Seznam indiánských kmenů

Indiánské kmeny obývaly před příchodem evropských kolonizátorů území celé Ameriky. Rozmanité přírodní podmínky zde zapříčinily vznik různorodých indiánských kultur, jež se plně přizpůsobily svému životnímu prostředí. Nejčastěji se proto jednotlivé indiánské kmeny zařazují do tzv. kulturních oblastí, kde žila etnika, která většinou hovořila nepříbuznými jazyky, ale sdílela podobnou kulturu. Kromě toho se indiánské kmeny klasifikují podle příslušnosti k jazykovým rodinám, jichž existuje na americkém kontinentu velké množství. Každý kmen či etnikum tato stránka uvádí pod nejběžnějším názvem, ostatní, alternativní pojmenování jsou uvedena v závorce, vlastní, sebeoznačující pojmenování je vyznačeno kurzívou.

Severní Amerika

Subarktická oblast 

Obyvatelé severských lesů a tundry jsou tradičně především kočovní lovci, závislí na stádech sobů karibu. Významný je i lov kožešinové zvěře, rybolov a sběr jedlých rostlin. K dopravě sloužily v létě kánoe z březové kůry, v zimě ploché saně tobogan tažené psy. Lovci se často pohybovali na sněžnicích. Obydlím byl kupolovitý nebo konický vigvam krytý rohožemi, kůrou nebo kůží, západní kmeny stavěly i dřevěné boudy. Indiáni žili v malých rodinných tlupách, náčelníci neměli velkou moc. Velký význam měli medicinmani a víra v duchy, známé pod algonkinským jménem manito či kulturní hrdiny, jako byl u na-denejských kmenů Krkavec a u Algonkinů taškář Glooscap nebo Velký zajíc Manabozo.

Na-denéjská jazyková rodina 
 Ahtenové (Ahtena, Ahtna Nenn''', Copper River Athabascan)
 Babinové (Babine, Nadot’en, Natooten, North Carrier)
 Nataotinové (Nataotin, Nat'oot'en)
 Bobří Indiáni (Beaver, Dane-zaa, Dunneza, Tsattine)
 Čilkotinové (Chilcotin, Tsilhqot’in)
 Čipevajané (Chipewyan, Denésoliné, Denesuliné, Athabasca)
 Thilanotinové (Thilanottine, Churchill River Chipewyan)
 Osikoví indiáni (Kkrest'ayle kke ottine, Aspen)
 Východní Čipevajané (East Chipewyan, Sayisi Dene)
 Hanové (Dawson, Hän, Hängout, Hankutchin, Moosehide)
 Holikačukové (Holikachuk, Khotana, Innoko, Tlëgon-khotana, Doogh Hit’an)
 Horní Kuskokvimové (Goltsan, Kolchan, McGrath, Upper Kuskokwim, Dinak'i)
 Ingalikové (Degexit, Deg Hit'an, Ingalik)
 Kaskové (Caska, Kaska, Nahane, Nahani)
 Takuliové (Takuli, Takutine)
 Kojukoni (Koyukon, Denaakk'e)
 Kučinové (Gwich’in, Dinjii Zhuu, Kootchin, Kutchin, Loucheux, Tukudh)
 Nosiči (Dakelh, Carrier)
 Witsuwiteni (Witsuwit'en)
 Otroci (Dehcho, Dene Tha, Slavey, Slave)
 Dogribové (Dogrib, Thlicho, Dog-flank)
 Sekaniové (Sekani, Tse'khene)
 Tagišové (Nahane, Nahani, Tagish)
 Tahltani (Nahane, Nahani, Tahltan)
 Tanainové (Kenai, Kenaitze, Tanaina, Dena’ina)
 Tanakrossové (Tanacross, Dineh su)
 Tananové (Minto, Nabesna, Tanana, Dena'na)
 Tsetsautové (Tsetsaut, Wetaŀ )
 Tučoni (Selkirk, Tutchone, Nahani)
 Zaječí Indiáni (Sahtú, Sahdzo Got'ine, Hare, Northern Slavey)
 Žluté nože ( T'atsaot'ine, Yellowknife, Copper Indians)

 Algická jazyková rodina 
 Kríové (Cree, Kristinaux, Nehiyonuk, Nehiyaw)
 Attikamekové (Attikamek, Atikamekw, Tete de Boule, Nehiraw)
 Kríové z bažin (Swampy Cree, Maškékowak, Mushkekowuk)
 Lesní Kríové (Woodlands Cree, Sakā-Nīhithawīk)
 Losí Kríové (Moose Cree, Moosonee, Ililiw)
 Východní Kríové (Eastern Cree, East Cree, James Bay Cree, Iynu)
 Montaněsové (Montagnais, Innu-aimun)
 Naskapiové (Naskapi, Innu)
 Odžibvejové (Ojibwa, Anishinaabe)
 Severní Odžibvejové (Northern Ojibwa, Anishinini)
 Sújská jazyková rodina 
 Kamenní Indiáni (Stoney, Nakoda, Alberta Assiniboine)
 Lesní Kamenní Indiáni (Wood Stoney, Îyârhe Nakoda)
 Beothukové (Beothuk) †

 Severovýchod (Východní lesy) 
Jedná se o oblast s dávnou kulturní tradicí, vycházející z Adenské, Hopewellské a Mississippské kultury, spojené s rozvinutým zemědělstvím, uměleckými řemesly a budováním pohřebních i chrámových mohyl. Zemědělství převládalo i v pozdějším období, svůj význam si udržel i rybolov, sběr jedlých rostlin (např. divoká rýže, javorový sirup) i lov. Obydlím byly společné dlouhé domy nebo kupolovité vigvamy, obvykle kryté rohožemi či kůrou. Lesní indiáni si vážili obratnosti a odvahy, jíž muži prokazovali v boji i při sportech, jako byl lakros. Společnost byla často matrilineární, kmeny měly demokratické uspořádání a sdružovaly se do konfederací. V náboženství měly velký vliv tajné společnosti jako irokézské Nepravé tváře a algonkinský Midewiwin.

 Algonkinská jazyková rodina 
 Abenakiové (Abenaki, Abnaki, Alnôbak, Wabanahkik, Wabanaki)
 Východní Abenakiové (Eastern Abenaki)
 Západní Abenakiové (Western Abenaki)
 Algonkinové (Algonquin, Omàmiwinini)
 Delavarové (Delaware, Lenape, Lenni Lenape)
 Menhettenové (Manhattan, Manna hatta) †
 Munsíové (Munsee, Ontario Delaware, Moravian indians, Mén'síw)
 Unamiové (Unami, Wenámiw)
 Wapingerové (Wappinger, Wappenger, Wawpings, Wápinkw)
 Illinóové (Illinois, Illiniwek)
 Kaskasikové (IKaskasika, Kaaskaaskia)
 Kikapúové (Kickapoo, Kikapoo, Kikaapoi)
 Liščí Indiáni (Fox, Meskwaki, Meshkwahkihaki)
 Majamiové (Miami, Myaamiaki)
 Malesitové (Malecite, Maliseet, Wolastoqiyik)
 Menominíové (Menominee, Omeqnomenew)
 Messečusettové (Massachusett)
 Mikmakové (Micmac, Migmaw, Mi'kmaq)
 Mohegani (Mohegan, Wolf Indians, Muhheconneok)
 Mohykáni (Mahican, Mohican, Stockbridge Mohican, Muhhekunneuw) Narragansetové (Narraganset)
 Nehantkové (Niantic, Nehântick)
 Nipmukové (Nipmuc, Nippimook, Loup)
 Odžibvejové (Ojibwa, Otchipwe, Anishinaabe)
 Východní Odžibvejové (Eastern Ojibwa)
 Jižní Odžibvejové (Chippewa, Southern Ojibwa)
 Missisaugové (Mississauga)
 Odži-Kríové (Oji Cree, Severn Ojibwa, Northern Ojibwa)
 Ottavové (Ottawa, Odaawaa)
 Pauhatani (Powhatan, Paqwachowng, Virginia Algonquians )
 Pamlikové (Pamlico, North Carolina Algonquin)
 Passamakvoddyové (Passamaquoddy, Peskotomuhkati)
 Pekvotové (Pequot, Pequttôog)
 Penobskotové (Penobscot, Panawahpskek)
 Potavatomiové (Potawatomi, Neshnabé)
 Sekotové (Secota, Machapunga)
 Sókové (Sac, Sauk, Odhákiiwaki)
 Šinekokové (Shinnecock)
 Šavané (Shawnee, Shaawanwaki)
 Vampanoagové (Wampanoag, Wôpanâak)

