alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Dècada del 580



Esdeveniments 
 Conversió dels visigots al cristianisme
 Guerra entre l'Imperi Romà d'Orient i els perses
 La prefectura del pretori d'Àfrica dona pas a l'Exarcat d'Àfrica.
 Comença el domini de la dinastia Sui a la Xina
 Darrera reunió del senat romà

Personatges destacats 
 Recared
 Leovigild

Segle VI
Dècada del 590

La dècada del 590 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 590 fins al 31 de desembre del 599.

Esdeveniments 
 Conversió de nobles anglesos al cristianisme
 Calendari àrab

Personatges destacats 
 Gregori I

Segle VI
Dècada del 600



Esdeveniments 
 Primera menció escrita dels escacs
 La població mundial arriba als 208 milions aproximadament
 Es reformulen les lleis sobre jerarquia social al Japó
 S'escriu el poema Beowulf
 Neix el cant gregorià
 Arriba per primer cop la verola a Europa

Personatges destacats 
 Gregori el Gran, Papa i sant
 Bonifaci III, Papa
 Bonifaci IV, Papa
 Isidor de Sevilla, destacat eclesiàstic, erudit i orador
 Viteric, rei visigot (603-610)

Segle VII
Dècada del 610



Esdeveniments 
 Massiva conversió dels jueus al cristianisme a la península Ibèrica per por a les lleis de confiscacions
 Expansió de l'Imperi Sassànida

Personatges destacats 
 Mahoma
 Heracli
 Isidor de Sevilla
 Sisebut (rei dels visigots)

Segle VII
Dècada del 620

La dècada del 620 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 620 fins al 31 de desembre del 629.

Esdeveniments 
 620 - Fundació d'Edimburg
 622 - Hègira, comença l'establiment de l'islam
 Els serbis i els croats emigren cap als Balcans
 Guerra entre els perses i l'Imperi Romà d'Orient
 El grec esdevé llengua oficial a l'Imperi Romà d'Orient

Personatges destacats 
 Mahoma
 Dagobert I
 Heracli
 Khàlid ibn al-Walid, general musulmà
 Isidor de Sevilla

Segle VII
Dècada del 630

La dècada del 630 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 630 fins al 31 de desembre del 639.

Personatges destacats 
 Mahoma, profeta de l'islam
 Heracli
 Yazdgard III
 Isidor de Sevilla

Segle VII
Dècada del 640



Esdeveniments 
 Els àrabs conquereixen Alexandria i Persèpolis
 Continua la crisi del monofisisme

Personatges destacats 
 Constant II
 Teodor I
 Khindasvint
 Màxim Confessor
 Omar
 Heracli
 Yazdgard III

Segle VII
Dècada del 650

La dècada del 650 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 650 fins al 31 de desembre del 659.

Personatges destacats 
 Emperador romà d'Orient: Constant II (r. 641-668)
 Papes: Martí I (649-654), Eugeni I (654–657) i Vitalià (657–672)
 Reis dels visigots: Khindasvint (642-653), Recesvint (649-672)

Segle VII
Dècada del 660

La dècada del 660 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 660 fins al 31 de desembre del 669.

Esdeveniments 
 Inici de la dinastia omeia
 Concili de Whitby, que unifica l'església cristiana a terres angleses

Personatges destacats 
 Constant II

Segle VII
Dècada del 670

La dècada del 670 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 670 fins al 31 de desembre del 679.

Esdeveniments 
 Independència d'Aquitània
 Guerra per la successió de l'emperador al Japó (guerra de Jinshin)
 Els àrabs dominen el Magrib oriental

Personatges destacats 

Segle VII
Dècada del 680



Esdeveniments 
 Fundació del xiisme
 Incursions turques a la Xina
 Els àrabs arriben al Marroc
 Lluites constants entre els àrabs i els amazics pel domini del Magrib
 Revoltes internes al Califat omeia

Personatges destacats 
 Justinià II, emperador romà d'Orient
 Abd-al-Màlik, califa omeia, creador del sistema monetari omeia
 Constantí IV, emperador romà d'Orient
 Kàhina, reina amaziga

Segle VII
Dècada del 690

La dècada del 690 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 690 fins al 31 de desembre del 699.

Personatges destacats 
 Justinià II, emperador romà d'Orient
 Lleonci II, emperador romà d'Orient

Segle VII
Dècada del 700

La dècada del 700 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 700 fins al 31 de desembre del 709.

Esdeveniments 
 Apogeu de la cultura zapoteca
 S'inventa la porcellana

Personatges destacats 
 Justinià II
 Li Po, poeta xinès

Dècades del segle VIII
Dècada del 710

La dècada del 710 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 710 fins al 31 de desembre del 719.

Personatges destacats 
 Anastasi II
 Lleó III Isàuric
 Justinià II

Dècades del segle VIII
Vardan II Dadiani

Vardan II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia i eristhavi de Svanètia del 1184 al 1213. Era descendent de Vardan I Dadiani originari de Svanètia i senyor d'aquesta regió suposadament més de mil anys enrere. Va ser designat mtavari hereditari el 1184. Va morir el 1213 i el va succeir el seu fill Serghil Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Serghil Dadiani

Shergil Dadiani anomenat Jahan Shah, fou mtavari de Mingrèlia del 1213 a una data desconeguda. Era viu encara el 1220. El va succeir el seu fill Vardan III Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Tsotne Dadiani

Tsotne Dadiani, fou regent d'Abkhàzia del 1245 al 1250, i va tenir alts càrrecs a Geòrgia i cap al 1260 va succeir al seu germà Vardan III Dadiani com a mtavari de Mingrèlia. Es va casar amb Khwarashan [Khvashak Khanum], filla de Salim Beg Orbèliani, mtavari d'Ibèria i príncep de Surami; i de segones amb Marikha (o Borena) filla del príncep Tbeli de Herèthia). Va morir després del 1260. El seu fill Ianni Dadiani fou eristhavi de Svanètia i un altre fill, Jordi I Dadiani, el succeí a Mingrèlia.

