Okres Blansko

Okres Blansko je okres v severní části Jihomoravského kraje. Téměř celé území okresu leží na Moravě, pouze osadou Jobova Lhota, jež je místní částí obce Kněževes, zasahuje i do Čech. Jeho dřívějším sídlem bylo město Blansko. Území okresu Blansko se člení do dvou správních obvodů obcí s rozšířenou působností: Blansko a Boskovice.

Z jihomoravských okresů sousedí na jihu s okresem Brno-venkov a na jihovýchodě s okresem Vyškov. Dále hraničí na východě s okresem Prostějov Olomouckého kraje, na severu s okresem Svitavy Pardubického kraje a na západě s okresem Žďár nad Sázavou kraje Vysočina. Jediným bodem hraničí i s okresem Brno-město, a to na styku hranic katastrálních území Vranov u Brna, Útěchov u Brna, Bílovice nad Svitavou a Adamov (přibližná poloha bodu ).

Struktura povrchu 

K 31. prosinci 2003 měl okres celkovou plochu 942,46 km², z toho:
 46,93 % zemědělských pozemků, které z 72,27 % tvoří orná půda (33,92 % rozlohy okresu)
 53,07 % ostatní pozemky, z toho 82,69 % lesy (43,88 % rozlohy okresu)

Okres Blansko je převážně hornatý, jeho západní části leží v Hornosvratecké vrchovině, východní části v Drahanské vrchovině. Středem okresu se táhne Boskovická brázda. Turisticky nejatraktivnější částí je Moravský kras, který leží v jihovýchodní části okresu.

Nejvýše položená obec okresu je Benešov, který má nadmořskou výškou 673 metrů, nejvyšším bodem jsou Skály, ležící ve stejnojmenné přírodní rezervaci, která se nachází na rozmezí okresů Blansko a Prostějov a dosahuje 724 metrů nad mořem. Nejnižším místem je údolí řeky Svitavy u Adamova, kde je nadmořská výška 248 metrů.

Na okrese Blansko převažují hnědozemě, půdy jílovito-hlinité a jílovité, v povodí Svitavy se vyskytují i černozemě. Kromě níže položených oblastí okresu, kde je klima teplejší, se průměrná roční teplota pohybuje v rozmezí 7 až 8 °C. Kvalitou ovzduší patří okres Blansko k nejčistším oblastem v republice.

Z historie 
Po roce 1850, kdy došlo k zrušení šlechtických panství, bylo v obvodu dnešního okresu ustanoveno hejtmanství v Boskovicích. K němu náležely tři soudní okresy – Blansko, Boskovice a Kunštát. S výjimkou okupačních změn trvala tato správní organizace až do roku 1949. Po tomto roce byly v obvodu současného okresu zřízeny dva okresy: Blansko a Boskovice. Poslední velká reorganizace proběhla v roce 1960, kdy byl zřízen okres Blansko, který s menšími změnami trvá dosud.

Demografické údaje 

Data k 30. červnu 2005:

 hustota zalidnění: 114 ob./km²
 51,43 % obyvatel žije ve městech

Zaměstnanost 
(2006)

Školství 
(2003)

Zdravotnictví 
(2003)