 Irokézská jazyková rodina 
 Eriové (Erie, Erieehronon, Nation du Chat)
 Huroni (Huron, Wyandot)
 Wendatové (Wendat)
 Wyandotové (Wyandot)
 Irokézové (Iroquois, Haudenosaunee)
 Kajugové (Cayuga, Guyohkohnyo, Gayogohó)
 Mohawkové (Mohawk, Kanienkeháka)
 Oneidové (Oneida, Onyotáka)
 Onongadové (Onongada, Onöndowága)
 Senekové (Seneca, Osininka)
 Mingové (Mingo, Ohio Iroquis)
 Neutrálové (Neutral, Neutral Huron, Chonnonton)
 Wenrové (Wenro, Wenrohronon)
 Notovajové (Nottoway, Cheroenhaka)
 Petunové (Petun, Tobacco people, Tionontati)
 Suskvehannokové (Conestoga, Susquehannock)
 Tuscarorové (Tuscarora, Skarù:renˀ)

 Sújská jazyková rodina 
 Manahokové (Manahaoc,
 Okanéčiové (Occaneechi, Occoneechee, Akenatzy, Monacan)
 Tutelové (Tutelo, Totelo, Totteroy, Tutera, Yesan)
 Saponiové (Sapponey, Saponi, Yesan)
 Vinnebagové (Winnebago, Ho-Chunk, Hoocagra)

 Jihovýchod 
Jihovýchod navazuje na oblast Východních lesů. I zdejší kulturní tradice mají kořeny v Hopewellské a Mississippské kultuře. Hlavní význam mělo zemědělství, méně lov, rybolov a sběr planých rostlin. Obydlím byly dlouhé domy, chýše s hlíny a rákosu i dřevěné sruby. Typická je matrilineární rodina a demokratické (Kríkové, Čerokíové) nebo monarchistické (Načezové) uspořádání společnosti. Osady někdy připomínaly města s chrámovými mohylami a palisádovou hradbou. Seminolové a Timukuové v bažinách Floridy žili v chýších čikí postavených na kůlech, prosluli výrobou kánoí, rybolovem i výrobou patchworkových oděvů. Náboženský život a rituály byly spojeny s pěstováním kukuřice.

 Irokézská jazyková rodina 
 Čerokíové (Cherokee, Tsiloki, Aniyvwiya)
 Východní Čerokíové (Eastern Cherokee, North Carolina Cherokee, Tsalagiyi Detsadanilvgi)
 Západní Čerokíové (Western Cherokee, Keetoowah Cherokee, Oklahoma Cherokee, Anigiduwagi Aniyvwiya)
 Kaddoská jazyková rodina 
 Kaddové (Caddo, Hasínay)
 Vlastní Kaddové (Caddo Proper, Hasinai, Hasíinay)
 Kadohadačové (Kadohadacho Kadawdáachuh)
 Načitočové (Natchitoches,Náshit'ush)
 Adaiové (Adai, Adayos, Hadai)
 Maskogijská jazyková rodina 
 Alabamové (Alabama, Albaamaha, Albaamaha)
 Apalačíové (Apalachee, Appalachee)
 Čatotové (Chatot, Chacato)
 Čikasóové (Chickasaw, Chikashsha)
 Čoktóové (Choctaw, Chahta, Hacha hatak)
 Gualové (Guale, Iguaja, Ybaja) †
 Hitčitiové (Hitchiti, Atcik-hata)
 Houmové (Houma, Hooma, Acolapissa, Húma ʼúlu)
 Jamasíové (Yamasee, Yamasi, Yemassee)
 Koasatiové (Koasati, Coushatta, Kowassáti)
 Maskogiové, Kríkové (Creek, Muskogee, Mvskokvlke)
 Dolní Kríkové (Lower Creek)
 Horní Kríkové (Upper Creek, Abihka Idlawa)
 Kusabové (Cusabo, Cosobay)
 Načezové (Natchez, Naacee, Théoloels)
 Seminolové (Seminole, Yat'siminoli)
 Mikasukové (Miccosukee, Mikisúkî)
 Sújská jazyková rodina 
 Akonečiové (Occaneechi, Aconecho, Akonetzi) †
 Biloxiové (Biloxi, Tanêks)
 Jučiové (Yuchi, Euchee, Coyaha, Kojaha)
 Katóbové (Catawba, Esaw, Usheree, Ushery, Yssa)
 Wokónové (Woccon, Waccamaw)
 Lambíové (Lumbee, Lumber River Tribe, Cheraw, Keyauwee)
 Monitonové (Moneton, Monyton) †
 Ofové (Ofo, Mosopelea, Mosopeleacipi) †
 Aravacká jazyková rodina 
 Tekestové (Tequesta, Florida Taino)†
 Aisové (Ais, Ays) †
 Atakapové (Atacapa, Ishak)
 Bidajové (Bidai, Deadose, Bedias Creek)
 Čitimačové (Chitimacha, Sitimacha, Chetimacha)
 Kalusové (Calusa, Caloosa) †
 Karankavové (Karankawa, Cocos, Auia) †
 Timukuové (Timucua, Timuca, Thimogona) †
 Tunikové (Tunica, Thonica, Luhchi Yoroni)
 Jazuové (Yazoo)

 Velké pláně 

Kultura prérijních indiánů, zobrazená v mnoha knihách a filmech, je dobře známa i mezi neodborníky. Byla založena především na lovu bizonů, významný byl i sběr jedlých rostlin (hlízy dětelníku plody muchovníku) a od 16. stol. také chov koní. Koně indiánům velmi usnadnili kočovný život i lov bizonů. Usedle žijící Mandani a Pónýové byli zemědělci. Obydlím bylo týpí z bizoních kůží, u usedlých kmenů i hliněné zemnice. V životě mužů měl velký význam boj, úspěšní válečníci se zdobili orlími pery a nosili okázalé čelenky. V náboženství byl uctíván Velký duch a jeho poslové - hromoví ptáci. Obřady byly spojeny s očistou v potní chýši a kouřením dýmky. Významným obřadem byl Tanec slunce, později též Tanec duchů a Powow.