Referències

Enllaços externs 

 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Mtavaris d'Abkhàzia
Sants de l'Església Ortodoxa de Geòrgia
Sants georgians
Sants morts al segle XIII
Sants sobirans
Polítics georgians
Religiosos georgians
Jordi I Dadiani

Jordi I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia cap al 1300 i fins al 1323. Succeí al seu pare Tsotne Dadiani, que el va associar al govern. El 1320 es va fer independent. Va morir el 1323 i el va succeir el seu fill Mamia I Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Vardan III Dadiani

Vardan III Dadiani fou mtavari de Mingrèlia cap a la meitat del  succeint al seu pare Serghil Dadiani. Va morir després del 1250 i el va succeir el seu germà Tsotne Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Mamia I Dadiani-Gurieli

Mamia I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1323 al 1345, però només dominava Gúria i per això se l'anomenà Dadiani-Gurieli. Succeí al seu pare Jordi I Dadiani. Morí el 1345 i el succeí el seu fill Jordi II Dadiani-Gurieli.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Mtavaris de Gúria
Polítics georgians
Jordi II Dadiani-Gurieli

Jordi II Dadiani-Gurieli fou mtavari de Mingrèlia del 1345 al 1384. Succeí al seu pare Mamia I Dadiani-Gurieli quan aquest va morir el 1345. Fou proclamat també eristhavi de Svanètia pel rei Jordi V de Geòrgia "el brillant". Va morir el 1384 i el va succeir el seu fill Vamek I Dadiani alhora que un altre fill, Kakhabar Dadiani-Gurieli, fou eristhavi de Gúria i de Svanètia (nomenat el 1372).

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Vamek I Dadiani

Vamek I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1384 al 1396. Va succeir al seu pare Jordi II Dadiani-Gurieli. Va morir el 1396 i el va succeir el seu fill Mamia II Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia
Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Mamia II Dadiani

Mamia II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1396 al 1414. Va succeir el seu pare Vamek I Dadiani. Va morir el 1414 en una batalla contra els abkhazos, i el va succeir el seu fill Liparit I Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Liparit I Dadiani

Liparit I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1414 al 1470. Era fill de Mamia II Dadiani al que va succeir el 1414 amb el suport del rei Alexandre I de Geòrgia “el gran”, i va dominar Svanètia. Es va fer independent el 1466 i va morir el 1470 succeint-lo el seu fill Samsan ed-Daula Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Samsan ed-Daula Dadiani

Samsan ed-Daula (Sham ad-Dawlah o Shamandavle) Dadiani fou mtavari de Mingrèlia i Svanètia del 1460 al 1474. Va succeir el seu pare Liparit I Dadiani el 1470. Va morir jove, el 1474, deixant un fill menor (Liparit II Dadiani), i el va succeir el seu oncle Vamek II Dadiani, fill de Mamia II Dadiani i germà de Liparit I Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Vamek II Dadiani

Vamek II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1474 al 1482. Era fill de Mamia II Dadiani i germà de Liparit I Dadiani. Va succeir el seu nebot Samsan ed-Daula Dadiani el 1474. Rebel·lat contra el rei Bagrat VI de Geòrgia, va ser derrotat a la batalla el 1477 i es va haver de sotmetre a Geòrgia, submissió que no va tenir continuïtat. Va morir el 1482 i el va succeir el seu nebot Liparit II Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Liparit II Dadiani

Liparit II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1482 al 1512. A la mort del seu pare Samsan ed-Daula Dadiani el seu oncle va apoderar-se del tron, però en morir, Liparit II va recollir l'herència i a més va ser proclamat també a Svanètia. El 1491 es va declarar independent de Geòrgia però feudatari del rei d'Imerètia. La seva filla Gulnar Khanum va casar-se amb el príncep Abbas II de Sabashidzo i Sapalavando (+1510) fill de Taka I príncep de Sabashidzo i Sapalavando. Va morir el 1512 i el va succeir el seu fill Mamia III Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Dècada del 720

La dècada del 720 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 720 fins al 31 de desembre del 729.

Esdeveniments

Personatges destacats 
 Carles Martell
 Yazid II
 Abd-ar-Rahman ibn Abd-Al·lah al-Ghafiqí
 Lleó III Isàuric

Dècades del segle VIII
Dècada del 730



Esdeveniments 
 Batalla de Tours
 Iconoclàstia romana d'Orient

Personatges destacats 
 Beda
 Alfons I d'Astúries
 Carles Martell
 Cædmon
 Abd-ar-Rahman ibn Abd-Al·lah al-Ghafiqí
 Lleó III Isàuric

Dècades del segle VIII
Mamia III Dadiani

Mamia III Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1512 al 1532. Va succeir el seu pare Liparit II Dadiani. Va morir el 1532 i el va succeir el seu fill Levan I Dadiani. Un altre fill, Dathuli (Batul) Dadiani estava casat amb Thamar (que després es va casar amb Jordi III Dadiani de Mingrèlia) germana de la reina Rusudan i filla del Príncep Shirvashidze d'Abkhàzia.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Dècada del 740

La dècada del 740 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 740 fins al 31 de desembre del 749.

Personatges destacats 
 Bonifaci de Fulda
 Pipí I el Breu
 Alfons I d'Astúries

Dècades del segle VIII
Dècada del 750



Esdeveniments 
 Creació del Vaticà com a Estat
 Els francs fan recular els àrabs i els fan fora de França
 Man'yōshū, la primera antologia de poesia japonesa coneguda
 Auge de Bagdad com a centre cultural i polític
 Els maorís s'instal·len a Nova Zelanda
 Regne budista a Java
 Domini de la dinastia Abbàssida al món àrab
 Expansió del conreu de la canya de sucre

Personatges destacats 
 Pipí I el Breu
 Aistulf de Friül
 Constantí V
 Fruela I d'Astúries
 Alfons I d'Astúries

Dècades del segle VIII
Dècada del 760



Esdeveniments 
 Carlemany assumeix el tron del seu pare
 Bagdad, nova capital
 Guerra entre Xina i el Tibet
 Revolta dels serfs a Galícia
 761 Fundació d'Oviedo

Personatges destacats 
 Carlemany
 Li Po
 Pipí I el Breu
 Fruela I d'Astúries

Dècades del segle VIII
Dècada del 770

La dècada del 770 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 770 fins al 31 de desembre del 779.

Personatges destacats 
 Carlemany, emperador de l'Imperi Carolingi
 Adrià I, papa

Dècades del segle VIII
Dècada del 780

La dècada del 780 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 780 fins al 31 de desembre del 789.

Personatges destacats 
 Carlemany
 Constantí VI, emperador romà d'Orient
 Adrià I, papa

Dècades del segle VIII
Dècada del 790



Esdeveniments 
 Ghana creix gràcies al comerç de l'or
 Es recull la sunna islàmica
 Guerra entre els francs i els àvars de Pannònia
 Comença l'època Heian al Japó, de gran esplendor

Personatges destacats 
 Carlemany
 Constantí VI
 Alcuí de York
 Idris I
 Irene d'Atenes
 Adrià I, papa

Dècades del segle VIII
Dècada del 800



Esdeveniments 
 800 - el Papa Lleó III corona Carlemany com a Emperador d'Occident
 Carlemany avança fins a Barcelona
 Primer document on apareix el nom de Castella
 Berà es converteix en el primer comte de Barcelona
 Primera moneda de paper a la Xina, antecessora dels bitllets
 808 - Els francs conquereixen Tarragona
 Arribada de monjos irlandesos a Islàndia
 Querella del Filioque entre l'Imperi Romà d'Orient i Roma, que portarà a la divisió del cristianisme
 Aparició de la versió en àrab clàssic de Les mil i una nits

Personatges destacats 
 Carlemany
 Berà
 Lluís I el Pietós

Dècades del segle IX
Lleó I Dadiani

Lleó I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1532 al 1546. Era fill de Mamia III Dadiani, al qual va succeir el 1532.