Zdroj 
 Český statistický úřad

Cestovní ruch 

Okres Blansko se skládá z několika turistických oblastí, z nichž nejvýznamnější je Moravský kras a okolí, ležící v jeho jihovýchodní části. Kromě propasti Macocha a zpřístupněných jeskyní se zde nachází množství krasových kaňonů, krasových propadání, závrtů, volně přístupných jeskyní i řada památek. Patří mezi ně zámek Rájec nad Svitavou, zámek v Blansku, poutní kostel Jména Panny Marie ve Křtinách, poutní kostel Panny Marie Bolestné ve Sloupě, kostel sv. Barbory v Adamově se Světelským oltářem, Alexandrova rozhledna, opravená zřícenina Nového hradu, zříceniny hradů Holštejn, Blansek, Čertův hrádek a Doubravice, větrný mlýn s muzeem v Rudici, Huť Františka u Adamova, vápenka Velká dohoda u Lipovce, Muzeum perleťářství a tradičního bydlení v Senetářově a další. V této části okresu se též nachází množství zaniklých středověkých osad, z nichž nejznámější je Bystřec. V Jedovnicích, které jsou významnou rekreační oblastí, leží největší rybník okresu Olšovec, který má 42 hektarů. Na něj navazuje přírodní park Rakovecké údolí, které se táhne až do okresu Vyškov. Nejvyšším bodem této oblasti je kopec Kojál (600 m n. m.), na němž leží stejnojmenný televizní a rozhlasový vysílač. Významným bodem rozhledu je rozhledna Podvrší u Veselice.

Spádovým městem severovýchodní části okresu Blansko jsou Boskovice s množstvím významných památek, kterými jsou zámek Boskovice, hrad Boskovice - rodové sídlo pánů z Boskovic, židovské město a mnoho dalších, známé je i boskovické westernové městečko. Severovýchodně od města se rozprostírá přírodní park Řehořkovo Kořenecko, který je významnou klidovou zónou. Zajímavou lokalitou je i přírodní rezervace Durana, kde se nacházejí pozůstatky stejnojmenné středověké fortifikace. Na kopci nad obcí Svitávka leží pozůstatky hrádku a kaple.

V severní části okresu leží město Letovice, kterému vévodí stejnojmenný hrad přestavěný na zámek. Západně od Letovic na potoce Křetínka je vodní nádrž, která je rekreačním centrem. Severně od města se nachází zřícenina hradu Rumberk, jenž byl odkryt při archeologickém výzkumu v roce 2009. Poblíž leží i přírodní památka Babolský háj.

Na severozápadě okresu Blansko leží město Kunštát, kterému vévodí zámek (dříve hrad) Kunštát, rodové sídlo pánů z Kunštátu a jedno z hypotetických míst, kde se mohl narodit český král Jiří z Poděbrad a Kunštátu. Nachází se zde přírodní park Halasovo Kunštátsko a severně od města leží jeskyně Blanických rytířů. Dalším městem tohoto regionu je Olešnice, poblíž které se nachází Olešnická rozhledna, zámek Lamberk a zřícenina hradu Louka.

Významným městem v jihozápadní části jsou Lysice, kde leží renesanční a barokní zámek. Poblíž se nachází zřícenina hradu Rychvald, přírodní památka Lysická obora a rozhledna Babylon. Dále zde leží městys Černá Hora, se stejnojmenným zámkem a pivovarem. Poblíž Bořitova se vypínají dva kopce - Malý Chlum na kterém je rozhledna, a Velký chlum se Sousoším husitských bojovníků.

Doprava

Železniční doprava 
Železniční síť na okrese Blansko je poměrně řídká. Roku 1849 byla dána do provozu železniční trať Brno – Česká Třebová. Nyní je součástí Prvního železničního koridoru. V roce 1889 byl zahájen provoz na druhé trati Česká Třebová–Skalice nad Svitavou, která vede přes Velké Opatovice a Boskovice. Roku 1899 došlo k jednání o vytvoření železniční tratě Blansko–Vyškov, které však nebylo realizováno. Stejně tak nebyly počátkem 20. století realizovány návrhy na zbudování železničních tratí do Moravského krasu, Líšně, Prostějova či Tišnova
 K dalšímu rozvoji železničních tratí nedošlo a Blanensko se soustředilo na autobusovou dopravu, jež realizovali soukromí dopravci. V roce 1949 vznikl podnik Československá státní automobilová doprava, který zajišťoval autobusovou dopravu až do roku 1994, kdy došlo k liberalizaci autobusové dopravy a k její privatizaci. V současné době zajišťují hromadnou dopravu autobusové linky a vlakové spoje, které jsou součástí Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje.

