1851

1851 (MDCCCLI) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal středou.

Události 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1851

 11. února – V rámci povstání tchaj-pchingů proběhla bitva u Ťin-tchienu.
 1. května – 11. října – V Londýně se konala první Světová výstava.
 21. června – V Londýně němečtí šachoví mistři Adolf Anderssen a Lionel Kieseritzky sehráli tzv. Nesmrtelnou partii.
 4. srpna – Skotský misionář a cestovatel David Livingstone jako první Evropan spatřil prameny řeky Zambezi.
 16. srpna – V Leipziger Illustrirte Zeitung byla uveřejněna tak zvaná Nesmrtelná šachová úloha, jejímž autorem byl německý šachový skladatel Konrad Bayer z Olomouce.
 22. srpna – V Rakousku byly zrušeny a odzbrojeny Národní gardy.
 1. listopadu – V Rusku byla dána do provozu železnice mezi Petrohradem a Moskvou.
 13. listopadu – Přes Lamanšský průliv byl položen první telegrafní podmořský kabel.
 2. prosince – Ve Francii proběhl státní převrat.
 16. prosince – Karel Havlíček Borovský byl násilím odvezen do vyhnanství v Brixenu.
 31. prosince – Rakouský císař František Josef I. vydal Silvestrovské patenty a zrušil tak oktrojovanou ústavu z roku 1849.
 velká kometa
 Poprvé vyšel časopis Vesna.
 V australském Bathurstu bylo objeveno zlato a začala australská zlatá horečka.
 Britský novinář Paul Julius Reuter založil tiskovou agenturu Reuters.

Probíhající události 
 1817–1864 – Kavkazská válka
 1848–1852 – Prusko-dánská válka
 1850–1864 – Povstání tchaj-pchingů

Vědy a umění 
 11. března – V Benátkách měla premiéru opera Giuseppe Verdiho Rigoletto.
 26. března – Francouzský fyzik Léon Foucault v pařížském Pantheonu provedl experiment s Foucaultovým kyvadlem potvrzující otáčení Země kolem své osy.
 12. srpna – Americký vynálezce Isaac Merritt Singer si nechal patentovat zdokonalenou verzi šicího stroje.
 28. července – Proběhlo první zatmění Slunce, které mohlo být fotografováno. Bylo viditelné v Kanadě, Grónsku, na Islandu a v severní Evropě.
 24. října – Anglický astronom William Lassell objevil Ariel a Umbriel, dva měsíce planety Uran.
 Americký spisovatel Herman Melville vydal román Bílá velryba.

