Kroměříž

Kroměříž () je město ve Zlínském kraji. Leží na řece Moravě při jižním konci Hornomoravského úvalu a zároveň v jižním cípu úrodné Hané. Žije zde  obyvatel a je tak po Zlíně druhým největším městem kraje.

V roce 1997 byla Kroměříž vyhlášena nejkrásnějším historickým městem České republiky a o rok později byl zdejší Arcibiskupský zámek spolu s Květnou a Podzámeckou zahradou zapsán na listinu světového kulturního dědictví UNESCO.

Ve městě se tradičně pořádá mezinárodní festival vojenských dechových hudeb a mezinárodní festival duchovní hudby FORFEST. Na kraji města se nachází Zemědělský výzkumný ústav Kroměříž (dříve Výzkumný ústav obilnářský aj., založen 1951), který se zabývá výzkumem a šlechtěním obilnin.

Nářečí 
Poloze města odpovídá i místní nářečí, které je (při zohlednění charakteristik tzv. městské mluvy) hanácké, přesněji východohanácké, tzn. bez protetického v- (on, okno, ne von, vokno) a částečně i bez náslovného j- (Iřik, ido/idu místo Jiřík, jdu). Jen několik kilometrů jižně od Kroměříže (od obce Trávník) začíná oblast nářečí východomoravských.

Název 
Původní podoba jména osady byla Kroměžir (v mužském rodě) a byla odvozena od osobního jména Kroměžir. Význam místního jména tedy byl „Kroměžirův majetek“. Od 14. století je doložen přesmyk koncových hlásek do dnešní podoby. Do němčiny bylo jméno přejato ještě před provedením hláskového přesmyku a zůstalo tak až do 20. století.

Kroměříž je přezdívaná Hanácké Athény.

Historie 

Ve středověku zde byl brod přes řeku Moravu a křižovatka Jantarové a Solné stezky (jež byla faktickým pokračováním slavné Hedvábné stezky).

První písemná zpráva o Kroměříži pochází z roku 1110. Na arabské mapě, známé jako Tabula Rogeriana, je město označováno jako Agra. Roku 1207 potvrdil Přemysl Otakar I. olomouckému biskupovi Robertovi držbu vsi Kroměříže, kterou koupil jeho předchůdce biskup Jan II. od knížete Oty Černého za 300 hřiven.

Město bylo založeno olomouckým biskupem Brunem ze Schauenburku kolem roku 1263. Olomoučtí biskupové v Kroměříži vybudovali reprezentativní letní sídlo, a přemístili sem část správy diecéze. V době moravských markraběcích válek zde našel útočiště Jan IX. ze Středy. Za husitských válek, kdy byl biskupem Jan XII. Železný, bylo katolické vojsko pod jeho velením husity v červnu 1423 poraženo v bitvě u Kroměříže, po které město značně utrpělo. Biskup Stanislav I. Thurzo zahájil na přelomu 15. a 16. století přestavbu gotického hradu na zámek. Roku 1550 udělil biskup Jan Skála z Doubravky, který byl i významným historikem a spisovatelem, výsady kroměřížskému mlynářskému cechu. Biskup František z Ditrichštejna zahájil počátkem 17. století stavbu františkánského kláštera. Za třicetileté války město hodně utrpělo dvakrát za sebou nájezdem švédských vojsk (1643 a 1645) a následně morem. Tragický osud kroměřížských Židů během třicetileté války je barvitě popsán v žalozpěvu Kroměřížská selicha, který se dochoval v rukopise z roku 1702. V 60. letech 17. století zahájil rozsáhlou obnovu města olomoucký biskup Karel II. Lichtenštejn-Kastelkorn. V letech 1806–1813, 1815–1821 a 1845–1847 sídlilo v Kroměříži velitelství 3. pěšího pluku. V roce 1848 zasedal v Kroměříži říšský sněm. Ve dnech 24.–26. srpna 1885 proběhlo ve městě setkání ruského cara Alexandra III. s rakouským císařem Františkem Josefem I., město se tak stalo středem pozornosti celé Evropy. Zajímavé je, že dodnes zůstává tajemstvím, o čem se tehdy v Kroměříži skutečně jednalo. Ve dnech 15. a 16. dubna 1905 přednášel v Kroměříži profesor Tomáš Garrigue Masaryk na téma problém malého národa. Dne 27. srpna 1929 navštívil Masaryk město oficiálně, jako prezident Republiky československé.

