alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ládví (stanice metra)

Ládví (zkratka LA) je stanice metra ležící ve čtvrti Kobylisy v Praze 8. Byla otevřena v červnu 2004 s úsekem IV.C1 a do prodloužení metra do Letňan byla dočasně konečnou trasy C. Podle původních plánů, vzniknuvších před Sametovou revolucí, se stanice měla jmenovat Tankistů v i návaznosti na plánovaný název předchozí stanice Rudé armády.

Charakteristika stanice 
Ládví je hloubená stanice – stavěná v otevřené jámě; leží zhruba 7 m pod povrchem v nadmořské výšce 282 m n. m. Na rozdíl od většiny ostatních stanic je její nástupiště v mírném oblouku – nástupní hrana u 2. koleje je prohnutá severním směrem. V době dokončení se za nástupištěm východně nacházela jedna obratová kolej (která kvůli stavebním problémům nedosahovala délky ani 100 m), a dvě koleje odstavné. K přejezdům sloužil kolejový kříž před stanicí. Po dostavbě úseku  -  byla obratová kolej prodloužena na standardní délku a na bývalé odstavné koleje navázaly traťové tunely.

Strop nástupiště podpírají sloupy obložené nerezem. Výstup je podobný jako ve stanici Pankrác – z prostředka stanice je veden výstupní krátký eskalátorový tunel nahoru osou stanice do podzemního vestibulu, kde jsou výstupy k zastávce autobusu, tramvaje a do sídliště. K dispozici je také výtah pro osoby se sníženou pohyblivostí a kočárky. Poblíž se nachází záchytné parkoviště P+R.

Navazující úsek 
Na stanici Ládví navazuje úsek tří stanic (,  a ), který byl otevřen 8. května 2008. Do roku 2018 ve stanici Ládví končila přibližně polovina spojů, takže v navazujícím úseku byla trasa obsluhována méně. V současnosti všechny soupravy pokračují až do stanice .

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 Fotografie na Metroweb.cz

Stanice metra v Praze na lince C
metro
Postaveno v Česku 2004
Stavby v Kobylisích
Blatnice

Název Blatnice má více obcí: 
 Blatnice (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever.
 Blatnice (okres Třebíč) – obec v okrese Třebíč.
 Blatnice (Polsko) (Bładnice) – obec v polské části Těšínska.

nebo částí obcí:
 Blatnice (Maleč) – část obce Maleč v okrese Havlíčkův Brod.
 Blatnice (Pojbuky) – část obce Pojbuky v okrese Tábor.

Součást názvů obcí

 Blatnice pod Svatým Antonínkem – obec v okrese Hodonín.
 Boršice u Blatnice – obec v okrese Uherské Hradiště.

Hydrologie
 Blatnice (přítok Barborky) – pravostranný přítok Barborky v okresech Tábor a Pelhřimov
 Blatnice (přítok Mrliny) – levostranný přítok Mrliny v okrese Nymburk
 Blatnice (přítok Želetavky) – pravostranný přítok Želetavky v okresech Jindřichův Hradec a Znojmo
 Křinecká Blatnice – pravostranný přítok Mrliny v okrese Nymburk.

Biologie
 Blatnice (rostlina) – rod jednoděložných rostlin Scheuchzeria 
 Pelobates – rod žab z čeledi blatnicovití, zástupcem je např. blatnice skvrnitá (P. fuscus)
 Scaphiopus – rod žab z čeledi Scaphiopodidae
 Spea – rod žab z čeledi Scaphiopodidae

Externí odkazy
Blažim

Název Blažim má více obcí:
 Blažim (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever;
 Blažim (okres Louny) – obec v okrese Louny…

… nebo částí obcí:
 Blažim (Neveklov) – část města Neveklov v okrese Benešov.
Dobříč

Název Dobříč má více sídel:

 Dobříč (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Dobříč (okres Praha-západ) – obec v okrese Praha-západ

Podobné názvy 
 Dobříš
 Dobřív
Dolany

Název Dolany má více obcí:

 Dolany (okres Kladno) – obec v okrese Kladno
 Dolany (okres Klatovy) – obec v okrese Klatovy
 Dolany (tvrz) – tvrz v této vesnici
 Dolany nad Vltavou – do roku 2016 Dolany, obec v okrese Mělník
 Dolany (okres Náchod) – obec v okrese Náchod
 Dolany (okres Olomouc) – obec v okrese Olomouc
 Dolany (okres Pardubice) – obec v okrese Pardubice
 Dolany (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň–sever

… nebo též

 Doľany (okres Levoča) – obec v okrese Levoča
 Doľany (okres Pezinok) – obec v okrese Pezinok
 Doljani – české sídlo v Chorvatsku, v češtině Dolany

… nebo částí obcí:

 Dolany (Červené Pečky) – část obce Červené Pečky v okrese Kolín
 Dolany (Čkyně) – část obce Čkyně v okrese Prachatice
 Dolany (Hluboká) – část obce Hluboká v okrese Chrudim
 Dolany (Jičíněves) – část obce Jičíněves v okrese Jičín
 Dolany (hradiště) – hradiště u této vesnice
 Dolany (Mladkov) – část obce Mladkov v okrese Ústí nad Orlicí

… nebo zaniklých vsí:

 Dolany (Hlince) – zaniklá ves a osada u obce Hlince v okrese Plzeň–sever
 Dolany (Pňovany) – zaniklá ves na území vodní nádrže Hracholusky v okrese Plzeň-sever
 Dolany (vojenský újezd Boletice) – zaniklá ves na území vojenského újezdu Boletice v okrese Český Krumlov
 Dolany (Chbany) – zaniklá ves v okrese Chomutov

… a jiné objekty:
 Dolany (okres Kolín) – zřícenina hrádku mezi obcemi Doubravčice a Kozojedy, nedaleko zříceniny hradu Šember

Externí odkazy
Hvozd (rozcestník)

Hvozd může být:

 hvozd – lesní porost
 hvozd – pivovarská věž, viz také hvozdění

lidská sídla
 Hvozd (okres Plzeň-sever)– obec v okrese Plzeň-sever
 Hvozd (okres Rakovník) – obec v okrese Rakovník
 Hvozd (okres Prostějov) – obec v okrese Prostějov
 Hvozd (vojenský újezd Boletice) (Hochwald) – bývalá vesnice na území vojenského újezdu Boletice v okrese Český Krumlov

horské útvary

 Hvozd (Lužické hory) – horský vrchol (750 m) (německy Hochwald) v Lužických horách
 Hvozd (Šumava) – horský vrchol (1047 m) na Šumavě v Trojmezenské hornatině

literární díla
 Hvozd (povídka) – český překlad povídky Der Hochwald rakouského spisovatele Adalberta Stiftera

Externí odkazy
Chrást

Chrást může znamenat: 

obec
 Chrást (okres Plzeň-město) – obec v okrese Plzeň-město
 Chrást (okres Příbram) – obec v okrese Příbram
 Chrást (okres Nymburk) – obec v okrese Nymburk

částí obcí
 Chrást (Křesetice) – část obce Křesetice v okrese Kutná Hora
 Chrást (Mladá Boleslav) – část statutárního města Mladá Boleslav v okrese Mladá Boleslav
 Chrást (Pivkovice) – část obce Pivkovice v okrese Strakonice
 Chrást (Tišice) – část obce Tišice v okrese Mělník
 Chrást (Kovářov) – část obce Kovářov v okrese Písek
 Chrást nad Sázavou – část města Týnec nad Sázavou v okrese Benešov

názvy vrcholů
 Chrást (Svitavská pahorkatina) (284 m) – vrch ve Svitavské pahorkatině jjv. od obce Jeníkovice v okresech Pardubice a Chrudim
 Chrást (Východolabská tabule) (280 m) – vrch ve Východolabské tabuli vjv. od obce Vrbice v okrese Jičín

jiný význam
 Chrást (zemědělství) – posklizňový zbytek cukrové řepy, případně i zeleniny
 valašský název pro keř

Související články 
 Chrast
 Chrastí
 Chrastava
 Krmné chrásty a natě
 Chrásty

Externí odkazy
Jarov

Jarov může být:

 Jarov (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Jarov (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Jarov (Dolní Břežany) – část obce Dolní Břežany v okrese Praha-západ
 Beroun-Jarov, k. ú. Jarov u Berouna – městská část Berouna v okrese Beroun
 Jarov (Žižkov) – pomístní jméno části pražského Žižkova poblíž Hrdlořez v místech ulic Na Jarově a Pod Jarovem, stavební Družstvo Jarov a sídliště Jarov se vztahují k témuž místu.