El 1535 el rei d'Imerètia va conquerir el Samtskhé, i els nobles (thavadis) d'aquesta regió (que llavors era independent) demanaren ajuda a l'Imperi Otomà, però l'exèrcit enviat pels turcs algun temps després va ser derrotat i rebutjat pel rei Bagrat. El soldà va enviar llavors els governadors d'Erzurum i Diyarbekir amb un fort exèrcit. El mthavari de Mingrelià i Abkhàzia, Lleó I Dadiani va abandonar al rei així com els aznauris de Meskhètia (Samtskhé) i els turcs van triomfar a la batalla de Sokhoista, a la província de Bassiani a l'extrem sud-oest de Geòrgia. En represàlia poc temps després el rei Bagrat va invitar Lleó I a una recepció i el va fer empresonar. Un intent similar amb el mthavari de Gúria, no va reeixir. Lleó es va poder escapar amb l'ajuda dels senyors locals de Mingrèlia i des de llavors Mingrèlia i Gúria no van obeir més el rei d'Imerètia.

Bagrat III d'Imerètia el va deposar el 1546 i va proclamar al seu fill gran Jordi III Dadiani. Un altre fill Jordi Dadiani fou Príncep de Salipartiano (Jordi Lipartian I) i pare del futur mthavari Vamek III Dadiani i també de la reina Mariami (esposa de Jordi X de Kartli), de la princesa Marekha, esposa successivament de Kvarkvare V Djakèli de Samtskhé i de Lleó d'Imerètia; altres filles van emparentar amb la casa de Gúria i amb la d'Imerètia.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .

Mtavaris de Mingrèlia
Morts per accident de caça
Polítics georgians
Dècada del 810



Esdeveniments 
 Esteve IV succeeix a San Lleó III com a papa l'any 816.
 Sant Pasqual I succeeix a Esteve IV com a papa l'any 817.

Personatges destacats 
 Carlemany
 Lluís I el Pietós
 Lleó V l'Armeni

Dècades del segle IX
Dècada del 820



Esdeveniments 
 Naixement de l'àlgebra com a tal i primer tractat de matemàtiques en llengua àrab
 Els sarraïns conquereixen Creta
 Creació del regne de Navarra
 821 - Independència del Tibet
 825 - Fundació de la ciutat de Múrcia
 Introducció del cristianisme a Suècia

Personatges destacats 
 Lluís I el Pietós

Dècades del segle IX
Dècada del 830



Esdeveniments 
 S'escriu la història amb les 12 batalles que suposadament va dur a terme el rei Artús.
 Comencen els pelegrinatges organitzats a Santiago de Compostel·la.
 Es crea l'escola de traductors de Bagdad, que recupera textos de totes les cultures i els enriqueix amb comentaris.
 Increment de les incursions dels vikings.
 Comença a escriure's en lletra minúscula.
 Pesta a Itàlia.
 837 - El cometa de Halley passa més a prop que mai de la Terra.
 Segon període iconoclasta a l'Imperi Romà d'Orient

Necrològiques 
 Al-Abbàs ibn al-Mamun

Dècades del segle IX
Dècada del 840

La dècada del 840 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 840 fins al 31 de desembre del 849.

Esdeveniments 
 Fundació de Dublín
 Divisió de l'Imperi Carolingi en tres parts per als nets de Carlemany
 Traducció a l'àrab dels escrits de Plató i Aristòtil

Personatges destacats 

Dècades del segle IX
Dècada del 850



Esdeveniments 
 Publicació de De praedestinatione de Joan Escot Eriúgena
 Els musulmans arriben a Barcelona
 859 - Universitat d'Al-Qarawiyin a Fes, la més antiga del món
 Expansió dels vikings
 La ciutat de Chang'an (Xina) supera el milió d'habitants
 Començament de la miniatura per il·lustrar els llibres
 Consum de cafè a Aràbia

Personatges destacats 
 Ènnec Arista
 Joan Escot Eriúgena

Dècades del segle IX
Dècada del 860

La dècada del 860 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 860 fins al 31 de desembre del 869.

Esdeveniments 
 Continua l'expansió dels vikings
 Creació d'una facultat universitària a l'Imperi Romà d'Orient

Personatges destacats 

Dècades del segle IX
Dècada del 870



Esdeveniments 
 Colonització d'Islàndia
 10 d'octubre de 879 - Ripoll (el Ripollès): Guifre el Pilós, comte de Barcelona, hi funda el monestir
 Declivi de la dinastia Tang a la Xina
 Fundació de Badajoz

Personatges destacats 
 Alkindi, filòsof

Dècades del segle IX
Jordi III Dadiani

Jordi III Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1546 al 1574 i un altre cop del 1574 al 1582. Va succeir al seu pare Levan I Dadiani. Va ser deposat per son germà petit Mamia IV Dadiani el 1574 però va recuperar el poder en pocs mesos, el mateix 1574. Va tenir dos matrimonis, el segon amb Thamar que havia estat la dona de Mamia II Dadiani. Va tenir un fill, Levan Dadiani la mort del qual el 1582 va deixar via lliure a l'oncle Mamia IV Dadiani, que es va proclamar mtavari en morir Jordi III.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani 
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Dècada del 880



Esdeveniments 
 El comtat de Barcelona assoleix la independència
 Fundació del Monestir de Montserrat
 Pillatges dels vikings a Europa 
 Angkor esdevé la capital de l'imperi khmer
 Feudalisme hereditari a la Xina després d'anys de guerres civils
 Proliferen els vaixells de més d'un pal, permetent navegar millor

Personatges destacats 

Dècades del segle IX
Dècada del 890



Esdeveniments 
 Primes partitures de música polifònica 
 Els magiars funden Hongria
 897 - Segons conta la llegenda el rei franc dibuixa les quatre barres amb la sang de Guifré el Pilós, malferit al seu llit de mort i neix la senyera catalana
 Expansió del regne de Ghana

Personatges destacats 

Dècades del segle IX
Dècada del 900



Esdeveniments 
 La població mundial assoleix els 240 milions
 Incursions dels vikings a la Mediterrània i a Anglaterra
 Introducció del molí de vent a Espanya
 Les Illes Balears passen a domini àrab
 Destrucció de Chang'an, capital de la Dinastia Tang i ciutat més gran del món antic
 La dinastia Chola domina la part del sud de l'Índia portant la pau a la regió durant segles
 Fundació de l'abadia de Cluny
 Inici de la dinastia fatimita a Egipte
 906 Batalla de Fritzlar pel domini de Franconia.

