Havlíčkův Brod

Havlíčkův Brod (do roku 1945 Německý Brod, , lidově Havlbrod) je město ve stejnojmenném okrese, v Kraji Vysočina, na řece Sázavě. Jde o významný dopravní uzel ležící zhruba uprostřed České republiky. Žije zde  obyvatel.

Historie 

Původně zde stála hornická osada u brodu přes Sázavu. Nejdříve to byl Smilův Brod podle zakladatele Smila z Lichtenburka, o kterém existují nejstarší zmínky kolem roku 1234. Nejstarší zmínka o vlastním městě pochází ale z listiny datované k 26. říjnu 1256, ve které se řeší spor brodského plebána s vilémovským klášterem. Král Přemysl Otakar II. si dělal nároky na území kolem Brodu, které považoval za královskou půdu, protože se tady dolovala stříbrná ruda. Dostal se do vážných sporů se Smilem, po kterých ale velká část pozemků připadla králi.

V roce 1274 byla osada povýšena na město a ke konci 13. století město obehnáno hradbami. Později se dle německých horníků nazýval Německý Brod. Město se jmenovalo Německý Brod až do roku 1945.

Po pánech z Lichtenburka drželi v 14. století Brod pánové z Lipé, později Boček z Poděbrad a ke konci 14. století z Dubé (1386) a z Landštejna (1397). Na počátku 15. století drží Brod pan Čeněk z Vartenberka.

Za husitských válek zde v roce 1422 hledal útočiště král Zikmund se svým vojskem. Husitské oddíly vedené Janem Žižkou Brod dobyly a císařské vojsko porazily. Bylo to jedno z posledních vítězství Žižky, tato událost současně definitivně ukončila těžbu stříbra. Německý Brod byl srovnán se zemí. Po roce 1422 bylo město podobojí přirozeně až do 17. století, kdy byla provedena násilně protireformace.

Po porážce Zikmunda byl Brod prodán pánům Trčkům z Lípy, za nichž rozkvetlo město podruhé. V 16. století koupil Brod hrabě Thurn a po něm opět Rud. Trčka, který byl posledním pánem Německého Brodu. Jeho syn byl v roce 1634 s Valdštejnem zavražděn. Roku 1637 byl Brod povýšen na královské město.

V 17. století odkazem Barbory Kobzinové byl dán základ latinským školám a vyučování svěřeno augustiniánům. V josefinské době byly zrušeny a proměněny v hlavní školy. V roce 1807 byly opět obnoveny a svěřeny premonstrátům Želivským.

V letech 1871–1874 působil na zdejším gymnáziu Vilém Kurz, vědec, spisovatel a politik, jeden ze zakladatelů Klubu českých turistů a jeden z iniciátorů stavby Petřínské rozhledny v Praze. Během první světové války se zde nacházel uprchlický tábor. 5. května 1945 bylo město v rámci vysídlení Němců z Československa přejmenováno na Havlíčkův Brod podle Karla Havlíčka Borovského. Historické jádro města je městskou památkovou zónou. Ve městě se od roku 1995 vyrábí pivo Rebel.

Obyvatelstvo

Počet obyvatel 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|+ Vývoj počtu obyvatel města Havlíčkova Brodu dle jeho dnešní rozlohy
|-
! Rok !! 1869 !! 1880 !! 1890 !! 1900 !! 1910 !! 1921 !! 1930 !! 1950 !! 1961 !! 1970 !! 1980 !! 1991 !! 2001 !! 2011|-
|Počet obyvatel'| 8 189
| 8 811
| 9 359
| 10 240
| 12 628
| 13 150
| 15 232
| 17 238
| 17 533
| 20 197
| 23 146
| 24 472
| 24 375
| 23 723
|}
Dle Časopisu Turistů bylo v roce 1902 v Německém Brodě 6525 obyvatel, z největší části českých.

 Struktura populace 
Podle sčítání 1921 zde žilo v 847 domech 8 986 obyvatel, z nichž bylo 4 798 žen. 8 853 obyvatel se hlásilo k československé národnosti, 51 k německé a 2 k židovské. Žilo zde 5 087 římských katolíků, 166 evangelíků, 2 953 příslušníků Církve československé husitské a 160 židů. Podle sčítání 1930 zde žilo v 1223 domech 10 760 obyvatel. 10 506 obyvatel se hlásilo k československé národnosti a 142 k německé. Žilo zde 6 668 římských katolíků, 267 evangelíků, 2 803 příslušníků Církve československé husitské a 146 židů.