Externí odkazy
Kaceřov

Kaceřov může být:

 1) Kaceřov (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 2) Kaceřov (okres Sokolov) – obec v okrese Sokolov
 3) Kaceřov (zámek, okres Plzeň-sever) – renesanční zámek ve stejnojmenné vesnici v okrese Plzeň-sever
 Kaceřov (zámek, okres Sokolov) – barokní zámek ve stejnojmenné vesnici v okrese Sokolov
 Kaceřov (tvrz) – zaniklá tvrz s okrese Sokolov

Podobné názvy 
 Kačerov
Koryta

Koryta mohou být:

 1) Koryta (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Koryta (hradiště) – hradiště u stejnojmenné obce
 2) Koryta (okres Mladá Boleslav) – obec v okrese Mladá Boleslav
 3) Koryta (Bezděkov) – vesnice v obci Bezděkov v okrese Klatovy
 4) Koryta (Kostelec nad Orlicí) – vesnice v obci Kostelec nad Orlicí v okrese Rychnov nad Kněžnou
 Koryta (Rožmitál na Šumavě) – zaniklá ves na území obce Rožmitál na Šumavě v okrese Český Krumlov

název vodního toku:
 Koryta (potok) – pravostranný přítok Brtnice v okrese Třebíč

…nebo název přírodní rezervace:
 6) Koryta (přírodní rezervace) – v okrese Nový Jičín

Externí odkazy
Křelovice

Křelovice mohou být:

 Křelovice (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Křelovice (okres Pelhřimov) – obec v okrese Pelhřimov

Externí odkazy
Kyšice

Název Kyšice může označovat:

 Kyšice (okres Plzeň-město) – obec v okrese Plzeň-město
 Kyšice (okres Kladno) – obec v okrese Kladno
 Malé Kyšice – obec v okrese Kladno
Ledce

Pojem Ledce je nejednoznačný a může mít následující významy:

Jméno obce
 Ledce (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Ledce (okres Hradec Králové) – obec v okrese Hradec Králové (do 1. 1. 2007 patřila do okresu Rychnov nad Kněžnou)
 Ledce (okres Brno-venkov) – obec v okrese Brno-venkov
 Ledce (okres Kladno) – obec v okrese Kladno
 Ledce (okres Mladá Boleslav) – obec v okrese Mladá Boleslav

Jméno části obce
 Ledce (Nespeky) – část obce Nespeky v okrese Benešov
 Ledce (Kadlín) – část obce Kadlín v okrese Mělník

Externí odkazy
Líšťany

Název Líšťany má více obcí:

 Líšťany (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
Líšťany (zámek) – zřícenina zámku v obci
 Líšťany (okres Louny) – obec v okrese Louny
Trnová

Název Trnová má více sídel:

 1) Trnová (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 2) Trnová (okres Praha-západ) – obec v okrese Praha-západ
 Trnová (zámek) – zámek v okrese Praha-západ
 3) Trnová (Dobříš) – část města Dobříš, okres Příbram
 4) Trnová (Katusice) – vesnice v obci Katusice, okres Mladá Boleslav
 5) Trnová (Pardubice) – část města Pardubice, okres Pardubice
 6) Trnová (Tisová) – vesnice v obci Tisová, okres Tachov
 Trnová (Polepy) – místní název ve vsi Libínky, části obce Polepy, okres Litoměřice
 Trnová (Ivančice) – ulice v místní části Němčice města Ivančice, okres Brno-venkov

Externí odkazy
Úherce

Název Úherce má více sídel:

 Úherce (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Úherce (okres Louny) – obec v okrese Louny
 Úherce (Dobrovice) – vesnice v obci Dobrovice v okrese Mladá Boleslav
Všeruby

Název Všeruby má více obcí:

 Všeruby (okres Plzeň-sever) – město v okrese Plzeň-sever
 Všeruby (hrad) – zřícenina v blízkosti města
 Všeruby (hradiště) – hradiště severozápadně od města
 Všeruby (okres Domažlice) – městys v okrese Domažlice
Zahrádka

Zahrádka může být:
 malá zahrada
 zahrádkářská osada
 zahrádka (nosič) – zavazadlový nosič na střeše automobilu
 restaurační zahrádka – venkovní prostor se stoly připojený k restauraci – jinak také předzahrádka
 Krakonošova záhrádka – místo v Obřím dole v Krkonoších

obec
 Zahrádka (okres Plzeň-sever) – obec v okrese Plzeň-sever
 Zahrádka (okres Třebíč) – obec v okrese Třebíč

část obce
 Zahrádka (Maršovice) – část obce Maršovice v okrese Benešov
 Zahrádka (Mirkovice) – část obce Mirkovice v okrese Český Krumlov
 Zahrádka (Rožmitál na Šumavě) – část obce Rožmitál na Šumavě v okrese Český Krumlov
 Zahrádka (Vojkov) – část obce Vojkov v okrese Benešov
 Zahrádka (Teplá) – část obce Teplá v okrese Cheb
 Zahrádka (Nalžovské Hory) – část obce Nalžovské Hory v okrese Klatovy
 Zahrádka (Čachrov) – část obce Čachrov v okrese Klatovy
 Zahrádka (Kostelec nad Vltavou) – část obce Kostelec nad Vltavou v okrese Písek
 Zahrádka (Čížkov) – část obce Čížkov v okrese Plzeň-jih
 Zahrádka (Pošná) – část obce Pošná v okrese Pelhřimov
 Zahrádka (Petrovice) – část obce Petrovice v okrese Příbram
 Zahrádka (zámek) –  zaniklý zámek v obci Petrovice
 Zahrádka (Slapsko) – část obce Slapsko v okrese Tábor
 Zahrádka (Tábor) – část města Tábor v okrese Tábor
 Hrobská Zahrádka – část obce Obrataň v okrese Pelhřimov
 Zahrádka (Horní Paseka), do roku 1920 Trhová Zahrádka – bývalé městečko na území dnešní obce Horní Paseka u Ledče nad Sázavou v okrese Havlíčkův Brod, zatopené vodní nádrží Želivka
 Zahrádka (hrad) – zaniklý hrad u VN Želivka

příjmení osob
 viz Zahrádka (příjmení)

jiné
 Zahrádka (usedlost na Smíchově) - zaniklá usedlost v Praze 5-Smíchově

Související články 
 Zahrádky – více různých významů
 předzahrádka
 Pod pseudonymem R. K. Zahrádka publikoval některé povídky Rudolf Karel Zahálka (1867–1899).