Personatges destacats 
 Alfons III d'Astúries
 Benet IV
 Papa Lleó V
 Sanç I de Navarra
 Sergi III

Dècades del segle X
Dècada del 910



Esdeveniments 
 Els vikings conquereixen Irlanda
 Campanyes contra els sarraïns
 Guerra entre Bulgària i l'Imperi Romà d'Orient
 Pillatge dels vikings a Bretanya

Personatges destacats 
 Abd al-Rahman III
 Alexandre
 Anastasi III
 Guifré II (Borrell I)
 Joan X
 Landó I
 Sergi III

Dècades del segle X
Dècada del 920



Esdeveniments 
 Comença l'edat d'or de l'imperi de Ghana
 Unió de Navarra i el comtat d'Aragó
 El poble tolteca s'estableix a Mèxic
 Odó de Cluny assigna una lletra a cada nota de l'escala musical, fet que encara perdura als països anglosaxons
 Es crea el califat de Còrdova

Personatges destacats 
 Alfons IV de Lleó.
 Enric I d'Alemanya.
 Esteve VII.
 Hug el Gran.
 Joan X.
 Papa Lleó VI.
 Marozia.
 Sanç I de Navarra.

Dècades del segle X
Dècada del 930



Esdeveniments 
 Burgos es converteix en la capital del regne de Castella
 Creació de l'assemblea nacional (poder legislatiu) més antiga encara en vigor a Islàndia
 L'emperador romà d'Orient atorga privilegis comercials a Venècia
 Fundació de l'Orde de Cluny
 934 - L'erupció del volcà Eldja provoca la major inundació de basalt coneguda
 Còrdova esdevé la major ciutat del món
 937 Unificació de la Gran Bretanya
 Batalla de Simancas
 Independència del Vietnam (escindit de la Xina)

Personatges destacats 
 Alfons IV de Lleó
 Enric I d'Alemanya
 Esteve VII i Esteve VIII
 Joan XI
 Lleó VII
 Odon de Cluny
 Otó I
Una dècada abans / Una dècada després

Dècades del segle X
Dècada del 940



Esdeveniments 
 Guerra entre Rus i l'Imperi Romà d'Orient
 Els tolteques ocupen Teotihuacan i dominen tot Mèxic
 Borrell II esdevé comte d'Urgell
 La població mundial assoleix els 250 milions

Personatges destacats 
 Agapit II
 Borrell II
 Esteve VIII
 Lluís IV de França
 Marí II
 Otó I, emperador romanogermànic

Dècades del segle X
Mamia IV Dadiani

Mamia IV Dadiani (georgià მამია IV დადიანი; mort el 1590) fill de Levan I Dadiani, fou mtavari de Mingrèlia el 1574, molt breument, i després del 1582 al 1590. El 1574 va deposar al seu germà Jordi III Dadiani, però després va ser derrotat i per acabar les lluites se li va donar el feu de Sadshila. En morir el seu nebot Levan, fill únic de Jordi, va quedar com a hereu del seu germà el qual va morir ben poc després i Mamia IV fou proclamat mthavari. Es va casar amb una filla del mthavari de Gúria però no va tenir fills. El rei Levan I d'Imerètia va ser derrotat i empresonat per Mamia Dadiani de Mingrèlia el 1589. Va morir el 1590 i el va succeir el seu germà petit Manushar o Mamuka I Dadiani.

Referències 

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Dècada del 950



Esdeveniments 
 Primer rei de l'Anglaterra unida (després de la mort del rei de Noruega)
 Epidèmia de pesta a Europa
 Caos a Mongòlia

Personatges destacats 
 Agapit II
 Constantí VII
 Hug el Gran
 Joan XII

Dècades del segle X
Dècada del 960



Esdeveniments 
 Califat de Còrdova
 Otó I, emperador romanogermànic és coronat emperador i neix el Sacre Imperi
 Fundació de Luxemburg
 Primer text escrit en castellà
 Ramir III de Lleó esdevé rei de Lleó

Personatges destacats 
 Benet V
 Joan XII i Joan XIII
 Lleó VIII
 Otó I
 Ramir III de Lleó

Dècades del segle X
Dècada del 970



Esdeveniments 
 Utilització dels focs d'artifici (a la Xina)
 Nova consagració del Monestir de Santa Maria de Ripoll

Personatges destacats 
 Almansor
 Basili II
 Benet VI i Benet VII
 Joan XIII
 Otó II, emperador romanogermànic

Dècades del segle X
Dècada del 980



Esdeveniments 
 983 - Joan XIV relleva Benet VII com a papa.
 985 - Joan XV succeeix Joan XIV com a papa.
 987 - Hug Capet és coronat rei de França.
 988 - Borrell II no renova el jurament de vassallatge.
 El Rus' de Kíev abraça el cristianisme ortodox.

Personatges destacats 
 Almansor
 Benet VII
 Bonifaci VII
 Borrell II
 Eric el Roig
 Hug Capet
 Joan XIV
 Otó II, emperador romanogermànic

Dècades del segle X
Dècada del 990



Esdeveniments 
 996 - Gregori V relleva Joan XV com a Papa
 999 - Silvestre II relleva Gregori V

Personatges destacats 
 Canut el Gran, rei de Dinamarca
 Otó III, emperador romanogermànic
 Gregori V, Papa
 Silvestre II, Papa
 Almansor

Dècades del segle X
Dècada del 1000



Esdeveniments 
 La població del món arriba als 300 milions d'habitants
 Conflictes entre Dinamarca i Anglaterra i entre la Xina i Mongòlia
 Primers progroms i persecucions contra els jueus a Europa
 Por a la fi del món o apocalipsi
 Període de fam a Europa
 Invenció de la pólvora a la Xina

Personatges destacats 
 Abat Oliba
 Eric el Roig
 Almansor

Dècades del segle XI
Dècada del 1010



Esdeveniments 
 A l'Imperi Chola es vota els representants amb una papereta dins d'una urna per primer cop
 Imposició de la Pau i Treva de Déu
 Guerra civil a l'Àndalus

Personatges destacats 
 Canut
 Avicenna
 Basili II

Dècades del segle XI
Mamuka I Dadiani

Mamuka I Dadiani o Manushar I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1590 al 1611, fill de Levan I Dadiani. Va succeir en el tron al seu germà Mamia IV Dadiani.

