Maratonský běh

Maratonský běh neboli maraton je běžecký závod na vzdálenost 42,195 km, druhá nejdelší atletická disciplína na programu olympijských her. Slovo maraton se též obecně používá pro označení dlouhých a vytrvalostně náročných akcí sportovního i jiného charakteru.

Vznik maratonu – legenda a skutečnost 
Název a délka trati se odvozují z legendy o řeckém běžci jménem Feidippidés (někteří uvádí jméno Diomedón), který po bitvě u Marathónu, datované historiky na 12. září 490 př. n. l., údajně nesl zprávu o vítězství Athéňanů nad Peršany z Marathónu do Athén a tam se slovy „Νενικήκαμεν“ – „Zvítězili jsme“ vyčerpáním zemřel.

Historik Hérodotos, který žil v 5. století př. n. l., tedy nedlouho po marathónské bitvě, však tuto událost s marathónským běžcem vůbec nepřipomíná. Naopak se zmiňuje o výkonu běžce Feidippida, vyslaného nedlouho před rozhodujícím střetnutím z Athén do Sparty s prosbou o vojenskou pomoc. Do cíle, vzdáleného 1240 stadií (240 km), tehdy Feidippidés dorazil již následujícího dne, kdy přinesl obratem domů zprávu, že Sparťané nemohou z náboženských důvodů vyrazit na pomoc dříve, než za několik dní skončí svátky na počest boha Apollóna Karneia.

První písemná zmínka o poslovi z Marathónu do Athén se objevuje až na konci 1. století n. l. u Plútarcha, který připisuje běh do Athén muži jménem Thersippos nebo Euklés. O sto let později jmenuje Lúkianos jako marathónského běžce jistého Filippida. Protože se zdá velmi nepravděpodobné, že by téměř současník Hérodotos tak zajímavou epizodu ve svém díle pominul, lze předpokládat, že příběh o běžci z Marathónu do Athén si vytvořila až fantazie autorů žijících o několik století později. Ani historický Feidippidés však nezůstává zapomenut, od roku 1983 se na jeho počest každoročně v září koná Spartathlon, 246 km dlouhý závod z Athén do Sparty.

V 19. století, které bylo dobou romantického obdivu ke starověkému Řecku, byla mezi vzdělanci populární i pověst o maratonském běžci. Anglický básník Robert Browning ji například roku 1879 ztvárnil v básni Feidippidés. S myšlenkou uspořádání maratonského běhu přišel jako první francouzský filolog Michel Bréal, na něhož hluboce zapůsobila návštěva památných míst v Řecku. Seznámil s tímto nápadem svého přítele Pierra de Coubertina a ten jej v roce 1894 zavedl do programu připravovaných olympijských her. Po několika zkušebních kvalifikačních bězích se první maratonský závod uskutečnil v rámci programu I. olympijských her na přibližně původní trati z Marathónu do Athén 10. dubna 1896. Vítěz prvního Olympijského maratonu pořádaného 10. dubna 1896 (jednalo se pouze o závod mužů) byl Spyridon Luis, řecký nosič vody, jež dosáhl času 2 hodiny, 58 minut a 50 sekund. Maraton pořádaný na Letních olympijských hrách v roce 2004 se běžel na původní trati z Marathónu do Athén, se zakončením na Panathénském stadionu, dějišti Olympijských her v roce 1896.

První oficiální maraton na českém území byl pak uspořádán 25. října 1908 na trati Smíchov – Dobříš. Zúčastnilo se jej 6 závodníků.

K nejznámějším a největším maratonským běhům současné doby patří maraton v Bostonu, založený již v roce 1897, v New Yorku, v Chicagu, v Londýně a v Berlíně.
V Česku je v současnosti nejznámější Pražský mezinárodní maraton, založený v roce 1995. Další maraton se však běhá v pražské Stromovce již od roku 1963. Na Slovensku je nejpopulárnější Mezinárodní maraton míru v Košicích, založený již v roce 1924, krátce po olympijských hrách v Paříži. Českou maratonskou legendou je Emil Zátopek, který vyhrál olympijský maraton v Helsinkách v roce 1952 v čase 2:23:03 (běžel jej tehdy poprvé v životě); v roce 1956 v Melbourne byl šestý. Naším nejlepším maratoncem v 21. století je Róbert Štefko – v roce 2004 v čase 2:12:35.

Ženský maraton 
Ženský maraton se poprvé běžel v roce 1984 na Letních olympijských hrách v Los Angeles. Zvítězila Joana Benoitová z USA s časem 2 hodiny, 24 minut a 52 sekund.