Externí odkazy
Knuth

Knuth je jméno severského původu. 
 Donald Ervin Knuth (* 1938), americký informatik
 Eigil Knuth (1903–1996), dánský cestovatel a archeolog
 Silver Session for Jason Knuth, hudební album kapely Sonc You

Podobné 
 Knut, skandinávské křestní jméno.
Zpravodajství

Zpravodajství je jedna ze základních novinářských činností nebo činností tajných služeb (zpravodajských služeb). Zpravodajstvím se rovněž nazývá výsledek této činnosti. Jedná se o organizované informování. 
Zpráva je popis děje, který jeden člověk nebo skupina lidí předává jiným lidem, přičemž daný jev se stal nebo nestal, popřípadě stane nebo nestane.
Jde o zpravování publika o aktuálních událostech, jejich výběr (gatekeeping), třídění a základní interpretaci nebo širší souvislosti.

Jak má vypadat zpravodajství? 
Zpravodajství by mělo být:
 rychlé
 přesné
 vyvážené
 nepředpojaté (nezaujatost, nestrannost)
 poctivé při výběru
 objektivní

Jednou z klasických zásad zpravodajství je „5 W“ – z anglického: Who? What? When? Where? and Why? – česky: Kdo? Co? Kdy? Kde? a Proč?

Další klasickou zásadou žurnalistiky je také přísné dělení na zprávu a komentář. Oproti publicistice zpráva nesmí obsahovat novinářův názor.

Zpravodajství je vůbec nejstarší součástí žurnalistiky, původně informovalo o ekonomických záležitostech, přírodních katastrofách, politice, senzacích apod.

Lidé reagují více na negativní než na pozitivní zprávy. Stránkám, které poskytují zpravodajství, se říká zpravodajský portál či web.

Odkazy

Reference

Související články 
 Žurnalistická etika
 Veřejnoprávní médium
 Redaktor
 Zpravodajská služba
 Zpravodajská agentura (tisková kancelář)

Externí odkazy 
 
 
 

Žurnalistika
Televizní zpravodajství
Grand Prix Evropy 2005

Grand Prix Evropy XLIX Grosser Pries von Europa

 29. květen 2005
 Okruh Nürburgring
 60 kol x 5,148 km = 308,863 km
 738. Grand Prix
 5. vítězství Fernanda Alonsa
 22. vítězství pro Renault

Výsledky

Nejrychlejší kolo 
 Fernando ALONSO Renault 	1'30''711 - 204.306 km/h

Vedení v závodě 
 1-18 kolo Kimi Räikkönen
 19 kolo David Coulthard
 20-23 kolo Fernando Alonso
 24-29 kolo Kimi Räikkönen
 30 kolo Nick Heidfeld
 31-43 kolo Kimi Räikkönen
 44-47 kolo Fernando Alonso
 48-58 kolo Kimi Räikkönen
 59 kolo Fernando Alonso

Postavení na startu

Zajímavosti 
 Rubens Barrichello po 50 obsadil 2 nebo 3 příčku.
 Nick Heidfeld stál poprvé na pole position
 Stáj Red Bull byla poprvé v čele závodu
 Nick Heidfeld poprvé ve své kariéře vedl

Externí odkazy 
 

Grand Prix Evropy
Motoristické sporty v Německu
Formule 1 v roce 2005
Publicistika

Publicistika (lat. publicus = veřejný, obecní) je označení typu žurnalistické tvorby a výsledku takovéto tvorby, která je zaměřena na veřejnost a určena k publikování. Na rozdíl od zpravodajství obsahuje kromě informací také „autorův subjektivní názor“ na některé aktuální téma.

Publicista je člověk, který se v novinách, v televizi, rozhlase, filmu či na internetu aktivně vyjadřuje k různým, často aktuálním tématům, především hospodářským, politickým, sociálním, či kulturním.

Publicistické žánry 

 článek
 sloupek
 fejeton
 esej
 reportáž (na pomezí)
 interview (někdy)
 a další

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Žurnalistika
Muckraking

Muckraking (ve volném překladu z angličtiny „kydání hnoje“) je termín označující společensky angažované investigativní reportáže, odhalující politickou korupci, nekalé praktiky velkých korporací, bídné poměry v chudinských čtvrtích atp. Osoba provádějící muckraking se označuje jako muckraker. Později zobecněl a používá se (v americkém prostředí) dosud, ale původně a v literární historii označuje specificky hnutí amerických novinářů na přelomu 19. a 20. století. Nejznámějším zástupcem je Upton Sinclair pro svůj román Džungle (v prvorepublikovém překladu Jatky, v chicagském krajanském nakladatelství dokonce jako Oběti jatečních upírů) z r. 1906 o poměrech na jatkách v Chicagu, dále např. Lincoln Steffens a Ida Tarbellová.

Název muckraking poprvé použil ve svém projevu tehdejší americký prezident Theodore Roosevelt roku 1906 jako citaci z náboženské alegorie Johna Bunyana Poutníkovo putování (z let 1678 a 1684), údajně (ve své době) pravděpodobně nejslavnější knihy po Bibli.

Související články 
 Investigativní žurnalistika

Externí odkazy 
 

Literární pojmy
Americká literatura
Žurnalistika
Anglická slova a fráze
Buková

Buková může být:

název obce
 1) Buková (okres Prostějov) – obec v okrese Prostějov
 2) Buková (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Buková (hradiště) – pravěké hradiště v okrese Plzeň-jih
 Buková (okres Trnava) – obec v okrese Trnava na Slovensku
 4) Buková u Příbramě – obec v okrese Příbram
 5) Nová Buková – obec v okrese Pelhřimov
 6) Velká Buková – obec v okrese Rakovník

část obce
 7) Buková (Bernartice) – část obce Bernartice v okrese Jeseník
 8) Buková (Mezholezy) – část obce Mezholezy (dříve okres Horšovský Týn) v okrese Domažlice
 9) Buková (Třešť) – část města Třešť v okrese Jihlava
 10) Buková (Dlažov) – část obce Dlažov v okrese Klatovy
 11) Buková (Mohelnice) – osada Studené Loučky, části města Mohelnice v okrese Šumperk
 12) Buková (Nížkov) – část obce Nížkov v okrese Žďár nad Sázavou
 13) Buková (Pravonín) – část obce Pravonín v okrese Benešov
 14) Buková (Řemíčov) – část obce Řemíčov v okrese Tábor
 15) Buková (Věšín) – část obce Věšín v okrese Příbram
 16) Buková (Olešnice) – část obce Olešnice v okrese České Budějovice
 17) Buková (Dudín) – část obce Dudín v okrese Jihlava
 18) Buková Lhota – část města Benešov v okrese Benešov
 19) Malá Buková – část obce Velká Buková v okrese Rakovník

potok
 Buková (potok) – levostranný přítok Skalice v okrese Příbram

přehrada
 Buková (vodní nádrž) v okrese Trnava na Slovensku

vrchy a hory
 20) Buková (Ralská pahorkatina) (472 m) – vrch v podještědské části Ralské pahorkatiny v okrese Liberec
 Buková (Blatenská pahorkatina) (600 m) – vrchol v Nepomucké vrchovině, jihovýchodně od Nekvasov v okrese Plzeň-jih
 Buková (Slavkovský les) (736 m) – vrchol ve Slavkovském lese, severně od Horního Slavkova v okrese Sokolov
 Buková (Jizerské hory) (838 m) – vrchol v Jizerských horách, severně od Smržovky v okrese Jablonec nad Nisou
 21) Velká Buková (Ralská pahorkatina) – vrch v Ralské pahorkatině v okrese Česká Lípa
 22) Malá Buková (Ralská pahorkatina) – vrch v Ralské pahorkatině v okrese Česká Lípa
 Buková hora – více různých míst (rozcestník)

ostatní
 Bukový důl (Svojkov) – údolí lemované pískovcovými skalními útvary poblíž obce Svojkov
 Buková hôrka – poutní místo v slovenské obci Bukovce
 Buková (přírodní rezervace) – chráněné území v Malých Karpatech na Slovensku