Pro svůj enormní kulturní význam (město bylo od 17. století kulturním centrem Hané a celé střední Moravy) získalo město přezdívku hanácké Athény. Město Kroměříž, druhé největší město Zlínského kraje podle počtu obyvatel a bývalé okresní město, je silným přirozeným regionálním centrem, ležícím na řece Moravě.

20. století 

Město bylo známo jako město vojáků (dvoje kasárna) a studentů (množství škol středního vzdělávání) a důchodců. Na místě Žižkových kasáren je dnes Hanácké náměstí, na místě Rybalkových kasáren Tesco. Vojáci z Rybalkových kasáren sloužili také v prostoru Hvězda u Velkých Těšan.

Ve dnech 4. až 6. května 1945 osvobozovaly Kroměříž jednotky 1. rumunské armády.

Městská samospráva 
Městskou samosprávu představuje zastupitelstvo s 27 členy.

Po komunálních volbách roku 2014 byl 6. listopadu zvolen starostou města ředitel Základní školy Slovan Jaroslav Němec z hnutí ANO. Radu města tvořila koalice ANO, KDU-ČSL, ČSSD a Zdravé Kroměřížsko. Městská rada měla 9 členů.

Po komunálních volbách roku 2018 byl 1. listopadu znovu zvolen starostou města Jaroslav Němec (Nezávislí). Do zastupitelstva se dostali i kandidáti KDU-ČSL, ZVUK 12 a nezávislých (11,72 procenta a tři mandáty), ODS (8,95 procenta a tři mandáty), České pirátské strany (7,48 procenta a dva zastupitelé), ČSSD (6,12 procenta a dva zastupitelé) a KSČM (6,10 procenta a dva zastupitelé).

Po komunálních volbách roku 2022 byl 20. října starostou zvolen Tomáš Opatrný z hnutí ANO a většinová koalice se 17 mandáty byla složena z KDU-ČSL, ČSSD, ODS, Zdravé Kroměřížsko a OK Občané Kroměříže, v opozici zůstali Nezávislí předchozího starosty společně s Piráty, SPD a PRO 2022.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení. Obyvatelstvo se stále mění a navyšuje. U počtu domů je v roce 1961 za Kroměříž uváděn celkový počet včetně Vážan a Kotojed.

Pamětihodnosti 

Zachováno a v devadesátých letech opraveno bylo historické centrum města – Velké náměstí s podloubím a vedle něj stojící Arcibiskupský zámek. Ten je společně s oběma zahradami (Květná zahrada, Podzámecká zahrada) od roku 1998 zapsán na listině světového kulturního dědictví UNESCO, a navíc se ve zdejší obrazárně nachází slavné Tizianovo dílo Apollo a Marsyas. V zámecké knihovně je i uložen Kroměřížský sakramentář (Sacramentarium Cremsiriense), jedna z nejstarších liturgických knih dochovaných v českých zemích. Kromě zámku se v Kroměříži nachází historicky cenné kostely: kostel sv. Mořice, kostel sv. Jana Křtitele, kostel Nanebevzetí Panny Marie, pravoslavný chrám sv. Cyrila a Metoděje a kostel sv. Cyrila a Metoděje v areálu Psychiatrické nemocnice. Dále například kaple sv. Kříže v Octárně, kaple Povýšení sv. Kříže kláštera Kongregace Milosrdných sester svatého Kříže, Mlýnská brána, biskupská mincovna, kde se nachází největší sbírka mincí ve střední Evropě, arcibiskupské vinné sklepy, Muzeum Kroměřížska a Galerie Artuš atd.

Poblíž Kroměříže se nachází přírodní park Záhlinické rybníky, kde jsou k vidění kormoráni a kde byli vysazeni bobři. Na západ od Kroměříže je na řece Moravě vodní elektrárna Strž z roku 1923, na které byly asi poprvé v historii ČR použity Kaplanovy turbíny.

Historické budovy a zahrady 

 Dům Hejtmanský (někdy zvaný Syrakovský)
 Farní úřad u svatého Mořice
 Heppnarův hostinec
 Kašna na Velkém náměstí
 Knížecí dům
 Květná zahrada
 Lichtenštejnský seminář
 Mariánský sloup na Velkém náměstí
 Maxmiliánův vodovod
 Měšťanský dům u radnice (někdy označovaný jako Starý šenkovní)
 Měšťanský pivovar (někdy označovaný jako Starý pivovar)
 Mlýnská brána
 Mühlmannův dům
 Nadsklepí
 Podzámecká zahrada
 Proboštství
 Radnice
 Regentský dům
 Rodný dům Maxe Švabinského
 Rožní dům proti radnici
 Rožní dům proti zámku
 Sloup Nejsvětější Trojice
 Sloup se sochou svatého Jana Nepomuckého
 Židovská radnice