Silniční doprava 
Hlavním silničním tahem okresu je silnice I/43. Dále zde vede silnice I/19.
Silnice II. třídy v okrese jsou II/150, II/362, II/365, II/368, II/372, II/373, II/374,II/376, II/377, II/378 a II/379.

Seznam obcí a jejich částí 

Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí .

Adamov •
Bedřichov •
Benešov •
Blansko  •
Borotín •
Bořitov •
Boskovice  •
Brťov-Jeneč  •
Bukovina •
Bukovinka •
Býkovice •
Cetkovice •
Crhov •
Černá Hora •
Černovice •
Deštná  •
Dlouhá Lhota •
Doubravice nad Svitavou •
Drnovice •
Habrůvka •
Hodonín •
Holštejn •
Horní Poříčí •
Horní Smržov •
Chrudichromy •
Jabloňany •
Jedovnice •
Kněževes  •
Knínice •
Kořenec •
Kotvrdovice •
Kozárov •
Krasová •
Krhov •
Křetín  •
Křtěnov •
Křtiny •
Kulířov •
Kunčina Ves •
Kunice •
Kuničky •
Kunštát  •
Lazinov •
Lažany •
Letovice  •
Lhota Rapotina •
Lhota u Lysic •
Lhota u Olešnice •
Lipovec  •
Lipůvka •
Louka •
Lubě •
Ludíkov •
Lysice •
Makov •
Malá Lhota •
Malá Roudka  •
Míchov •
Milonice •
Němčice •
Nýrov •
Obora •
Okrouhlá •
Olešnice •
Olomučany •
Ostrov u Macochy •
Pamětice •
Petrov •
Petrovice •
Prostřední Poříčí •
Rájec-Jestřebí  •
Ráječko •
Roubanina •
Rozseč nad Kunštátem •
Rozsíčka •
Rudice •
Sebranice •
Senetářov •
Skalice nad Svitavou •
Skrchov •
Sloup •
Spešov •
Stvolová  •
Sudice •
Suchý •
Sulíkov  •
Světlá •
Svinošice •
Svitávka  •
Šebetov •
Šebrov-Kateřina  •
Šošůvka •
Štěchov  •
Tasovice •
Uhřice •
Újezd u Boskovic •
Újezd u Černé Hory •
Úsobrno •
Ústup •
Valchov •
Vanovice  •
Vavřinec  •
Vážany •
Velenov •
Velké Opatovice  •
Vilémovice •
Vísky •
Voděrady •
Vranová •
Vysočany  •
Závist •
Zbraslavec •
Žďár •
Žďárná •
Žernovník •
Žerůtky

Změna hranice okresu 
Do 1. ledna 2007 byly v okrese Blansko také obce:
 Běleč – poté okres Brno-venkov
 Brumov – poté okres Brno-venkov
 Březina – poté okres Brno-venkov
 Bukovice – poté okres Brno-venkov
 Hluboké Dvory – poté okres Brno-venkov (se zříceninou hradu Trmačov)
 Lomnice – poté okres Brno-venkov (se zámkem Lomnice)
 Ochoz u Tišnova – poté okres Brno-venkov
 Osiky – poté okres Brno-venkov (se zaniklým hradem Osiky)
 Rašov – poté okres Brno-venkov
 Rohozec – poté okres Brno-venkov
 Strhaře – poté okres Brno-venkov
 Synalov – poté okres Brno-venkov
 Unín – poté okres Brno-venkov
 Zhoř – poté okres Brno-venkov

Řeky 

 Punkva
 Svitava

Reference

Související články 
 Seznam katastrálních území v okrese Blansko
 Seznam chráněných území v okrese Blansko
 Seznam památných stromů v okrese Blansko
 Seznam kulturních památek v okrese Blansko
 Seznam kostelů v okrese Blansko
 Senátní obvod č. 49 – Blansko

Externí odkazy 
 

 
Blansko
Okresy v Česku