Narození

Česko 

 1. ledna – Emanuel Chvála, hudební kritik a skladatel († 28. října 1924)
 11. ledna – Marie Vydrová, československá politička († 1. listopadu 1946)
 20. ledna – František Bareš, pedagog, historik a muzejník († 8. června 1924)
 8. února – Wilhelm Stärze, frýdlantský architekt († 24. listopadu 1902)
 10. února – Josef Antonín Hůlka, českobudějovický biskup († 10. února 1920)
 17. února – Ferenc Koperniczky, československý politik († 22. března 1941)
 22. února – Patrik Blažek, novinář a spisovatel († 17. července 1905)
 24. února – Karel Liebscher, malíř († 20. dubna 1906)
 27. února
 Albín Bráf, právník a politik († 1. července 1912)
 František Herites, básník a spisovatel († 19. ledna 1929)
 5. března – Václav Brožík, malíř († 15. dubna 1901)
 6. dubna – Josef Mukařovský, malíř a ilustrátor († 1. listopadu 1921)
 7. května – Ella Hruschka, rakouská učitelka, spisovatelka, novinářka a aktivistka za práva žen († 13. března 1912)
 15. května – Jiří Czarda, lékař, první český otolog († 6. listopadu 1885)
 22. května – Antonín Cyril Stojan, olomoucký arcibiskup († 29. září 1923)
 5. června – Ladislav Rott, podnikatel († 27. června 1906)
 8. července – František Šulc, katolický kněz, monsignore († 24. března 1921)
 9. července – Jan Nepomuk Langhans, portrétní fotograf († 22. března 1928)
 20. července – Arnold Pick, pražský psychiatr a neurolog († 4. dubna 1924)
 17. srpna – Johann Gerstner, houslista a hudební pedagog († 9. ledna 1939)
 23. srpna – Alois Jirásek, spisovatel († 12. března 1930)
 28. srpna – Karel Jaroslav Maška, archeolog († 6. února 1916)
 7. září – František Krátký, fotograf († 20. dubna 1924)
 13. září – Jaroslav Schiebl, novinář, statistik a politik († 5. dubna 1933)
 9. října
 František Klement, spisovatel a cestovatel († 17. ledna 1933)
 František Koláček, matematik a fyzik († 8. prosince 1913)
 17. října – Václav František Rudolf, spisovatel, malíř, fotograf a divadelník († 4. ledna 1937)
 26. října – František Pubal, kronikář († 15. června 1923)
 31. října – Alfred August Windischgrätz, šlechtic († 24. listopadu 1927)
 16. listopadu
 Otomar Pravoslav Novák, paleontolog († 29. července 1892)
 Emílie Nedvídková, první manželka básníka Josefa Václava Sládka († 19. srpna 1874)
1. prosince – Alexandr Jan z Thurn-Taxisu, šlechtic z české linie starobylého rodu Thurn-Taxisů († 21. července 1939)
 7. prosince – Bohumila Klimšová, spisovatelka a překladatelka († 15. března 1917)
 18. prosince – Adolf Pštros, herec († 11. března 1903)