 Algonkinská jazyková rodina 
 Arapahové (Arapaho, Arapahoe, Innun-ína, Hinono'eino)
 Jižní Arapahové (Southern Arapaho, Náwunena)
 Severní Arapahové (Northern Arapaho, White Sage Indians, Nank'haanseine'nan )
 Atsinové (Atsina, A'aninin, Gros Ventre, White Clay Indians)
 Černonožci (Blackfoot, Blackfeet, Niitsítapi, Siksikaitsitapi)
 Kainajové (Blood, Kainah, Kainai)
 Pieganové (Piegan, Peigan, Pikuni, Piikani)
 Vlastní Černonožci ( Blackfeet proper, Siksika)
 Kríové (Cree, Nehiyonuk, Nehiyaw)
 Kríové z Plání (Plains Cree, Nehiyaweni)
 Odžibvejové (Ojibwa, Ojibway, Ojibwe, Anishinaabe, Anihšināpē)
 Odžibvejové z Plání (Plains Ojibwa, Western Ojibwa, Saulteaux, Nakawēmowin)
 Šajeni (Cheyenne, Sheyenne, Shahyena, Tsitsistas, Tsêhéstáno)
 Jižní Šajeni (Southern Cheyenne, Heévâhetaneo'o)
 Severní Šajeni (Northern Cheyenne, Notameohmésêhese)
 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Komančové (Comanche, Néméne)
 Kaddoská jazyková rodina 
 Arikarové (Arikara, Arikaree, Ree, Hundi, Sahnish, Sáhniš)
 Póníové (Pawnee, Paneassa, Pari, Pariki, Chaticks-si-Chaticks)
 Cáwiové (Cáwiiʾi, Tsawi, Grand Pawnee)
 Kitkahákiové (Little Muddy Bottom Pawnee, Republican Pawnee. Kítkehahki)
 Jižní Póníové (Southern Pawnee, Tapage Pawnee, Tuhaáwit, Pitahauirata, Piitahawiraata)
 Skidiové (Skidi, Skiri, Ckiíri, Ckírihki Kuuruúriki)
 Vičitové (Wichita, Kirikuru, Kitikiti'sh)
 Kičajové (Kichai, Kitsai, Keechi, K'itaish)
 Tavakoniové (Tawakoni, Tahuacano)
 Vakové (Waco, Huaco, Hueco)
 Kajova-tanoská jazyková rodina 
 Kajovové (Kiowa, Gaigwu, Kaigwu, Kútjai)
 Na-denéjská jazyková rodina 
 Apačové (Apache, Tindé)
 Kajova-Apačové (Kiowa-Apache, Plains Apache, Naʼisha, Naisha Tindé, Kalth Tindé, Bácayéme)
 Lipani (Lipan-Apache, Lipan, Ipande, Querechos, Vaqueros, Pelones, Lépai Ndé)
 Sarsíové (Sarcee, Tsu T’ina, Tsúùtínà)
 Siouxská jazyková rodina 
 Ajovové (Iowa, Ioway, Báxoje)
 Assiniboini (Assiniboin, Assiniboine, Asiniibwaan, Hohe, Nakona)
 Hidatsové (Minnetaree, Minnetari, Hidatsa, Hiraaca)
 Kamenní indiáni (Stoney, Nakoda)
 Horští Kamenní indiáni (Mountain Stoney, Hebina, Ye Xa Yabine Nakoda)
 Kanzové (Kansa, Kanza, Kaw)
 Kvopóové (Quapaw, Arkansas, O-gah-pah)
 Mandani (Mandan, Mantannes, Numakhkyki)
 Mizuriové (Missouri, Niúachi, Niutachi)
 Omahové (Omaha, Umoahoa)
 Osedžové (Osage, Niúkonska)
 Otové (Oto, Chiwere)
 Ponkové (Ponca, Panká)
 Siouxové (Sioux) / Velký siouxský národ (Great Sioux Nation) / Sedm ohnišť (Seven Council Fires, Očéthi Šakówiŋ) východní Dakotové (Eastern Dakota, Dakhóta) / Santí (Santee, Isányathi)
 Bdewakantonové (Mdewakanton neboli Bdewákȟaŋtȟuŋwaŋ)
 Wahpetonové (Wahpeton neboli Waȟpétȟuŋwaŋ)
 Wahpekutové (Wahpekute neboli Waȟpékhute)
 Sissetonové (Sisseton neboli Sisítȟuŋwaŋ)
 západní Dakotové (Western Dakota, Dakȟóta), nesprávně Nakotové (Nakota)
 Yanktonové (Yankton neboli Iháŋktȟuŋwaŋ)
 Yanktonajové (Yanktonai neboli Iháŋktȟuŋwaŋna)
 Lakotové (Lakota, Lakȟóta) / Tetoni (Teton Sioux, Teton), nesprávně tetovaní lakotové
 Brúléové (Sikangu, Brúlé)
 Hunkpapové (Hunkpapa, Húŋkpapȟa)
 Itazipčové (Itazipcho, Hazipco, Sans Arcs, Arrows all Gone)
 Minikonžuové (Mineeconju)
 Oglalové (Oglala, Ogalala Sioux)
 Ohenonpové (Oohenonpa, Two Kettles)
 Sihasapové (Sihasapa, Blackfeet, siouxští černonožci)
 Vraní indiáni (Absaroka, Apsáalooke, Corbeaux, Crow)
 Horští Vraní indiáni (Mountain Crow, Ashalaho)
 Tonkawové (Tonkawa, Tonkaweya, Tikanwa-tik)

 Náhorní plošina (Plateau) 

Tato nejmenší kulturní oblast Severní Ameriky se nachází na náhorní plošině mezi Skalnatými horami a Kaskádovým pohořím. Zasahuje na území států Idaho, Washington, Montana a do jihozápadní Kanady. Zdejší původní obyvatelé se živili hlavně sběrem jedlých rostlin (muchovník, cibulky ladoníku), lovem jelenů i rybolovem. Od 18. století se rozšířil chov koní a některé kmeny se přiblížily kultuře prérijních indiánů. Obydlím byly původně polopodzemní chýše ze dřeva a drnů zvané quiggly, později se rozšířila típí. Indiáni žili v rodinných tlupách a byli méně bojovní než prérijní kmeny.

 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Bannokové (Bannock, Banate, Nimi Pan a'kwati)
 Na-denéjská jazyková rodina 
 Nikolové (Nicola, Nicola Athapascan, Stuwix)
 Penutijská jazyková rodina 
 Klamathové (Klamath, Waklaks)
 Modokové (Modoc, Mowatocknie, Modok)
 Molalové (Molale, Molelle)
 Propíchnuté nosy (Nez Percé, Numipu, Niimíípu)
 Šahaptinové (Shahaptin, Sahapti, Sħáptənəkhw,  Ichishkin)
 Jakimové (Yakama, Yakima, Waptailnsim)
 Palusové (Palouse, Palus, Appaloosa, Pelúuspem)
 Valla Vallové (Walla Walla, Waluulapam)
 Umatillové (Umatilla, Tamalúut)
 Teninové (Tenino, Tygh, Warm Springs band, Tayxɫáma)
 Selišská jazyková rodina 
 Coeur d'Alene (Coeur d'Alene, Skitsuish, Snchitsuʼumshtsn)
 Lilluetové (Lillooet, St'at'imc)
 Okanagani (Colville, Okanagan, Nsíylxcən)
 Selišové (Salish)
 Kalispelové (Kalispel, Lower Kalispel, Silkatkmlschi)
 Pend d’Oreilles (Pend d’Oreilles, Upper Kalispel, Kullyspelm, Ql̓ispé)
 Ploskohlavci (Flathead, Bitterroot Salish, Séliš)
 Spokani (Spokane, Sqeliz, Npoqínišcn)
 Vnitrozemští Selišové (Interior Salish, Wenatchi)
 Šusvapové (Shuswap, Secwepemctsín)
 Thompsonští Indiáni (Thompson, Nlakapa'mux)
 Kajusové (Cayuse, Cailloux, Willetpoos, Liksiyu)
 Kutenajové (Kootenai, Kootenay, Kutenai, Ktunaxa)

 Severozápadní pobřeží 
Kultura severozápadních indiánů byla založená na lovu pravidelně migrujících lososů, ale i dalších druhů ryb a mořských živočichů. Menší roli hrál sběr bobulí a lov suchozemské zvěře. Tradičním obydlím byly dlouhé domy z dřevěných trámů, často zdobené totemovými sloupy, v nichž žilo pohromadě více rodin. Ze dřeva vyrábí i dlabané kánoe, masky či nářadí. Vynikají také v tkalcovství a košíkářství. Všechny předměty byly umělecky zdobené obrazy totemových zvířat. Náčelníci a jejich rodiny měli velkou moc, společnost byla strukturována. Významným obřadem byl potlač spojený s rozdílením darů. Zdejší indiáni znali otroctví a provozovali směnný obchod.

