Pravěk

Pravěk je tradiční označení období dějin lidstva, ze kterého nejsou známy a nezachovaly se žádné písemné prameny, jde tedy o období do vzniku písma. V populární literatuře, v médiích atd. se někdy užívá i v širším smyslu pro celou minulost Země či Vesmíru. Nicméně pojem vznikl v 19. století v archeologii a pokud se v učebnicích a odborné literatuře používá, znamená dějiny společností a kultur, které neznaly písmo nebo nezanechaly písemné stopy, předhistorii či prehistorii.

Pravěk zahrnuje období vzniku a vývoje člověka, lidské společnosti a kultury od nejstarších nálezů (asi 3 miliony let př. n. l., rozhraní třetihor a čtvrtohor) do vzniku „vysokých kultur“ a zavedení písma. K tomu došlo např. na Blízkém východě ve 4. tisíciletí př. n. l., v českých zemích de facto až v raném středověku. Pravěk je tak nejstarší a nejdéle trvající dějinnou etapou. Namísto chybějících písemných pramenů jsou zdrojem bližšího poznání pro období pravěku kosterní pozůstatky a hmotné památky dávných kultur.

Přechodem k historii s písemnými záznamy, ze kterých čerpá historie, jsou písemné památky dosud nesrozumitelné, nerozluštěné. Zpravidla jsou to ty nejstarší zápisy na daném území.

Periodizace 

Podle materiálů, z nichž si lidé vyráběli nástroje, se pravěk (na základě Thomsenovy třídobé periodizace z roku 1836) obecně dělí takto (uvedená data jsou velmi přibližná a liší se pro různé oblasti světa i Evropy):
 Doba kamenná (3 500 000 př. n. l. ‒ 2200 př. n. l. nebo později)
 Starší doba kamenná, paleolit (3 500 000 př. n. l. ‒ 8000 př. n. l.)
 Nejstarší paleolit (3 500 000 př. n. l. ‒ 1 000 000 př. n. l.)
 Starý paleolit (1 000 000 př. n. l. ‒ 300 000 př. n. l.)
 Střední paleolit (300 000 př. n. l. ‒ 40 000 př. n. l.)
 Mladý paleolit (40 000 př. n. l. ‒ 10 000 př. n. l.)
 Pozdní paleolit (10 000 př. n. l. ‒ 8 000 př. n. l.)
 Střední doba kamenná, mezolit (8000 př. n. l. ‒ místy 3000 př. n. l.)
 Mladší doba kamenná, neolit (na Blízkém východě 9000 př. n. l., ve střední Evropě 5500 př. n. l. ‒ 4000 př. n. l. a déle)
 Pozdní doba kamenná, eneolit, chalkolit či doba měděná (4000 př. n. l. ‒ na Blízkém východě 3500 př. n. l., ve střední Evropě 2200 př. n. l.)
 Doba bronzová (2200 př. n. l. ‒ 750 př. n. l.)
 Starší doba bronzová (2200 př. n. l. ‒ 1600 př. n. l.)
 Střední doba bronzová (1600 př. n. l. ‒ 1250 př. n. l.)
 Mladší doba bronzová (1250 př. n. l. ‒ 750 př. n. l.)
 Doba železná (750 př. n. l. ‒ 0)
 Starší doba železná, doba halštatská (750 př. n. l. ‒ 450 př. n. l.)
 Mladší doba železná, doba laténská (450 př. n. l. ‒ 0)

Jiné způsoby periodizace pravěku 
1.) podle způsobu získávání potravy:
 období přisvojovacího hospodářství. Člověk byl plně závislý na přírodě. Sbíral divoce rostoucí plodiny a lovil zvířata. Zemědělství neexistovalo.
 období výrobního hospodářství. Toto období zahájila neolitická revoluce cca −10.000. Rozvíjelo se prvotní zemědělství. Z lovců a sběračů se stali výrobci potravy. Člověk byl samostatným a nezávislým na lovu a sběru.

2.) Podle technologie k výrobě nástrojů:
 období přizpůsobení si přírodních výtvorů: klacků, kostí a kamenů.
 období štípané industrie. Nejvhodnější surovinou byl pazourek.
 období hlazené a vrtané industrie. Bylo to nejmladší a technologicky nejvyspělejší období.

3.) podle uspořádání společnosti:
 období života v tlupě o 20–30 členech
 období rodového uspořádání, přičemž se rozeznává matriarchát a patriarchát.

Přehledná tabulka

Období

Doba kamenná

Doba kamenná 

Paleolit (starší doba kamenná) je období v lidských dějinách nejstarší a vůbec nejdelší. Začalo v době, kdy Homo habilis začal používat nalezené předměty, zejména kameny a kosti, jako nástroje, a skončilo poslední dobou ledovou. Ve středním paleolitu se poprvé objevili hominidi anatomicky podobní dnešním lidem.

V paleolitu žilo několik zástupců rodu Homo. Paleolitičtí lidé používali nástroje vyrobené z kamene. Některé byly využívány k drcení ulit nebo lebek zvířat či k mletí obilí na jiném kameni. Jiné byly uštípnuty od skály, aby měly ostré hrany, a mohly být použity jako hrot kopí nebo šípu. Některé kamenné nástroje byly pečlivě „vločkovité“ na okrajích, aby byly ostré, a měly symetrický tvar. Lidé v paleolitu používali také nástroje vyrobené ze dřeva a kostí a pravděpodobně i kožené nebo zeleninové filamenty, ty se ale nedochovaly. Lidé tehdy také věděli, jak rozdělat oheň. Sloužil jim nejen k tomu, aby se zahřáli, ale také k vaření a k ochraně před dravou zvěří.

Neolit a eneolit 

V neolitu (mladší době kamenné) došlo – v souvislosti se změnou klimatu v důsledku konce poslední doby ledové – k přechodu přisvojovacího hospodářství v hospodářství výrobní, produktivní. S tím souvisí velké změny ve společnosti. Lidé začínali žít usedlým způsobem života, rozvinulo se zemědělství, pastevectví a domestikace zvířat, jako byl pes, koza nebo vepř. Mluví se o tzv. první dělbě práce. Díky ní se zvýšila životní úroveň. Vyrostly nové osady s domy, které se stavěly z cihel ze sušené hlíny. V těchto osadách se upevnilo matriarchální rodové zřízení a rostl počet obyvatel, tak vznikly první větší vesnice – neolitická sídliště. Změnila se i strava lidí, lidé začínali mít přebytky a tak je vyměňovali za jiné zboží. Převážně pěstovali obiloviny a zeleninu.

Odkazy

Reference

Literatura 
 Bouzek, J. Pravěk českých zemí v evropském kontextu. Praha: Triton, 2005 – 168 s. 17 cm 
 Buchvaldek, M. et al. Archeologický atlas pravěké Evropy. Praha: Karolinum, 2007 – xxv, 721 s. 
 Buchvaldek, M. et al. Dějiny pravěké Evropy. Praha: SPN, 1985 – 279 s.
 Filip, J. Umělecké řemeslo v pravěku. Brno: „Zvláštní vydání...“, 1997 – 131 s., XVI s.

Související články 
 Archeologie
 Čtvrtohory
 Třídobá periodizace pravěkých dějin
 Umění pravěku

Externí odkazy 
 
 
 

 
Historická období