Svět 

 4. ledna – Bedrifelek Kadınefendi, manželka osmanského sultána Abdulhamida II. († 6. února 1930)
 16. ledna – István Burián, ministr zahraničí Rakouska-Uherska († 20. října 1922)
 18. ledna – Albert Aublet, francouzský akademický malíř († ? 1938)
 19. ledna
 Jacobus Kapteyn, nizozemský astronom († 18. června 1922)
 David Starr Jordan, americký zoolog a botanik († 19. září 1931)
 25. ledna – Arne Garborg, norský spisovatel († 14. ledna 1924)
 26. ledna – Gustav Kadelburg, rakouský herec a dramatik († 11. září 1925)
 3. února – Frédéric Plessis, francouzský spisovatel († 29. ledna 1942)
 12. února – Eugen von Böhm-Bawerk, rakouský ekonom a politik († 27. srpna 1914)
 21. února – Karl Wilhelm Diefenbach, německý symbolistický malíř († 15. prosince 1913)
 26. února – Paul Gautsch, rakouský politik († 20. dubna 1918)
 27. února – James Churchward, britský okultní spisovatel a vynálezce († 4. ledna 1936)
 9. března – Paul Vittorelli, předlitavský právník, soudce a politik († 20. dubna 1932)
 16. března – Martinus Willem Beijerinck, nizozemský botanik a mikrobiolog († 1. ledna 1931)
 20. března – Fridtjuv Berg, švédský politik († 29. února 1916)
 27. března
 Ruperto Chapí, španělský hudební skladatel († 25. března 1909)
 Vincent d'Indy, francouzský hudební skladatel († 2. prosince 1931)
 1. dubna – Bernard III. Sasko-Meiningenský, poslední vévoda sasko-meiningenský († 16. ledna 1928)
 20. dubna – Eduardo Acevedo Díaz, uruguayský spisovatel († 18. června 1924)
 5. května – Aleksander Michałowski, polský klavírista a skladatel († 17. října 1938)
 6. května – Aristide Bruant, francouzský komik a zpěvák († 10. února 1925)
 13. května – Oscar Kellner, německý agronom († 12. září 1911)
 15. května – Herbert Lawford, britský tenista, († 20. dubna 1925)
 17. května – Adolf von Harnack, německý teolog († 10. června 1930)
 20. května – Emile Berliner, americký vynálezce († 3. srpna 1929)
 29. května – Léon Bourgeois, francouzský premiér, prezident Rady Společnosti národů a nositel Nobelovy ceny míru († 29. září 1925)
 5. června – Karol Henrich Fuchs, slovenský matematik, fyzik a geodet († 10. ledna 1916)
 13. června – Anton Haus, rakousko-uherský velkoadmirál († 8. února 1917)
 8. července – Arthur Evans, britský archeolog († 11. července 1941)
 9. července – Berthold Englisch, rakouský šachový mistr († 19. října 1897)
 10. července – Friedrich von Wieser, rakouský ekonom († 22. července 1926)
 28. července – Theodor Lipps, německý filozof a psycholog († 17. října 1914)
 4. srpna – Francesco Paolo Michetti, italský malíř a fotograf († 5. března 1929)
 8. srpna – Maxim Maximovič Kovalevskij, ruský právník a historik († 5. dubna 1916)
 14. srpna – Doc Holliday, americký pistolník († 8. listopadu 1887)
 25. srpna – Alexandr Oranžský, nizozemský princ z dynastie Oranje-Nassau († 21. června 1884)
 29. srpna – Andrej Željabov, ruský revolucionář († 15. dubna 1881)
 26. srpna – Émile Boirac, francouzský esperantista († 20. září 1917)
 30. srpna – Jules Carpentier, francouzský vynálezce († 30. června 1921)
 3. září – Olga Konstantinovna Romanovová, řecká královna († 18. června 1926)
 15. září – Adolf von Liebenberg, rakouský zemědělský odborník († 6. května 1920)
 16. září – Ludomił German, polský spisovatel a politik († 21. ledna 1920)
 24. září – Hugo Gerhard Ströhl, rakouský heraldik († 7. prosince 1919)
 28. září – Ivan Tavčar, slovinský spisovatel, právník a politik († 19. února 1923)
 2. října – Ferdinand Foch, francouzský vojevůdce († 20. března 1929)
 31. října – Luisa Švédská, dánská královna († 20. března 1926)
 4. listopadu – Maximilian von Proskowetz, rakouský agronom, diplomat, cestovatel († 19. září 1909)
 20. listopadu – Markéta Savojská, italská královna († 4. ledna 1926)
 23. listopadu – Jonas Basanavičius, litevský]lékař, historik, spisovatel, národní obrozenec († 16. února 1927)
 10. prosince – Melvil Dewey, americký knihovník a vynálezce († 26. prosince 1931)
 20. prosince
 Thérèse Schwartze, nizozemská malířka († 23. prosince 1918)
 Knut Wicksell, švédský neoklasický ekonom († 3. května 1926)
 27. prosince – Max Judd, americký politik a šachový mistr († 7. května 1906)
 ? – Charles Henry Currier, americký portrétní fotograf († ? 1938)
 ? – Władysław Dulęba, polský politik († 17. června 1930)
 ? – Nurefsun Kadınefendi, třetí manželka osmanského sultána Abdulhamida II. († 1908)
 ? – Charles Vincent, francouzský spisovatel romantických a dobrodružných románů († ? 1920)

Úmrtí

Česko 

 16. ledna – Josef Carl Starck, západočeský velkostatkář a podnikatel (* 1792)
 30. ledna – Augustin Smetana, filozof (* 15. června 1814)
 19. dubna – Jiří František August Buquoy, šlechtic, ekonom a spisovatel (* 7. září 1781)
 30. června – Jan Theobald Held, lékař, skladatel a rektor Univerzity Karlovy (* 11. listopadu 1770)
 15. září – František Labler, regenschori a hudební skladatel (* 11. listopadu 1805)
 28. listopadu – Vinzenz Priessnitz, zakladatel lázní Jeseník (* 4. října 1799)