Doprava 

Územím města prochází dálnice D1 s exitem 258-Kroměříž-západ. Dále jím vedou dva úseky silnice I/47 z Vyškova a dále na Hulín. Od tohoto exitu směrem na jihovýchod přes Kotojedy a Trávník vede na Tlumačov silnice II/367. Na jih, na Zdounky, vede přes Vážany silnice II/432. Od západu, od Morkovic–Slížan, přichází do města silnice II/428. Ze severu od Chropyně silnice II/435. Silnice III. třídy jsou:
 III/36726 Hradisko–Měrůtky
 III/36733 spojka mezi II/367 a I/47 (ulice Tovačovského a Hulínská)
 III/36734 Kotojedy–Vážany
 III/36735 Kotojedy–Těšnovice–Velké Těšany
 III/36736 Těšnovice–Bařice
 III/36738 Lubná–Zlámanka
 III/4326 odbočka z I/47 na Bílany
 III/43215 Kroměříž–Rataje
 III/43220 Jarohněvice–Drahlov–Zlámanka–Lhotka
Městskou hromadnou dopravu provozují v Kroměříži na 8 autobusových linkách Kroměřížské technické služby, s. r. o. V katastru města se v lokalitě Hrubý rybník (Bagrák) nachází sportovní letiště. Nedaleko letiště ústí do řeky Moravy říčka Kotojedka.

Pravidelnou osobní železniční dopravu v Kroměříži zajišťují České dráhy na trati číslo 303 Kojetín – Kroměříž – Hulín – Valašské Meziříčí a na trati číslo 305 Kroměříž–Zdounky–Zborovice. V železniční stanici je zajištěno odbavení cestujících v mezinárodní a vnitrostátní přepravě včetně rezervačních dokladů (místenky, lůžka a lehátka). Je umožněna platba platební kartou i platba v eurech. Ve stanici je bezbariérové WC, které je osazeno eurozámkem.

V železniční stanici Kroměříž (344754) je zřízena půjčovna kol a tratě 303 a 305 jsou tratě s bezplatnou přepravou vypůjčených kol. Kroměříž je stanicí, kde je možné vypůjčené kolo zdarma uschovat. Další železniční zastávkou ve městě je na trati číslo 305 zastávka Kroměříž-Oskol (339440) a zastávka v místní části Kotojedy (345058). Na trati číslo 303 zastávka v místní části Postoupky (345157).

Ve filmu 
V Kroměříži se (alespoň zčásti) natáčelo přes 30 filmů nebo seriálů, mezi nimi například hudební film Třicet panen a Pythagoras (kde je k vidění například Justiční akademie nebo Květná zahrada, 1973) s Jiřím Menzlem v hlavní roli, slovenský seriál pro děti Jedno malé sídlisko (kde je k vidění sídliště Oskol, škola Slovan aj., 1978), v kroměřížském zámku se natáčelo i několik epizod osmidílného televizního historického jugoslávsko-francouzského filmu Seobe, 1988 (ve filmové distribuci i jako dvoudílný film), Trenck – Zwei Herzen gegen die Krone (Ve jménu lásky a povinnosti) – zámek a jeho okolí, 2003, některé scény filmů Requiem pro panenku (1991), Královská aféra (2012) nebo Dědictví aneb Kurva se neříká (2013), scény z výpravného seriálu Já, Mattoni.

Miloš Forman na zdejším zámku točil oscarový film Amadeus (1984), Miloslav Šmídmajer pohádku Peklo s princeznou. Ve městě a Podzámecké zahradě byly také točeny scény Četnických humoresek. Město je zachyceno i v seriálu o architektuře ČR Šumná města. V roce 2017 se na Kroměřížském zámku natáčel film Marie Terezie. V roce 2021 zde probíhalo pokračováni minisérie Marie Terezie.

Školství 

Kroměříž je sídlem řady škol a tvoří důležité centrum vzdělání v regionu. Mimo jiné se v nich nachází 9 středních škol (z nich tři jsou zároveň i vyšší odborné) a dvě gymnázia. Od roku 2005 zde sídlí celostátní vzdělávací instituce justice – Justiční akademie, která navázala na tradici Justiční školy vzniklé v Kroměříži v roce 1995. Přítomnost mnoha škol a vysoká úroveň vzdělanosti přinesla městu přezdívku Hanácké Atény.

