Uralské jazyky

Uralské jazyky jsou jazyková rodina, jíž hovoří celkem asi 25 miliónů osob ve střední, severní a východní Evropě a asi 30 tisíc obyvatel severní Sibiře. Dělí se na větev ugrofinskou a (mnohem menší) samojedskou. Nejvyšší význam a postavení mezi uralskými jazyky mají maďarština, finština a estonština, které jsou státními úředními jazyky v Maďarsku, Finsku a Estonsku a tedy patří i mezi úřední jazyky Evropské unie. Řada dalších uralských jazyků má postavení lokální úřední řeči v různých autonomních republikách a oblastech v Ruské federaci.

Areál rozšíření uralských jazyků je nesouvislý, zahrnuje velkou část Skandinávie a Pobaltí, část Povolží, nejzazší severovýchod Evropy, severozápadní Sibiř a část Tajmyru. Izolovaný uralský ostrov ve střední Evropě tvoří maďarština, která ovšem zastupuje více než polovinu rodilých mluvčích všech uralských jazyků.

Typickými vlastnostmi uralských jazyků jsou vokálová harmonie, velké množství gramatických pádů, používání záložek místo předložek, nebo absence rodu. Ne u všech ale tyto jevy vždy najdeme.

Dělení 
 Ugrofinské jazyky
 Ugrické jazyky
 Maďarské
 Maďarština
 Obsko-ugrické
 Chantyjština (osťáčtina)
 Mansijština (vogulština)
 Finsko-permské jazyky
 Permské
 Komijské
 Komi (zyrjanština, komi-zyrjanština)
 Komi-permjačtina
 Komi-jazvanština (jazvanština, východní permjačtina)
 Udmurtština (voťáčtina)
 Finsko-volžské jazyky (finsko-marijské)
 Marijské
 Marijština (čeremiština)
 Mordvinské
 Erzja
 Mokša
 Vymřelé finsko-volžské jazyky s nejistým zařazením
 † Merja
 † Muromština
 † Meščerština
 Finsko-laponské jazyky (finsko-sámské)
 Sámské jazyky (laponské)
 Západosámské
 Jižní sámština
 Umejská sámština – téměř vymřelá
 Lulejská sámština
 Pitejská sámština – téměř vymřelá
 Severní sámština
 Východosámské
 † Kemijská sámština – vymřelá
 Inarská sámština
 † Akkalská sámština (babinská) - poslední mluvčí zemřela 29. 12. 2003
 Kildinská sámština
 Skoltská sámština
 Terská sámština - téměř vymřelá
 Baltofinské jazyky
 Estonština
 Estonština
 Jižní estonština
 Võruština
 Setučtina (seto)
 Finské
 Finština
 Meänkieli
 Kvenština
 Ingrijská finština
 Ižorština (ingrijština) – téměř vymřelá
 Karelské
 Karelština
 Ludičtina (lydština, lüdština, ludikovština)
 Livvi (aunuská karelština, oloněcká karelština, oloněčtina)
 Livonština – téměř vymřelá
 Vepština
 Votština – téměř vymřelá
 Samojedské jazyky
 Severní samojedské jazyky
 Enečtina (jenisejská samojedština) – téměř vymřelá
 Něnečtina (juračtina)
 Nganasanština (tavgijština, tavgijská samojedština)
 Jižní samojedské jazyky
 † Kamasinština
 † Matorština (motorština)
 † Koibalština
 Selkupština

Baltofinské jazyky jsou si navzájem podobné asi jako jazyky slovanské, finština s laponštinou nebo mordvinštinou jsou si příbuzné asi jako slovanské jazyky s baltskými. Finština a maďarština jsou si na první pohled zcela cizí, jejich příbuznost však byla vědecky dokázána na základě podobností morfémových i lexikálních.

Literatura 
 Václav Blažek: O klasifikaci samojedských jazyků. Linguistica Brunensia. 2014, roč. 62, č. 2, s. 57-85. http://hdl.handle.net/11222.digilib/130145
 Václav Blažek & Lucie Hofírková: Ke klasifikaci ugrofinských jazyků. Linguistica Brunensia. 2012, roč. 60, č. 1-2, s. [85]-126. http://hdl.handle.net/11222.digilib/118227
 Václav Blažek: Z historie uralistiky : pionýrské období (9. stol. – 1850). Linguistica Brunensia. 2013, roč. 61, č. 1-2, s. [273]-292. http://hdl.handle.net/11222.digilib/127186
 Václav Blažek: Z historie uralistiky II. (polovina 19. st. – současnost). Linguistica Brunensia. 2014, roč. 62, č. 1, s. 155-179. http://hdl.handle.net/11222.digilib/130135

Externí odkazy 
 
 

 
Jazykové rodiny