 Členění města 

Město se skládá z 13 katastrálních území a ze 14 místních částí:
 k. ú. Březinka u Havlíčkova Brodu – část Březinka
 k. ú. Havlíčkův Brod – části Havlíčkův Brod (část)
 k. ú. Jilemník – část Jilemník
 k. ú. Klanečná – část Klanečná
 k. ú. Květnov – část Květnov
 k. ú. Mírovka – část Mírovka
 k. ú. Perknov – část Havlíčkův Brod (část)
 k. ú. Poděbaby – části Havlíčkův Brod (část), Poděbaby
 k. ú. Suchá u Havlíčkova Brodu – části Suchá, Svatý Kříž
 k. ú. Šmolovy u Havlíčkova Brodu – část Šmolovy
 k. ú. Termesivy – části Herlify, Termesivy
 k. ú. Veselice u Havlíčkova Brodu – část Veselice
 k. ú. Zbožice'' – část Zbožice

Dříve byly součástí města také dnes samostatné obce Bartoušov (od 30. dubna 1976 do 23. listopadu 1990), Břevnice, Hurtova Lhota, Knyk, Kyjov, Michalovice, Vysoká a Ždírec.

Správní území 

Havlíčkův Brod byl dříve okresním městem, v současnosti je obcí s rozšířenou působností a pověřeným obecním úřadem. Okres Havlíčkův Brod ale stále existuje a skládá se ze 120 obcí, správní obvod obce s rozšířenou působností z 56 obcí.

Samospráva 
V čele města je starosta. Zastupitelstvo má 25 členů. Městská rada má podle dohody po volbách v roce 2014 sedm členů.

Po komunálních volbách roku 2010, stejně jako po komunálních volbách roku 2014, byl zvolen starostou města Jan Tecl z ODS. Radu města tvoří po volbách v roce 2014 zástupci ODS, ČSSD, KDU-ČSL, TOP 09, hnutí Broďáci a Společně pro Brod. Potřetí byl Jan Tecl zvolen starostou po komunálních volbách v roce 2018. V sedmičlenné městské radě má ODS nově tři zástupce, kandidátka hnutí ANO a Žen za Brod dva a TOP 09 s ČSSD po jednom. Po komunálních volbách v roce 2022 byl starostou zvolen Zbyněk Stejskal z ODS.

Starostové Havlíčkova Brodu po roce 1990 
 Ing. Tomáš Holenda 1990–1994
 Ing. Václav Šrámek 1994–1998 (Zemědělská strana)
 Ing. arch. Jaroslav Kruntorád 1998–2006 (SNK – Broďáci)
 Ing. Jana Fischerová, CSc. 2006–2010 (ODS)
 Mgr. Jan Tecl, MBA 2010–2022 (ODS)
 Zbyněk Stejskal 2022–dosud (ODS)

Školství 
 Mateřská škola Korálky Havlíčkův Brod
 Základní škola a Mateřská škola Havlíčkův Brod, Wolkerova
 Základní škola Havlíčkův Brod, Štáflova
 Základní škola Havlíčkův Brod, Konečná
 Základní škola Havlíčkův Brod, V Sadech
 Základní škola Havlíčkův Brod, Nuselská
 Základní škola a Praktická škola, U Trojice
 Gymnázium Havlíčkův Brod
 Obchodní akademie a Hotelová škola Havlíčkův Brod
 Střední průmyslová škola stavební akademika Stanislava Bechyně
 Střední zdravotnická škola a Vyšší odborná škola zdravotnická Havlíčkův Brod
 Pedagogicko – psychologická poradna Havlíčkův Brod
 Základní umělecká škola J. V. Stamice Havlíčkův Brod
 Soukromá Základní umělecká škola
Na Gymnáziu v Německém Brodě studovali:

 Josef Dobrovský (1764–1767)
 Jan Valerián Jirsík (1809–1810)
 František Jaroslav Rubeš (1832)
 Karel Havlíček Borovský (1833–1838)
 Bedřich Smetana (1837–1839)
 Václav Zelený (1837–1842)

Muzea, galerie a knihovny 
 Muzeum Vysočiny Havlíčkův Brod (Havlíčkovo náměstí 19)
 Galerie výtvarného umění v Havlíčkově Brodě (Havlíčkovo náměstí 18)
 Krajská knihovna Vysočiny (Žižkova 4344)
 Lékařská knihovna Psychiatrické léčebny Havlíčkův Brod (Rozkošská 2322)
 Lékařská knihovna Nemocnice Havlíčkův Brod (Husova 2624)
 Knihovna Výzkumného ústavu bramborářského (Dobrovského 2366)