 Čimakumská jazyková rodina 
 Kvileutové (Quileute, Quillayute, Kwo’lleyot)
 Čimakumové (Chimakum, Aqokúlo, Öaxwókwolo Port Townsedn indians)
 Na-denéjská jazyková rodina 
 Ejakové (Eyak, Iya-Gdelahgeyu)
 Klatskaniové (Clatskanie, Tlatskanai)
 Tlingitové (Tlingit, Klingit, Tlinkit, Kolosh)
 Čilkatové (Chilcat, Chilcoot, Jilḵáat Ḵwáan)
 Jakutatové (Yakutat, Laax̱aayík Kwáan)
 Vnitrozemští Tlingitové (Inland Tlingit, Taku, Tʼaaḵu Ḵwáan)
 Penutijská jazyková rodina 
 Alseové (Alsea, Alseya)
 Cimšjanové (Tsimshian, Ts’msyan, Gyigyet, Gyikgyet)
 Pobřežní Cimšjanové (Coast Tsimshian, Sm’algyax̣, Sm’algax)
 Nisgaové (Nisg̱a’a, Nisqa’a)
 Gitksanové (Gitxkan, Gitksanimx̣)
 Činukové (Chinook, Clatsop, Tlatsop, Shoalwater Bay Indians)
 Katlametové (Kathlamet, Guasámas, Guithlamethl, Kwillu'chini)
 Multnomahové (Multnomaha)
 Vaskové (Wasco, Watlala, Kigaltwalla)
 Višramové (Whisram, Tlakluit)
 Kalapujové (Kalapuya, Calapooya, Tsankupi)
 Kúsové (Coos, Coosan, Hanis, Coquelle, Ko-Kwell)
 Siuslavové (Siuslaw, Kuitsh)
 Takelmové (Takelma, Dagelma, Rogue)

 Selišská jazyková rodina 
 Bella Kúlové (Bella Coola, Nuxalk)
 Selišové (Salish)
 Kovičanové (Cowichan, Kw’amutsun)
 Lumniové (Lumni, Lummi)
 Pobřežní Selišové (Coast Salish, Squamich, Saanich, Skwxwu’mesh)
 Tillamúkové (Tillamook, Nehalem)
 Vakašská jazyková rodina 
 Bella Bellové (Bella Bella, Heiltsuk)
 Haislové (Haisla, Xa’islak’ala, X̄a’islakala)
 Kvakiutlové (Kwakiutl, Kwakwaka'wakw)
 Makahové (Makah, Kwihdich-chuhaht)
 Nutkové (Nootka, Nuuchaanul, Nuu-chah-nulth)
 Haidové (Haida, X̱aayda, X̱aadas, X̱aad)

 Kalifornie 
V Kalifornii žilo na poměrně malém území velké množství kmenů, některé z nich však byly vyhubeny během 19. stol., zvláště v době Zlaté horečky. Kalifornští indiáni byli mírumilovní sběrači, rybáři a lovci drobné zvěře, živili se hlavně žaludy dubů. Obývali společné polopodzemní chýše nebo jen wikapy z trávy a větví. Při obřadech se zdobili složitými ozdobami z peří. Prosluli zpracováním lýka a košíkářstvím.

 Algonkinská jazyková rodina 
 Jurokové (Yurok, Olekwo'l)
 Vijotové (Wiyot, Wee-’at, Wishosk)
 Hokaská jazyková rodina 
 Ačumaviové (Achomawi, Ajumawi, Pit River Indians)
 Atsugeviové (Atsugewi, Atsugé, Hat Creek)
 Čimarikové (Chimariko, Trinity, Trinity River Indians)
 Čumašové (Chumash,Shmuwich, Ysleño, Inezeño)
 Janové (Yana) †
 Severní Janové (Northern Yana, Yana) †
 Jahiové (Yahi) †
 Esselenové (Esselen, Huelel)
 Karukové (Karok, Káruk)
 Kumejájové (Kumiai, Diegueño, Campo, Tipai, Kumeyaay)
 Pomové (Pomo, Pómó)
 Salinanové (Salinan, Te'po'ta'ahl)
 Šastové (Shasta. Shastika, Kahosadi)
 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Gabrieleňové (Gabrieleño, Tongva)
 Kavijové (Cahuilla, Ivilyuqaletem)
 Kitanemukové (Kitanemuk)
 Kupeňové (Cupeño, Kuupangaxwichem)
 Luiseňové (Luiseño, Payómkawichum)
 Monové (Mono, Monachi)
 Serranové (Serrano, Taaqtam)
 Tataviamové (Tataviam, Kitanemuk)
 Tubatulabalové (Tubatulabal, Tule River Indians, Pakaːnil)

 Na-denéjská jazyková rodina 
 Četkové(Chetco, Chectco, Chit-dee-ne)
 Hupové (Hoopa, Hupa, Natinookwa)
 Čilulové (Chilula)
 Vlastní Hupové (Hoopa Valley, Natinookwa)
 Wilkutové (Whilkut, Redwood Creek)
 Tolovové (Tolowa, Siletz Dee-ni)
 Umpkvové (Umpqua, Upper Umpqua, Etnemitane)
 Vailakiové (Wailaki, Eel River Athapascan)
 Katové (Cahto, Kato)
 Penutijská jazyková rodina 
 Jokutové (Yocut, Yokut)
 Mariposové (Mariposa, Wukchumni)
 Severní Jokutové (Northern Yokuts, Buena Vista Yokuts, Tulamni )
 Kostanové (Costano, Oholone)
 Karkinové (Carquin, Ohlone) †
 Maiduové (Maidu, Maidun, Májdy)
 Horští Maiduové (Mountain Maidu, Yamani Maidu)
 Jižní Maiduové (Nisenan)
 Konkovové (Concow, Koyoomk'awi)
 Miwokiové (Miwok, Miwuk, Miw·yk)
 Jezerní Mivokové (Lake Miwok)
 Pobřežní Mivokové (Coast Miwok)
 Vnitrozemští Mivokové (Plains and Sierra Miwok, Yosemite)
 Takelmové (Takelma, Takilma, Dagelma, Rogue)
 Vintuové (Wintu, Wintun, Copeh)
 Jazyková rodina Juki-Vappo 
 Jukiové (Yuki, Yukiah, Ukiah, Ukomno'm, Round Valley Indians)
 Vappové (Wappo, Guapo, Ashochimi)

 Velká pánev 
Polopouštní oblast na území Nevady a Utahu obývají indiáni, živící se tradičně sběrem rostlin a lovem drobné zvěře včetně hadů a králíků, v příznivých oblastech i zemědělstvím. Od 18. stol. se rozšířil chov koní. Indiáni zde žili kočovně, obydlí byla jednoduchá, jen přístřešky z trávy a kůže, jednoduchý byl i oděv. Z umění a řemeslných dovedností vynikali zvláště v košíkářství.

 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Čemeveviové (Chemehuevi, Colorado River Indians)
 Juteové (Jutové, Utové, Utahové, Ute, Nyc, Núuc)
 Monové (Mono, Monachi, Kucadikadi)
 Pajutové (Paiute, Nume)
 Pajutové z Owenského údolí (Owens Valley Paiute, Eastern Mono, Numa)
 Avanečové (Ahwahnechee, Yosemite Valley Paiute)
 Šošoni (Shoshone, Shoshoni, Neme, Newe)
 Jižní Šošoni (Southern Shoshone, Goshute)
 Západní Šošoni (Western Shoshone, Nevada Shoshone)
 Timbišové (Timbisha, Coso, Death Valley Shoshone)

 Hokaská jazyková rodina 
 Vašové (Washoe, Waashiw)

 Jihozápad 
Indiánské kultury v oblasti jihozápadu navazují na dávné kořeny v anasazijské, mogolloonské či hohokamské kultuře. Autochtonní obyvatelé žili v pueblech postavených z hliněných cihel a věnují se zemědělství. Vynikají v umění a řemeslech jako je košíkářství, tkaní nebo zpracování tyrkysu a stříbra. Náboženství je spojeno s rituály, vázanými na zemědělství a počasí, jako je např. hadí tanec Hopiů. Postupně do oblasti migrovali ze severu kočovní lovci a sběrači, kteří od Pueblanů převzali zemědělství a řemesla, žili však ve wikapech z větví a trávy nebo polopodzemních hliněných domech hogan. Byli obávaní válečníci a dlouho odolávali bílým kolonizátorům. Od 16. stol. se v oblasti rozšířil chov koní, částečně též ovcí.