Svět 

 1. ledna – Johann Heinrich Friedrich Link, německý přírodovědec a botanik (* 2. února 1767)
 21. ledna – Albert Lortzing, německý hudební skladatel (* 23. října 1801)
 27. ledna – John James Audubon, francouzsko-americký ornitolog a malíř (* 26. dubna 1785)
 24. ledna – Gaspare Spontini, italský hudební skladatel (* 14. listopadu 1774)
 1. února – Mary Shelleyová, anglická spisovatelka (* 30. srpna 1797)
 18. února – Carl Gustav Jacob Jacobi, německý matematik (* 10. prosince 1804)
 9. března – Hans Christian Ørsted, dánský fyzik, chemik a filosof (* 14. srpna 1777)
 10. března – Leopold, princ ze Salerna, neapolský princ (* 2. července 1790)
 13. března – Karl Lachmann, německý filolog (* 4. března 1793)
 23. dubna – Michail Lazarev, ruský admirál (* 14. listopadu 1788)
13. května – Augusta Bavorská, princezna bavorská a vévodkyně z Leuchtenbergu (* 21. června 1788)
 22. května – Thomas Edmondson, anglický vynálezce (* 30. června 1792)
 24. května – Stanko Vraz, chorvatský a slovinský spisovatel (* 30. června 1810)
 4. července – Martin-Joseph Mengal, belgický hornista, dirigent, skladatel (* 27. ledna 1784)
 12. července – Louis Daguerre, francouzský vědec (* 18. listopadu 1787)
 20. července – Horace François Sébastiani, francouzský generál a politik (* 17. listopadu 1772)
 9. srpna – Karl Gützlaff, německý sinolog (* 8. července 1803)
 4. září – William MacGillivray, skotský ornitolog (* 25. ledna 1796)
 14. září – James Fenimore Cooper, americký spisovatel (* 15. září 1789)
 5. října – Marie Jules César Savigny, francouzský zoolog a botanik (* 5. dubna 1777)
 19. října – Marie Terezie Bourbonská, francouzská královna (* 19. prosince 1792)
 31. října – Petr II. Petrović-Njegoš, pravoslavný metropolita a vladyka Černé Hory (* 13. listopadu 1813)
 18. listopadu – Arnošt August I. Hannoverský, hannoverský král (* 5. června 1771)
 26. listopadu – Nicolas Jean de Dieu Soult, francouzský generál (* 29. března 1769)
 12. prosince – Karl Drais, německý vynálezce (* 29. dubna 1785)
15. prosince – Gülcemal Kadınefendi, konkubína osmanského sultána Abdulmecida I. (* 1826)
 19. prosince – William Turner, anglický malíř (* 23. dubna 1775)

Hlavy států 
 Francie – Ludvík Napoleon (1848–1852)
 Království obojí Sicílie – Ferdinand II. (1830–1859)
 Osmanská říše – Abdülmecid I. (1839–1861)
 Prusko – Fridrich Vilém IV. (1840–1861)
 Rakouské císařství – František Josef I. (1848–1916)
 Rusko – Mikuláš I. (1825–1855)
 Spojené království – Viktorie (1837–1901)
 Španělsko – Isabela II. (1833–1868)
 Švédsko – Oskar I. (1844–1859)
 USA – Millard Fillmore (1850–1853)
 Papež – Pius IX. (1846–1878)
 Japonsko – Kómei (1846–1867)
 Lombardsko-benátské království – Josef Radecký

Externí odkazy 
 
Digitalizované noviny a časopisy z roku 1851:
 Pražské noviny – 
 Časopis českého Museum – 
 Lumír – ročník 1 rok 1851 (archiv ÚČL AV ČR) nebo  v NK ČR
 Říšský zákoník (česká verze) – rok 1851
 Bohemia (deník pražských Němců) – 

 
19. století