Taxonomická kategorie

Kategorie, přesněji taxonomická kategorie (anglicky taxonomic rank), též klasifikační kategorie je abstraktní termín používaný v taxonomii (biologie). Obecně označuje postavení taxonu v taxonomické hierarchii, jinými slovy úroveň v hierarchické klasifikaci.

V Mezinárodním kódu botanické nomenklatury a Mezinárodních pravidlech zoologické nomenklatury se označuje termínem klasifikační úroveň (anglicky rank). Anglický pojem „ranking“ pak znamená zařazení určitého taxonu do klasifikační (kategoriální) úrovně.

Taxony zařazené do určité kategorie jsou konkrétní skupiny skutečných organismů na nějaké klasifikační úrovni.

Zásadami pro pojmenování jednotlivých taxonů se zabývá biologická nomenklatura.

Základní taxonomické kategorie 

Poznámky k tabulce 1 Používáno v zoologii, v botanice pravidly postaveno na roveň oddělení.2 Preferováno v botanice před kategorií kmen, která je považována za identickou.

Pro meziúrovně, pokud jsou v daném taxonomickém systému potřeba, se zpravidla používají taxony odvozené předponami nad- (o jednu meziúroveň výše), pod-, infra- resp. parv- (o 1, 2 resp. 3 meziúrovně níže), tedy k úrovni řádu je běžných 5 meziúrovní: nadřád, řád, podřád, infrařád a parvřád. Specifickými běžně užívanými meziúrovněmi mezi čeledí a rodem jsou tribus, v botanice pak mezi rodem a druhem sekce a řada a mezi druhem a poddruhem agregát. Je možné se výjimečně setkat i s dalšími nestandardními meziúrovněmi (gigařád, megařád, grandřád/velkořád, nanořád, hypořád...).

Taxonomické kategorie pod úrovní druhu se liší u přírodních a chovných/kultivovaných jedinců:
 Pro přírodní druhy jsou běžnými taxony rostlin a živočichů poddruh, varieta, podvarieta, forma a ráz.
 Pro chovné živočichy je základní poddruhovou úrovní plemeno (rasa). Pro kultivované rostliny (i následně zplanělé) je základní poddruhovou úrovní kultivar, vyššími k ní pak skupina a grex.
 Při laickém použití často dochází k záměně poddruhových taxonů přírodně žijících/planých a chovných/kultivovaných živočichů a rostlin, což je z odborného hlediska chybné, neboť takové taxony mají odlišnou definici. Nejednoznačné jsou z téhož důvodu i některé české varianty názvů těchto taxonů – český název odrůda je například používán jak pro varietu, tak pro kultivar.
 Nižší úrovně než plemeno a kultivar již zpravidla nemají jednoznačně definovanou a obecně platnou úroveň, ale závisejí na způsobu množení (patří sem např. chovy, klony, chiméry, hybridy, linie, multilinie, rodiny apod.)
 Obecná prokaryotická a virologická taxonomická klasifikace končí úrovní druhu, případně poddruhu (jehož synonymem v bakteriologii je varieta). Nižší úrovně – sérotyp, genotyp, „strain“ (česky ráz či kmen, ale druhé označení je pro viry nesprávné, kmenem je „phylum“), kultura, subkultura, varianta a izolát), používané mikrobiologickými a lékařskými specialisty, již zpravidla nemají jednoznačně definovanou a obecně platnou úroveň.

Taxonomické kategorie používané pro klasifikaci jednotlivých skupin organismů definují příslušné kódy:
 Mezinárodní kód nomenklatury řas, hub a rostlin – definuje taxonomické kategorie používané pro klasifikaci rostlin, hub a jim podobných protistů
 Mezinárodní kód nomenklatury kulturních rostlin – definuje doplňkové taxonomické kategorie používané pro klasifikaci kulturních rostlin, založené (namísto druhu) na kultivaru jakožto základní úrovni
 Mezinárodní kód zoologické nomenklatury – definuje taxonomické kategorie používané pro klasifikaci živočichů a jim podobných protistů
 Mezinárodní kód nomenklatury prokaryot – definuje taxonomické kategorie používané pro klasifikaci bakterií a archeí
 Mezinárodní kód pro klasifikaci a nomenklaturu virů – definuje taxonomické kategorie používané pro klasifikaci „nebuněčných organismů“ patřících do virů, viroidů a satelitních nukleových kyselin

Příklad klasifikace člověka 
 doména/nadříše: Eukaryota – jaderní
 říše: Animalia – živočichové
 kmen: Chordata – strunatci
 podkmen: Vertebrata – obratlovci
 infrakmen: Gnathostomata - čelistnatci
 nadtřída: Tetrapoda – čtyřnožci
 třída: Mammalia – savci
 podtřída:Theria – živorodí
 nadřád: Placentalia – placentálové
 řád: Primates – primáti
 podřád: Haplorhini
 infrařád: Simiiformes – opice
 nadčeleď: Hominoidea – hominoidi
 čeleď: Hominidae – hominidé
 rod: Homo – člověk
 druh: Homo sapiens – člověk moudrý
 poddruh: Homo sapiens sapiens – člověk moudrý vyspělý

Všechny taxonomické kategorie 
V následující tabulce jsou uvedeny prakticky všechny používané taxonomické kategorie, včetně takových, které se dnes již nepoužívají, nejsou zakotveny v mezinárodních kódech nebo jsou ztotožněny co do hierarchického postavení s jinými kategoriemi.

Poznámky k tabulce 1 Zařazení v botanickém systému taxonomických kategorií.2 Zařazení v zoologickém systému taxonomických kategorií.

Neklasifikovaný klad 
V taxonomických systémech se někdy používá kategorie známá jako „neklasifikovaný“ nebo „nekategorizovaný“ taxon / klad (z angl.  či ). Tato jednotka představuje taxonomickou skupinu, kterou z různých důvodů nelze zařadit do tradičního hierarchického taxonomického stromu s pouze omezeným množstvím taxonomických jednotek. Důvody mohou být různé – někdy např. není dostatek dat, jindy se může jednat o polyfyletickou skupinu.

Neklasifikované jednotky jsou záležitostí hlavně moderní taxonomie. Výhodnou jejich použití je mj. vyhnutí se neustálému přesouvání a přejmenování taxonomických kategorií v případě, že je potřeba vtěsnat mezi taxonomické kategorie nový klad. S neklasifikovanými jednotkami se pracuje mj. u návrhů nových klasifikačních systémů jako je PhyloCode. K nevýhodám takových systémů patří potenciálně obrovský nárůst taxonů, jejich špatná porovnatelnost nebo nekonzistentní pojmenování.

Reference

Související články 
 Biologická nomenklatura
 Biologická systematika
 Taxonomie

Externí odkazy 
 
  Taxonomické kategorie (zoologického a botanického) systému

Biologická systematika