Trnava

Trnava (, , ) je krajské a okresní město v Trnavském kraji na západním Slovensku, 44 km severovýchodně od Bratislavy, v centru Trnavské pahorkatiny na řece Trnávce, ve výšce 146 m n. m. Trnava je důležité historické a kulturní centrum, je sídlem dvou univerzit a arcibiskupství. V roce 2014 zde žilo 65 713 obyvatel a bylo tak sedmým největším slovenským městem.

Historie 

Osídlení je zde doloženo od doby bronzové, první písemná zmínka je z roku 1211. Trnava byla prvním městem na území dnešního Slovenska, které obdrželo výsady svobodného královského města. Udělil je uherský král Béla IV. v roce 1238. Ve 13. století bylo cílem německé kolonizace a dostalo rozsáhlé městské opevnění, které obepínalo plochu 60 ha. V letech 1418–1425 je obsadili husité.

Další rozvoj města nastal v 16. století. Po bitvě u Moháče roku 1526 a tureckém obsazení Ostřihomi v roce 1543 se do města uchýlil ostřihomský arcibiskup s kapitulou a sídlil zde do roku 1820. Trnava tak byla po 200 let církevním i kulturním středem Uher i protireformace. 18. srpna 1561 byla zahájena výstavba jezuitské koleje, sídla původní Trnavské univerzity v sousedství současné katedrály. V 17. století město silně utrpělo při šlechtických povstáních proti Habsburkům (Gabriel Betlen, Imrich Tököly, František II. Rákóczi). Roku 1635 zde založil arcibiskup Péter Pázmány univerzitu, roku 1777 přeloženou do Budapešti. Město sice ztratilo na významu, zůstalo však střediskem slovenské vzdělanosti a při první kodifikaci slovenštiny vzal Anton Bernolák za základ trnavské nářečí.

Roku 1831 si měšťané postavili první divadlo a roku 1846 spojila Trnavu s Bratislavou koněspřežná železnice. Po rakousko-uherském vyrovnání roku 1867 zavládla silná maďarizace, ale po zákazu Matice slovenské vznikl v Trnavě Spolok sv. Vojtecha, který dále vydával slovenské knihy.

Trnava je od roku 1978 opět sídlem arcibiskupa sufragánní trnavské arcidiecéze, od roku 1992 Trnavské univerzity a od roku 1997 Univerzity sv. Cyrila a Metoděje. Od roku 1996 je sídlem Trnavského kraje a roku 2003 byla východně od města založena automobilka Peugeot-Citroën, která vyrábí téměř 300 tisíc malých vozů ročně (Stellantis Slovakia, v roce 2022 výrobní program automobilky sestával z modelů Peugeot 208 a Citroën C3). Severozápadně od města leží také jaderná elektrárna Jaslovské Bohunice.

Pamětihodnosti 
 Bazilika svatého Mikuláše, trojlodní gotická basilika se dvěma věžemi v průčelí z let 1380–1421, v letech 1543–1820 uherská a v letech 1918–1977 slovenská katedrála.
 Katedrála svatého Jana Křtitele, barokní stavba se dvěma věžemi z let 1629–1637 navrhli italští architekti Antonio a Pietro Spazzi. Sálová stavba s bočními kaplemi je od roku 1978 katedrálou.
 Jezuitská kolej, barokní budova, sídlo historické i současné Trnavské univerzity.
 Arcibiskupský palác z roku 1562
 Městská věž, renesanční stavba z roku 1574, vysoká 57 metrů
 Sloup svaté Trojice na Trojičném náměstí z roku 1696
 Kostel svaté Heleny ze 14. století
 Kostel svaté Anny
 Kostel svatého Jakuba ze 17. století
 Kostel Nejsvětější Trojice z 18. století
 Barokní paulínský kostel sv. Josefa
 Synagoga status quo ante z roku 1891
 Městské opevnění ze 17. století s Bernolákovou branou. Z původních 3 km se dochovalo 2 km opevnění s věžemi postavené z cihel.
 Divadlo Jána Palárika z roku 1831 na Trojičném náměstí
 Evangelický kostel z roku 1924
 Cholerová kaple zvaná také Kaple sv. Kříže z roku 1835
 Vodojem Trnava z let 1942–1946
 Pomník buditele Antona Bernoláka na Radlinského ulici v Bernolákových sadech
 Vojenský hřbitov z První světové války
 Pomník Mikuláše Schneidra Trnavského
 Trnavské rybníky

Městské části 
 Městské části (od 1. 7. 2002): Modranka, Trnava-juh, Trnava-sever, Trnava-stred, Trnava-východ, Trnava-západ
 Sídliště: Družba I-III, Linčianska, Ľ. Podjavorinskej, Prednádražie I,II, Vodáreň I,II, Zátvor
 Ostatní části: Hlboká, Kopánka, Nové Mesto, Staré mesto, Tulipán
 Obce: Dolina, Dvor 9. mája, Farský mlyn, Kočišské, Medziháje, Oravné, Pažitný mlyn, Peklo

Doprava 
Trnava leží na hlavní železniční trati Bratislava – Žilina – Košice a končí zde lokální trati do Kút a Seredi. Městskou částí Modranka na jihovýchodě města prochází dálnice D1 z Bratislavy do Piešťan, Trenčína a Považské Bystrice.