Externí odkazy
Čížkov

Jméno Čížkov má více sídel:
 Čížkov (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Čížkov (okres Pelhřimov) – obec v okrese Pelhřimov
 Čížkov (zámek) – zámek v obci

Vizte též 
 Čížkovice

Externí odkazy
Hradec

Hradec může být:

 malý hrad nebo hradiště (hrazené místo)

název obce
 1. Hradec (okres Havlíčkův Brod) – obec v okrese Havlíčkův Brod
 2. Hradec (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 3. Hradec nad Moravicí – město v okrese Opava
 4. Hradec nad Svitavou – obec v okrese Svitavy
 5. Hradec Králové – krajské město
 6. Hradec-Nová Ves – obec v okrese Jeseník
 7. Jindřichův Hradec – okresní město
 8. Krty-Hradec – obec v okrese Strakonice
 Hradec (Polsko) (Grodziec) – obec v polské části Těšínska
 Štýrský Hradec (Graz) – město v Rakousku

část obce
 (6.) Hradec (Hradec-Nová Ves) – lokalita v obci Hradec-Nová Ves v okrese Jeseník
 (8.) Hradec (Krty-Hradec) – lokalita v obci Krty-Hradec v okrese Strakonice
 10. Hradec (Mnichovo Hradiště) – část města Mnichovo Hradiště v okrese Mladá Boleslav
 11. Hradec (Nová Hradečná) - lokalita v obci Nová Hradečná v okrese Olomouc
 12. Hradec (Rokle) – část obce Rokle v okrese Chomutov
 13. Hradec (Stříbrná Skalice) – část obce Stříbrná Skalice v okrese Kolín
 (5.) Nový Hradec Králové – část města Hradec Králové
 Hradec (Prievidza) – část slovenského města Prievidza

přírodní objekt
 15. Hradec (Hřebeny) – kopec v Brdské vrchovině poblíž Dobříše
 16. Hradec (561 m) – vrch nedaleko Skuhrova, části města Rožmitál pod Třemšínem
 17. Hrádec (452 m) – kopec v Českém středohoří nedaleko městyse Levína v okrese Litoměřice
 18. Hradec (313 m) – vrchol ve Frýdlantské pahorkatině u Předlánců
 19. Hradec (přírodní rezervace) – přírodní rezervace v okrese Příbram

archeologická lokalita nebo kulturní památka
 20. Hradec u Dobřejovic – v okrese České Budějovice
 21. Hradec u Dobříše – v okrese Příbram
 22. Hradec u Hudčic – v okrese Příbram
 23. Hradec u Kadaně (hradiště) – v okrese Chomutov
 24. Hradec u Kaplice – v okrese Český Krumlov
 25. Hradec u Liběšic – v okrese Litoměřice
 26. Hradec u Němětic – v okrese Strakonice
 27. Hradec u Nuzic – v okrese České Budějovice
 28. Hradec u Řepice – v okrese Strakonice
 29. Levý Hradec – na území města Roztoky v okrese Praha-západ

české příjmení
 Jiří Hradec – více osobností
 Vladimír Hradec (* 1931) – člen skupiny bratří Mašínů

fiktivní obec
 Hradec – fiktivní město z televizního seriálu Ordinace v růžové zahradě

Související články 
 Hradce (rozcestník)
 Hrádek
 Gradec
 Hradecký

Externí odkazy 
 
 

Rozcestníky - místopisné jméno
Okres Karlovy Vary

Okres Karlovy Vary je okres v Karlovarském kraji. Jeho dřívějším sídlem bylo město Karlovy Vary.

Sousedí s karlovarskými okresy Cheb a Sokolov, s plzeňským okresem Plzeň-sever, ústeckými okresy Chomutov a Louny a jeho severozápadní hranice tvoří státní hranicí s Německem.

Pětinu území zabírá vojenský újezd Hradiště.

Struktura povrchu 
K 31. prosinci 2003 měl okres celkovou plochu 1 628,23 km², z toho:
 37,04 % zemědělských pozemků, které z 44,88 % tvoří orná půda (16,62 % rozlohy okresu)
 62,96 % ostatní pozemky, z toho 66,29 % lesy (41,74 % rozlohy okresu)

Demografické údaje 
Data k 30. červnu 2005:

 hustota zalidnění: 74 ob./km²
 78,64 % obyvatel žije ve městech

Zaměstnanost 
(2003)

Školství 
(2003)

Zdravotnictví 
(2014)

Zdroj 
 Český statistický úřad

Silniční doprava 
Okresem prochází dálnice D6 a silnice I. třídy I/6, I/13, I/20 a I/25.
Silnice II. třídy jsou II/193, II/194, II/198, II/205, II/207, II/208, II/209, II/219, II/220, II/221, II/222, II/226 a II/230.

Seznam obcí a jejich částí 

Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí .

Abertamy  •
Andělská Hora •
Bečov nad Teplou  •
Bochov   •
Boží Dar  •
Božičany •
Bražec  •
Březová •
Černava  •
Čichalov  •
Dalovice  •
Děpoltovice  •
Doupovské Hradiště •
Hájek  •
Horní Blatná •
Hory •
Hroznětín  •
Chodov •
Chyše   •
Jáchymov  •
Jenišov  •
Karlovy Vary   •
Kolová  •
Krásné Údolí  •
Krásný Les  •
Kyselka  •
Merklín  •
Mírová •
Nejdek   •
Nová Role  •
Nové Hamry •
Ostrov   •
Otovice •
Otročín  •
Pernink  •
Pila •
Potůčky  •
Pšov   •
Sadov  •
Smolné Pece •
Stanovice  •
Stráž nad Ohří   •
Stružná  •
Šemnice  •
Štědrá  •
Teplička •
Toužim   •
Útvina  •
Valeč  •
Velichov •
Verušičky   •
Vojkovice  •
Vrbice  •
Vysoká Pec  •
Žlutice   •
vojenský újezd Hradiště

Změna hranice okresu 
Do 1. ledna 2007 bylo v okrese Karlovy Vary také město:
 Teplá – poté okres Cheb

Vojenský újezd 
 Vojenský újezd Hradiště

Řeky 
 Střela
 Ohře
 Teplá
 Rotava
 Bystřice
 Rolava

Reference

Související články 
 Seznam katastrálních území v okrese Karlovy Vary
 Seznam chráněných území v okrese Karlovy Vary
 Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary
 Seznam kulturních památek v okrese Karlovy Vary
 Senátní obvod č. 1 - Karlovy Vary
 Senátní obvod č. 2 - Sokolov

Externí odkazy 
 

 
Karlovy Vary
Okresy v Česku
IAS

Zkratka IAS má více významů:

 Mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards),
 Indikovaná vzdušná rychlost (Indicated airspeed) – druh rychlosti letu letadla,
 Integrovaný audio systém
 Izquierda Asturiana, politická strana
 Institute for Advanced Study

Zkratky
BMI

Zkratka BMI má více významů:

 body mass index – index tělesné hmotnosti, statistický ukazatel míry podvýživy, normální tělesné hmotnosti, nadváhy či obezity
 Sdružení BMI – organizátor akce Březen – měsíc Internetu
 Broadcast Music Incorporated – americký kolektivní správce autorských práv k hudbě
 brain-machine interface – technologie propojení elektroniky a biologických neuronů pro oboustrannou výměnu informací; brain-computer interface
Henry Miller

Henry Valentine Miller (26. prosince 1891, New York, New York – 7. června 1980, Los Angeles, Kalifornie) byl americký spisovatel, je považován za představitele surrealismu.

Život 
Narodil se v New Yorku, své dětství prožil v Brooklynu. Pokoušel se studovat na City College of New York, ale po krátké době studií zanechal. Poté vystřídal značný počet zaměstnání. Od roku 1920 pracoval ve Western Union, kde začal psát. Zde se seznámil s June Edith Smith Mansfieldovou, se kterou odjel roku 1928 na cestu po Evropě.