Po dlouho dobu poté, co byl Olympijský maraton součástí Olympijských her, neexistovaly ženské závody na dlouhou trať. I když několik žen běhalo maratonskou vzdálenost, tak nebyly zařazeny do oficiálních výsledků. Marie-Louise Ledru byla první žena, která oficiálně absolvovala maraton, v roce 1918 dosáhla na čas 5 hodin a 40 minut a umístila se na 38. místě. Miroslava Bínová v Úpici září roku 1952 dokončila maratonskou vzdálenost v čase 4:35:00 v rámci ratibořického závodu. Arlen Pieperová byla první ženou, která oficiálně dokončila maraton v USA, když tuto trať zaběhla na Pikes Peak Maratonu v Manitou Springs v Coloradu v roce 1959. Kathrine Switzerová byla první ženou, která běžela Bostonský maraton se závodním číslem. I když prošla vstupním procesem, po odhalení chyby byla obviněna za hrubé porušení pravidel a byla stíhána. Bobbi Gibb jako první v roce 1966 uběhla celý Bostonský maraton a později byla prohlášena organizátory za vítěze v ženské kategorii v tomto roce, stejně jako v roce 1967 a 1968.

Stalo se tradicí, že mužský olympijský maraton je poslední událostí atletického rozvrhu a běží se poslední den olympijských her. V poslední době jsou za maraton udělovány medaile během závěrečného ceremoniálu (včetně roku 2012 a 2016). Po mnoho let maratonský běh končil uvnitř olympijského stadionu; nicméně na Letních olympijských hrách v roce 2012 startoval a končil na ulici The Mall v Londýně a na Letních olympijských hrách v roce 2016 na Sambódromo, místě pro pozorování karnevalů.

Současné rekordy 

<div style="float:left;margin-right:2em">
{| class="wikitable" style="text-align:"
|- align=center style="background:#800000; font-weight:bold; color:#FFFFFF"
|colspan=6|Ženy
|- align=center style="background:#efefef; font-weight:bold;"
|-
|- bgcolor=#efefef
! Rekord !! Čas (min)!!	Atletka !!	Stát!!	Město!!	Datum rekordu
|-
|Světový rekord ||align="center"| 2:11:53 || Tigist Assefaová || ||align="right"| Berlín ||align="right"| 24. 9. 2023     
|-
|Olympijský rekord ||align="center"| 2:23:07 || Tiki Gelanaová || ||align="right"| Londýn ||align="right"| 5. 8. 2012   
|-
|Rekord MS ||align="center"| 2:18:11 || Gotytom Gebreslaseová||||align="right"| Eugene ||align="right"| 18.7. 2022 
|-
|Český rekord ||align="center"|2:26:31 || Eva Vrabcová Nývltová || ||align="right"| Berlín ||align="right"| 12. 8. 2018   
|}
</div>

 Současné rekordy podle kontinentů 

 Světové rekordy a nejlepší světové časy 
Vzhledem k tomu, že soutěže v maratonském běhu se konají za velmi proměnlivých podmínek na otevřené silnici místo na standardní atletické dráze, dlouhá léta nebyly v této disciplíně evidovány světové rekordy, ale pouze nejlepší světové výkony. Teprve od 1. ledna 2004 eviduje Mezinárodní asociace atletických federací (IAAF) nejlepší výkony na silnici v maratonu, půlmaratonu i chůzi jako světové rekordy.

Dne 6. května 2017 zaběhl keňský vytrvalec Eliud Kipchoge maratonskou distanci za rekordních 2:00:25 hodiny, šlo ale o neregulérní závod ve speciálních podmínkách, který se uskutečnil na závodním okruhu Formule 1 v Monze. Čas tedy nemůže být uznán jako světový rekord.

Kipchoge zopakoval tento pokus 12. října 2019, kdy skutečně zaběhl ve Vídni (hlavní alej v Prátru) jako první v historii maraton pod dvě hodiny (časem 1:59:40,2 hod.). Protože se však jednalo o speciální akci (před běžcem jelo doprovodné vozidlo přesně určeným tempem 2:50 na kilometr a pomáhalo mu 41 vodičů), nejedná se o oficiální světový rekord.

 Délka maratonského běhu 

Přestože původní vzdálenost z bojiště u Marathónu do Athén byla asi 38 km, byla na olympijských hrách v Athénách Mezinárodním olympijským výborem stanovena na rovných 39 km. Délka maratonu nebyla původně standardizována a měnila se podle vytyčené cesty.

