Aquileia

Aquileia (en friülà Aquilee, en grec antic Ἀκυληΐα o Ἀκουιληΐα) és una ciutat italiana de la província d'Udine a regió del Friül-Venècia Júlia, dins la comarca de Bassa Friülana. Limita amb els municipis de Fiumicello, Grado (GO), Terzo d'Aquileia i Villa Vicentina. L'any 2007 tenia 3.487 habitants.

Història 

Aquileia es trobava a l'inici de la mar Adriàtica, entre els rius Alsa i Natiso. Estrabó diu que es trobava a 60 estadis del mar. Plini el Vell diu que el riu Natiso i el Turrus passaven per sota de les seves muralles. Tots els autors coincideixen en dir que va ser fundada pels triumvirs romans Luci Manli Acidí Fulvià, Publi Escipió Nasica i Gai Flamini en un territori que Titus Livi diu que no estava habitat on volien establir-se un grup de gals transalpins. Els romans van témer una entrada constant de gals i van córrer a expulsar-los, fent-los creuar de nou els Alps. Per evitar nous intents i per protegir les fèrtils terres de l'entorn, els romans van decidir de fundar una colònia. S'hi van establir uns tres mil colons l'any 181 aC als que es van afegir mil cinc-centes famílies més el 169 aC. La nova colònia va rebre el nom d'Aquileia per la presència d'una Àliga en el moment de la seva fundació. Ràpidament, per la seva situació es va convertir en una pròspera ciutat comercial.

Més tard, quan ja era una ciutat important, s'hi van descobrir mines d'or, en temps de Polibi, cosa que va incrementar la seva prosperitat. Era també el centre del comerç amb els il·liris i amb les tribus de Pannònia situades al Danubi i als seus afluents, que més tard també van passar a sobirania de Roma. Els romans els facilitaven vi i oli a canvi d'esclaus, bestiar i pells, que portaven des del Danubi baixant pel Sava fins a Nauportus, i des d'allí per terra fins a Aquileia.

El comerç li va donar molta riquesa i Juli Cèsar la va convertir en el quarter general de les seves legions a la Gàl·lia Cisalpina, probablement per preparar les incursions contra els il·liris.

Durant el govern d'August va ser atacada sense èxit, pels iapods. La ciutat va tancar les portes a l'emperador Maximí el Traci que la va assetjar i no la va poder ocupar i va acabar mort als afores de la ciutat pels seus propis soldats l'any 238. Va augmentar la seva prosperitat i va ser la capital de la província de Venetia. Ausoni la situa al novè lloc de les ciutats de l'imperi a la meitat del , i a Itàlia només la superaven Roma, Milà i Càpua. Situada en una plana, estava completament fortificada amb grosses muralles i torres i tenia fama de ciutat inexpugnable.

L'any 340 Constantí el jove va ser derrotat a la riba del riu Alsa, prop de les muralles de la ciutat. El 381 s'hi va celebrar el Concili d'Aquileia organitzat per Ambròs de Milà, que bandejà l'arrianisme al nord de la Itàlia romana. Set anys més tard Teodosi I el Gran hi va derrotar a Magne Màxim a la batalla del Sava i Màxim es va refugiar a Aquileia on va morir. El 425 els generals de Teodosi II hi varen derrotar a l'usurpador Joan el Secretari que va morir alà decapitat. L'any 452 Àtila la va assetjar i després de tres mesos la va prendre per assalt i la va arrasar. Després d'això es va reconstruir però ja no va tenir la mateixa importància. Pràcticament no en queden restes senceres, i s'han trobat capitell, monedes i inscripcions. Les més interessants fan referència a un temple dedicat a Belenos, un déu local que els romans identificaven amb Apol·lo i  que es creia que havia ajudat a la ciutat en la defensa contra Magne Màxim.

Patriarcat 
Al  era la seu d'un bisbe, que al  va pujar a arquebisbe; al  l'arquebisbe va adquirir el títol de Patriarca. Durant la invasió dels llombards el patriarca es va refugiar (com la resta dels habitants) a la veïna illa de Gradus (Grado) i va mantenir la seva pretensió al títol de Patriarca d'Aquileia.

Llista de bisbes (c. 250-355), arquebisbes (355-555) i patriarques (557-1045) d'Aquileia, patriarques del Friül (1045-1077), patriarques de Carniola (1077-1204) i patriarques d'Ístria (1209-1752, secularitzat el 7 de juliol del 1420).

