Okres Klatovy

Okres Klatovy náleží do Plzeňského kraje. Jeho správním centrem bylo město Klatovy.

Rozlohu má největší v České republice a počtem obyvatel mu patří druhé místo v Plzeňském kraji (po okresu Plzeň-město). Průměrná lidnatost okresu je velmi nízká, hluboko pod krajským i republikovým průměrem.

Území okresu vyplňuje západ pohoří Šumava a západní Pošumaví.

Okres sousedí s plzeňskými okresy Plzeň-jih a Domažlice, s jihočeskými Prachatice a Strakonice a jeho jižní hranice je i státní hranicí s Německem.

Změny od 1. 1. 2007 
Podle vyhlášky MVČR č. 513/2006 Sb. přešla z okresu Domažlice do okresu Klatovy ke dni 1. ledna 2007 obec Černíkov. Naopak okresu ubyly obce Borovy a Nezdice, které se staly součástí okresu Plzeň-jih. Rozloha okresu se tím pádem změnila z 1 939,54 km² na 1 945,69 km² a počet obyvatel okresu se snížil o 113.

Přírodní podmínky

Struktura povrchu 
Povrch Okresu Klatovy je velmi členitý. Celou jeho jihozápadní oblast (podél hranice se Spolkovou republikou Německo) tvoří Šumava. V této oblasti najdeme také nejvyšší horu okresu i celých západních Čech – Velkou Mokrůvku (1 370 m n. m.). Směrem do vnitrozemí klesá horský charakter reliéfu a mění se na podhorské vrchoviny a pahorkatiny. Doslova rovinatá území ale v okrese nenajdeme.

K 31. prosinci 2003 měl okres celkovou plochu 1 939,6 km², z toho:
 46,32 % zemědělských pozemků, které z 55,46 % tvoří orná půda (25,69 % rozlohy okresu)
 53,68 % ostatní pozemky, z toho 80,4 % lesy (43,16 % rozlohy okresu)

Vodstvo 
Nejvýznamnějšími řekami území klatovského regionu jsou řeky Úhlava, Otava a Řezná.

Řeka Úhlava pramení v horských oblastech Šumavy, nedaleko Železné Rudy, pod horou Pancíř. Protéká městy Nýrsko, Janovice nad Úhlavou a Švihov, její tok také tečuje některá klatovská předměstí. Podle pozměněných hranic okresů k roku 2007 bude řeka opouštět území okresu za obcí Červené Poříčí v nadmořské výšce asi 360 m. V Plzni řeka ústí do Radbuzy.

Řeka Otava vzniká na Šumavě nedaleko rekreačního střediska Čenkova Pila soutokem řek Vydra a Křemelná. Protéká městy Sušice a Horažďovice, za nimiž také opouští území okresu i kraje a teče směrem na Strakonice a Písek, za nímž ve vodní nádrži Orlík ústí do Vltavy.

Řeka Řezná (Regen) pramení v horských oblastech Šumavy pod horou Pancíř. Protéká Železnou Rudou a u Alžbětína opouští Českou republiku. Protéká městy Bayerisch Eisenstein, Zwiesel, Regen, Bad Kötzting. V Řezně (Regensburg) ústí zleva do Dunaje. Železnorudsko je tak jedno z mála míst v Čechách, které je odvodňováno do Černého moře.

Podhorské oblasti klatovského okresu jsou bohaté na rybníky. Zejména se jedná o území vymezené přibližně městy Klatovy, Nepomuk, Horažďovice a Sušice. Největším rybníkem na okrese je Kozčínský rybník, u obce Kovčín, který má plochu 104 ha. Významné pro rekreaci jsou také rybníky Hnačovský nebo Myslívský.

Na řece Úhlavě, nad městem Nýrsko, byla v roce 1966 vybudována Vodní nádrž Nýrsko o ploše 126 ha. Podhorská nádrž je zásobárnou pitné vody.

Na Šumavě najdeme také větší množství jezer ledovcového původu. Jedná se zejména o jezera Černé (17,6 ha, největší jezero v ČR), Čertovo jezero (10 ha), Jezero Laka a Prášilské jezero. Všechna jezera jsou v nadmořské výšce kolem 1 000 m.

Hospodářství okresu 
Okres Klatovy je převážně zemědělský, podíl průmyslu na celkovém hospodářství okresu se příliš nezvyšuje. Od pádu komunismu ale můžeme pozorovat nárůst zaměstnanců pracujících ve službách. Tento trend je způsoben především prudkým rozvojem turistiky na Šumavě.