Roku 1930 se dostal do Paříže, kde se mu zpočátku finančně vedlo velmi špatně (živil se i žebrotou). O rok později zde sehnal stálé zaměstnání a v Paříži zůstal až do roku 1939, kdy odjel do Řecka. V roce 1940 se vrátil do USA, kde se usadil v Kalifornii – Big Sur.

Po druhé světové válce vedl o své dílo řadu soudů, které ukončil v roce 1964 až Nejvyšší soud Spojených států amerických, který neshledal důvod k považování jeho děl za „oplzlé“.

Jeho tvorba a životní styl velmi ovlivnila tvorbu beat generation i jeho přítelkyni Anaïs Nin.

Dílo 
Ve svých dílech odmítal americký způsob života, snažil se popsat smyslové prožitky. To vedlo k názoru, že jeho díla jsou nemravná, vulgární, urážlivá a kazící výchovu mládeže, a proto zhruba do roku 1956 nesměly v USA vycházet, v tomto období vycházela ve Francii v Paříži. Svým volným přístupem k sexu ovlivnil hnutí hippies. On sám v Paříži navštěvoval nevěstinec Aux Belles Poules.

Většina kritiků se shoduje v názoru, že v některých dílech svoji snahu odtabuizovat se dovedl až k pornografii.

 Clipped Wings
 Obratník Raka – 1934, Paříž. V USA vydáno až v r. 1961. Český překlad vyšel poprvé v roce 1938 (překladatel Quido Palička).
 Černé jaro -1936, Paříž, New York: Grove Press, 1963
 Obratník Kozoroha – 1939, Paříž. V USA vydáno až v r. 1961
 Růžové ukřižování – trilogie
 Sexus - 1949
 Plexus – 1953 Paříž, 1963 New York
 Nexus – 1959 Paříž, 1965 New York
 Tiché dny v Clichy – 1956 Paříž, 1987 New York
 Hamlet
 Kolos z Maroussi
 Úsměv pod provazovým žebříkem
 Big Sur a pomeranče Hieronyma Bosche
 Sunday after the War
 Kniha přátel
 Pod střechami Paříže
 Klimatizovaná noční můra

Související články 
 Americká literatura
 Surrealismus
 Beat generation

Externí odkazy 
 
 
 

Američtí romanopisci
Surrealističtí spisovatelé
Američtí anarchisté
Narození v roce 1891
Úmrtí v roce 1980
Narození 26. prosince
Úmrtí 7. června
Muži
Subrahmanyan Chandrasekhar

Subrahmanyan Chandrasekhar [čandrasékhár] (19. října 1910 Láhaur, dnes Pákistán – 21. srpna 1995 Chicago) byl americký astrofyzik a matematik indického původu.

Život 
Vystudoval fyziku na Presidency College v indickém Madrásu a na Cambridgeské univerzitě v Anglii. Od roku 1937 až do své smrti vyučoval na Chicagské univerzitě ve Spojených státech. Americké občanství získal v roce 1953.

V roce 1983 obdržel Nobelovu cenu za fyziku za přínos k objasnění fyzikálních procesů při vzniku a vývoji hvězd (zejména objev a výpočet tzv. Chandrasekharovy meze, stanovující maximální možnou hmotnost bílého trpaslíka na 1,44 násobek hmotnosti Slunce).

Jeho strýc, indický fyzik Chandrasekhara Venkata Raman, též obdržel Nobelovu cenu za fyziku v roce 1930.

Na počest Subrahmanyana Chandrasekhara je pojmenována rentgenová observatoř Chandra, kterou NASA vypustila do vesmíru v roce 1999, fyzikovu přezdívku Chandra nese i asteroid (1958) Chandra.

Odkazy

Reference

Související články 
 Chandrasekharova mez

Externí odkazy 
 
 

Američtí astrofyzici
Indičtí astrofyzici
Američtí matematici
Indičtí matematici
Matematici 20. století
Američtí nositelé Nobelovy ceny
Indičtí nositelé Nobelovy ceny
Nositelé Nobelovy ceny za fyziku
Držitelé Copleyho medaile
Držitelé Zlaté medaile Královské astronomické společnosti
Nositelé Medaile Catheriny Bruceové
Nositelé Národního vyznamenání za vědu
Členové Královské společnosti
Účastníci projektu Manhattan
Indičtí ateisté
Američtí ateisté
Narození 19. října
Narození v roce 1910
Narození v Láhauru
Úmrtí 21. srpna
Úmrtí v roce 1995
Úmrtí v Chicagu
Zemřelí na infarkt myokardu
Muži
Naturalizovaní občané USA
Absolventi vysokých škol v Indii
Absolventi Cambridgeské univerzity
Okres Sokolov

Okres Sokolov je okres v Karlovarském kraji. Jeho dřívějším sídlem bylo okresní město Sokolov.

Sousedí s karlovarskými okresy Cheb a Karlovy Vary. Jeho severozápadní hranice tvoří státní hranicí s Německem.

Struktura povrchu 
K 31. prosinci 2003 měl okres celkovou plochu 753,59 km², z toho:
 27,25 % zemědělských pozemků, které z 24,01 % tvoří orná půda (6,54 % rozlohy okresu)
 72,75 % ostatní pozemky, z toho 69,65 % lesy (50,67 % rozlohy okresu)

Demografické údaje 
Data k 30. červnu 2005:

 hustota zalidnění: 124 ob./km²
 80,13 % obyvatel žije ve městech

Zaměstnanost 
(2003)

Školství 
(2003)

Zdravotnictví 
(2003)

Zdroj 
 Český statistický úřad

Silniční doprava 
Okresem prochází dálnice D6 a silnice I. třídy I/6 a I/20.
Silnice II. třídy jsou II/181, II/208, II/209, II/210, II/212, II/218, II/222 a II/230.

Seznam obcí a jejich částí 

Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí .

Březová  •
Bublava •
Bukovany •
Citice  •
Dasnice •
Dolní Nivy  •
Dolní Rychnov •
Habartov  •
Horní Slavkov •
Chlum Svaté Maří •
Chodov  •
Jindřichovice  •
Josefov  •
Kaceřov  •
Krajková  •
Královské Poříčí  •
Kraslice  •
Krásno •
Kynšperk nad Ohří  •
Libavské Údolí •
Loket  •
Lomnice  •
Nová Ves  •
Nové Sedlo  •
Oloví  •
Přebuz •
Rotava  •
Rovná  •
Sokolov  •
Staré Sedlo •
Stříbrná •
Svatava •
Šabina •
Šindelová  •
Tatrovice •
Těšovice •
Vintířov •
Vřesová

Řeky 
 Ohře
 Svatava
 Teplá

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam katastrálních území v okrese Sokolov
 Seznam chráněných území v okrese Sokolov
 Seznam památných stromů v okrese Sokolov
 Seznam kulturních památek v okrese Sokolov
 Senátní obvod č. 2 - Sokolov

Externí odkazy 
 

 
Sokolov
Okresy v Česku
Chlumčany

Název Chlumčany má více obcí: 
 Chlumčany (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Chlumčany (okres Louny) – obec v okrese Louny
 Petrohrad (okres Louny) – obec v okrese Louny, vzniklá roku 1895 spojením obcí Chlumčany a Petrohrad (Petršpurk)
Chotěšov

Název Chotěšov má více obcí:
 Chotěšov (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Chotěšov (výhybna) – železniční výhybna v katastru obce
 Chotěšov (okres Litoměřice) – obec v okrese Litoměřice