Střední a vyšší odborné školství

Gymnázia 
 Arcibiskupské gymnázium v Kroměříži – církevní gymnázium (zřizovatelem je Arcibiskupství olomoucké), škola má vlastní internát přímo v budově
 Gymnázium Kroměříž
 Piaristické gymnázium v Kroměříži (zaniklé)

Konzervatoře 
 Konzervatoř P. J. Vejvanovského Kroměříž
 Konzervatoř evangelické akademie, přemístěna do Olomouce

Střední školy a Vyšší odborné školy 
 Střední podnikatelská škola a Vyšší podnikatelská škola, s. r. o.
 Vyšší odborná škola pedagogická a sociální a Střední pedagogická škola, Kroměříž
 Vyšší odborná škola potravinářská a Střední průmyslová škola mlékárenská Kroměříž
 Střední zdravotnická škola, Kroměříž

Ostatní 
 Justiční akademie
 Střední škola – Centrum odborné přípravy technické, Kroměříž
 Obchodní akademie Kroměříž
 Odborné učiliště a Praktická škola, Kroměříž
 Střední zdravotnická škola, Kroměříž
 Střední škola hotelová a služeb, Kroměříž
 Tauferova střední odborná škola veterinární, Kroměříž

Sport 

 Atletický klub Kroměříž – atletika
 HK Kroměříž – hokejový klub
 SK Hanácká Slavia Kroměříž – fotbalový klub, působící na Stadionu Jožky Silného
 TJ SLAVIA Kroměříž – jednota sdružující 8 oddílů (basketbal, judo, karate, kuželky, moderní gymnastika rekreační sport, stolní tenis, šachy; šachový oddíl hraje od sezóny 2019/2020 Extraligu ČR)
 TJ Slavia Kroměříž – basketbalový oddíl
 TJ Sokol Kroměříž - nejslavnější je mužský volejbalový oddíl, který se za první republiky třikrát stal mistrem Československa (1929, 1932, 1936).

Zaniklá sportoviště 
 Velodrom – cyklistická dráha v místech zvaných na Rejdišti

Zaniklé fotbalové kluby 
 MSV Kremsier
 VTJ Kroměříž

Části města a sídliště 
Sídliště rodinných domů Barbořina (podle nedalekého zalesněného kopce, německy Barbaraberg – vrch sv. Barbory),
převážně panelová sídliště Slovan, Zachar a Oskol (těmto třem odpovídají i názvy tří základních škol), Horní Zahrady, Dolní Zahrady, Zámoraví.

Na základě prozatímního obecního řádu z roku 1849, který nařizoval,
že všechny předměstské obce mají být sloučeny s městy v jedinou obec, došlo roku 1853 k připojení poddanských dědin Bělidla, Novosady, Štěchovice a výše zmiňovaná Oskol.
Židovské město bylo připojeno k městu již roku 1851. Bylo od města oddělené separační zdí a nacházelo se mezi dnešními ulicemi Tylova a Moravcova. V Moravcové ulici dosud stojí budova tzv. židovské radnice, která je jedinou významnou dochovanou památkou někdejšího židovského města. V roce 1858 byla zrušena katastrální území těchto sídel Bělidla, Novosady,
Oskol, Za Kovářskou branou, Sladovna, Štěchovice a Židovská obec.

Členění města 

Kroměříž se dělí na 10 částí na 11 katastrálních územích (údaje k roku 2011):
 Bílany – k. ú. Bílany (připojeny 1976; 107 domů, 306 obyvatel)
 Drahlov – k. ú. Drahlov u Jarohněvic (připojeny 1986; 53 domů, 139 obyvatel)
 Hradisko – k. ú. Hradisko (připojeny 1986; 89 domů, 223 obyvatel)
 Kotojedy – k. ú. Kotojedy (připojeny 1960; 79 domů, 212 obyvatel)
 Kroměříž – k. ú. Kroměříž (3 812 domů, 25 472 obyvatel)
 Postoupky – k. ú. Miňůvky a Postoupky (připojeny 1986; 219 domů, 573 obyvatel)
 Těšnovice – k. ú. Těšnovice (připojeny 1986; 147 domů, 401 obyvatel)
 Trávník – k. ú. Trávník (připojeny 1986; 177 domů, 492 obyvatel)
 Vážany – k. ú. Vážany u Kroměříže (připojeny 1960; 326 domů, 1 177 obyvatel)
 Zlámanka – k. ú. Zlámanka (připojeny 1986; 69 domů, 159 obyvatel)

V letech 1986–1990 byly součástí města také obce Jarohněvice a Skaštice, v letech 1986–2000 i Šelešovice.

Správní území 

Kroměříž byla dříve okresním městem, v současnosti je obcí s rozšířenou působností a pověřeným obecním úřadem. Okres Kroměříž ale stále existuje a skládá se ze 79 obcí, správní obvod obce s rozšířenou působností z 46 obcí.