 Jumská jazyková rodina 
 Havasupajové (Havasupai, Havsuw' Baaja)
 Javapajové (Yavapai, Yavbe)
 Javapajové ze Zeleného údolí (Verde Valley Yavapai, Val Verde, Wípukba)
 Jižní Javapajové (Southern Yavapai, Guwevkabaya)
 Západní Javapajové (Western Yavapai, Ɖólkabaya)
 Jumové (Yuma, Quechan, Kwtsaan)
 Marikopové (Maricopa, Piipaash, Xalychidom Piipaa)
 Mohavové (Mohave, Mojave, Hamakhav, Aha Makhav)
 Valapajové (Walapai, Hualapai, Wa-la-peye)

 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Hopiové (Hopi, Moqui, Hopitu, Hopituh Shi-nu-mu)
 Papagové (Papago, Tohono O'odham)
 Píseční Papagové (Hia C-eḍ O'odham, Sand Papago, Areneños)
 Pimové (Pima, Akimel O'odham)
 Kajova-tanoská jazyková rodina 
 Tevové (Tewa, Pojoaque, Tano, Tesuque, Tée-wah)
 Nambéové (Nambe Pueblo, Nambé Oweenge)
 Ohkeové (Ohkay Pueblo, Kin Łichííʼ, Ohké Owingeh)
 Pochoakové (Pojoaque Pueblo, P'osuwaege Owingeh)
 Pueblané ze San Ildefonsa (San Ildefonso Pueblo, P'ohwhóge Owingeh)
 Pueblané ze Santa Clary (Santa Clara Pueblo, Kha'po Owingeh)
 Tesukové (Tesuke, Tesuque, Tetsuge Owingeh)
 Tivové (Isleta, Picuris, Sandia, Taos, Tigua, Tiwa)
 Isletové (Isleta, Ysleta, Shiewhibak)
 Pueblané z Picurisu (Picuris Pueblo, P'įwweltha)
 Pueblané ze Sandie (Sandia Pueblo, Tuf Shur Tia)
 Pueblané z Taosu (Taos Pueblo, Tə̂otho, ȉałopháybo)
 Tovové (Towa, Walatowa, Jemez)
 Kereská jazyková rodina 
 Keresové (Keresan, Keres)
 Akomové (Ácoma, Aak'u, Áakʾùumʾé)
 Ciové (Zia, Tsia, Tsi'ya, Tsʾíiyʾamʾé)
 Kočitové (Cochiti, Kotyit)
 Keresové ze San Felipe (San Felipe Pueblo, Katishtya)
 Keresové ze Santa Anny (Santa Anna Pueblo, Tamaiya)
 Keresové ze Santa Dominga (Santo Domingo Pueblo, Kewa)
 Keresové z Laguny (Laguna Pueblo, Kawaika, Kʾáwáigamʾé)
 Na-denéjská jazyková rodina 
 Apačové (Apache, Inde, Dine)
 Bělohorští Apačové (White Mountines Apache, Ndee)
 Čirikavové (Chiricahua, Ch’úúkʾanén, Č’ók’ánéń, Chokonni)
 Chikariljové (Jicarilla, Tinde)
 Lipanové (Lipan, Lipan Apache, Ypandes, Lépai-Ndé)
 Meskalerové (Mescalero, Shis-Inday, Mashgalénde)
 Tontové (Tonto)
 Západní Apačové (Western Apache, San Carlos, Arivaipa,Innee, Nnēē)
 Navahové (Navaho, Navajo, Naabeehó, Diné)
 Anasaziové (Ancestral Puebloans, Anasazi, Anaasází, Hisatsinom) †
 Zuňiové (Zuni, Zuñi, Áshiwi)

 Střední Amerika, Mexiko 
 Aridoamerika 
Polopouště severozápadního Mexika a poloostrova Baja California měly řídké osídlení. Lovci drobné zvěře a sběrači se v příznivějších oblastech zabývali i zemědělstvím, spojeným s důmyslnými závlahami. Na pobřeží Kalifornského zálivu též lovili ryby. Žili v domech ze dřeva a hlíny, wikapech nebo týpí, jednotlivé rodiny často odděleně od sebe. Od 16. stol. se rozšířil chov koní i dobytka. V náboženství hrálo velkou roli užívání halucinogenního kaktusu peyotlu.

 Hokaská jazyková rodina 
 Seriové (Seri, Comcaac)
 Jumská jazyková rodina 
 Kiliwové (Kiliwa, K'olew)
 Kočimové (Cochimí, Laymón)
 Kokopové (Cocopah, Kwapa, Xawil kwñchawaay)
 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Jakiové (Yaqui, Hiaki, Yoeme)
 Korové (Cora, Náayarite)
 Majové (Mayo, Yoreme)
 Opatové (Opata, Tegüimas)
 Tarahumarové (Tarahumara, Rarámuri)
 Tepevanové (Tepehuán, O'dam)
 Vičolové (Huichol, Wirrarika, Wixáritari)
 Zakatékové (Zacateco, Caxcan, Zacatecatl)
 Zumanové (Zumana, Suma, Zuma)
 Oto-mangeská jazyková rodina 
 Otomíové (Otomí, Hñähño, Ñuhu)
 Čičimékové (Chichimeca Jonaz, Jonaz, Úza)
 Koaviltékové (Coahuilteca, Pakawa)
 Komekrudové (Comecrudo, Mulato, Carrizo)
 Waikurové (Waicura, Guaicura, Waikurí)

 Mezoamerika 
Oblast nejvyspělejších kultur předkolumbovské Ameriky, spojených s budováním měst, monarchickými nebo teokratickými státními útvary, vysoce rozvinutým uměním i počátky věd, např. astronomie a matematiky. Společnost byla strukturována s vrstvami kněží, aristokracie, poddaných a otroků. Náboženské systémy byly polyteistické, velkou roli hrály kulty slunce a deště, spojované s lidskými oběťmi i míčovými hrami. Pro rituální účely byly budovány chrámy, pyramidy a další stavby. Většina obyvatel se živila zemědělstvím, zvláště pěstováním kukuřice, agáve a zeleniny. Tradiční kultury byly v 16. stol. rozvráceny pod náporem španělských dobyvatelů.

 Hokaská jazyková rodina 
 Tekvistlatékové (Oaxaca Chontal, Tequistlateca, Huamelula)
 Tolové (Tol, Tolpan, Jicaque) Tolové (Tol, Tolpan, Jicaque)
 Juto-aztécká jazyková rodina 
 Korové (Cora, Náayarite)
 Nahuové (Nahua, Nāhuatlācah)
 Aztékové (Aztec, Azteca, Aztecah, Tenochcah, 'Mēxihcah) Alagvilakové (Alaguilac, Alagüilac)
 Pipilové (Pipil, Cuzcatlecah)
 Počutékové (Pochuteca, Poxutleca, Pochutlan) †
 Tepanékové (Tepanec, Tepanecah)
 Tlaxcaltékové (Tlaxcalan, Tlaxcaltec)
 Toltékové (Toltec, Tolteca, Tōltēcah) †

 Jazyková rodina Lenka 
 Lenkové (Lenca, Lenka)
 Šinkové (Xinca, Xinka, Yupiltepeque)
 Mayská jazyková rodina 
 Čortíové (Chortí, Ch'orti)
 Kakčikelové (Cakchiquel, Kaqchikel)
 Kekčíové (Cequchi, Q'eqchi''')
 Kičéové (Quiché, K'iche)
 Mayové (Maya, Màaya)
 Itzáové (Itza, Itzaj)
 Lakandonové (Lacandón, Hach Winik)
 Vlastní Mayové (Maya, Yucatec, Màaya)
 Tzeltalové (Tzeltal, Sotz'il)
 Tzotzilové (Tzotzil, Sotz'leb)
 Vastékové (Huastec, Huasteco, Teneek)