Průmysl 
Průmysl okresu se soustřeďuje do 3 středisek: Klatovy, Sušice a Horažďovice, což jsou také 3 největší města okresu. Mezi nejvýznamnější průmyslové podniky patří Šumavské vápenice a omítkárny, Otavské strojírny, SOLO Sirkárna Sušice (tradiční výrobce sirek), KLIMO Klatovy (nápoje) nebo Drůbežářské závody Klatovy.

Zemědělství 
Rostlinná výroba okresu je zaměřena na pěstování pšenice a ječmene, zvyšují se osevní plochy řepky. Vzhledem k podhorskému charakteru území se pěstují také brambory (konzumní i průmyslové).

Živočišná výroba je zaměřena na chov skotu. Chovají se ale také kozy a ovce. Vysoko položené louky na Šumavě se opět začínají využívat jako pastviny.

Největší zemědělské podniky a družstva sídlí v Předslavi, v Bezděkově u Klatov, v Dlažově, v Lubech (součást Klatov) a ve Švihově.

Demografické údaje 
Data k 1. lednu 2016:

 hustota zalidnění: 45 ob./km²
 64,4 % obyvatel žije ve městech

Zaměstnanost 
(2015)

Školství 
(2015)

Zdravotnictví 
(2015)

Zdroj 
 Český statistický úřad

Pořadí sídel podle počtu obyvatel

Doprava 
Okres leží stranou hlavních dopravních tahů (tj. dálnice). Přesto jím však prochází dvě relativně významné silnice I. třídy, jedna přeshraniční železniční trať, a v periferní části ho protíná také hlavní trať 190.

Silnice 
Okresem procházejí 2 silnice I. třídy. Jedná se o komunikace I/22 a I/27, které se protínají v okresním městě Klatovy.

Silnice I/22 přichází z Jihočeského kraje, z měst Vodňany a Strakonice. Na území okresu vstupuje u Horažďovic, prochází obcemi Nalžovské Hory a Mochtín. Potom silnice vstupuje od JV do Klatov, kde se setkává se silnicí I/27. Z Klatov pokračuje západním směrem a území okresu opouští u obce Dlažov. Vlastní silnice končí u města Domažlice.

Silnice I/27 je významnou komunikací spojující sever a západ Čech. Začíná v Dubí, přes sever Čech se dostane do Plzně. Za Plzní pokračuje přes Přeštice, a u Červeného Poříčí vstupuje na území okresu. Prochází Švihovem a Klatovy, které protíná severo-jižním směrem. Dále pokračuje přes Běšiny, za nimiž vstupuje do horských oblastí Šumavy, kde se vyskytují četné zatáčky a v zimě zde nastávají časté dopravní problémy. Po projetí obcemi Čachrov a jeho částí Javorná se silnice dostává do nadmořské výšky okolo 1000 m a začíná opět klesat do Železné Rudy. Za městem, v místní části Alžbětín, silnice končí na státní hranici, kde na ni navazuje bavorská komunikace podobného rázu.

Ze silnic druhé třídy jmenujme například silnici II/171, která prochází městem Sušice nebo „šumavskou“ silnici II/190.
SIlnice II. třídy jsou II/117, II/139, II/145, II/169, II/171, II/172, II/174, II/182, II/184, II/185, II/186, II/187, II/188, II/190, II/191 a II/192.

Železnice 
Okresem prochází tři železniční tratě.

Největší význam má pro okres bezesporu rychlíková železniční trať Plzeň - Klatovy - Železná Ruda (č. 183). Tato trať byla v 90. letech elektrifikována v úseku Plzeň – Klatovy. V Železné Rudě na ni přímo navazuje německá železniční trať do Zwieselu. Úsek trati mezi Klatovy a Železnou Rudou je technicky velmi zajímavý. Překonává totiž horský terén s četnými mosty, vysokými náspy a tunely. Nad Železnou Rudou (Špičák) na ní najdeme Špičácký tunel, který byl až do dubna 2007 nejdelším železničním tunelem v České republice (byl o 11 metrů překonán Březenským tunelem u Chomutova). Stanice na území okresu: Švihov u Klatov, Klatovy, Janovice nad Úhlavou, Nýrsko, Špičák, Železná Ruda – město a Železná Ruda.

Lokální železniční trať 185 má trasu Domažlice - Klatovy - Horažďovice předměstí. Jsou po ní vedeny výhradně motorové osobní vlaky. Stanice na území okresu: Janovice nad Úhlavou, Klatovy, Běšiny, Nemilkov, Kolinec, Sušice, Horažďovice a Horažďovice předměstí.

Nejmenší význam pro obsluhu okresu má – jinak ale významná – hlavní železniční trať 190 Plzeň - České Budějovice, která se území okresu dotýká pouze v jeho severovýchodní části. Trať je v celé své délce elektrifikovaná. Stanice na území okresu: Pačejov a Horažďovice předměstí.