… nebo částí obcí:
 Chotěšov (Jesenice) – část obce Jesenice v okrese Rakovník
 Chotěšov (Velhartice) – část obce Velhartice v okrese Klatovy

Externí odkazy
Kbel

Slovo kbel může mít více významů:

Nádoba 
 výraz pro vědro, pro nádoby historicky zpravidla dřevěné, případně kované, původně převzatý z latinské zdrobněliny cubellum
 objemová míra – 1 kbel = 71,53 litrů = 1,264 vědra
 studánka obložená dřevem – z tohoto významu pocházejí místní názvy

s dalšími přenesenými významy:
 podle tvaru kbelcová přilba – součást evropské středověké kované zbroje, brnění
 požerák – typ vypouštěcího zařízení rybníků

Název sídla 
 Kbel (okres Kolín) – obec v okrese Kolín
 Kbel (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Kbel (Benátky nad Jizerou) – část obce Benátky nad Jizerou v okrese Mladá Boleslav

Podobné názvy 
 Kbely
 Dzbel

Odkazy 
 
 http://www.jednotky.cz/objem/kbel/
 http://spjms.ujc.cas.cz/entry/12247
Kozlovice

Kozlovice může být název obce:
 Kozlovice (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Kozlovice (okres Frýdek-Místek) – obec v okrese Frýdek-Místek

Název Kozlovice také nesou části některých obcí:
 Kozlovice (Záluží) – část obce v okrese Litoměřice
 Kozlovice (Přerov) (Přerov IV-Kozlovice) – městská část Přerova v okrese Přerov
Kramolín

Slovo Kramolín má vice významů:

 Kramolín (Šumava) – 899 m vysoká hora ve východní části Šumavy nad levým břehem lipenské nádrže, bývalá osada v katastru Lipno nad Vltavou a stejnojmenné lyžařské středisko.

Kramolín dále může být název obce:
 Kramolín (okres Plzeň-jih) (Kramolín u Nepomuku) – obec v okrese Plzeň-jih
 Kramolín (okres Třebíč) – obec v okrese Třebíč

… nebo částí obce:
 Kramolín (Černá v Pošumaví) – zaniklá osada v katastru Černé v Pošumaví v okrese Český Krumlov
 Kramolín (Jílovice) – ves v obci Jílovice v okrese České Budějovice
 Kramolín (Křešín) – ves v obci Křešín v okrese Pelhřimov
 Kramolín (Lipno nad Vltavou) – zaniklá osada v katastru Lipna nad Vltavou v okrese Český Krumlov

Slovo Kramolín se také objevuje v názvech obcí:
 Nový Kramolín – obec v okrese Domažlice

… nebo části obce:
 Starý Kramolín – ves v obci Mutěnín v okrese Domažlice
 Dolní Kramolín – ves spadající pod obec Chodová Planá v okrese Tachov
 Horní Kramolín – ves v obci Teplá v okrese Karlovy Vary

 příjmení osob
 Josef Kramolín – český malíř

Externí odkazy 
 

Rozcestníky - příjmení
Lužany

Lužany může být název obce:
 Lužany (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih se stejnojmenným zámkem
 Lužany (okres Hradec Králové) – obec v okrese Hradec Králové
 Lužany (okres Jičín) – obec v okrese Jičín

 Lužany (okres Topoľčany) – obec v okrese Topoľčany na Slovensku.
 Lužany (Ukrajina) – sídlo městského typu v Černovické oblasti Ukrajiny
 Lužany (přírodní památka) – přírodní památka v okrese Plzeň-jih
 Lužany pri Topli – obec v okrese Svidník na Slovensku
 Lužany (Olešnice v Orlických horách) – osada spadající pod obec Olešnice v Orlických horách v okrese Rychnov nad Kněžnou

Externí odkazy
Měcholupy

Název Měcholupy nese více sídel:
 1) Měcholupy (okres Louny) – městys v okrese Louny
 Měcholupy (zámek) – zámek v okrese Louny
 2) Měcholupy (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 3) Měcholupy (Předslav) – ves v obci Předslav v okrese Klatovy
 Měcholupy (Praha) – bývalá ves jihovýchodně od Prahy (na jejím dnešním území), obec rozdělená v roce 1867 na Horní Měcholupy, Dolní Měcholupy a Petrovice
 5) Dolní Měcholupy – městská čtvrť Prahy
 6) Horní Měcholupy – městská čtvrť Prahy
Mohelnice (rozcestník)

Název Mohelnice nese více sídel:
 1) Mohelnice – město v okrese Šumperk
 Mohelnice (nádraží) – železniční nádraží v okrese Šumperk
 2) Mohelnice (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 3) Mohelnice (Křešín) – část obce Křešín v okrese Pelhřimov
 4) Mohelnice (Krupka) – zaniklá obec v okrese Teplice
a také vodní toky:
 Mohelnice (přítok Labe) – levostranný přítok Labe v zemském okrese Saské Švýcarsko-Východní Krušné hory
 Mohelnice (přítok Martinického potoka) – levostranný přítok Martinického potoka v okresech Benešov a Pelhřimov
 Mohelnice (přítok Morávky) – levostranný přítok Morávky v okrese Frýdek-Místek

Slovo Mohelnice se také objevuje v názvech sídel:
 5) Mohelnice nad Jizerou – obec v okrese Mladá Boleslav

 Nižní Mohelnice – osada v obci Krásná v okrese Frýdek-Místek
 Vyšní Mohelnice – osada v obci Krásná v okrese Frýdek-Místek

Externí odkazy
Nepomuk (rozcestník)

Nepomuk může být:

 1. Nepomuk – město v okrese Plzeň-jih
 Nepomuk (nádraží) – železniční nádraží v okrese Plzeň-jih
 Klášter Nepomuk – zaniklé cisterciácké opatství v okrese Plzeň-jih
 2. Nepomuk (okres Příbram) – obec v okrese Příbram
 3. Nepomuk (Jílovice) – část obce Jílovice v okrese České Budějovice
 4. Karlov-Nepomuk – část obce Dražíč v okrese České Budějovice, dříve v okrese Písek
 Jan Nepomucký
 Jan Nepomuk – více různých osob s tímto křestním jménem
 Nepomuk (loď) – salonní loď společnosti Pražské Benátky
 NEPOMUK (technologie) – technologie sémantického vyhledávání v grafickém prostředí KDE
 Nepomuk (jméno) - mužské křestní jméno

Související články 
 Nepomuky – více obcí
 Nepomucena – ženská forma mužského křestního jména
Přestavlky

Přestavlky může být název sídla:
 1) Přestavlky (okres Plzeň-jih), též Přestavlky u Dnešic – obec v okrese Plzeň-jih
 2) Přestavlky (okres Litoměřice), též Přestavlky u Roudnice nad Labem – obec v okrese Litoměřice
 3) Přestavlky (okres Přerov), též Přestavlky u Přerova – obec v okrese Přerov
 4) Přestavlky (okres Chrudim), též Přestavlky u Chrudimi – obec v okrese Chrudim
 5) Přestavlky (Tršice) – vesnice v obci Tršice v okrese Olomouc
 6) Přestavlky (Sedlec-Prčice), též Přestavlky u Sedlce – vesnice v obci Sedlec-Prčice v okrese Příbram (dříve v okrese Benešov)
 7) Přestavlky (Horní Kruty) – vesnice v obci Horní Kruty v okrese Kolín
 8) Přestavlky (Borovnice) – vesnice v obci Borovnice v okrese Rychnov nad Kněžnou
 Přestavlky (Kosice) – zaniklá ves nalézající se na území dnešní obce Kosice v okrese Hradec Králové
 Přestavlky (Mnichovo Hradiště) – hospodářský dvůr s řadou obytných domů v katastrálním území Hoškovice města Mnichovo Hradiště v okrese Mladá Boleslav
 Přestavlky (Slapy), základní sídelní jednotka obce Slapy v okrese Praha-západ

