: 2,2 bodu za metr
 K80 – K99: 2 body za metr
 K100 – K169: 1,8 bodu za metr
 K170 a více: 1,2 bodu za metr. Pád stojí skokana sedm bodů.

Od sezóny 2010/2011 se k bodům získaným za vzdálenost a styl přičítají (popř. odečítají) body za sílu větru, neboť skokan se silnějším větrem proti je zvýhodněn (vítr nese, doplachtí dál) oproti skokanovi s větrem v zádech. Současně byl zaveden tzv. gate-faktor, bodová korekce podle výšky nájezdového okna, který umožňuje jury snížit (zvýšit) nájezd aniž by se muselo kolo opakovat. Cílem těchto opatření je jednak dosažení spravedlivějšího hodnocení, jednak plynulejší průběh závodů.

Příklad: skokan skočí 123 m na můstku K120. Rozhodčí udělí známky: 18; 18,5; 18,5; 19; 18. Skokan získá 60 bodů za dosažení K120, další 3*1,8 bodu získá za jeho překročení. Za délku skoku tedy obdržel 65,4 bodu. U rozhodčích se nejvyšší (19) a nejnižší (1x18) známka škrtá a za styl tedy získává 55 bodů. Celkově získal 120,4 bodu.

Průběh závodů 
Z kvalifikace postupuje padesát závodníků. Postup do závodu má automaticky zajištěna první desítka v průběžném pořadí světového poháru. V prvním kole nastupují skokani od posledního postoupivšího z kvalifikace po nejvýše umístěné. Do druhého kola postoupí třicítka nejlepších skokanů. Každý postoupivší získává body do světového poháru (30. místo = 1 bod, 1. místo = 100 bodů).

Jiným způsobem probíhá Turné čtyř můstků: v prvním kole probíhá vyřazovacím způsobem. Vítěz kvalifikace nastupuje proti poslednímu postoupivšímu, druhý proti devětačtyřicátému atd. Vítěz duelu postupuje do druhého kola. Do něj se také dostane pět nejlépe bodovaných skokanů, kteří svůj duel prohráli (tzv. lucky losers). Druhé kolo již probíhá tradičně.

Typy mezinárodních závodů 
 Olympijské hry (jednou za čtyři roky; skoky jsou součástí OH od roku 1924)
 Mistrovství světa (jednou za dva roky, v rámci MS v severských disciplínách; od roku 1925)
 Mistrovství světa v letech na lyžích (jednou za dva roky; od roku 1972)
 Světový pohár (jeho součástí je i prestižní Turné čtyř můstků; od sezony 1979/1980)
 Kontinentální pohár („druhá liga“)
 Pohár FIS („třetí liga“, od sezony 2005/2006)
 Letní Grand Prix (od roku 1994)
 Světový pohár žen

Rozšíření skoků 
Popularita skoků na lyžích je omezena na několik převážně evropských zemí. Mezi tradiční skokanské země je považováno především Finsko, Norsko, Německo a Rakousko. Skoky jsou dále relativně populární a úspěšné ve Švýcarsku, Slovinsku, Polsku a Česku, méně pak ve Francii, Itálii a Rusku. Mezinárodních závodů se též účastní skokani z Estonska, Švédska, Rumunska, Bulharska, Běloruska, Ukrajiny a Nizozemska. Na mistrovství světa se představil také závodník Řecka Nico Polychronidis.

V Asii se skokům daří v Japonsku, méně pak v Jižní Koreji, Číně a Kazachstánu. Nově se skoky rozšířily i do Turecka.

Na západ od nultého poledníku se skáče v USA a v Kanadě.

Na jižní polokouli je prý jediný skokanský můstek, a to v argentinském San Carlos de Bariloche.

Historie 

Skoky na lyžích vznikly v norském Morgedalu. 
Již v roce 1809 byl stanoven první světový rekord a dosáhl jej Olaf Rye. 

První soutěž se konala v Trysilu v roce 1862. První známé klání vzniklo v Husebybakkenu v roce 1879. V roce 1892 se přesunulo do Holmenkollenu, který je „mekkou“ této disciplíny. Zde měl také premiéru příbuzný sport: severská kombinace, která se skládá ze skoků a běhu na lyžích. Od roku 1924 jsou skoky součástí zimních olympijských her. Od roku 1953 se v Rakousku a Německu koná slavné Turné čtyř můstků (dříve Intersport turné).

Československé a po roce 1993 české skoky na lyžích zažily tři slavná období.

1923 – 1933 – Skoky na lyžích jsou již velmi populární. Např. na harrachovské závody v roce 1923 přišlo dvacet tisíc návštěvníků. Mezi největší české úspěchy této éry patří první místo a bronz z mistrovství světa v roce 1925 (Willen Dick, Franz Wende), stříbro z MS 1927 a 1933 (Dick, resp. Rudolf Burkert) a bronz z olympijských her 1928 (Burkert).