Cestovní ruch 

Klatovský okres je mezi okresy Plzeňského kraje turisticky nejvyhledávanější. Může za to zejména nádherná a čistá příroda v západní části Šumavy. Rozvoj turistického ruchu v této oblasti ale plně nastal až po roce 1991. Tehdy totiž zanikl rozsáhlý vojenský prostor Dobrá Voda, který zabral velkou část západní Šumavy (zejména okolí obce Prášily), a zároveň i kontroloval hranici se Západním Německem. Rozvoj turismu ale také velmi napomohlo otevření hranice po roce 1989, kdy se zároveň opět „propojily“ bavorská i česká část Šumavy a zároveň došlo k nárůstu návštěvníků z Německa. Středisky turistického ruchu na Šumavě jsou zejména města Železná Ruda a Kašperské Hory, a obce Prášily, Srní a Modrava. Šumava je vhodná pro rekreaci ve všech ročních obdobích – provozování zimních sportů umožňují upravené moderní lyžařské areály, turistice a cykloturistice slouží velké množství značených turistických cest a vyřešená sezónní autobusová doprava v oblasti. Klatovsko ale není jenom Šumava. Obdivovat můžeme zároveň i krásy okresního města Klatovy nebo měst Sušice a Horažďovice. Zážitkem je také návštěva romantických pošumavských hradů Velhartice, Klenová, Švihov, Kašperk a Rabí, který je nejrozsáhlejším hradem v Čechách. Hrady Rabí a Velhartice jsou v Západních Čechách nejnavštěvovanější. Půvabná je ale také oblast Pošumaví. Rekreační využití nabízejí četné rybníky mezi Horažďovicemi a Klatovy, vodácky splavná je zlatonosná řeka Otava.

Na Klatovsku se natáčela pohádka Tři oříšky pro Popelku. Natáčelo se na hradě Švihov, v Mezihoří a v lesích v okolí Čachrova a Velhartic.

Seznam obcí a jejich částí 

Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí .

Běhařov  •
Běšiny  •
Bezděkov  •
Biřkov  •
Bolešiny  •
Břežany •
Budětice  •
Bukovník •
Čachrov  •
Černíkov  •
Červené Poříčí •
Číhaň  •
Čímice •
Dešenice  •
Dlažov  •
Dlouhá Ves  •
Dobršín •
Dolany  •
Domoraz •
Dražovice •
Frymburk  •
Hamry •
Hartmanice  •
Hejná •
Hlavňovice  •
Hnačov •
Horažďovice  •
Horská Kvilda  •
Hrádek  •
Hradešice  •
Chanovice  •
Chlistov •
Chudenice  •
Chudenín  •
Janovice nad Úhlavou  •
Javor  •
Ježovy  •
Kašperské Hory  •
Kejnice  •
Klatovy  •
Klenová •
Kolinec  •
Kovčín •
Křenice  •
Kvášňovice •
Lomec  •
Malý Bor  •
Maňovice •
Měčín  •
Mezihoří •
Mlýnské Struhadlo •
Modrava  •
Mochtín  •
Mokrosuky  •
Myslív  •
Myslovice •
Nalžovské Hory  •
Nehodiv •
Nezamyslice •
Nezdice na Šumavě  •
Nýrsko  •
Obytce •
Olšany •
Ostřetice  •
Pačejov  •
Petrovice u Sušice  •
Plánice  •
Podmokly •
Poleň  •
Prášily  •
Předslav  •
Rabí  •
Rejštejn  •
Slatina •
Soběšice  •
Srní  •
Strašín  •
Strážov  •
Sušice  •
Svéradice •
Švihov  •
Tužice •
Týnec  •
Újezd u Plánice •
Velhartice  •
Velké Hydčice •
Velký Bor  •
Vrhaveč  •
Vřeskovice  •
Zavlekov  •
Zborovy •
Železná Ruda  •
Žihobce  •
Žichovice

Změna hranice okresu 
Do 1. ledna 2007 byly v okrese Klatovy také obce:
 Borovy – poté okres Plzeň-jih
 Nezdice – poté okres Plzeň-jih

Řeky 
 Křemelná
 Otava
 Řezná (Regen)
 Úhlava
 Úslava
 Vydra
 Ostružná

Reference

Související články 
 Seznam katastrálních území v okrese Klatovy
 Seznam chráněných území v okrese Klatovy
 Seznam památných stromů v okrese Klatovy
 Seznam kulturních památek v okrese Klatovy
 Senátní obvod č. 7 - Plzeň-jih
 Senátní obvod č. 11 - Domažlice

Externí odkazy 
 

 
Klatovy
Okresy v Česku