Es va casar el 1591 amb Nestan-Darejan, filla del rei Alexandre II de Kakhètia, i més tard amb la filla de Kaikhushru II Djakèli, Atabek de Samtskhé.

El seu germà Iesse Dadiani era cec, però un seu fill, Levan III Dadiani, seria després mthavari. Dels altres dos germans, Mamuka i Liparit, aquest últim també seria mtavari (Liparit III Dadiani). Entre les filles, la princesa Mariami es va casar amb Simó Gurieli de Gúria, amb el rei Rustam de Kartli i amb el rei Vakhtang V de Kartli; i la princesa Anna es va casar amb el xa Safi I de Pèrsia.

Va morir d'un accident de cacera a Zúgdidi el 1611 i el va succeir el seu fill Levan II Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia
Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Lleó II Dadiani

Lleó II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1611 al 1657. Va néixer el maig del 1592 i era fill de Mamuka I Dadiani, al qual va succeir a la seva mort. Va fer cegar el seu germà Iesse.

Cap a començaments del regnat els Abashidze d'Abkhàzia, que depenien de Mingrèlia, es van independitzar i es van sotmetre als otomans. La frontera amb Mingrèlia es va establir al riu Kodori. Lleó Dadiani es va casar amb Thanuria, filla de Setéman Shirvashidze però després van venir guerres entre ambdós i Setéman va haver de pagar tribut.

Lleó II Dadiani va arribar a tenir més poder que el rei d'Imerètia i va sotmetre el principat de Gúria a vassallatge. El 1636 el mthavari va fer presoner al rei d'Imerètia Jordi III que només va ser alliberat després de pagar un fort rescat.

El 1638 va demanar un tractat a Rússia.

Estava casat amb Thanuria, la princesa del casal Shirvashidze d'Abkhàzia i més tard es va casar amb Nestan Darejan Dshiladze exdona de Jordi Dadiani príncep de Salipartiano.

Va morir el 1657. El seu fill gran va morir enverinat jove. Dels altres fills (Alexandre, Mamuka i Gul) cap va arribar al poder. En un cop de palau es va proclamar mthavari successor Liparit III Dadiani germà de Lleó II.

Referències

Enllaços externs 

 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Liparit III Dadiani

Liparit III Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1657 al 1658. Fill de Mamuka I Dadiani, va succeir al seu germà Levan II Dadiani quan aquest va morir, apartant als seus fills. Alexandre III d'Imerètia el va deposar l'any següent i va fugir a Istanbul. La corona va ser entregada a Vamek III Dadiani (Vamek Lapartiani), fill de Jordi Lapartiani, príncep de Salapartiano (d'una branca col·lateral dels Dadiani) i d'Anna Dadiani una princesa també d'una branca de la família dels Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Lleó III Dadiani

Lleó III Dadiani (Shaman Daula) va ser mthavari  de Mingrèlia del 1661 al 1681. Era fill de Iesse Dadiani i net de Mamuka I Dadiani i va ser col·locat al tron pel rei Vakhtang V de Kartli el 1661. Lleó es va casar també amb Tinatina, filla d'Alexandre III d'Imerètia. Va morir el 1681 i el va succeir el seu fill Lleó IV Dadiani.

Casat amb Thamar el 1660 i divorciat forçós el 1663 i casat altra vegada amb ella el 1678 (Thamar fou la tercera dona de Bagrat IV d'Imerètia el 1663 i després si va tornar a casar el 1679; es va casar per cinquena vegada amb Jordi III Gurieli de Gúria. Va morir el 1683. Era filla de Constantí I Mukhrani-batoni, setè príncep de Mukhran).

Lleó III es va revoltar aviat contra el rei d'Imerètia Bagrat el Cec. Després d'un temps de lluita Lleó va ser fet presoner. Per posar fi a les lluites els senyors van declarar divorciat a Lleó i a la seva dona Thamar i van casar a aquesta amb el rei, i a Lleó amb la germana del rei (que era l'amant de Lleó). Això va restablir la pau per un temps però al cap de quatre anys la guerra va tornar a començar, ara per posseir a Thamar, dona de gran bellesa, a lo que es va afegir el mthavari de Gúria que també n'estava enamorat i la volia per ell. Bagrat va guanyar i finalment es va fer la pau. El 1672 Jordi Gurieli, de Gúria, es va revoltar per obtenir a Thamar i la va aconseguir amb ajuda turca, però finalment Bagrat i Jordi es van reconciliar i la filla de Thamar, Daredjan, es va casar amb Jordi. El 1678 Lleó III Dadiani es va revoltar i va cridar al tron d'Imerètia a Artxil (Shah Nazar Khan). Thamar fou amagada a la fortalesa de Skanda, però Artxil la va ocupar i va entregar Thamar al seu aliat Lleó. Llavors Jordi Gurieli es va aixecar per Bagrat i amb ajuda turca va atacar Artxil que va fugir a Ratxa, i Bagrat fou proclamat rei, entrant a Mingrèlia i derrotant Lleó i es va tornar a casar amb Thamar (1579). El 1681 següent moriren Lleó i Bagrat i a aquest últim el va succeir el seu fill Alexandre IV, deposat ràpidament per Jordi Gurieli que es va tornar a casar amb Thamar fins que va ser deposat pel rei Jordi de Kartli el 1683. Thamar va ser enviada a Mingrèlia, on va morir poc després.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Lleó IV Dadiani

Lleó IV Dadiani va ser mtavari de Mingrèlia del 1681 al 1691. Era fill natural de Lleó III Dadiani i el va succeir per haver premort mort el fill gran Mamuka (que va morir un any abans que el pare). Va ser forçat a abdicar el 1691 i va marxar a Constantinoble on va morir el 1694. Era casat amb Tinatina, segona filla del rei Bagrat IV d'Imerètia. Un possible cunyat seu Katzo o Katzia I Chikovani, (casat amb Thamar, suposada filla de Lleó III) va ser nomenat príncep de Letxkhumi (Lechkhumi-batoni), Príncep de Sainadaridzo, Salipartiano, etc. per Lleó III (c. 1675) i el seu fill Iesse Chikovani el va succeir com a príncep de Lechkhumi el 1681. Un altre fill Jordi IV Txikovani, va prendre el poder a Mingrèlia el 1691.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Morts a Constantinoble
Polítics georgians
Jordi IV Txikovani

Jordi IV Txikovani, mtavari de Mingrèlia, fill de Katzo o Katzia Txikovani, Príncep de Lechkhumi. Va succeir al seu pare com a príncep a Salipartiano el 1681 i deu anys després va ser proclamat mtavari de Mingrèlia després de forçar l'abdicació de Levan IV Dadiani iniciant la dinastia del Txikovani.