Roku 1908 byla délka olympijského maratonu v Londýně vytyčena od startu u terasy Windsorského zámku do cíle před královskou lóží na Olympijském stadionu (aby královská rodina mohla pozorovat vítěze olympijského maratonu), čímž byla trať prodloužena na 42,195 km (26,2 mil neboli 46 145 yardů). Přestože na dalších dvou olympijských hrách v letech 1912 a 1920 byla stanovena jiná délka maratonského běhu, od olympiády v roce 1924 v Paříži se ustálila délka maratonu právě na délce londýnské trati, tedy 42,195 km.

 Statistiky 

 Výkonnostní milníky - zlepšování cílového času 
Muži:
 Poprvé pod 2:40 hod. 2:38:17 hod. Harry Green, Spojené království, 1913
 Poprvé pod 2:30 hod. 2:29:02 hod. Albert Michelsen, USA, 1925
 Poprvé pod 2:20 hod. 2:18:41 hod. James Peters, Spojené království, 1953
 Poprvé pod 2:10 hod. 2:09:37 hod. Derek Clayton, Austrálie, 1967
 Poprvé pod 2:09 hod. 2:08:34 hod. Derek Clayton, Austrálie, 1969
 Poprvé pod 2:08 hod. 2:07:12 hod. Carlos Lopes, Portugalsko, 1985
 Poprvé pod 2:07 hod. 2:06:50 hod. Belayneh Dinsamo, Etiopie, 1988
 Poprvé pod 2:06 hod. 2:05:42 hod. Khalid Khannouchi, Maroko, 1999
 Poprvé pod 2:05 hod. 2:04:55 hod. Paul Tergat, Keňa, 2003
 Poprvé pod 2:04 hod. 2:03:59 hod. Haile Gebrselassie, Etiopie, 2008
 Poprvé pod 2:03 hod. 2:02:57 hod. Dennis Kimetto, Keňa, 2014
 Poprvé pod 2:02 hod. 2:01:39 hod. Eliud Kipchoge, Keňa, 2018
 Poprvé pod 2:01 hod. 2:00:35 hod. Kelvin Kiptum, Keňa, 2023

Ženy:
 Poprvé pod 3:00 hod. 2:55:22 hod. Elizabeth Bonner, USA, 1971
 Poprvé pod 2:30 hod. 2:27:33 hod. Grete Waitzová, Norsko, 1979
 Poprvé pod 2:25 hod. 2:22:43 hod. Joan Benoitová, USA, 1983
 Poprvé pod 2:20 hod. 2:19:46 hod. Naoko Takahašiová, Japonsko, 2001
 Poprvé pod 2:19 hod. 2:18:47 hod. Catherine Ndereba, Keňa, 2001
 Poprvé pod 2:18 hod. 2:17:18 hod. Paula Radcliffová, Spojené království, 2002
 Poprvé pod 2:16 hod. 2:15:25 hod. Paula Radcliffová, Spojené království, 2003
 poprvé pod 2:15 hod. 2:14:04 hod. Brigid Kosgeiová, Keňa, 2019

Předpokládá se, že za příznivých podmínek by se během příštích zhruba 30 let mohli muži – maratonci dostat i pod hranici 2 hodin. Ženy by zároveň mohly atakovat hranici 2:10 hod.

 Nejúspěšnější maratonci Dvě olympijská vítězství:  Abebe Bikila (Etiopie), OH 1960 a OH 1964
  Waldemar Cierpinski (NDR), OH 1976 a OH 1980Dva tituly mistra světa:  Abel Antón (Španělsko), MS 1997 a MS 1999Olympijské vítězství a titul mistra/mistryně světa  Rosa Motaová (Portugalsko) MS 1987 a OH 1988
  Gezahegne Abera (Etiopie) OH 2000 a MS 2001

 Olympijští medailisté 

Maratonský běh je na programu LOH již od prvních her v roce 1896. Byl součástí i neoficiálních her v roce 1906.
Ženy běhají maraton na olympijských hrách až od LOH 1984.

 Medailisté mistrovství světa 

Maraton se na MS běhá hned od prvního MS v roce 1983 v kategoriích mužů i žen.

 Vývoj světového rekordu – maratón 

 Nejstarší pokořitelé maratonu 
Nejstarším maratoncem je britský občan indického původu Fauja Singh (*1. dubna 1911). Jako první stoletý maratonec na světě běžel na podzim 2011 Toronto Waterfront Marathon, a to v čase 8:11:06. S běháním začal v 89 letech, je vegetarián. Důležité je podle něj vyhýbat se stresu, špatně naladěným lidem a být vděčný za všechno, co máte.