Miše-sokeská jazyková rodina 
 Olmékové (Olmec, Olmeca, Tenocelome) †
 Popolukové (Popoluca, Mixe, Yaak'awü)
 Sokeové (Zoque, O'de püt)

Oto-mangeská jazyková rodina 
 Amuzgové (Amuzgo, Amoxco, Tzjon Non)
 Činantékové (Chinantec, Tsa Jujmi)
 Čorotegové (Chorotega, Choluteca, Mangue)
 Išatékové (Popoloca, Ixatec, Xwja)
 Kuikatékové (Cuicatec)
 Mazatékové (Mazatec, Ha Shuta Enima)
 Mištékové (Mixtec, Mixteco, Ñuù savi)
 Tlapanékové (Tlapanec, Me'phaa)
 Vabiové (Huabe, Huave, Wabi, Ikoots, Kunajts)
 Zapotékové (Zapotec, Zapoteco, Didxažon)

Totonacká jazyková rodina 
 Tepevové (Tepehua, Hamasipini)
 Totonakové (Totonac, Tutunacu)
 Kuitlatékové (Cuitlateca) †
 Purépečové (Purépecha, P'urhépecha, Tarascan, Tarasco)

Karibská oblast 
Tato oblast zahrnuje Velké a Malé Antily, pobřeží Střední Ameriky na jih od Yucatánu a poběží Jižní Ameriky mezi Panamou a ústím Orinoka. Původní obyvatelé se věnovali zemědělství a rybolovu, žili v chýších postavených na kůlech, oděv byl jen minimální. Kultura a náboženství byly ovlivněny Mezoamerikou, odkud převzali míčové hry a umělecká řemesla. Vynikali ve zpracování dřeva a výrobě dlabaných člunů. Obyvatelé ostrovů byli vesměs vyhubeni nebo zdecimováni zavlečenými nemocemi během 16. a 17. století, na pevnině původní obyvatelé dosud přežívají, často smíseni s obyvateli afrického původu.

Aravacká jazyková rodina 
 Goachirové (Goajiro, Wayú)
 Kakaetiové (Caquetio, Caiquetia ) †
 Lukajanové (Lucayan, Lucayo, Lukku-Cairi) †
 Sibonejové (Ciboney, Siboney) †
 Taínové (Taino, Taiíno) †

Čibčská jazyková rodina 
 Bribriové (Bribri, Talamanca)
 Kabékarové (Cabécar, Chirripó, Talamanca)
 Teribové (Naso, Teribe, Térraba, Tjër Di)
 Bronkové (Bronka, Boruca, Brúnkajk)
 Gvajmíové (Guaymi, Ngäbe, Ngäbere)
 Buglerové (Bugle, Buglere, Bokotá, Muoy, Murire)
 Gvatuzové (Corobicí, Guatuso, Watuso-Wétar, Maleku, Maléku Jaíka)
 Kunové (San Blas Kuna, Cuña, Guna, Dule)
 Pajové (Paya, Pech)
 Ramové (Voto, Boto, Rama, Rama Cay Indians)

Čokóská jazyková rodina 
 Čokóové (Choco, Katío, Eperara, Embera)
 Wounanové (Wouraan, Wounan, Wuanana, Noanamá, Woun Meu)
 Darienové (Dariena, Cueva) †

Karibská jazyková rodina 
 Jukpové (Yukpa, Yucpa, Yupa, Carib Motilón, Macoíta, Manso)
 Ostrovní Karibové (Island Caribs, Kalinago, Kalhíphona, Igneri, Iñeri, Inyeri)
 Garifové (Garifuna, Kalhíphona, Karif, Garinagu)
 Waikeríové (Waikerí, Guaiquerí)

Misumalpská jazyková rodina 
 Matagalpové (Matagalpa, Cacopera)
 Miskitové (Miskito, Misquito, Moskito, Mosquito, Mískitu)
 Sumové (Sumu, Sumo, Mayangna)

Oto-mangeská jazyková rodina 
 Čorotegové (Chorotega, Mangue)
 Gvanahatabejové (Guanahatabey, Guanajatabey) †
 Siguajové Ciguay, Siwayo)†

Jižní Amerika

Andy 
Oblast vyspělých kultur předkolumbovské Ameriky, spojených s monarchickými nebo teokratickými státními útvary, zemědělstvím, stavbou silnic a kamenných měst. Od 1. tis. př. Kr. se rozvíjelo umění, vědy a řemesla, na rozdíl od Mezoameriky zřejmě nebylo známo písmo, ale jen kipu. Společnost byla strukturována s vrstvami kněží, šlechty či úředníků a poddaných, existovaly stálé armády. Zdrojem obživy bylo zemědělství (brambory, kukuřice) a chov domácích zvířat (lamy, psi, krůty, morčata). Náboženské systémy byly polyteistické, někdy spojené s lidskými oběťmi. Pro rituální účely byly budovány chrámy, pyramidy a další stavby. Ve 14. stol. oblast politicky sjednotili Inkové, i přes násilné přerušení kontinuity vývoje pod náporem španělských dobyvatelů v 16. stol. tradiční kultura přežívá.

Ajmarská jazyková rodina 
 Ajmarové (Aimara, Aimará, Aymar, Aymará)
 Koljové (Colla, Qolla, Qulla) †
 Lupakové (Lupaca, Lupaqa) †
 Žakarúové (Jaquaru, Jaqui, Kawki)

Araukánská jazyková rodina 
 Čangové (Chango, Camanchaco, Camanchango, Chinchorro) †
 Mapučové (Araucanian, Araucano, Mapuche)

Aravacká jazyková rodina 
 Pichaové (Piajao, Pixao, Pinao, Oréma)

Jazyková rodina Barbaco-Paez 
 Kokonukové (Coconuco, Cauca, Namrrik)
 Misakové (Misac, Mogues, Mogéz, Guambiano)
 Paezové (Paez, Nasa)
 Tsačilové (Tsáchila, Colorado, Tsafiqui, Tsáfiki, Colorado, Campaz, Colima)

Čibčská jazyková rodina 
 Arvakové (Arhuaco, Ika)
 Čimilové (Chimila, Ette Ennaka)
 Guaneové (Guane, Muisca) †
 Karové (Cara, Caranqui) †
 Kitové (Quitu, Pansaleo, Latacunga) †
 Kogiové (Kogui, Cogui, Kágaba)
 Kvaikérové (Awa, Coaiquer, Quaiquer, Kwaiker)
 Muiskové (Muisca, Chibcha Proper, Duit, Muysca, Muyska) †
 Taironové (Tairona, Teijua, Tairuna, Teruna) †
 Tunebové (Tunebo, Uwa, Uw Cuwa)

Čimújská jazyková rodina 
 Čimúové (Chimú, Chimor, Quingnam, Yunga, Yunca) †
 Kaňariové (Cañari, Cañar, Kanyari))
 Močikové (Mochica, Yunga, Yunca) †
 Puruáové (Puruhá, Puruguay, Puruwá)

Čokóská jazyková rodina 
 Ansermové (Anserma, Caramanta) †
 Čokóové (Chocó, Embera, Eperá)
 Wounánové (Wounaan, Noanamá, Woun Meu)
 Kimbajové (Quimbaya, Kimbaya) †
 Sinúfanové (Sinúfana,Cenufana, Cenu, Sinú)

Čolónská jazyková rodina 
 Čačapojové (Chachapoya, Sach'a phuyu, Sach'a-p-qulla) †
 Čolónové (Cholón, Seeptsá, Tsinganeses)
 Hivitové (Hibito, Hivito, Jibito, Xibito)