Sport 
 FC Slovan Havlíčkův Brod – fotbalový klub hrající divizi (4. nejvyšší česká soutěž)
 BK Havlíčkův Brod – hokejový klub hrající v 2. lize (3. nejvyšší česká soutěž), strávil jeden ročník v soutěži nejvyšší (1947/48)
 FC Pramen Havlíčkův Brod – futsalový klub hrající 2. nejvyšší ligu v republice
 Oddíl orientačního běhu
 Hroši Havlíčkův Brod – softballový tým, jehož všechna mužstva hrají nejvyšší ligy v republice
 SRC Fanatic Havlíčkův Brod – aerobik, jehož týmy několikrát získaly titul mistrů světa, Evropy a ČR
 TJ Sokol Havlíčkův Brod – florbalový klub, který hrál druhou nejvyšší mužskou soutěž
 TJ Jiskra Havlíčkův Brod – basketbalový tým
 TJ Jiskra Havlíčkův Brod – zápas, několikanásobný mistr ČR

V roce 2019 hostil Havlíčkův Brod společně s Prahou Mistrovství světa mužů v softballu

Účastníci Olympijských her z Havlíčkova Brodu 

 Josef Augusta (1946–2017), ZOH 1976 (hokej), ZOH 2002 (hokej, trenér)
 Jaroslav Benák (nar. 1962), ZOH 1984 a ZOH 1988 (hokej)
 Josef Beránek (1891–1959), LOH 1912, LOH 1920, LOH 1924 (zápas)
 Jaroslav Holík (1942–2015), ZOH 1972 (hokej)
 Jiří Holík (nar. 1944), ZOH 1964, ZOH 1968, ZOH 1972, ZOH 1976 (hokej)
 Cyril Krejčí (nar. 1957), LOH 1980 (volejbal)
 Regina Rajchrtová (nar. 1968), LOH 1988 (tenis)
 Lenka Šmídová (nar. 1975), LOH 2000, LOH 2004, LOH 2008 (plachtění)
 Jan Suchý (1944–2021), ZOH 1968 (hokej)
 Marek Švec (nar. 1973), LOH 1996, LOH 2000, LOH 2008 (zápas)
 Josef Vašíček (1980–2011), ZOH 2010 (hokej)
 Petr Vlk (nar. 1964), ZOH 1988 (hokej)

Doprava 

Havlíčkův Brod má celostátní význam jako silniční i železniční křižovatka. Protínají se zde dálkové silnice I/34 a I/38, z nichž zde vyúsťuje ještě silnice I/19 a několik silnic II. třídy. V havlíčkobrodském železničním uzlu se pak setkávají celostátní tratě č. 225 od Jihlavy a Veselí nad Lužnicí, 230 od Kolína a Prahy, 238 od Pardubic, 250 od Brna a lokální trať 237 do Humpolce. Rychlíky mezi Prahou a Brnem tudy jezdí ve dvouhodinovém taktu, od prosince 2021 zde staví i žluté rychlíky společnosti Regiojet. Město je také uzlem lokální autobusové dopravy a funguje zde i městská doprava.

Nachází se zde jediné veřejné vnitrostátní/neveřejné mezinárodní civilní letiště. Jedná se o jediné mezinárodní letiště v Kraji Vysočina.

Průmysl a zemědělství 
Již od První republiky se ve městě nachází Výzkumný ústav bramborářský. Nachází se zde také měšťanský pivovar Havlíčkův Brod vyrábějící pivo značky Rebel. Ve městě se vyrábí také mouka. Začátky existence mlýna lze odhadnout řádově na 200–300 let zpět. V roce byl však přebudován 1873 přebudován a rozšířen z vodního mlýna na mlýn parní.

Textilní průmysl je ve městě zastoupen firmou Pleas.

Od poloviny 19. století působí ve městě tiskárny. Ty současné patří mezi nejvýznamnější výrobce knih v České republice. Sídlí tu i několik knižních nakladatelství. Mezi ně patří Nakladatelství Hejkal, Nakladatelství Petrkov či Tobiáš. V Havlíčkově Brodě se také každoročně koná knižní veletrh.