Osobnosti 

 Lutold z Kroměříže († po roce 1329), slezský duchovní a zvolený, ale nepotvrzený biskup vratislavský
 Jan Milíč z Kroměříže (mezi 1320 a 1325–1374), kazatel (narozen pravděpodobně v Kroměříži nebo v Tečovicích)
 Bartoloměj Paprocký z Hlohol a Paprocké Vůle (1540/1543–1614), polský a český historik, heraldik a genealog
 Mikuláš František Faber (?–1673), český duchovní a hudební skladatel, zemřel v Kroměříži
 Pavel Josef Vejvanovský (1639/1640–1693), barokní hudební skladatel
 Heinrich Ignaz Franz Biber (1644–1704), česko-rakouský barokní hudební skladatel německé národnosti
 Jan Cantius Solik (?–1739), františkán, cestovatel a autor průvodce pro poutníky do Svaté země
 Adolf Jiří Groll (1682–1743), generální představený piaristů v Římě, biskup v Győru
 Jakub Josef Římař (1682–1755), františkánský misionář, cestovatel, znalec Egypta
 Edmund Pascha (1714–1772), kazatel, varhaník a hudební skladatel
 Gandolf Blaník (před rokem 1715–1779), kazatel, kvardián kroměřížských františkánů, zemřel v Kroměříži
 Karel Josef Adolf (1715–1771), český malíř, restaurátor a komorník ve službách olomouckých biskupů, zemřel v Kroměříži
 Jan Václav Prchal (1744–1811), barokní sochař, narozen v Kroměříži
 Václav Jan Frierenberger (1759–1823), generál z období napoleonských válek, zemřel v Kroměříži
 Antonín Hirnle (1759–1824), římskokatolický duchovní, arcibiskupský kancléř v Praze, syn sochaře Františka Hirnleho
 Tomáš Josef Povondra (1786–1832), piarista, katolický kněz, narozen v Kroměříži
 Alois Wehrle (1791–1835), profesor chemie, hutnictví, metalurgie a mineralogie, narozen v Kroměříži
 Ferdinand Laurencin (1819–1890), hudební skladatel a kritik publikující pod pseudonymem Philokales, narozen v Kroměříži
 Ferdinand Urbánek (1821–1887), cukrovarnický podnikatel, politik a organizátor kulturního života, narozen v Kroměříži
 Karel Leopold Klaudy (1822–1894), pedagog, politik, starosta Prahy a advokát
 Emanuel Baumgarten (1828–1908), spisovatel, novinář, básník, politik, narozen v Kroměříži
 Vilibald Mildschuh (1834–1896), právník a komunální politik, poslanec zemského sněmu
 Ferdinand Stolička (narozen v myslivně Zámeček u Kroměříže) (1838–1874), cestovatel, geolog, přírodovědec, první Čech v Himálaji
 Maximilián Mayer-Wallerstein-Ahrdorff (1845–1928), katolický kněz a básník, narozen v Kroměříži
 Antonín Hulka (1849–1910), notář, politik a poslanec Moravského zemského sněmu
 Jan Kratzl (1854–1925), lesní inženýr, geodet a politik
 Max Grünfeld (1856–1933), německy píšící židovský spisovatel a pedagog, narozen v Kroměříži
 František Norbert Drápalík (1861–1920), opat kanonie premonstrátů v Nové Říši
 Max Švabinský (1873–1962), malíř a rytec, narozen v Kroměříži v Jánské ulici
 Otakar Pinsker (1873–1935), novinář, redaktor a publicista
 Vilibald Mildschuh (1878–1939), národohospodář, statistik, profesor na české právnické fakultě UK, narozen v Kroměříži
 Max Spielmann (1881–1970), architekt
 Amálie Pouchlá (1881–1964), česká politička a feministka, první vykonavatelka úřadu náměstkyně starosty města v historii Československa
 Hermann Pokorny (1882–1960), kryptolog rakousko-uherské armády, narozen v Kroměříži
 Václav Talich (1883–1961), dirigent
 Richard Sicha (1883–1963), český spisovatel, bojovník za samostatnost Československého státu
 Rudolf Kroutil (1884–1964), divizní generál, důstojník Československých legií v Rusku, významný funkcionář kroměřížské kopané
 Arnold Flögl (1885–1950), český operní zpěvák, pedagog a herec, působící na Slovensku
 Jan Rypka (1886–1968), orientalista, překladatel z perštiny a turečtiny
 Třasoň, Eugen (1886–1950), dirigent, sbormistr pěveckého spolku Moravan a pedagog