El 1703 va ocupar Sadchilao i Samikeliao i un any després va expulsar son germà Iesse de Letxkhúmia (1704) casat amb l'ex-dona de Koshita III, eristhavi de Ratxa.

El seu fill Katzi I Chikovani (Txikovani) fou associat al tron el 1704, però va morir jove el 1710.

Fou deposat pel rei Jordi VII d'Imerètia el 1715 i el va succeir el seu fill Bejan I Dadiani. Els seus successors van recuperar el cognom Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Bejan Dadiani

Bejan I Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1715 al 1728. Va succeir al seu pare Jordi IV Txikovani, que li havia cedit Letxkhúmia en feu des del 1704. Va ser col·locat en el tron per Jordi VII d'Imerètia.

Va morir en lluita contra els turc dirigits Yusuf Pasha, a Akhaitzykin, el 1728 i el va succeir el seu fill Otia Dadiani (Otia IV Dadiani). La seva filla Eleni-Khwaramzi va casar amb Guiorgui Nakaixidze, Príncep de Sanakashidzo, amb Jordi IV Gurieli de Imerètia, i amb Koshita III Chkeidze eristhavi de Ratxa (mort el 1729). Una altra filla, Mariam, es va casar amb Alexandre V d'Imerètia; i una tercera filla, Darejan, es va casar amb Mamuka (+1747) fill de Jordi VII d'Imerètia.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Australopitecins

Els australopitecins (Australopithecina) són un membre fòssil d'homínid dels gèneres Australopithecus i Paranthropus (no tots els autors reconeixen el gènere Paranthropus com a vàlid).

El gènere Australopithecus inclou els denominats australopitecs gràcils (A. afarensis, A. africanus, A. garhi, A. bahrelghazali), mentre que el gènere Paranthropus inclou els espècimens robusts (P. aethiopicus, P. boisei, P. robustus).

Els Paranthropus o australopitecs robustos representen una branca evolutiva dels australopitecins que evolucionà envers formes més robustes, d'hàbits omnivors i vegetarians. Això es veu en el fet que els Paranthropus presenten mandíbules molt desenvolupades i adaptades a una masticació intensiva.

Per una altra banda trobem una segona branca evolutiva amb formes més gràcils, els quals evolucionaren envers les formes omnívores i carnívores representades pel gènere Homo. Australopithecus africanus és actualment considerat com l'esglaó entre Australopithecus i Homo.

Homininis
Otia Dadiani

Otia Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1728 al 1744, fill i successor de Bejan I Dadiani, es va casar amb Gurkhana filla de Koshita III Chkeidze, eristhavi de Ratxa. Otia va fer empresonar a son germà Katzo-Jordi Bejanovicht del 1728 al 1734 perquè no li disputés la successió. Va morir el 1744, i el va succeir el seu fill Katsia II Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Katsia II Dadiani

Katsia II Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1744 al 1788, fill i successor d'Otia Dadiani. Es va casar amb una filla de Teimuraz II de Kartli i Kakhètia. Les seves filles es van casar amb reis o prínceps destacant: Mariami amb Salomó II d'Imerètia; Thamar amb Jordi Shirvashidze Safar Beg, príncep d'Abkhàzia; i Elisabet amb Rustam Tsetsereli, fill de Papuna Tsereteli, Príncep de Satseretlo. Va morir a Zúgdidi el 6 de desembre de 1788 i el va succeir el seu fill Grigol Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Grigol Dadiani

Grigol Dadiani o Gregori I Dadiani fou mthavari de Mingrèlia del 1788 al 1791 i del 1794 al 1804, amb una breu interrupció el 1802.

Va néixer el 1774 i era fill de Katsia II Dadiani a qui va succeir a la seva mort.

Deposat el 1791 pel seu germà Mamuka II Dadiani va ser restaurat el 1794 després que la noblesa enderroqués Tariel Dadiani (successor de Mamuka). El 1802 Tariel es va revoltar i va prendre el poder però Grigol va reunir els seus partidaris i va contraatacar recuperant el tron al cap de poc.

El 1802 Grigol I, combatut per Salomó II d'Imerètia, va demanar el protectorat rus, que després es va establir el 1803. El 4 de desembre de 1803 es va signar el tractat de protectorat amb Rússia. La seva segona dona, la princesa Nina (1772-1847), tercera filla de Jordi XII de Kartli, fou regent de Mingrèlia del 23 d'octubre del 1804, fins al 1806.

Va morir enverinat per la seva dona a Muri el 23 d'octubre del 1804 i el va succeir el seu fill Levan V Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Mamuka II Dadiani

Mamuka II (Manuchar II) Dadiani, fou mtavari de Mingrèlia del 1791 al 1793. Era fill Katsia II Dadiani i va rebre el principat de Salipartiano el 1788. El 1791 va enderrocar a son germà gran Grigol Dadiani, però el seu germà petit Tariel Dadiani va fer el mateix amb ell el 1793. Es va casar amb una filla del príncep Shirvashidze d'Abkhàzia i després amb Anna, filla del príncep Kakhaberidze-Chijavadze. Va morir el 1804.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Tariel Dadiani

Tariel Dadiani fou mtavari de Mingrèlia del 1794 al 1794 i després el 1802. El 1793 va deposar el seu germà Mamuka II Dadiani, però al cap d'un any va ser deposat per l'hereu legítim Grigol Dadiani. Es va rebel·lar el 1802 i va enderrocar Grigol, però en el contraatac va ser derrotat i mort. Es va casar amb una filla de Simó II Gurieli, mtavari de Gúria.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
Lleó V Dadiani

Lleó V Dadiani fou mtavari de Mingrèlia, Abkhàzia, Svanètia i Letxkúmia. Va néixer a Zúgdidi el 1793 i era fill de Grigol Dadiani, al qual va succeir després del seu assassinat sota regència de la mare Nina. Quan tenia 9 anys va ser capturat i empresonat a Anaklia per Kelesh-Ahmad Bey, príncep Xarvaixidze d'Abkhàzia (1802) i per tant la successió del pare es va fer en absència. Rússia va obligar a alliberar-lo el 2 d'abril de 1805 i el 1806 va ser declarat major d'edat i va ratificar el protectorat rus. El 1837 va rebre al tsar Nicolau I a Zúgdidi. El 1840 va abdicar a favor del seu fill gran David Dadiani. Va morir a Zúgdidi el 30 de juliol de 1846.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Polítics georgians
David Dadiani

David Dadiani fou mthavari de Mingrèlia, Abkhàzia, Svanètia i Letxkúmia. Va néixer el 20 de gener de 1812 i era el fill gran de Levan V Dadiani. Un ucàs imperial de 30 de maig de 1831 el va reconèixer hereu del tron i quan el pare va abdicar va ser proclamat. Va morir a Zúgdidi el 30 d'agost del 1853 i el va succeir el seu fill gran Nicolau Dadiani.