Svoji pobočku zde má firma HARTMANN – RICO a.s., vyrábějící farmaceutické potřeby, a kousek za městem firma produkující součástky do aut – Futaba Czech, s. r. o.

Zdravotnictví

Nemocnice 
První nemocnice byla v Německém Brodě otevřena již 1853. V roce 1898 byla vystavěna nová okresní nemocnice. Její areál se do té doby postupně rozšiřoval. V 90. letech byla uskutečněna velká přestavba a díky tomu mohlo dojít k navrácení zapůjčených budov Psychiatrické léčebně. V současné době nemocnice disponuje více než 500 lůžky na 19 odděleních.

Psychiatrická nemocnice 
O zřízení ústavu pro choromyslné bylo rozhodnuto již před první světovou válkou, výstavba však byla zahájena až po ní. První pacienti do ní byli umístěni v roce 1928. Za druhé světové války ukončil ústav činnost a budovy sloužily jako lazaret SS. Po válce využila některé budovy v areálu psychiatrické léčebny nemocnice.  V současnosti tvoří areál 12 nemocničních pavilonů a další budovy s technickým zázemím.

Pamětihodnosti

Církevní památky 
 Kostel Nanebevzetí Panny Marie
 Kostel svatého Vojtěcha
 Kostel svaté Kateřiny
 Kostel Nejsvětější Trojice
 Kaple svatého Kříže
 Kostel Svaté Rodiny
 Kaple Božího hrobu
 tři kříže na Kalvárii a jedno zastavení Křížové cesty
 židovský hřbitov a tyfový židovský hřbitov

Světské památky 
 Měšťanské domy na Havlíčkově náměstí, v Horní, Dolní a Svatovojtěšské ulici (např. Havlíčkův dům)
 Kašna se sochou Tritona
 Štáflova bašta
 Štáflova chalupa
 Zbytky městských hradeb
 Secesní hudební altán, tzv. Šupichův pavilon

Sochy a pamětní desky 

 Mariánský sloup na Havlíčkově náměstí
 Koudelova kašna na Havlíčkově náměstí
 Pamětní deska Karla Havlíčka Borovského
 Pomník Karla Havlíčka Borovského
 Pomník Josefíny Havlíčkové
 Mariánský sloup před děkanským kostelem
 Pamětní deska J. V. Stamice
 Sousoší Kristova Křtu
 Pomník T. G. Masaryka
 Pomník obětem komunismu
 Pamětní deska Bedřicha Smetany
 Pomník Bedřicha Smetany
 Středověké hradby pamětní deska u Štáflovy bašty
 Pomníček u Štáflovy bašty
 Základní kámen parku Budoucnost
 Pomník Vojtěcha Wiedenhoffera
 Pomník padlých
 Pomník Miroslava Tyrše
 Hnátův kámen
 Pavilon Milénia neboli Tři Grácie
 Pomník Mudr. Františka Zahradnického
 socha Stavitelům chrámů
 Pamětní deska na pomníku Antonína Švehly
 Pamětní deska Pavlu Landovskému na rodném domě

Geografie

Vodstvo 
Městem protékají 2 řeky – Sázava a Šlapanka, která se na kraji města vlévá do Sázavy. Dalšími přítoky těchto řek na území města jsou Stříbrný potok, Cihlářský potok, potok Žabinec a Rozkošský potok, na nichž se nachází četné množství rybníků. Na Stříbrném potoce to jsou kupříkladu Nádržní rybník nebo Lihovarský rybník. Okolí Cihlářského potoka se nazývá Vlkovsko. Ve Vlkovsku najdeme soustavu rybníků táhnoucí se od obce Knyk přes okraj města a dále pokračující v parku Budoucnost až k Sázavě. Kaskádu tvoří Knycký rybník, Štičí rybník, Zádušní rybník, Pfaffendorfský rybník, Hajdovec, Cihlář, Rantejch, Hastrman, Očko a Obora. Na Žabinci se rozprostírá stejnojmenný rybník, který je zároveň největším rybníkem ve městě.

Zajímavosti 
Ve městě se nachází střed Evropy podle Járy Cimrmana. Ten je znázorněn obřím trychtýřem v Sázavské ulici. 

V rámci projektu Sklářství na Vysočině vybudovalo Muzeum Vysočiny Havlíčkův Brod repliku středověké sklářské pece. Jedná se o druhou takovouto repliku na území ČR. Obdobný projekt se uskutečnil v 90. letech v Moldavě v Krušných horách. V roce 2016 byla v havlíčkobrodské replice jako první v republice provedena tavba skla podle středověkých postupů a z původních materiálů, tedy z křemene a dubového popela.