 Robert Land (1887–1942), vlastním jménem Robert Liebmann, filmový režisér, narozen v Kroměříži, zpopularizoval slavné herečky Marlene Dietrich a Lilian Harvey
 Sylvestr Harna (1890–1948), legionářský výtvarník, sochař a pedagog
 Josef Friedrich (1890–1968), český esperantista, železniční poradce v Košicích, člen výboru a prezident Československého esperantistického sdružení
 Rudolf Jílovský (1890–1954), kabaretiér, zpěvák, šansoniér, herec a redaktor
 Jaroslav Vyplel (1890–1969), učitel, básník a překladatel
 Antonín Moudrý (1892–1948), architekt
 Milena Ivšínová (1893–1959), spisovatelka
 Alois Hložek (1893–1961), český a československý voják a politik
 Augustin Krist (1894–1964), československý mezinárodní fotbalový rozhodčí
 Ludvík Svoboda (1895–1979), generál a prezident ČSSR, žil v domě v ulici Generála Svobody
 Ludvík Nábělek (1896–1982), lékař a protifašistický bojovník
 Marie Glabazňová (1896–1980), spisovatelka, učitelka a katolická básnířka
 Hynek Baťa (1898–1968), český koželuh a ředitel Baťových závodů
 Bedřich Spáčil (1898–1974), profesor finančního práva
 Jindřich Spáčil (1899–1978), učitel, spisovatel a amatérský archeolog
 Martin Miller (1899–1969), britský filmový herec židovského původu, narozen v Kroměříži
 Eduard Žáček (1899–1973), funkcionalistický architekt
 Karel Minář (1901–1973), malíř, grafik, ilustrátor, sochař a profesor AVU v Praze
 Josef Silný (1902–1981), fotbalista, narozen v Kroměříži
 Jaromír Berák (1902–1964), právník, politik Československé strany lidové, narozen v Kroměříži
 Josef Jedlička (1904–1993), český houslista, profesor hry na housle na konzervatoři v Brně
 Olga Barényi (1905–1978), spisovatelka, píšící do roku 1945 česky a poté v rakouském a německém exilu německy
 Antonín Gazdoš (1905–1989), pedagog, malíř a výtvarník
 Jaromír Tomeček (1906–1997), spisovatel děl s převážně přírodní tematikou
 Oldřich Králík (1907–1975), literární historik, textolog, kritik, editor a pedagog
 František Kožík (1909–1997), spisovatel, autor vzpomínkové knihy Moje Kroměříž (1995), která popisuje jeho dětství, které v letech 1913–1925 v Kroměříži strávil
 Miloslav Veselský (1910–1913), český politik, poslanec Moravského zemského sněmu a v letech 1910 – 1913 starosta Kroměříže
 Alexej Čepička (1910–1990), komunistický politik, jeden z architektů projektu likvidace katolické církve v Československu
 Otmar Riedl (1914–1994), voják, příslušník československé zahraniční armády a příslušník výsadku Benjamin
 Walter Staffa (1917–2011), německý lékař a sudetoněmecký funkcionář
 René Zahradník (1920–1994), politik Komunistické strany Československa a poslanec Sněmovny národů Federálního shromáždění za normalizace
 Erich Hubala (1920–1994), historik, profesor dějin umění na univerzitě ve Würzburgu, narozen v Kroměříži
 Eduard Šabatka (1921–2007), fotbalista a lední hokejista
 Alois Poledňák (1922–1984), komunistický politik, ředitel Československého státního filmu v šedesátých letech
 Jaroslav Koutecký (1922–2005), profesor, fyzikální chemik
 Zora Rozsypalová (1922–2010), česká divadelní a filmová herečka
 Jaroslav Pinkava (1922–1999), historik a spisovatel
 Karel Prager (1923–2001), architekt (Nová scéna ND, Federální shromáždění aj.), narozen v Kroměříži
 Igor Němec (1924–2005), bohemista a slavista, narozen v Kroměříži
 Miloš Macourek (1926–2002), básník, dramatik, autor pohádkových próz a filmový scenárista, narozen v Kroměříži
 Jaroslav Frydrych (1928–1982), akademický malíř, narozen v Kroměříži
 Josef Karlík (1928–2009), herec
 Josef Veselý (1929–2010), český katolický kněz, básník, novinář, spisovatel a politický vězeň komunistického režimu
 Jaroslav Válek (1932–1982), redaktor, herec, humorista a komik známý jako „Smutný muž“
 Miloš Smetana (1932–2009), scenárista a dramaturg, narozen v Kroměříži