Referències

Enllaços externs 
 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris d'Abkhàzia
Mtavaris de Mingrèlia
Morts de malària
Polítics georgians
Nicolau Dadiani

Nicolau (Nikolai Davidovitch) Dadiani fou l'últim mtavari de Mingrèlia, Abkhàzia, Svanètia i Letxkúmia. Va néixer a Tbilissi el 4 de gener del 1847. El país va ser annexionat a Rússia el 1857 i va abdicar formalment el 4 de gener de 1867. Després va ser el candidat rus al tron de Bulgària el 1886. Va morir a Sant Petersburg el 6 de febrer del 1903 i els drets al tron van passar al seu fill Nicolau (Nikolai Nikolaievitch) Dadiani, nascut a Sant Petersburg el 12 de desembre de 1876. Va morir sense descendència en una presó hospital dels bolxevics el març de 1919.

Referències

Enllaços externs 

 Dinastia Dadiani .
 Genealogia

Mtavaris de Mingrèlia
Persones de Tbilissi
Morts a Sant Petersburg
Polítics georgians
Bagrat I Mukhrani-batoni

Bagrat I fou el primer príncep de Mukhran (Mukhrani-batoni). Va néixer abans de 1488 i era el sisè fill del rei Constantí II de Geòrgia. El seu germà David X de Kartli li va donar el principat en feu el 1512.

El 1539 va fer-se monjo amb el nom de Varnava (Barnabas) i va abdicar el principat en favor del seu fill gran Vakhtang I Mukhrani-batoni.

D'entre els seus fills, a més del successor, cal esmentar:

Ashotani Bagrationi que va morir en una batalla el 1561 i que va deixar una filla, la princesa Kethavan, nascuda el 1565, que fou reina en casar-se amb David I de Kakhètia, i que va morir el 14 de setembre de 1624 a Shiraz, on estava presonera, de les tortures que li van aplicar els perses.

La princesa Dedis-Imédi, nascuda el 1437 que es va fer monja sota el nom de Debra, i que fou l'esposa de Kvarkvare III Djakèli, Atabek de Samtskhé († 1 de setembre del 1500), fill d'Agha Burgha Djakèli, Atabek de Samtskhé. La princesa va morir el 1491.

Referències 
 Genealogia dels Mukhrani-batoni
 

Prínceps de Mukhran
Vakhtang I Mukhrani-batoni

Vakhtang I fou el segon príncep de Mukhran (Mukhrani-batoni). Va néixer el 1510 i era el fill gran de Bagrat I Mukhrani-batoni, al que va succeir quan va abdicar el 1539.

Fou regent de Geòrgia del 1569 al 1579.

Es va casar amb Khwaramzi (†1528), filla del rei Jordi II de Kakhètia; i amb la filla del rei Levan de Kakhètia (+1580)

La seva filla era la princesa Dedis-Imédi. Es va casar amb Kaikhushru II Djakèli, atabek de Samtskhé (+ 29 de setembre del 1573), fill de Kvarkvare IV Djakèli, atabek de Samtskhé.

Referències 
 Genealogia dels Mukhrani-batoni
 

Prínceps de Mukhran
Bagrat II Mukhrani-batoni

Bagrat II fou el tercer príncep de Mukhrani (Mukhrani-batoni). Va néixer el 6 de juliol de 1572 i se'l va batejar Teimuraz. Era el fill gran de Vakhtang I Mukhrani-batoni a qui va succeir en morir, canviant llavors de nom (1 d'octubre de 1580).

Fou regent de Geòrgia del 1623 al 1624, es va casar amb Anna, filla Nukzar Sidamoni, eristhavi d'Aragvi, i va morir en una batalla a Merabdé el 1624. El succeí el seu fill Kai Khusrau Mukhrani-batoni.

Bibliografia

Referències 

Prínceps de Mukhran
Naixements del 1572
Kai khusrau Mukhrani-batoni

Kai khusrau (Khuzdru) fou el quart príncep de Mukhrani (Mukhrani-batoni). Va néixer el 1582 i era el segon fill de Vakhtang I Mukhrani-batoni. Va succeir a son germà gran Bagrat II Mukhrani-batoni quan va morir el 1624.

Regent de Geòrgia del 1624 al 1625.

Casat amb Tinatina (+1627), filla de Mamia II Gurieli, mthavari de Gúria.

Va morir a Turquia el 1629 i el va succeir David I Mukhrani-batoni

Referències 
 Genealogia dels Mukhrani-batoni
 

Prínceps de Mukhran
Polifiletisme

El polifiletisme (del grec πολύς, «polús, molt») i φῦλον «phûlon, raça, tribu»."moltes races") és la condició filogènica d'un conjunt d'organismes que han estat situats en una mateixa agrupació però no comparteixen un avantpassat comú immediat.

Un grup polifilètic està constituït per la unió artificial de branques disperses de l'arbre evolutiu. Es deuen a errors en la interpretació del parentiu, el criteri que s'empra per a la classificació dels éssers vius. S'expliquen per la presència de caràcters comuns adquirits de manera independent, a conseqüència de fenòmens evolutius com la convergència o el paral·lelisme.

Un exemple de grups polifilètics són les algues, els esporozous i els insectívors. Els grups polifilètics són universalment rebutjats en les classificacions modernes, tot i que per inèrcia se segueixen emprant en obres divulgatives i fins i tot llibres de text.

Un altre exemple, seria el grup dels animals de sang calenta, ja que conté tant les aus com els mamífers, però atès que el seu darrer ancestre era de sang freda, aquest queda exclòs del grup, i per tant l'agrupació no és monofilètica. Els grups polifilètics haurien sigut una mena de «calaixos de sastre» on van a parar tot un seguit de grups amb característiques semblants, però sense relacions filogenètiques directes.

Referències 

Filogènia
Classe lògica

Una classe lògica és un conjunt de coses o organismes que satisfan un criteri de pertinença (predicat) que ha estat definit per l'home. Les classes lògiques no tenen una existència real en el món físic, donat que són conceptes, invencions de la ment humana. Tampoc tenen noms propis com els individus lògics (com ara "Catalunya"), sinó que solen portar noms universals (com ara "país"). Els grups parafilètics i polifilètics són classes lògiques.

Filogènia
Lògica
Alexandre I de Kakhètia

Alexandre I fou rei de Kakhètia del 1476 al 1511. Nascut el 1445 era el fill gran de Jordi I de Kakhètia (VIII de Geòrgia). Associat al tron el 1460 va succeir al pare 1476 i aviat va acceptar la sobirania otomana. Geòrgia el va reconèixer com a independent el 1490. Es va casar abans del 23 de gener del 1479 amb Anna Tinatina, filla de Beena Irubakidze Xolokashvili, príncep de Satxolakao. Va ser assassinat pel seu fill Jordi el 27 d'abril de 1511. L'assassí el va succeir.