Slovo Přestavlky se také objevuje v názvech obcí:
 11) Přestavlky u Čerčan – obec v okrese Benešov

zámky
 Přestavlky (zámek, okres Plzeň-jih) – zámek v obci Přestavlky v okrese Plzeň-jih
 Přestavlky (zámek, okres Přerov) – zámek v obci Přestavlky v okrese Přerov
 Přestavlky (zámek, okres Chrudim) – zámek v obci Přestavlky (okres Chrudim) v okrese Chrudim

Podobné názvy 
 Prestavlky – obec na Slovensku

Externí odkazy
Kamenice

Kamenice může být:

název sídla
 1) Kamenice (okres Jihlava) – městys v okrese Jihlava
 2) Kamenice (okres Praha-východ) – obec v okrese Praha-východ
 Kamenice (zámek) – zámek v okrese Praha-východ
 3) Kamenice (Zákupy) – část města Zákupy v okrese Česká Lípa
 4) Kamenice (Herálec) – část obce Herálec v okrese Havlíčkův Brod
 5) Kamenice (Konecchlumí) – část obce Konecchlumí v okrese Jičín
 6) Kamenice (Dobšín) – část obce Dobšín v okrese Mladá Boleslav
 7) Kamenice (Klučenice) – část obce Klučenice v okrese Příbram
 8) Kamenice (Dobré) – část obce Dobré v okrese Rychnov nad Kněžnou
 9) Kamenice (Březová) – část města Březová v okrese Sokolov
 10) Kamenice (Nedrahovice) – část obce Nedrahovice v okrese Příbram
 Kamenice (Bosna a Hercegovina) – vesnice v Bosně a Hercegovině
 Kamenice (pol. Kamienica, něm. Kamitz) – bývalá obec na Těšínsku, nyní součást města Bílsko-Bělá v Polsku
 Kamenice (Smidary) – zaniklé sídlo v okrese Hradec Králové
 Kamenice (zaniklá vesnice) – zaniklé sídlo v okrese Plzeň-jih
 Kamenice (Ústí nad Labem) – zaniklé sídlo v okrese Ústí nad Labem

vodní tok
 Kamenice (řeka) – německá řeka ústící do Cvikovské Muldy
 Kamenice (přítok Dehtářského potoka) – potok ústící u Holubovské Bašty zleva do Dehtářského potoka
 11) Kamenice (přítok Jizery) – řeka ústící v Železném Brodě zprava do Jizery
 Kamenice (přítok Labe) – řeka ústící v Hřensku zprava do Labe
 Kamenice (přítok Malše) – potok ústící u Květoňova zprava do Malše
 Kamenice (přítok Mumlavy) – potok ústící do Mumlavy
 Kamenice (přítok Milnice) – potok v Harrachově, přítok Milnice, přítoku Mumlavy
 Kamenice (přítok Myslívského potoka) – levostranný přítok Myslívského potoka v okrese Klatovy
 Kamenice (přítok Nežárky) – řeka vytvářející v Jarošově soutokem se Žirovnicí Nežárku

 jiné
 Kamenice (Žďárské vrchy) (780 m n. m.) – kopec ve Žďárských vrších
 Kamenice (Svitavská pahorkatina) (297 m n. m.) – kopec ve Svitavské pahorkatině
 32) Kamenice (přírodní památka) – přírodní památka v okrese Přerov
 Kamenice (mikroregion) – mikroregion v Libereckém kraji
 Tunel Kamenice – silniční tunel v Chorvatsku, dlouhý 499 m
 jiný výraz pro agrární val

součást názvu
 19) Česká Kamenice – město v okrese Děčín
 Saská Kamenice – město v německém Sasku (Chemnitz)
 20) Srbská Kamenice – obec v okrese Děčín
 21) Horní Kamenice (okres Domažlice) – obec v okrese Domažlice
 22) Kamenice nad Lipou – město v okrese Pelhřimov
 23) Pustá Kamenice – obec v okrese Svitavy
 24) Trhová Kamenice – městys v okrese Chrudim
 30) Horská Kamenice, část obce Železný Brod v okrese Jablonec nad Nisou
 Soutěsky Kamenice v Českém Švýcarsku
 Suchá Kamenice – potok ústící před Hřenskem zprava do Labe
 Chřibská Kamenice – řeka ústící do Kamenice
 Česká Kamenice (hrad) – hradní zřícenina v okresu Děčín

Související články 
 Dolní Kamenice – více míst
 Horní Kamenice – více míst
 Kamenica (rozcestník) – více míst s podobným názvem

Externí odkazy
Složené číslo

Složené číslo je přirozené číslo, které má alespoň 3 různé dělitele (tzn. alespoň jednoho dalšího dělitele kromě 1 a sebe sama). Každé složené číslo lze napsat jako součin dvou menších čísel.

 Číslo 1 není ani prvočíslo ani číslo složené, protože má jediného dělitele, samo sebe.
 Číslo 7 je prvočíslo, neboť má pouze dva dělitele, jedničku a samo sebe.
 Číslo 21 je číslo složené, neboť má čtyři dělitele: jedničku, trojku, sedmičku a samo sebe. Lze jej napsat jako součin dvou menších čísel: 21 = 3 · 7.

Každé přirozené číslo větší než jedna je buď prvočíslem, nebo číslem složeným.

Každé složené číslo lze zapsat jako součin prvočísel – tzv. kanonický rozklad čísla na prvočinitele. Pokud nebereme v úvahu pořadí prvočísel ve výrazu, je tento zápis jednoznačný. Tento fakt se označuje jako základní věta aritmetiky.

Vlastnosti 
 Nejmenším složeným číslem je číslo čtyři.
 n je dělitelem (n − 1)! pro libovolné složené číslo n > 4 (viz Wilsonova věta).

Teorie čísel
Hláska (rozcestník)

Slovo hláska má více významů.

 hláska – základní jednotka zvukové stránky řeči
 hláska (obranná) – strážní, pozorovací hlídka (hlásící situaci – primárně bez bojového nasazení) a stanoviště, zpravidla věž u opevnění středověkých měst, hradů aj. Podle toho nesou název „Hláska“ různá místa (pomístní jméno, toponymum aj.; viz níže Sídelní útvary).
 hláska (dopravna) – dopravna na železniční trati
 SOS hláska – hláska tísňového volání, např. dálniční hláska

Hrady, věže, vyvýšená místa
 Zlenice-Hláska – zřícenina hradu nad Sázavou na území obce Senohraby v okrese Praha-východ
 Hláska (Opava) – sídlo magistrátu města Opavy
 Hláska (Potštát) – věž v Potštátu v okrese Přerov
 Hláska (Roudnice nad Labem) - věž
 Hláska (Adršpašské skály) – skalní útvar v Adršpašských skalách
 Pevnost Aglarond (Hláska) v Helmově žlebu v románu a filmu Pánu prstenů, kde se odehrála Bitva u Hlásky.

Sídelní útvary
 Hláska (Liberk) – část obce Liberk v okrese Rychnov nad Kněžnou
 Hláska (Olšovice) – část obce Olšovice v okrese Prachatice

Časopisy

 Hláska (časopis) – zpravodaj Klubu Augusta Sedláčka)
 Hláska (zpravodaj) – statutárního města Opavy

Související články 

 Věž Hláska (rozcestník)

Externí odkazy
Alegrías

Alegrías (ze španělského alegría radost, veselí) je styl flamenca pocházející z Cádizu. Řadí se ke cante chico.

Alegrías mají dvanáctidobý rytmus s důrazem na třetí, šestou, osmou, desátou a dvanáctou dobu.