 Hilari de Pannònia c. 276-285
 Crisògon I c. 286-295
 Crisògon II c. 295-308
 Teodor c. 308-319
 Agapit c. 319-332
 Benet c. 332-?
 Fortunatià d'Aquileia c. 343-355
 Valerià d'Aquileia 369-388 
 Cromaci 388-407 
 Agustí 407-434
 Adelf 434-442 
 Màxim I 442-444
 Januari 444-447 
 Segon d'Aquileia 451-452
 Nicetes 454-485 
 Marcel·lià 448-500
 Marcel·lí d'Aquileia 500-513 
 Esteve I 515-?
 Macedoni (patriarca) 539-? 
 Paulí I 557-569
 Probí 569-570 
 Elies d'Aquileia 571-586
 Sever 586-606 
 Joan I d'Aquileia 606 (antipatriarca)
 Candidià 606-612
 Epifani 612-613 (patriarca a Grado) 
 Cebrià 613-627 (patriarca a Grado)
 Marcià d'Aquileia (antipatriarca) 623-628
 Fortunat (antipatriarca) 628-663
 Primogeni 630-648 (patriarca a Grado)
 Màxim II 649 (patriarca a Grado) 
 Fèlix (antipatriarca) 649-?
 Joan II (antipatriarca) 663-? 
 Esteve II d'Aquileia 670-? (patriarca a Grado)
 Agató d'Aquileia 679-680 679-?
 Joan III 680-?
 Cristòfor 685-? 
 Pere I, patriarca 698-700
 Serè 711-723
 Calixt 726-734
 vacant o desconegut 734-772
 Siguald 772-776
 Paulí II 776-802 
 Ursus I 802-811
 Manenci 811-833 
 Andreu d'Aquileia 834-844
 Venanci 850-? 
 Teutmar 855-?
 Llop I 855-? 
 Valpert 875-899
 Frederic I (patriarca) 901-922 
 Lleó 922-927
 Ursus II 928-931 
 Llop II 932-944
 Engelfred 944-963 
 Rodoald 963-984
 Joan IV de Ravena 984-1017 
 Poppó 1019-1045 
 Eberhard 1045-1049
 Gotebald 1049-1063 
 Ravengeri 1063-1068
 Sigeard de Beilstein 1068-1077 
 Enric 1077-1084
 Frederic II de Moràvia 1084-1085 
 Ulric I d'Eppenstein 1086-1121
 Gerard I 1122-1128 
 Pilgrim I d'Ortenburg 1130-1161
 Ulric II de Treven 1161-1181 
 Gottfried 1182-1194
 Pilgrim II 1195-1204 
 Wolgfar de Leibrechtskirchen 1204-1218
 Berthold de Meran 1218-1251 
 Gregori de Montelongo 1251-1269
 Felip I de Caríntia 1269-1273 
 Raimondo de Torre 1273-1299
 Pietro II Gerra 1299-1301 
 Ottobuono de Razzi 1302-1315
 Gaston de Torre 1316-1318 
 Paganus de Torre 1319-1332
 Bertran de St. Genesius 1334-1350 
 Nicolau de Luxemburg 1350-1358
 Ludovicus I de Torre 1359-1365 
 Marquard de Randelle 1365-1381
 Felip d'Alençon 1381-1387 
 Jan V Sobieslaw de Moràvia 1387-1394
 Antonio I Gaetani 1394-1402 
 Antonio II Panciera 1402-1412
 Antonio III de Ponte 1409-1418 (1409-1412 antipatriarca) 
 Ludwig de Teck 1412-1439 (Ludovicus II o Ludwig II de Teck)
 Ludovicus III Scarampi-Mezzarota 1439-1465
 Marco I Barco 1465-1491 
 Ermolaio I Barbaro 1491-1493
 Niccolò II Donati 1493-1497
 Domenico Grimani 1498-1517 
 Marino Grimani 1517-1529
 Marco II Grimani 1529-1533 
 Marino Grimani (per segona vegada) 1533-1545
 Giovanni VI Grimani 1545-1550 
 Daniel I Barbaro 1550-1574
 Aloisio Giustiniani 1574-1585 
 Giovanni VI Grimani (per segona vegada) 1585-1593
 Francesco Barbaro 1593-1616 
 Ermolaio II Barbaro 1616-1622
 Antonio IV Grimani 1622-1628 
 Agostino Gradenigo 1628-1629
 Marco III Gradenigo 1629-1656 
 Hieronimo Gradenigo 1656-1658
 Giovanni VII Dolfino 1658-1699 
 Dionisio Dolfino 1699-1734
 Daniel II Dolfino 1734-1752

Referències

Vegeu també 
 Parlament de patrie

Referències

Enllaços externs 

 La cripta de la basílica a YouTube
 La Basílica d'Aquileia a YouTube

Municipis d'Udine
Ciutats romanes d'Itàlia
Ciutats destruïdes