 Stanislav Kratochvíl (* 1932), psycholog, autor několika knih, vedoucí oddělení klinické psychologie Psychiatrické léčebny v Kroměříži
 Bořivoj Navrátil (1933–2011), herec, narozen v Kroměříži
 Jaroslav Bořuta (1934–1998), český hokejový útočník
 Ivan Dřímal (1936–2016), moravský politik, narozen v Kroměříži
 Arne Linka (1938–1999), profesor, skladatel, hudební vědec a teoretik
 Jana Andresíková (1941–2020), herečka narozená v Kroměříži
 Zdenka Švarcová (1942), česká japanoložka, vysokoškolská pedagožka a překladatelka z japonštiny
 Milan Pitlach (1943–2021), český architekt a fotograf žijící v Německu
 Věra Vlčková (1944–1989), divadelní a filmová česká herečka
 Karel Kryl (1944–1994), zpěvák, písničkář, básník a grafik, narozen v Kroměříži
 Boris Krajný (* 1944), klavírista, narozen v Kroměříži
 Jiří Vrána (1947–2006), český hudebník a hudební skladatel
 Radomír Malý (* 1947), historik, novinář, politik a vysokoškolský pedagog, narozen v Kroměříži
 Karel Mišurec (* 1949), český divadelní herec
 Stanislav Hubík (* 1949), český filosof komunikace, sociolog a marxistický teoretik, vysokoškolský pedagog
 Jiří Malenovský (* 1950), český právník, univerzitní profesor a soudce
 Petr Uličný (* 1950), fotbalista a později fotbalový trenér, narozen v Kroměříži
 Karel Čermák (1951–2013), český plavec a zakladatel TJ PS Kroměříž
 Zdeněk Junák (* 1951), herec, narozen v Kroměříži
 Pavel Svoboda, (1953) český politik
 Jiří Růžička (* 1953), jazzový klavírista
 Miloš Černoušek (* 1954), herec známý pod uměleckým pseudonymem Cyril Drozda
 Stanislav Hložek (* 1954), popový zpěvák, narozen v Kroměříži
 Miloš Malý (* 1954), český politik, narozen v Kroměříži
 Naděžda Rozehnalová (* 1955), právnička a vysokoškolská učitelka, narozena v Kroměříži
 Mirek Sova (* 1956), kytarista, narozen v Kroměříži
 Michal Peprník (* 1960), amerikanista a profesor americké literatury
 Zdenek Plachý (1961–2018), český hudební skladatel a divadelní a televizní režisér
 Radek Bajgar (* 1962), český publicista, producent, scenárista a režisér, původním povoláním lékař
 Michaela Šojdrová (* 1963), česká politička
 Antonín Tesař (*1963), český fotograf
 Pavel Štercl (* 1966), český a československý vodní slalomář a kanoista
 Petr Štercl (* 1966), český a československý vodní slalomář a kanoista
 Jiří Pokorný (* 1967), český divadelní režisér a dramatik
 Olga Sehnalová (* 1968), lékařka a sociálně-demokratická politička
 Pavel Hapal (* 1969), fotbalista, narozen v Kroměříži
 Pavel Novotný (* 1973), fotbalista, narozen v Kroměříži
 Michal Malacka (* 1973), český právník a vysokoškolský učitel
 Radek Vondráček (* 1973), český politik
 Markéta Pilátová (* 1973), česká spisovatelka, hispanistka a novinářka
 Ondřej Císař (* 1974), český sociolog a politolog
 Paula Wild (* 1974), bývalá česká modelka a pornoherečka
 Tomáš Netopil (* 1975), houslista a dirigent, narozen v Kroměříži
 Renata Berková (* 1975), česká triatlonistka, olympionička
 Patrik Vrbovský aka Rytmus (* 1977), zpěvák-rapper, narozen v Kroměříži
 Andrea Tögel Kalivodová (* 1977), česká operní pěvkyně-mezzosopranistka
 Bohumil Kartous (* 1977), český politický aktivista, vysokoškolský pedagog a publicista
 Jakub Uličník (* 1982), divadelní herec a člen skupiny All X, narozen v Kroměříži
 Kazma Kazmitch (* 1985), internetový bavič
 Zdeněk Klesnil (* 1986), bývalý český fotbalový útočník
 Václav Ondřejka (* 1988), český fotbalový útočník
 Barbora Silná (* 1989), rakouská krasobruslařka, narozená v Kroměříži
 Ondřej Soldán (* 1991), český muzikant a básník
 Gabriela Gunčíková (* 1993), zpěvačka narozena v Kroměříži
 Stanislav Vávra (* 1993), český fotbalový útočník
 David Klammert (* 1994), český zápasník–judista
 Štěpán Gajdoš (* 1997), český režisér, scenárista a herec