K městu se váže mnoho pověstí:

 O zázračném obraze
 O třech tulipánech
 O stříbrném řetězu
 O soše sv. Prokopa
 O nevinně odsouzeném
 O Brodské smrti
 O domě u Kozlíčků
 O Koudelovi
 O paní Trčkové
 O Bradáčovi
 O Rubešovi
 O Havlíčkovi

Osobnosti 
 Tereza Stýblová (* 1979), moderátorka a scenáristka Českého rozhlasu a České televize
 Jana Knížková (* 1985), moderátorka na rádiu Frekvence 1 (od roku 2010)
 Michal Ambrož (1954–2022), rockový zpěvák, textař, hudební skladatel
 Josef Augusta (1946–2017), lední hokejista, hokejový trenér
 Karel Josef Barvitius (1864–1937), skladatel a nakladatel, první předseda OSA
 Jan František Beckovský (1658–1725), spisovatel, historik, překladatel náboženské literatury
 Jaroslav Benák (* 1962), hokejista, hokejový trenér
 Petr Bezouška (* 1978), právník
 Bohuslav Blažej (1932–1989), grafik a typograf
 Eduard Brzorád (1857–1903), politik, starosta Německého Brodu
 Michal de Causis (1380–1432), kněz, prokurátor papežské kurie , autor žaloby na Jana Husa
 Miloslav Čermák (* 1986), hokejista
 Bohumír Dufek (* 1955), odborový předák
 Tomáš Dvořák (* 1995), hokejista
 Jan Exnar (* 1951), sklář a malíř
 Václav Felix (1873–1933), matematik a rektor ČVUT
 Jana Fischerová (* 1955), politička, starostka Havlíčkova Brodu v letech 2006–2010 (vůbec první žena v této funkci), poslankyně PS PČR v letech 2010–2017
 Ivan Fišera (* 1941), sociolog a politik
 Antonín Formánek (1850–1906), právník a politik
 František Hamza (1868–1930), lékař, spisovatel
 Jaroslav Holík (1942–2015), hokejista, hokejový trenér
 Jiří Holík (* 1944), hokejista, hokejový trenér
 Ivan Horáček (* 1952), zoolog
 Petr Hrabalik (* 1962), zpěvák
 Václav Humpál (1940–1998), politik
 Josef Jahoda (1872–1946), pedagog, novinář, prozaik a básník
 Pavel Jajtner (* 1947), politik, bývalý velvyslanec v Rakousku, Maroku a u Svatého stolce
 Miroslav Jakeš (* 1951), polární cestovatel
 Eugen Kadeřávek (1840–1922), kněz, teolog, filozof a rektor teologické fakulty
 Antonín Kalina (1870–1922), politik a diplomat
 Jan Klán (1911–1986), vojenský pilot francouzského letectva, RAF, letectva SSSR,
 Václav Klofáč (1868–1942), český novinář a politik, první československý ministr národní obrany
 Rut Kolínská (* 1953), aktivistka, zakladatelka hnutí mateřských center
 Petr Koubský (* 1961), informatik, publicista a analytik
 Emil Králíček (1877–1930),secesní a kubistický architekt
 Roman Kučera (* 1964), trenér a fotbalista
 Tomáš Kučera (* 1991), fotbalista
 Marcel Kříž (* 1976), básník, písničkář
 Vilém Kurz (1872–1945), klavírní virtuos a pedagog
 Karel Kut (1902–1961), český politik
 Karel Kuttelwascher (1916–1959), generál, nejúspěšnější československý letec v RAF, letecké eso
 Pavel Landovský (1936–2014), herec a dramatik, bývalý disident, signatář Charty 77
 Jan Laška (1914–1944), pilot 313. československé stíhací perutě RAF
 Jiří Liška (* 1949), zvěrolékař a politik
 Jaromír Machač (1923–2007), odbojář a politik
 Jarmila Machačová (* 1986), cyklistka
 Božena Machačová-Dostálová (1903–1973), politička
 Josef Marha (* 1976), hokejista
 Radek Martínek (* 1976), hokejista
 Bohuslav Matoušek (* 1949), houslista a violista světového významu
 Stella Májová (1923–2009), herečka, operetní a muzikálová zpěvačka
 Ignác František Mára (1709–1783), violoncellista a hudební skladatel
 Jaroslav Med (1932–2018), literární kritik, spisovatel a historik
