Čtyři ušlechtilé pravdy

Čtyři ušlechtilé (nebo vznešené) pravdy (v páli Čattári arijasáččani) tvoří základ Buddhova učení (dharmy), jejich intuitivní pochopení je předpokladem osvícení – prožitku nibbány (v skt. nirvány).

Buddha je poprvé formuloval v Dhammačakkappavattana-suttě (skt. Dharmačakrapravartana-sútra, překl. Sútra o roztočení kola zákona). Dále např. v Saččavibhanga-suttě (překl. sútra o výkladu pravd) vysvětluje Sáriputta, nejvýznamnější Buddhův žák, čtyři ušlechtilé pravdy.

Čtyři ušlechtilé (vznešené) pravdy 
 Pravda o utrpení (skt. dukkha – utrpení).
 Pravda o vzniku utrpení (skt. samudaja – původ, příčina).
 Pravda o ustání utrpení (skt. niródha – zánik, zrušení)
 Pravda o cestě vedoucí ke konci utrpení (Ušlechtilá osmidílná stezka) (skt. marga – cesta)

Ušlechtilá pravda o utrpení 
Věci v životě jsou neuspokojivé a strastiplné:
 zrození
 stárnutí
 nemoc
 smrt
 zármutek
 nespokojenost
 bolest
 neštěstí
 nepohodlí
 spojení s tím, co je nepříjemné
 odloučení od toho, co je příjemné
 nedosáhnutí/nezískání toho, co si přejeme dosáhnout/získat.
Zkrátka všech pět rovin našeho prožívání, na kterých lpíme, je strastných.

Ušlechtilá pravda o vznikání utrpení 
Příčinou utrpení jsou žádostivosti vedoucí k zachování života a ke znovuzrozování, které doprovází rozkoš a ulpívání na ní, a hledání potěšení v různých pomíjivých věcech; tedy žádostivost po smyslových rozkoších, po bytí a po zániku (toho co nechceme).

Poznámka:
tato žádostivost, spojená s ulpíváním, zaslepeností a nenávistí, váže bytosti v koloběhu utrpení v Samsáře. Příčiny vzniku utrpení jsou do detailu popsány v naukách 12 článků řetězu podmíněného vznikání.
Smysly v buddhistickém pojetí zahrnují i mysl, smyslové rozkoše zde nejsou jen ty tělesné.
Pro porovnání: Samjódžana

Ušlechtilá pravda o zaniknutí utrpení 
Utrpení je možné učinit konec úplným zničením a zaniknutím právě této žádostivosti. Jejím opuštěním a zanecháním, osvobozením se a neulpíváním na ní.

Poznámka: zánik žádostivosti se vykládá (např. v rámci Théravády) jako zbavení se hlavních kořenů utrpení – zaslepenosti (móha), lpění (lóbha) a nenávisti (dósa).

Ušlechtilá pravda o stezce vedoucí k zaniknutí utrpení 
Je to tato Ušlechtilá osmidílná stezka, totiž správné (pravé):
 chápání, (pochopení) – Pochopit utrpení, pochopit vznikání utrpení, pochopit zaniknutí utrpení, pochopit stezku, vedoucí k zaniknutí utrpení; to je správné chápání.
 myšlení, (zamýšlení, záměr) – Myšlení oproštěné od žádosti, od zlovůle, od krutosti; to je správné myšlení
 mluva, (mluvení – Zdržovat se lhaní, pomlouvání, drsné řeči, planého tlachání; to je správná mluva
 konání, (jednání) – Zdržovat se zabíjení a braní toho, co není darováno, vystříhat se nepříslušných pohlavních styků; to je správné konání
 živobytí, (životospráva) – Když ušlechtilý žák, který se vyhne nesprávnému způsobu nabývání živobytí, nabývá své živobytí správným způsobem života; to je správné živobytí
 snažení, (úsilí) – Tu ušlechtilý žák v sobě vzbudí vůli vyhnout se vzniku zlých, škodlivých stavů mysli; vyvine snahu, probudí v sobě energii, zaměří na to svou mysl a úsilí. Vzbudí v sobě vůli překonat zlé, škodlivé stavy, které v něm již vznikly; vyvine snahu, probudí v sobě energii, zaměří na to svou mysl a usiluje. Vzbudí v sobě vůli vyvinout blahodárné stavy, které v něm ještě nevznikly; vyvine snahu, probudí v sobě energii, zaměří na to svou mysl a usiluje. Vzbudí v sobě vůli uchovat si již vzniklé blahodárné stavy, aby je nezanedbával, ale přivedl k růstu, ke zrání a dokonalému rozvoji; vyvine snahu, probudí v sobě energii, zaměří na to svou mysl a usiluje
 uvědomění, (pozornost, všímavost – Tu ušlechtilý žák vytrvale soustředí pozornost na tělo, uvědomuje si právě a jen tělo, na pocity, uvědomuje si právě a jen pocity, na mysl, uvědomuje si právě a jen mysl; na dharmu, uvědomuje si právě a jen dharmu; horlivě, s jasným pochopením a bděle přítomně, opustiv chamtivost i znechucenost ve vztahu ke světu. To je správné uvědomění.
 soustředění – Tu ušlechtilý žák, odvrácen od smyslových předmětů, od neprospěšných věcí, dosáhne prvního vnoru, které vzniká z odpoutání, provázeno rozjímáním a naplněno povznesením a radostí. Po odeznění myšlenkových pochodů a rozjímání, když bylo dosaženo klidu a sjednocení mysli, dosáhne žák druhého vnoru, které vzniká ze soustředění a naplněno povznesením a radostí. Po odeznění nadšení prodlévá žák s vyrovnanou myslí, bdělý a jasně přítomný a zažívá v sobě onen pocit, o kterém Vznešený praví „Šťastný je, kdo prodlévá s vyrovnanou myslí a bdělostí“. Tak dosáhne třetího vnoru. Když se žák odpoutal od potěšení i bolesti a dřívějších radostí a strázní, vstoupí žák do stavu mimo štěstí a utrpení a dosáhne tak čtvrtého vnoru, které je očištěno duševní rovnováhou a uvědoměním. To je správné soustředění.

Externí odkazy 
 
 Článek na Buddhaweb.cz - Čtyři vznešené pravdy
 http://www.buddhismus.cz/ctyri-vznesene-pravdy.html
 různé anglické překlady Dhammacakkappavattana Sútty
 https://web.archive.org/web/20090205181112/http://zivotni-energie.cz/buddhismus-dharma-ctyri-vznesene-pravdy.html
 archiv buddhistických textů v češtině
 český překlad Sačča-samjutta sútry
 základní buddhistické texty v několika jazycích včetně češtiny
 http://mahajana.cz/view.php?nazevclanku=ctyri-vznesene-pravdy&cisloclanku=2008040001
 https://web.archive.org/web/20070825063705/http://www.hka.cz/_zivot/budha/budha8.html

Buddhistické pojmy
4 (číslo)
Kulturní seznamy