Kečujská jazyková rodina 
 Inkové (Inca, Inka, Runakuna) †
 Kaljavajové (Callahuaya, Callawalla, Callawaya, Kallawaya)
 Kečuové (Quechua, Kichwa, Runakuna, Nunakuna)
 Otavalové (Otavalo, Caranqui)
 Salasakové (Salasaca, Kichwa)
 Saragurové (Saraguro, Kichwa, Inga Kichwa)

Uru-čipajská jazyková rodina 
 Čipajové (Chipaya, Puquina, Uchun Maa Taqu)
 Uruové (Uro, Uru, Oruro, Qhas Qut suñi)
 Atakamové (Atacama, Atacameño, Ulipe, Kunza, Likan-antai, Likanantaí)
 Djagitové (Diaguita, Diaguitos, Calchacqui, Quilimes) †

Amazonie 
Největší kulturní oblast Ameriky obývaná největším počtem etnických skupin. Někteří antropologové oblast Velké Amazonie rozdělují na více dílčích oblastí. Většinou žili zdejší indiáni usedle v osadách tvořených velkými společnými domy, kde se spí v hamakách. Např. u Janomamů je celá osada tvořena jediným domem šabono. Většina etnik se živí tropickým zemědělstvím, zvláště pěstováním manioku, rybolovem, sběrem (např. plodů palem chonta a pupuhna, léčivých rostlin i lovem drobné zvěře (např. opic, pekariů). Obyvatelé sušších oblastí na jihu a východě Brazílie, např. Ňambikwarové a Botokudové, jsou především lovci a sběrači. Významné je použití šípových jedů, léčivých, povzbudivých a psychotropních rostlin (např. guarana, ayahuasca), které mají význam i v náboženství.

Aravacká jazyková rodina 
 Amuéšové (Amuesha, Yanesha'ch)
 Aravakové (Arawac, Arawak, Lokono)
 Banívové (Baníwa, Baniva, Tayaine, Karu)
 Baréové (Baré, Guarequena, Warekena)
 Guahibové (Guahibo, Sicuani, Jiwi)
 Javalapitíové (Yawalapití, Jaulapiti))
 Kampové (Campa, , Anti, Asháninka)
 Kulinové (Culina, Kulína, Kulyna, Madihá, Madija)
 Mačigengové (Machiguenga, Matsigenka, Matsigenga)
 Manaové (Manao, Manaus) †
 Maškové (Mashco, Cujareño, Nomole)
 Mochové (Mojo, Moxo, Mojeños, Moxeños)
 Nantíové (Nanti, Pucapucari, Kogapakori)
 Paresíové (Paresí, Parecís, Haliti)
 Piapokové (Piapoco, Cháse)
 Pirové (Piro, Yine, Machinere)
 Sálumové (Sáluma, Saluma, Enawene Nawe)
 Terenové (Terena, Etelena)
 Vapišinové (Wapishina, Wapixana)
 Altroariové (Altroari, Atorada)
 Waurové (Waurá, Wauja, Mehinaku)

Čibčská jazyková rodina 
 Motilonové (Motilon, Bari, Dary, Yukpa)

Chívarská jazyková rodina 
 Ačuárové (Achuar, Achu Shuar)
 Chívarové (Jíbaro, Jivaro, Xivaro, Shuar)

Karibská jazyková rodina 
 Akawojové (Acawoy, Akawaio, Patamona, Kapóng)
 Akuirové Akuiro, Acuilo, Oyaricoulet, Triometesem)
 Garifové (Garif. Garifuna)
 Hiškarájové (Hixcarya, Hixkaryana)
 Jekvanové (Ye!kuana, Dekwana, Maquiritare)
 Karibové (Carib, Cali'na, Kari'nja)
 Makušiové(Macushi, Macuxi, Teweya)
 Panarové (Panaré, Eñapa)
 Taulipangové (Taulipang, Taurepang, Arecuna, Pemón, Pemong)
 Wajanové (Wayana, Ajana, Alucuyana, Ojana, Orcocoyana, Pirixi, Urukuena)
 Wajwajové (Waiwai, Oaioai, Wabui, Tunayana)

Panoská jazyková rodina 
 Jaminávové (Yaminawa, Yaminahua, Katukina)
 Kašivové (Cashibo, Cacataibo, Managua, Hagueti)
 Kašinávové (Kaxynawa, Caxinawa, Hantxa Kuin)
 Konivové (Conibo, Kapanawa, Qunibu, Konibo)
 Matsésové (Matsés, Mayoruna, Paud Usunkid)
 Šipivové (Shipibo, Shipipu, Shipiwo)

Takanská jazyková rodina 
 Araonové (Araona, Cavina)
 Eseechové (Eceeje, Huaraya, Tiatinagua)
 Takanové (Tacano, Takana, Tumupasa)

Tukanská jazyková rodina 
 Desanové (Desano, Hup, Hupda, Winá)
 Kotové (Coto, Orejón, Payawá, M`áíhyki)
 Kubeové (Cubeo, Kobeua, Kubewa, Pãmié)
 Sionové (Siona, Pijoe, Gantëya)
 Tukánové (Tucano, Tukana, Dahseyé)

Tupijská jazyková rodina 
 Emerilonové (Emerillon, Mereo, Melejo, Teké)
 Gvarajúové (Guarayo, Guarayu, Gwarayú)
 Kamajuráové (Camayurá, Kamaiurá)
 Kokamové (Cocama, Kokáma)
 Mondéové (Mondé, Cinta Larga, Cinturão Largo)
 Mundurukúové (Mundurucú, Mundurukú, Wuy Jugu)
 Omaguové (Omagua, Umaua, Yhuata)
 Parintintinové (Parintintin, Kawahi)
 Sateré Mawéové (Sateré Mawé, Mabue, Maragua, Andira, Arapium)
 Sirionóové (Sirionó, Mbia Chee)
 Šetáové (Xetá, Hetá, Xé)†
 Šipajové (Shipaya, Xipaya)
 Tapirapéové (Tapirapé, Tapirape)
 Teneteherové (Tenetehera, Guajajara)
 Tuparíové (Tuparí, Mekem), Amniapé)
 Tupí-Kawahibové (Kawahib, Kagwahiva)
 Tupinambové (Tupinamba, Tupinambá) †
 Tupinikimové (Tupiniquim, Tupí)
 Urubu Kaaporové (Urubu Kaapor, Ka’apor, Kaaporté)
 Žurunové (Jurúna, Yuruna, Yudjá)

Witótská jazyková rodina 
 Borové (Bora, Muinane, Meamuyna)
 Okainové (Ocaina, Okiana)
 Witótové (Huitoto, Witóto, Uitoto, Muinane)
 Nípodeové (Nípode, Mamuina)
 Mínikové (Mínica, Noaiko-Muína)
 Mururíové (Mururí, Hutito, Búe)

Jazyková rodina Záparo-Jagua 
 Ikitové (Iquito, Amacacore, Hamacore, Quiturran, Puca-Uma)
 Jaguové (Yagua, Yahua, Llagua, Nijyamïï Nikyejaada)
 Záparové (Zaparo, Sáparo, Sápara)

Žéjská jazyková rodina 
 Apinajéové (Apinajé, Afotigé, Otogé, Pinagé, Pinaré, Uhitische)
 Bororové (Bororo, Coroados, Boe, Orarimogodo)
 Botokudové (Botocudo, Aymoré', Krenak, Naknakuk)
 Kajapóové (Cayapó, Mẽbengokre)
 Tšukahaméové (Txucahamae, Mekrangnoti)

 Kaingangové (Caingang, kaingang, Kanhgág)
 Aveikomové (Aweicoma, Xokleng)
 Karažáové (Carayá, Karajá, Iny)
 Krahöové (Krahô, Canela, Timbira)
 Kreen Akaroréové (Kreen Akarore, Panara)
 Rikbakcové (Rikbaktsa, Aripaktsa, Canoeiro, Erigpaksá)
 Sujáové (Suyá, Kisêdjê)
 Šavantové (Shavante, Xavante, A'uwe)
 Ofajové (Opaié, Ofaié-Xavante, Ofayé)
 Šerentové (Xerenté, Sherenté)