 Pavel Mertlík (* 1961), ekonom, český ministr financí v letech 1999–2001
 Jan Mikula (* 1992), fotbalista
 Ladislav Riedl Německobrodský (1902–1975), lékař, spisovatel
 Jaroslav Nebesář (1882–1958), právník, ekonom, v letech 1945–1950 guvernér Státní banky československé
 Karel Noll (1880–1928), herec
 Jan Novák (* 1979), hokejista
 Radek Novotný (* 1983), herec
 Lucie Orgoníková (* 1976), politička
 Pavel Poc (* 1964), politik
 Miroslav Polreich (1931–2019), rozvědčík
 Marie Rýdlová (1884–1971), herečka
 Rostya Gordon Smith (* 1949), světově špičková personalistka
 Josef Slabý (1869–1930), ř. k. kněz, vysvěcen 1893, ThDr., profesor Starého zákona, v letech 1927/28 děkanem v Olomouci, v letech 1928/29 v téže funkci v Praze
 Otto Slabý (1913–1993), lékař, histolog, embryolog, vysokoškolský profesor
 Karel Sodomka (1929–1988), hudební skladatel, dirigent a sbormistr
 Jan Sochor (hudebník) (1947–2013), hudebník, zpěvák, hudební skladatel
 Tomáš Souček (* 1995), fotbalista
 Antonín Stamic (1750–1800), houslista, violista, hudební skladatel
 Jan Václav Stamic (1717–1757), skladatel a houslista světového významu
 Pavel Staněk (* 1973), právník a politik
 Karel Stibral (* 1971), estetik a historik
 Jan Suchý (1944–2021), hokejista
 Petr Svoboda (* 1952), herec, moderátor a podnikatel
 Jaroslav Šerých (1928–2014), malíř, grafik, ilustrátor
 Lenka Šmídová (* 1975), jachtařka, trenérka jachtingu
 Marika Šoposká (* 1989), herečka
 Otakar Štáfl (1884–1945), malíř, grafik, ilustrátor
 Jan Štefáček (* 1950), pedagog a politik
 Josef Štochl (1966–2014), literární vědec
 Marek Švec (* 1973), reprezentant řecko-římského zápasu
 Bohumil Vít Tajovský (1912–1999), kněz, opat premonstrátského kláštera v Želivě v letech 1948–1950 a 1991–1999
 Jan Těsnohlídek (* 1987), spisovatel, básník, redaktor, vydavatel
 Břetislav Tolman (1873–1937), profesor vodního stavitelství a rektor ČVUT v letech 1934–1935
 Svatomír Tůma (1870–1911), praktický lékař, osvětový pracovník
 Jan Vala (* 1943), herec, moderátor
 Vítek Vaněček (* 1996), hokejista
 Josef Vašíček (1980–2011), hokejista, tragicky zahynul při pádu letadla u Jaroslavle
 Vojtěch Weidenhoffer (1826–1901), podnikatel a politik
 Tomáš Zdechovský (* 1979), novinář, aktivista, analytik, europoslanec za KDU-ČSL
 Ladislava Zelenková (* 1949), politička
 Stanislav Zimprich (1916–1942), válečný pilot francouzské letectva, pilot 310. československé stíhací perutě RAF 
 Hynek Zohorna (* 1990), hokejista
 Tomáš Zohorna (* 1988), hokejista
 Vlasta Žehrová (* 1956), herečka, dabérka
 Kamila Ženatá (* 1953), výtvarnice

Partnerská města 
  Brielle, Nizozemsko
  Brixen, Itálie
  Spišská Nová Ves, Slovensko

Havlíčkův Brod dále spolupracuje také s ostatními Brody v Česku: Český Brod, Široký Brod, Uherský Brod, Vyšší Brod a Železný Brod.

Galerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam kamenů zmizelých v Kraji Vysočina

Externí odkazy 
 
 
 
 
 http://www.muhb.cz/ Oficiální stránky
 Mapový server
 Webová kamera – pohled na Havlíčkovo náměstí
 MHD – jízdní řády, trasy linek

 
Města v Čechách
Okresní města v Česku
Obce v okrese Havlíčkův Brod
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Městské památkové zóny v Česku
Místní části v Havlíčkově Brodě
Města v okrese Havlíčkův Brod
Sídla nazvaná po osobách
Přejmenovaná sídla v Česku
Sídla v Hornosázavské pahorkatině
Sídla na Sázavě