Referències 

 Genealogia

Reis de Kakhètia
Dinastia Bagrationi
Persones de Tbilissi
Morts a Tbilissi
Jordi II de Kakhètia

Jordi II el Malvat fou rei de Kakhètia del 1511 al 1513. Era el fill gran d'Alexandre I de Kakhètia, al que va assassinar i succeir el 1511. Casat amb Eleni, germana de Garsevan Irubakidze, príncep de Saxolokao. Deposat i empresonat per David X de Kartli el 1513. Va morir a la presó el mateix any 1513.

Referències 
 Genealogia

Reis de Kakhètia
Persones de Tbilissi
Morts a Tbilissi
Naixements del 1469
Morts per enverinament
Morts el 1513
Lleó de Kakhètia

Lleó fou rei de Kakhètia del 1520 al 1574. Nascut el 1504, era fill de Jordi II de Kakhètia conegut com a Av-Jordi. El 1513 va eludir ser capturat pel rei David X de Kartli i es va amagar a les muntanyes, des d'on va aconseguir recuperar el poder el 1520 i va ser coronat el mateix any. Casat amb Tatiana filla de Mamia I Gurieli de Gúria, de la que es va divorciar el 1529 i es va casar amb una filla de Shamkhal Kamal Kara-Musel, príncep de Tarku. Fou assassinat pel seu fill Alexandre II de Kakhètia el 1574.

Referències 

 Genealogia

Reis de Kakhètia
Persones de Tbilissi
Morts a Tbilissi
Naixements del 1504
Morts el 1574
Alexandre II de Kakhètia

Alexandre II fou rei de Kakhètia del 1574 al 1603 i el 1605. Nascut el 1527, era el fill gran de Levan de Kakhètia. Després de matar el seu pare i prendre el poder va enviar una ambaixada al tsar Theodor el 1586. Va acceptar la sobirania persa. Va ser enderrocat a favor del seu fill entre el novembre de 1603 i el febrer del 1605. Va recuperar breument el poder el 1605. Casat amb Tinatina, filla de Bardzim-Koiar Zedginidze, príncep de Samilakhoro, amir-akhori, i Governador de Gori. Assassinat pel seu fill Constantí I de Kakhètia, a Zaghani el 12 de març del 1605.

Referències 

 Genealogia
 

Reis de Kakhètia
Persones de Tbilissi
David I de Kakhètia

David I fou rei de Kakhètia del 1603 al 1604 fill d'Alexandre II de Kakhètia. Fou proclamat pels revoltats contraris a la pressió sobre la noblesa que exercia el pare. El 1604 va ser substituït per son germà Jordi II de Kakhètia. El 1581 es va casar amb Kethavan (nascuda el 1565 i morta el 1624) filla del príncep Ashotani de Mukhran. Fou assassinat a Xiraz el 21 d'octubre de 1604.

Referències 
 Genealogia

Reis de Kakhètia
Jordi III de Kakhètia

Jordi III fou rei de Kakhètia uns mesos al final del 1604 i potser al començament del 1605. Era fill d'Alexandre II de Kakhètia. Va regnar només sis mesos. Cap al febrer del 1605 el seu pare va ser restaurat com a rei, però el fill Constantí I de Kakhètia va prendre el poder al cap d'un mes. Casat el 1590 amb una filla d'Adil Quraqulu, elisam-sultan; i el 1602 amb una filla de Kai Khusrau, Pasha de Gandja. Assassinat (junt amb el pare) per son germà petit Constantí I, el 12 de març de 1605.

Referències 
 Genealogia

Reis de Kakhètia
Constantí I de Kakhètia

Constantí I fou sis mesos rei de Kakhètia el 1605. Nascut el 1567, era fill d'Alexandre II de Kakhètia. Va ser pres cap a Pèrsia com a ostatge i allí va fer-se musulmà. Governador de Xirvan del 1604 al 1605. Va tornar a Kakhètia i va assassinar son pare i son germà i es va proclamar rei (12 de març de 1605) però la noblesa no el va reconèixer en ser musulmà, i els nobles van demanar ajuda a Jordi de Kartli. Constantí fou derrotat i mort en una batalla el 9 Jumada 1013 (1605). El va succeir el seu nebot Teimuraz I.

Bibliografia 
 Genealogia
 

Reis de Kakhètia
Persones de Tbilissi
Morts a Tbilissi
David II de Kakhètia

David II (Imam Kuli Khan) fou rei de Kakhètia del 1703 al 1722. Nascut a Tbilissi el 1678, era el fill gran d'Irakli I de Kartli. Va ser nomenat valí (governador) després de la deposició del pare el maig del 1703. Casat amb Fakhri Jan Begum, filla de Zukurizada (governador-general d'Erevan), neta de Shamkhal i germana d'Itimad ed-Daula de Pèrsia. Va morir a Magharo, el maig de 1721 i el va succeir el seu germà Constanti II de Kakhètia.

Referències 

 
 

Reis de Kakhètia
Persones d'Isfahan
Morts a Geòrgia
Constantí III de Kartli

Constantí II (Mahmud Quli Khan) fou rei de Kakhètia del 1721 al 1732 i rei de Kartli el 1727. Era fill natural d'Irakli I de Kartli i Kakhètia. Fou darugha (prefecte) d'Esfahan el 1703. Succeí al seu germà gran David II de Kakhètia com a rei el maig de 1721 i fou nomenat governador general de Geòrgia pel xa el març de 1722. Va ser governador general (per Pèrsia) d'Erevan, Gandja i Karabagh del 1723 al 1726. Va obtenir el títol de Mahmud Paixà i fou reconegut valí de Kakhètia pel Sultà de Turquia el 5 d'octubre de 1726. En morir Iesse de Kartli (vassall dels turcs) va ser nomenat rei de Kartli per Pèrsia el 1727 però sembla que mai va prendre possessió a causa de la guerra amb els turcs. Casat amb Peri Jan Begum, filla de Shamkal i germana del Governador-General de Xiraz, Fars i Bandreb. Casat de segones amb una filla de Fath Ali Khan Daghistani, Itimad ud-Daula, per algun temps primer ministre de Pèrsia. Mort a la batalla de Bejanbagh amb els turcs el 23 de desembre de 1732 i el va succeir el seu germà Teimuraz II.

Referències

Referències 
 Genealogia

Reis de Kartli
Reis de Kakhètia
Governadors
Valís
Persones d'Isfahan
Persones de Gandja
Morts a Geòrgia
Polítics azerbaidjanesos
Polítics iranians
Morts el 1732