Morava (řeka)

Morava  () je řeka ve střední Evropě, levý přítok Dunaje. Protéká stejnojmenným územím v Česku až po hranici mezi Rakouskem a Slovenskem. Nedaleko pramene tvoří krátký úsek historické zemské hranice Moravy a Čech a na dolním toku část hranice mezi Českem a Slovenskem. Délkou toku a plochou povodí je po Vltavě a Labi třetí největší řekou v Česku. Její délka je 354 km, z toho 284 km (80 %) protéká  územím  České republiky na Moravě. Povodí má rozlohu 26 658 km² (z toho 20 692,4 km² v Česku, tj. 26 % státního území). Nejdelším tokem na moravském povodí není ovšem Morava jako taková, ale systém Morava-Dyje-Rakouská Dyje-Thauabach/Thauaský potok (pramen: Allentsteig-Edelbach), dosahující délky 380 km. Největším městem ležícím na řece Moravě je Olomouc, řeka však teče také přes území hlavního města Slovenska Bratislavy, tam ale protéká pouze okrajovými částmi. Morava také protéká historickým městem Kroměříž.

Název 
Základ jména Morava patří mezi nejstarší staroevropské názvy vodstev s původním významem voda, močál. Řeku pojmenovalo již předkeltské obyvatelstvo, a to na jejím dolním toku. Podle názvu řeky byla pojmenována historická země Morava, jejíž hydrologickou osu řeka tvoří, a rakouské území Moravské pole. Polsky se nazývá Morawa, maďarsky Morva.

Průběh toku 
Morava pramení na území České republiky a teče po celý horní a střední tok teče pouze po jeho území. Od soutoku s Dyjí tvoří hranici mezi Rakouskem a Slovenskem. Na území Bratislavy se vlévá do Dunaje.

Horní tok 
Morava pramení pod vrcholem Králického Sněžníku na území obce Dolní Morava v katastrálním území Velká Morava, v nadmořské výšce 1380 m v upravené studánce. Hluboké údolí odděluje východní a západní hřbet pohoří Králického Sněžníku. V jižním úbočí Králického Sněžníku vytváří strmý žleb, kde přijímá několik potoků. Má zde charakter rychle mohutnícího horského potoka, níže pak říčky s rychlou čistou vodou. V Hanušovické vrchovině přibírá tři větší toky: Krupá, Branná a Desná. Pak protéká Mohelnickou brázdou, kde se do ní u Zábřehu vlévá Moravská Sázava.

Hornomoravský úval 
Poté Morava vstupuje do širokého Hornomoravského úvalu, kde přichází první meandrující úsek Litovelské Pomoraví. V tomto úseku se do Moravy vlévá Třebůvka, Oskava a Trusovický potok. Morava dále protéká největším a metropolitním městem na Hané Olomoucí. Dále se od Tážal po Tovačov se po levé straně hlavního toku odděluje drobné odlehčovací rameno, zvané Morávka. Mezi Troubkami a Tovačovem se do Moravy vlévá největší levý přítok Bečva, která odvádí vody z jižní části Moravskoslezských Beskyd, a zprava Blata a u Kojetína Valová, níže Haná a zleva Moštěnka.

Dolnomoravský úval 
Mezi Kroměříží a Otrokovicemi protéká Morava průlomem skrz Vnější Západní Karpaty (mezi Chřiby a Vizovickou vrchovinou), zleva přijímá Dřevnici a vstupuje do Dolnomoravského úvalu, kde je osou Moravského Slovácka. Od Otrokovic po Rohatec je podél Moravy vybudován Baťův kanál. Mezi Bzencem Přívozem a Rohatcem se nachází další meandrující úsek Osypané břehy, na území zvaném Moravská Sahara. U obce Rohatec začíná tvořit společnou česko-slovenskou státní hranici, kterou tvoří až k nejjižnějšímu bodu katastrálního území města Lanžhot a celé Moravy (země), kde na Česko-rakousko-slovenském trojmezí přijímá zprava svůj vůbec nejdelší přítok Dyji. Současný průběh tohoto hraničního úseku má Morava od roku 1977, kdy zde bylo dokončeno jeho narovnání a značné prohloubení, provedené v letech 1969–1977. Samotná hranice pak ještě několik desítek let zachovávala starou podobu a přecházela z jednoho břehu Moravy na druhý, než byla narovnána podle osy toku. V letech 1975–1989 došlo ještě k úpravě soutoku Moravy a Dyje.