Externí odkazy 
 

Flamenco
Kosmická sonda

Kosmická sonda je umělé kosmické těleso bez lidské posádky vypuštěné k Měsíci nebo na únikovou dráhu ze zemského gravitačního pole. Úkolem těchto sond je výzkum vlastností prostoru, kterým prolétají a především těles sluneční soustavy, k nimž se přiblíží.

Druhy sond 
Podle hlavního zkoumaného objektu je dělíme obvykle na:

 měsíční (lunární) sondy, zkoumající Měsíc a jeho okolí;
 meziplanetární (interplanetární) sondy, zkoumající vlastnosti meziplanetárního prostoru, hmoty a polí v něm se nacházejících;
 sluneční (solární) sondy, zkoumající bližší okolí Slunce;
 planetární sondy, zkoumající pevná tělesa sluneční soustavy, především planety, jejich satelity (měsíce) a planetky;
 kometární sondy, zkoumající vlastnosti komet;
 mezihvězdné (interstelární) sondy, určené k průzkumu vlastností mezihvězdného prostoru za hranicemi sluneční soustavy (zatím nebyla žádná taková sonda vypuštěna, i když některé sondy, především Voyager 1, Voyager 2 a New Horizons jím budou prolétat).

Zvláštní podkategorii shora uvedených typů sond tvoří návratové sondy, které po průzkumu cílů svého letu a případném odběru vzorků materiálu se vrátí se svým nákladem zpět na Zemi.

V nejstarší české literatuře v 50. a 60. létech 20. stol. byly kosmické sondy pod vlivem ruských sdělovacích prostředků a technické literatury nazývány meziplanetární automatické stanice; tento termín se dnes již v české odborné literatuře nepoužívá.

Výrobci 
Většinu amerických kosmických sond provozovala Laboratoř proudového pohonu (JPL) (která sama některé z nich i navrhla a postavila) resp. středisko NASA Ames Research Center; v současnosti bývají jejich provozovateli specializované laboratoře předních amerických univerzit v rámci kontraktů s NASA, přičemž výrobu sond zajišťují různé průmyslové firmy.

V bývalém Sovětském svazu většinu měsíčních sond a prvních planetárních sond vyvinula, postavila a provozovala konstrukční kancelář OKB-1 (nyní firma RKK Eněrgija) hlavního konstruktéra balistických raket a kosmické techniky S. P. Koroljova. Stavbu a částečně i provoz pozdějších planetárních sond (od roku 1965) zajišťovalo Vědecko-výrobní sdružení S. A. Lavočkina, resp. výzkumná část tohoto koncernu, Vědecko-výzkumné středisko G. N. Babakina. Později koordinaci vědecké náplně misí kosmických sond a řízení jejich letu přebíral stále více Ústav kosmických výzkumů (IKI) AN SSSR.

Čas 
U misí, jejichž sondy se dostanou do velké vzdálenosti od Slunce, se mohou udávat dva časy událostí. Jelikož šíření signálů je omezena rychlostí světla, může se čas události sondy lišit od času příjmu signálu na Zemi až o desítky minut. Označují se anglickými zkratkami SCET (z Spacecraft Event Time, čas události sondy) a ERT (z Earth Receive Time, čas příjmu na Zemi).

Související články 
 Historie průzkumu vesmíru

Externí odkazy 
 
 Databáze kosmických sond pro průzkum těles Sluneční soustavy

Kosmické sondy
Kosmické dopravní prostředky
Umělá kosmická tělesa
.arpa

.arpa je speciální doména nejvyššího řádu používaná výhradně pro vnitřní potřeby internetové infrastruktury.

Původně měla doména .arpa sloužit pouze jako dočasný prostředek při zavádění systému DNS. Názvy počítačů před zavedením tohoto systému neobsahovaly označení domény, při přechodu byly formálně zařazeny do domény .arpa (podle tehdejšího názvu sítě – ARPANET), ze které se postupně přeřazovaly do odpovídajících domén.

Kromě tohoto dočasného účelu se ovšem tato doména používala pro zpětný překlad IP adres na doménové jméno. Například žádost o zjištění doménového jména, které odpovídá IP adrese 10.11.12.13, by formálně vypadala jako dotaz na PTR záznam pro doménu 13.12.11.10.in-addr.arpa. Z tohoto důvodu nebyla .arpa ihned po dokončení přechodu zrušena, ovšem v minulosti se plánovalo, že podobné systémové databáze budou nadále vznikat v doméně .int a .arpa bude zrušena výhledově. V květnu roku 2000 však byl tento plán opuštěn a bylo naopak rozhodnuto, že všechny infrastrukturní záznamy se budou uchovávat v doméně .arpa, doména .int bude sloužit pouze pro mezinárodní organizace. V souladu s tímto účelem nyní název neoznačuje organizaci DARPA, ale je zkratkou pro Address and Routing Parameter Area (oblast pro parametry adresování a směrování).

Externí odkazy 
 Informace o doméně .arpa u IANA
 RFC 3172 – Management Guidelines & Operational Requirements for the Address and Routing Parameter Area Domain („arpa“)
 RFC 1035 – Domain Names – Implementaion and Specification (obsahuje popis použití poddomény in-addr.arpa)
Grand Prix Německa 1951

V pořadí čtrnáctá Grand Prix Německa (XIV Großer Preis von Deutschland) se v roce 1951 jela jako 13. Velká cena seriálu Mistrovství světa Formule 1 29. července na okruhu Nürburgring. Závod měl dvacet kol o délce 22,81 km, celkem kjezdci ujeli 456,2 km. Tato Velká cena skončila prvním vítězstvím Alberta Ascariho a druhým pro stáj Ferrari.

Kvalifikace

Závod

Poznámky 

  – Včetně bodu navíc za nejrychlejší kolo.

Nejrychlejší kolo 

 Juan-Manuel FANGIO Alfa Romeo 9'55''8 - 137,825 km/h

Vedení v závodě 

 1.- 4. kolo – Juan Manuel Fangio
 5.- 9. kolo - Alberto Ascari
 10. kolo - José Froilán González
 11.- 14. kolo - Juan Manuel Fangio
 15.- 20. kolo - Alberto Ascari

Průběžné pořadí po závodě

Pohár jezdců

Reference 

Grand Prix Německa
Formule 1 v roce 1951
Sport v Německu v roce 1951
Sedliště

Sedliště je obecně označení malého sídelního útvaru, často ve stísněných poměrech, původně seskupení dvou až tří usedlostí. 

Název Sedliště má více sídelních útvarů:

 Sedliště (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Sedliště (okres Jičín) – obec v okrese Jičín
 Sedliště (okres Svitavy) – obec v okrese Svitavy
 Sedliště (okres Frýdek-Místek) – obec v okrese Frýdek-Místek
 Sedliště (Brniště) – osada obce Brniště v okrese Česká Lípa
 Sedliště (Čejetice) – část obce Čejetice v okrese Strakonice
 Sedliště (Jimramov) – část obce Jimramov v okrese Žďár nad Sázavou
 Sedliště (Vyskytná) – část obce Vyskytná v okrese Pelhřimov
 Staré Sedliště – obec v okrese Tachov
 Nové Sedliště – část obce Staré Sedliště v okrese Tachov
 Vysoké Sedliště – část města Planá v okrese Tachov

Reference

Externí odkazy
Srby

Název Srby má více obcí:

 Srby (okres Plzeň-jih) – obec v okrese Plzeň-jih
 Srby (okres Domažlice) – obec v okrese Domažlice

nebo částí obcí:

 Srby (Tuchlovice) – část obce Tuchlovice v okrese Kladno

podobné odkazy:

 Srba – příjmení
 Srb (rozcestník) – více významů
 Srbsko – stát bývalé Jugoslávie
 srpy – žací nástroje