Městská autobusová doprava má 13 linek. Nejbližšími letišti jsou Bratislava a Piešťany. 10 km severozápadně se nachází neveřejné letiště Boleráz u stejnojmenné obce.

Obyvatelstvo 
V roce 2001 se 96,91 % obyvatel přihlásilo k slovenské národnosti, 0,79 % k české, 0,27 % k romské, 0,21 % k maďarské, 0,05 % k německé a 0,03 % k ukrajinské. 71,85 % bylo římských katolíků, 2,93 % protestantů, 0,2 % řeckokatolíků a 0,11 % pravoslavných. 18,37 % obyvatel bylo bez vyznání.

Osobnosti 
 Ludvík I. Veliký (1326–1382), uherský a polský král
 Mikuláš Oláh (1493–1568), uherský humanista
 Johannes Sambucus (1531–1584), básník, polyhistor, lékař
 Péter Pázmány (1570–1637), maďarský filosof, teolog a kardinál
 György Lippay (1600–1666), římskokatolický arcibiskup, primas uherský
 János Lippay (1606–1666), římskokatolický kněz, rektor trnavské univerzity
 Jozef Ignác Bajza (1755–1836), katolický farář a spisovatel
 Anton Bernolák (1762–1813), římskokatolický kněz a jazykovědec, první kodifikátor spisovní slovenštiny
 Juraj Palkovič (1763–1835), slovenský římskokatolický duchovní, církevní hodnostář a pedagog
 Jozef Vurum (1763–1838), biskup nitranské diecéze a historik
 Šimon Sidon (1815–1891), trnavský rabín
 Svetozár Hurban-Vajanský (1847–1916), spisovatel
 Pavol Jantausch (1870–1947), římskokatolický biskup
 Ferko Urbánek (1859–1934), spisovatel, dramatik, novinář, úředník a podnikatel
 Mikuláš Schneider-Trnavský (1881–1958), slovenský hudební skladatel, dirigent a hudební pedagog
 Zoltán Kodály (1882–1967), maďarský hudební skladatel a pedagog
 Martin Gregor (1907–1982), herec
 Anton Malatinský (1920–1992), slovenský fotbalista a trenér
 Gerta Vrbová (1926–2020), neuroložka, profesorka, spisovatelka
 Miroslav Válek (1927–1991), básník, publicista, překladatel, kulturní organizátor a politik
 Imrich Stacho (1931–2006), slovenský fotbalista
 Matúš Kučera (1932–2022), historik a profesor
 Jozef Adamovič (1939–2013), herec
 Juraj Beneš (1940–2004), hudební skladatel a klavírista
 Eva Kostolányiová (1942–1975), zpěvačka
 Karol Čálik (* 1945), herec a zpěvák (tenor)
 Soňa Valentová (1946–2022), divadelní a filmová herečka
 Viliam Sivek, (* 1946), český podnikatel
 Karol Ježík (1953–1998), publicista
 Jozef Heriban (* 1953), spisovatel a scenárista
 Tibor Huszár (* 1953), fotograf a vysokoškolský pedagog
 Blažej Baláž (* 1958), malíř a vysokoškolský pedagog
 Stanislav Zvolenský (* 1958), první arcibiskup bratislavský a metropolita západoslovenský
 Róbert Bezák (* 1960), římskokatolický biskup
 Miroslav Trnka (* 1961), slovenský podnikatel, zakladatel firmy ESET
 Michaela Čobejová (* 1970), herečka
 Miroslav Karhan (* 1976), fotbalový reprezentant
 Libor Charfreitag (*1977), kladivář
 Taťána Kuchařová (* 1987), česká modelka, Miss World 2006
 Lukáš Jedlička (* 1985), slovenský rapper

Partnerská města 
  Balakovo, Rusko
  Břeclav, Česko
  Chomutov, Česko
  Casale Monferrato, Itálie
  Novo mesto, Slovinsko
  Sangerhausen, Německo
  Scranton, Pensylvánie, USA
  Szombathely, Maďarsko
  Varaždín, Chorvatsko
  Zabrze, Polsko

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura 
 Ottův slovník naučný, heslo Trnava. Sv. 25, str. 775

Související články 
 Arcibiskupské gymnázium Trnava
 Arcidiecéze trnavská
 Arcidiecéze bratislavsko-trnavská

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 Neoficiální stránky města
 Jízdní řády a jiné informace o MHD v Trnavě

 
Obce v okrese Trnava
Okresní města na Slovensku
Města v regionu Dolní Pováží
Městské památkové rezervace na Slovensku