Llista de reis d'Aragó

Segueix la llista dels comtes d'Aragó que van regnar al Comtat d'Aragó des de la seva creació vers l'any 800, passant per la seva constitució en Regne d'Aragó i la posterior Corona d'Aragó per passar a formar part finalment del Regne d'Espanya. Els ordinals dels reis d'Aragó serveixen per ordenar-los cronològicament. Els ordinals són diferents per a Catalunya on el rei, com a tal considerat del Principat, era conegut per l'ordre propi corresponent als reis catalans.

Comtes francs 
 ca. 802-809: Oriol d'Aragó
 809-820: Asnar I Galí, comte de Cerdanya i comte d'Urgell
 820-833: Garcia I, gendre de l'anterior
 833-844: Galí I Garcés, fill de l'anterior
 844-867: Galí II, fill d'Asnar I Galí
 867-893: Asnar II Galí, fill de l'anterior
 893-922: Galí III, fill de l'anterior
 922-925: Andregot Galindes, filla de l'anterior, casada el 925 amb Garcia II Sanxes I de Navarra

Reis de Pamplona de la dinastia Ximena 
 925-970: Garcia Sanxes I de Pamplona, rei de Pamplona, espòs de l'anterior
 970-994: Sanç Garcés II de Pamplona, rei de Pamplona, fill de l'anterior
 994-1000: Garcia Sanxes II de Pamplona, rei de Pamplona, fill de l'anterior
 1000-1035: Sanç Garcés III de Pamplona, rei de Pamplona i rei de Lleó, fill de l'anterior

Comtes d'Aragó de la dinastia Ximena del llinatge del rei de Pamplona 
 1035 - 1063: Ramir I d'Aragó, comte d'Aragó, fill de l'anterior
 1063- 1094: Sanç I d'Aragó i Pamplona, comte d'Aragó, fill de l'anterior
1076: Sanç Ramires esdevé rei de Pamplona i es proclama, també, rei d'Aragó.

Reis d'Aragó de la dinastia Ximena del llinatge del rei de Pamplona 
 1076-1094: Sanç I d'Aragó i Pamplona,rei d'Aragó i rei de Pamplona, l'anterior
 1094-1104: Pere I d'Aragó i Pamplona, rei d'Aragó i rei de Pamplona, fill de l'anterior
 1104-1134: Alfons I d'Aragó i Pamplona,rei d'Aragó i rei de Pamplona, germà de l'anterior
1134: el regne d'Aragó es donat als ordres religiosos militars, i el regne de Pamplona s'independitza proclamant rei a Garcia Ramires de Pamplona. La noblesa aragonesa proclama rei a:
 1134-1137: Ramir II d'Aragó, rei d'Aragó, germà de l'anterior
1137: donació del regne d'Aragó al comte de Barcelona.

Casal d'Aragó del llinatge del comte de Barcelona 

 1137 - 1162: Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona i príncep sobirà d'Aragó, gendre de l'anterior, casat des de 1150 amb Peronella d'Aragó, filla de l'anterior
1162: unió dinàstica en la mateixa persona.
 1162-1196: Alfons II d'Aragó (Alfons I el Cast o el Trobador), fill de Ramon Berenguer IV
 1196-1213: Pere II d'Aragó (Pere I el Catòlic), fill de l'anterior
 1213-1276: Jaume I d'Aragó (Jaume I el Conqueridor), fill de l'anterior
 1276-1285: Pere III d'Aragó (Pere II el Gran), fill de l'anterior
 1285-1291: Alfons III d'Aragó (Alfons II el Franc o el Liberal), fill de l'anterior
 1291-1327: Jaume II d'Aragó (Jaume II el Just), germà de l'anterior
 1327-1336: Alfons IV d'Aragó (Alfons III el Benigne), fill de l'anterior 
 1336-1387: Pere IV d'Aragó (Pere III el Cerimoniós o el del Punyalet), fill de l'anterior 
 1387-1396: Joan I d'Aragó (Joan I el Caçador o el Descurat o l'Amador de la Gentilesa), fill de l'anterior 
 1396-1410: Martí I d'Aragó (Martí I l'Humà o l'Eclesiàstic), germà de l'anterior

Interregne 
1410-1412,  acaba amb el Compromís de Casp

Dinastia d'Aragó del llinatge del comte de Trastàmara 

 1412-1416: Ferran I d'Aragó (Ferran I el d'Antequera), nebot de l'anterior
 1416-1458: Alfons V d'Aragó (Alfons IV el Magnànim), fill de l'anterior
 1458-1479: Joan II d'Aragó (Joan II el Sense Fe), germà de l'anterior
 1479-1516: Ferran II d'Aragó (Ferran II el Catòlic), fill de l'anterior
1516: unió dinàstica amb els reis de Castella

Dinastia d'Habsburg del llinatge de l'arxiduc d'Àustria 

 1516-1556: Joana I de Castella amb el seu fill Carles I d'Aragó (Emperador Carles V), net de l'anterior
 1556-1598: Felip I d'Aragó (Felip II de Castella), fill de l'anterior
 1598-1621: Felip II d'Aragó (Felip III de Castella), fill de l'anterior
 1621-1665: Felip III d'Aragó (Felip IV de Castella), fill de l'anterior
 1665-1700: Carles II d'Aragó (Carles II de Castella), fill de l'anterior
 1705-1714: Carles III d'Aragó (Emperador Carles VI), de la dinastia dels Habsburg (cal no confondre'l amb Carles III de Borbó)

Dinastia de Borbó del llinatge del rei França 
 1700-1724: Felip IV d'Aragó (Felip V de Castella)

Amb els Decrets de Nova Planta desapareix el regne d'Aragó i tots els títols reverteixen en el de monarca d'Espanya. I puix que amb els decrets de Nova Planta va desaparèixer la Corona d'Aragó, de fet, l'única entitat política que va sobreviure, i ho feu fins al , a aquell decret, fou el Consell General de la Vall d'Aran. Els reis d'Espanya posteriors a aquest fet, tot i ser coneguts com a reis d'Espanya, ho eren de Castella, així com d'altres possessions. De fet, no es van autoproclamar reis d'Espanya fins a Isabel II, primera monarca coronada com a reina d'Espanya, títol utilitzat des d'aquell moment pels seus descendents coronats.

Vegeu també 

 Ordinals dels reis d'Aragó
 Llista de comtes de Barcelona
 Comtats catalans

Arago