Moravské pole 

Na soutoku s Dyjí opouští Morava území Česka a teče dále zhruba jižním směrem, kde až po soutok s Dunajem u Bratislavy-Devína tvoří rakousko-slovenskou státní hranici. Ze slovenského levého břehu se do ní vlévají Myjava, Rudava a Malina, z rakouského pravého břehu Zaya. Rovina při nejspodnějším toku Moravy v Rakousku se nazývá Moravské pole, na Slovensku s Moravou sousedí Záhorská nížina. Následně se pod hradem Devín, na území stejnojmenné bratislavské části, vlévá do Dunaje.

Sídla 
Na území Moravy protéká řeka řadou měst, zejména na středním toku: Litovel, Olomouc, Kojetín, Kroměříž, Otrokovice, Napajedla, Uherské Hradiště, Uherský Ostroh, Veselí nad Moravou, Hodonín, rakouský Marchegg. Posledním sídlem na toku je Bratislava (městské části Devínská Nová Ves a Devín).

Větší přítoky 
 Malá Morava (L)
 Krupá (L)
 Branná (L)
 Desná (L)
 Moravská Sázava (P)
 Mírovka (P)
 Rohelnice (L)
 Třebůvka (P)
 Oskava (L)
 Trusovický potok (L)
 Bystřice (L)
 Týnečka (L)
 Bečva (L)
 Blata (P)
 Valová (P)
 Haná (P)
 Moštěnka (L)
 Kotojedka (P)
Rusava (L)
 Dřevnice (L)
 Březnice (L)
 Salaška (P)
 Olšava (L)
 Dlouhá řeka (P)
Svodnice (L)
 Syrovinka (P)
 Velička (L)
 Myjava (L)
 Dyje (P)
 Zaya (P)
 Rudava (L)
 Malina (L)

Směrem od Uherského Ostrohu do Vnorov bylo vybudováno odlehčovací rameno Nová Morava. Do Moravy se u Bzence-Přívoz vlévá Syrovinka. U Strážnice Velička.

Vodní režim 

Nejvyšší průtok má řeka na jaře. V létě její hladina klesá a opět stoupá na podzim díky dešťovým srážkám.
 
Hlásné profily:

Povodně 1997 
Povodně v červenci 1997 byly do povodní 2002 největšími povodněmi v historii samostatné České republiky. Vyžádaly si 49 lidských životů a škody v hodnotě 63 miliard Kč. Povodeň nastala vlivem abnormálních srážek v Jeseníkách a Beskydech, kdy se setkaly povodňové vlny na Moravě, Bečvě i dalších přítocích. Muselo být evakuováno přes 250 obcí.

Využití 
Využívá se k zavlažování a výrobě vodní energie. Je to jedna z nejvíce regulovaných řek v České republice, přestože na ní není žádná přehrada. Všechny meandrující úseky kromě dvou byly upraveny a zkráceny. Jako prevence povodní slouží četné hráze a odlehčovací ramena.

Mlýny 
 Habermannův mlýn - Bludov, okres Šumperk

Zajímavosti 
Po řece Moravě bylo taktéž pojmenováno údolí na povrchu Marsu, tzv. Morava Valles, které se nachází v kvadrantu Margaritifer Sinus.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 
 
 ČHMÚ Brno, Ostrava, Magistrát města Olomouce – Hlásné profily povodňové služby
 VÚV T.G.Masaryka – Oddělení GIS – Charakteristiky toků a povodí ČR
 Vodácká putování. S Lukášem Pollertem. 10. díl. Morava [dokumentární cyklus]. Režie Ludvík Klega. ČT, 2008. – video on-line v archivu ČT
 Unie pro řeku Moravu
 Seznam vodních elektráren na Moravě

 
Řeky v Králickém Sněžníku
Řeky v Hanušovické vrchovině
Řeky v Zábřežské vrchovině
Řeky v Hornomoravském úvalu
Řeky v Dolnomoravském úvalu
Řeky v okrese Ústí nad Orlicí
Řeky v okrese Šumperk
Řeky v okrese Olomouc
Řeky v okrese Kroměříž
Řeky v okrese Zlín
Řeky v okrese Uherské Hradiště
Řeky v okrese Hodonín
Řeky v okrese Břeclav
Řeky tvořící česko-slovenskou státní hranici
Řeky v Trnavském kraji
Řeky v Bratislavském kraji
Řeky v Dolních Rakousích
Morava
Vodstvo Olomouce
Vodstvo v okrese Skalica
Vodstvo v okrese Senica
Vodstvo v okrese Malacky
Vodstvo v okrese Bratislava IV