1968 – 1975 – Éra trenéra Zdeňka Remsy a skokana Jiřího Rašky, českého lyžaře století.
Raška získal zlato a stříbro na OH (1968), stříbro z MS (1970), bronz z MS v letech (1972) a je prvním českým vítězem Turné čtyř můstků (1972). Karel Kodejška lety na lyžích vyhrál (1975) a dva roky před tím skončil v téže disciplíně bronzový.
Rudolf Höhnl vybojoval na MS v roce 1974 bronz.

1983 – 1994 – éra skokanů Pavla Ploce, Jiřího Parmy, Františka Ježe, Jaroslava Sakaly a dalších. Čeští skokani vyhráli MS (Parma, 1987), MS v letech na lyžích (Sakala, 1994) a v součtu 22 závodů Světového poháru. Z olympijských her si odvezli stříbro (Ploc, 1988) a dva bronzy (Ploc, 1984; Jiří Malec, 1988). Na MS krom Parmy uspěl dvakrát Sakala (stříbrný a bronzový v roce 1993). Mezi letci se dařilo Plocovi (2. místo v roce 1983, o dva roky později bronzový). Úspěšný byl i český reprezentační tým, který skončil 2. na MS v roce 1993 a třikrát třetí (MS 1984, 1989, OH 1992)

Další úspěchy přišly až v následujícím století díky Jakubu Jandovi, který vyhrál Světový pohár (2006), šest závodů SP, Turné čtyř můstků (2006), letní Grand Prix (2005) a skončil stříbrný a bronzový na MS 2005.

Po vítězné sezóně ve SP šly výkony Jakuba Jandy dolů, ale objevily se další talenty, a to zejména Jan Matura ,Roman Koudelka, Antonín Hájek a Lukáš Hlava. Žádný z nich ale nedosáhl úspěchů Jakuba Jandy. Roman Koudelka ale prožíval velký průlom v sezóně 2011/2012, ve které už dokázal skončit pátý v celkovém pořadí Turné čtyř můstků, skončil druhý v závodě ve Willingenu a pravidelně se umisťuje v nejlepší desítce v závodech SP. V sezóně 2014/2015 dokonce vyhrál závody v Klingenthalu, Lillehameru, Engelbergu a Sapporu.

V posledních letech se do českého týmu dostávají mladí skokani a vyplňují tak mezeru po Jandovi, Maturovi a Hájkovi. Mezi mladé naděje českého skoku patří Vojtěch Štursa, Čestmír Kožíšek, Viktor Polášek, Tomáš Vančura, Roman Koudelka, Filip Sakala nebo František Holík.

Vybrané světové rekordy 
 1879 – 23 m – Torjus Hemmesvit (NOR)
 1913 – 51.5 m – Ragnar Omtvedt (NOR)
 1930 – 75 m – Adolph Badrutt (SUI)
 1936 – 101 m – Sepp Bradl (AUT)
 1948 – 120 m – Fritz Tschannen (SUI)
 1967 – 150 m – Lars Grini (NOR)
 1976 – 176 m – Toni Innauer (AUT)
 1985 – 191 m – Matti Nykänen (FIN)
 1987 – 194 m – Piotr Fijas (POL)
 1994 – 203 m – Toni Nieminen (FIN)
 2000 – 225 m – Andreas Goldberger (AUT)
 2003 – 231 m – Matti Hautamäki (FIN)
 2005 – 239 m – Bjørn Einar Romøren (NOR) 
 2011 – 246,5 m – Johan Remen Evensen (NOR)
 2015 – 250 m – Peter Prevc (SLO)
 2015 – 251,5 m – Anders Fannemel (NOR)
 2017 – 252 m – Robert Johansson (NOR)
 2017 – 253,5 m – Stefan Kraft (AUT)

Čechoslováci mezi světovými rekordmany 
 1964 – 142 m – Dalibor Motejlek
 1969 – 164 m – Jiří Raška
 1983 – 181 m – Pavel Ploc

Rekordy

Poznámky

Související články 
 Seznam velkých můstků pro skoky na lyžích

Externí odkazy 
 
 czech-ski.com – skoky na lyžích na webu Svazu lyžařů ČR
 skoky.net – pravidelné zpravodajství ze světa skoků na lyžích už od roku 2002
 fis-ski.com – skoky na lyžích na webu Mezinárodní lyžařské federace
 ski-jumping-skokani.blog.cz  – fotky,rozhovory,reportáže, novinky ze světa skoků na lyžích

 
Zimní sporty
Klasické lyžování
Olympijské sporty