Nejstarší ženou v cíli maratonu se stala v roce 2010 Američanka Gladys Burrillová (*1918). V 92 letech zvládla Honolulu Marathon v čase 9:53:16. S maratony začala v 86 letech.

Nejstarším Čechem, který uběhl maraton, je umělecký kurátor Jiří Soukup z Hradce Králové, který v listopadu 2014 absolvoval maraton ve věku 87 let. Dosáhl času 8:12:10.

 Zdravotní problémy maratonců 
Úspěšné absolvování maratonského běhu vyžaduje vydání velkého množství energie, které běžci přijímají prostřednictvím potravin bohatých na sacharidy. Ty se ukládají ve formě glykogenu, sloužícího jako pohotový zdroj energie při běhu. Po jejich vyčerpání se pak stávají zdrojem energie bílkoviny (proteiny) a lipidy (tuky), jejichž spalování je však mnohem náročnější na přísun kyslíku (mají nižší respirační kvocient). Tento okamžik nastává většinou kolem 30. km běhu. V této chvíli pocítí většina běžců prudce zvýšenou únavu, popisovanou jako náraz do zdi. Proto je velmi důležité pravidelným tréninkem získat schopnost absorbování co největšího množství glykogenu.
 
Dalším nebezpečím je stav hyponatremie, který se vyznačuje kriticky nízkou hladinou sodíku v krvi při nadměrném množství vypité vody během závodu (někdy může hrozit až smrt). Takto kritický stav se řeší neprodlenou nitrožilní aplikací silného solného roztoku. Proto není vhodné při závodě pít nadměrné množství vody – lépe je o něco méně pít a během závodu požívat malá množství soli .

 Zajímavosti 
 Současný světový rekord má hodnotu 2:00:35 hod, což znamená průměrnou rychlost během celého závodu 20,99 km/h (5,832 m/s). Každých 10 km trati tak rekordman Kelvin Kiptum zvládl výrazně pod 29 minut (přesně 28:34,6 min) a například každou "patnáctistovku" – kterých musel uběhnout "v kuse" přes 28 – zvládl za 4:17,2 min, což je výrazně lepší výkon, než jaký podává většina desetibojařů na jediné. Mezi ženami znamená světový rekord 2:11:53 hod. průměrnou rychlost 19,19 km/h' (5,332 m/s). Na každých 10 kilometrů pak připadá statistický průměrný mezičas 31:15,3 min., na 1500 metrů pak 4:41,3 min.
 
 Vůbec nejdelšího času na maratonské trati dosáhl Japonec Šizó Kanaguri. 14. července 1912 odstartoval k olympijskému závodu ve Stockholmu. Po absolvování více než poloviny trati v úmorném vedru poprosil jednoho z diváků o pití. Onen muž mu nabídl nejen sklenici džusu, ale i odpočinek ve svém domě. Kanaguri už dále nepokračoval a dokonce u svého hostitele přespal. Teprve roku 1967 se ve věku 76 let do Švédska vrátil, aby závod dokončil. Docílil tak celkového času 54 let, 8 měsíců, 6 dní, 8 hodin, 32 minut a 20,3 sekundy.

 Etiopský běžec Abebe Bikila vyhrál maratónský běh jakožto první běžec v historii na dvou po sobě následujících olympiádách, navíc své první olympijské vítězství v roce 1960 v Římě absolvoval bez bot, tj. naboso.

 Reference 

 Související články 
 Chicagský maraton
 Newyorský maraton
 Pařížský maraton
 lehká atletika
 jogging
 kondiční běh
 orientační běh
 půlmaraton
 seznam maratonů
 ultramaraton
 cyklomaraton
 vodácký maraton

 Externí odkazy 
 
 
 

 Archiv D: Maratón. Dokument z roku 1990 o olympijské historii této běžecké disciplíny. ČT Sport 30. 9. 2023.  44 min.
 www.runczech.com – Stránky seriálu běžeckých závodů v ČR
 www.atletika.cz – Český atletický svaz
 www.behej.com – behej.com – běh a vše, co s ním souvisí
 www.SvetBehu.cz – web o běhání zaměřený zejména na dlouhé, maratonské i ultramaratonské běhy

 www.aims-association.org  – Association of International Marathons and Road Races (AIMS), anglicky
 www.marathonguide.com – Marathons, Running Directory and Community, anglicky
 www.marathon42k.eu – Marathons Calendar - European Marathons under one roof, anglicky
 Vizualizace maratonské trati na Letních olympijských hrách 2016 v Riu.
 https://www.sport-fitness-advisor.com/marathon-training.html – Marathon training (obsáhlý článek s radami, jak natrénovat na maraton)''

 
Běh