 Harakmbatové (Harakmbut, Harakmbet, Mashco, Amarakaeri, Huachipaeri)
 Irantšéové (Irantxé, Iranshe, Münkü, Mỹky)
 Janomamové (Yanomamo, Xanomami, Yanõmami thëpë, Waica, Waiká)
 Jurakaréové (Yuracaré, Yurakar, Yurujuré)
 Kofáni (Kofán, Cofán, A’i)
 Mosetenové (Mosetén, Santa Anna, Chimané)
 Ňambikvárové (Nambicuara, Nambiquara, Nambikwara, Kitãulhu)
 Piarové (Piaroa, Wothuha, De'arua )
 Pirahové (Pirahã, Mura-Pirahá,Xapaitíiso)
 Sálivové (Saliba, Sáliva)
 Tikunové (Ticuna, Tucuna, Maguta, Duüxügu)
 Trumájové (Trumai, Ho kod ke)
 Urarinové (Urarina, Shimaku, Kaché)
 Waraové (Warao, Guarauno, Guarao, Warrau)

Gran Chaco 
Nejmenší kulturní oblast Jižní Ameriky na území dnešní Paraguaye a přilehlých oblastí Bolívie, Brazílie a Argentiny, pokrytá bušem a suchými lesy. Zdejší obyvatelé byli tradičně sběrači a lovci, u řek i rybáři. Důležitým zdrojem potravy jsou lusky stromu inga či listy cesmín, z nichž připravují čaj maté. Většina zdejších kmenů žila v menších, rodinných tlupách, ale například společnost Kaďuveů zahrnovala dědičné náčelníky, svobodné a otroky. velkou duchovní i politickou moc měli šamani. Ve výtvarném umění se nejvíce rozvinulo tetování a malování těla. Od 16. století se šířil chov koní i dobytka, způsob života domorodců byl ovlivněn budováním jezuitských redukcí.

Aravacká jazyková rodina 
 Guanové (Chané, Izoceño, Layaná, Kinikinao, Guaná)

Tupijská jazyková rodina 
 Čiriguanové (Chiriguaná, Tapiete, Ava Guaraní)
 Guaraníové (Guaraní, Abá, Ka'aguygua)
 Čiripá-Guaraníové (Chiripá Guarani, Txiripá, Ava Guarani, Ñandeva)
 Kaiwové (Caagua, Caaiwá, Kaiowá', Kayova, Kaiwa)
 Mbyá Guaraníové (Mbyá, Mbyá Guaraní)
 Pai-Tavyterové (Ava, Pai, Tavytera)
 Guajakíové (Guayakí, Guoyagui, Axe, Aché, Aché-Gatu)

Gvajkurúská jazyková rodina 
 Abiponové (Abipón, Callaga) †
 Kaďuveové (Caduveo, Kadiwéu, Ediu-Adig, Mbayá-Kadiwéu)
 Mbajové (Mbayá, Guaicurú, Waikurú, Eyiguayegis)
 Mokoviové (Mocoví, Mbocoví)
 Pajavové (Payawa, Payaguá)†
 Pilagové (Pilagá, Pilacá)
 Tobové (Toba, Qom, Qom-lik, Chaco Sur, Namqom)
 Wačiové (Guachi, Wachi)†

Lengujská jazyková rodina 
 Angaitové (Angaite, Enenlhet)
 Kaškihové (Kaskihá, Cashquiha, Guaná)
 Lenguové (Lengua, Enxet, Vowak)
 Severní Lenguové (Enlhet, Eenlhit, Northern Lengua, Lengua Norte)
 Jižní Lenguové (Enxet, Lengua Sur, Southern Lengua)
 Maskojové (Toba-Maskoy, Maskoy, Toba, Puerto Victoria)
 Sanapanové (Sanapane, Sanapaná, Quiativis, Nenlhet)

Matacká jazyková rodina 
 Ašlušlajové (Ashlushlay, Chulupí, Nivaclé, Niwaklé )
 Čorotíové (Choroti, Yofúaha, Iyo'wujwa)
 Matakové (Mataco, Wichí, Lhamtés, Weenhayek, Noctenes, Matahuayo)
 Makáové (Maká, Maˈka)

Zamucká jazyková rodina 
 Ajoréové (Ayoreo, Ayoreode, Morotoco, Poturero, Zamuco)
 Čamakokové (Chamacoco, Xamicoco, Ishír, Bahía Negra, Ebidoso, Tumarahá)

Žejká jazyková rodina 
 Čikitanové (Chicquitano, Bésiro, Tarapecosi)
 Luléové (Lule, Lulés, Tonocote)
 Vilelové (Vilela, Atalalá, Chulupí, Waqha-Umbawelte)

Patagonie a Ohňová země 

Řídce osídlená oblast pokrytá travnatými pampami a polopouštěmi, na západě i lesy. Původní obyvatelé byli většinou kočovní lovci, žijící v přístřešcích z kůží a větví zvaných toldo. Lovili lamy guanako a pštrosy nandu, oblíbenou zbraní byla bola. Od 16. stol. se rozšířil chov koní. U Mapučů a některých dalších skupin, se pod vlivem andských kultur rozšířil usedlý způsob života a počátky zemědělství.
Na západním pobřeží a v oblasti Ohňové země žili rybáři, sběrači a lovci mořských savců v malých rodinných tlupách. Čluny i přístřešky zhotovovali z kůry a kůží. Obyvatelé jižní Patagonie a Ohňové země byli během 19. a 20. stol. vyhubeni nebo přežívají v malém počtu.

Alakalufská jazyková rodina 
 Alakalufové (Alacaluf, Alakaluf, Kawésqar, Halakwulup)

Araukánská jazyková rodina 
 Mapučové (Araucanian, Araucano, Mapuche)
 Lafkenčové (Coastal Mapuche. Lafkenche)
 Nagčové (Nagche, Nahuelbuta Mapuche)
 Ngulučové (Nguluche, Moluche, Araucanos, Western Mapuche)
 Pevenčové (Pehuenche, Pewenche)
 Pikunčové (Picunche, Picones, Quillotanes, Maipochoes)
 Ventečové (Wente, Wenteche)
 Rankilčové (Ranquel, Rankülche)
 Viličové (Huilliche, Williché, Tsesungún)

Čonská jazyková rodina 
 Čonové (Chono, Chonos, Guaiteco, Chiloé) †
 Haušové (Haush, Manek'enk) †
 Hetové (Het)
 Čečehetové (Chechehet)
 Didluhetové (Didluhet, Didiuhet )
 Taluhetové (Taluhet)
 Kerandíové (Querandi, Het) †
 Onové (Ona, Shelk'nam)
 Puelčéové (Puelche, Pwelche, Gennaken, Gününa künä)
 Tevelčové (Patagon, Patagone, Tehuelche, Aónikenk)
 Tevšenové (Teushen, Teuéx) †

Gvajkurúská jazyková rodina 
 Čanáové (Chaná, Sari)
 Čarrúové (Guenoa, Bohán, Charrúa) †
 Jarové (Yaro, Yarro) †
 Minuaneové (Minuane)†
 Čangové (Changos, Chango, Camanchangos, Chinchorro)
 Jagani (Yaghán, Yahgan, Yámana, Tequenica)
 Kalčakíové (Cacán, Kaka, Calchaquí, Chaka)
 Diaguitové (Diguitas, Quilme) †
 Komečingónové (Comechingón, Hênia, Kamiare, Kamichingan) †
 Warpéové (Warpe, Huarpe, Cuyo, Puntano )
 Alentiakové (Alyentiyak, Huarpe, Allentiac)
 Milkajakové (Milykayak, Millcayac).

Související články 
 Indiánské jazyky
 Indiánské války
 Poznávání indiánských znakových jazyků

Externí odkazy 
 www.indiancorral.cz – severoameričtí Indiáni
 indiani.webpark.cz – severoameričtí Indiáni, zejména Severovýchod, Jihovýchod a Pláně