Studenti a učitelé

Studenti 
 Čeněk Slepánek (1878–1944), spisovatel, kandidát Nobelovy mírové ceny r. 1929
 Karel Dostál-Lutinov, básník, vůdčí osobnost Katolické moderny
 Beda Dudík, moravský historiograf
 Josef Filipec, lexikolog
 František Lepař, filolog, autor Homérského a Nehomérského slovníku řecko-českého
 František Nábělek, astronom, sestavil a vydal mapu Severního hvězdného nebe
 František Nábělek (botanik), botanik
 Matěj Pavlík (sv. Gorazd II.) – pravoslavný biskup popravený nacisty
 Ctibor Tovačovský z Cimburka, nejvyšší moravský hejtman, právník, autor Knihy tovačovské
 Štěpán kardinál Trochta, biskup litoměřický
 Jan Ohéral (1810–1868), spisovatel a novinář
 Aloys Skoumal, překladatel (mj. Joyceův Odysseus, Carrollova Alenka v říši divů, R. Kipling)
 Ludvík Svoboda (filosof) (1903–1977), profesor, marxistický filosof, hlavní redaktor Encyklopedie antiky
 František Sušil, kněz, sběratel lidové slovesnosti
 Ernst Mach, teoretický fyzik, filozof
 Ota Kříž, strojník, polárník a cestovatel
 Jan Šrámek, kněz, předseda strany lidové, předseda vlády
 Oldřich Uličný, profesor, bohemista, překladatel
 Felix Slováček, klarinetista a saxofonista

Učitelé 
 Bernard Bartlicius (1646–1716), piaristický historik a provinciál
 Gelasius Dobner (1719–1790), piarista, historik, latinsky vydal opravenou verzi Hájkovy Kroniky české
 František Adolf Moravec (1734–1814), historik a profesor kroměřížského piaristického gymnázia, v Kroměříži je po něm pojmenována ulice v centru města
 Josef Zahradníček (1881–1968), český pedagog a fyzik
 Josef Vašica (1884–1968), profesor, kněz, filolog a literární vědec
 Alois Šebela (1880–1942), římskokatolický kněz, středoškolský pedagog, čestný kanovník, vikář, ředitel vinařského družstva Unitas a vlastenec

Cihelna 

V obci bývala cihelna, v níž byla těžba ukončena v roce 1996. Později se cihelna stala zdrojem kontroverze a protestů obyvatel z důvodu možného zavážení (rekultivaci) místa teplárenským popílkem Otosanem.

Partnerská města 
  Châteaudun, Francie
  Kremže, Rakousko
  Nitra, Slovensko
  Piekary Śląskie, Polsko
  Râmnicu Vâlcea, Rumunsko
  Ružomberok, Slovensko

Galerie

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 
  Dostupné také online.

Související články 
 Kroměřížský sněm
 Kroměřížská výzva
 Kroměřížské pamětní desky
 Planetka (31238) Kroměříž
 Děkanát Kroměříž
 Hřbitovy v Kroměříži
 Knihovna Kroměřížska
 Kolonáda v Květné zahradě
 Křížová cesta na kroměřížském hřbitově
 Městská autobusová doprava v Kroměříži
 Psychiatrická nemocnice v Kroměříži
 Riegrovo náměstí
 Seznam kamenů zmizelých ve Zlínském kraji
 Seznam kulturních památek v Kroměříži
 Seznam uměleckých realizací z let 1948–1989 v Kroměříži

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 Encyklopedie Kroměříže – online encyklopedie provozovaná Knihovnou Kroměřížska
 Týdeník Kroměřížska – okresní týdeník, dříve Kroměřížská Jiskra
 kromeriz.eu – oficiální turistický portál
 Kroměříž – plynutí času. Pořad z cyklu České televize Národní klenoty. 23. 4. 2012. Dostupné online. (video online, 26 minut)
 Julius Chodníček: Kroměříž v hradbách. Paměti vlastence z druhé poloviny devatenáctého století. (PDF online)

 
Města na Moravě
Haná
Města v okrese Kroměříž
Okresní města v Česku
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Obce v okrese Kroměříž
Mikroregion Kroměřížsko
Sdružení obcí pro rozvoj Baťova kanálu a vodní cesty na řece Moravě
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla v Litenčické pahorkatině
Městské památkové rezervace ve Zlínském kraji
Sídla na řece Moravě