Želivka

Želivka (německy Zeliwka) je řeka v okresech Pelhřimov a Havlíčkův Brod v Kraji Vysočina a v okresech Benešov a Kutná Hora ve Středočeském kraji. Je to levostranný a celkově největší přítok řeky Sázavy. Ve středověku se Želivka jmenovala Sázava, později Soutická nebo
Zahrádecká řeka, ale její dnešní název Želivka se vyskytuje až v 16. století a je odvozen od Siloe tak jako označení pro Želivský klášter. Horní tok až po soutok s Jankovským potokem nad vodní nádrží Sedlice je označován názvem Hejlovka. Řeka je známá svou čistotou a kvalitou vody a je důležitým zdrojem pitné vody. Délka toku včetně zdrojnice Hejlovky činí 103,89 km, z toho připadá 40 km na říčku Hejlovku. Povodí Želivky měří 1188,4 km².

Průběh toku 
Pramení jako Hejlovka jihovýchodně od osady Vlásenice-Drbohlavy, na Českomoravské vrchovině, asi 10 km jižně od Pelhřimova. Přesněji se pramen řeky nachází pod Bukovým kopcem (702 m), v nadmořské výšce 677,3 m, na rozhraní katastrů obcí Mezná a Častrov. Říčka teče nejprve otevřeným údolím severním směrem. Západně od Pelhřimova nedaleko Vlásenice přijímá zleva Cerekvický potok, který přitéká od Nové Cerekve. Říčka vtéká do lesnaté krajiny, její tok se obrací k severovýchodu. Severně od Pelhřimova nedaleko Krasíkovic posiluje její tok zprava přitékající Bělá. Od hráze Sedlické nádrže (ř. km 63) je řeka již nazývána Želivkou. Dále řeka udržuje převážně severozápadní směr. U Želiva přijímá zleva svůj největší přítok, řeku Trnavu. Po zhruba dalších 10 km toku vzdouvá její vody v délce 39,1 km významná vodárenská nádrž Švihov (lidově zvaná Želivka), jejíž hráz byla vybudována na jejím 4,29 říčním kilometru během let 1965–1975. Z této vodní nádrže je dálkovým přivaděčem zásobena pitnou vodou Praha, ale i další města ve Středočeském kraji a v Kraji Vysočina. Po dalších čtyřech kilometrech toku ústí Želivka zleva do Sázavy na jejím 98,8 říčním kilometru u Soutic v nadmořské výšce 318,1 m.

Větší přítoky 

Největším přítokem Želivky co se délky toku, plochy povodí a vodnosti týče je řeka Trnava. Průměrná hustota říční sítě Želivky činí 1,24 km/km². Celkově se v jejím povodí nachází 1288 vodních toků v délce do jednoho kilometru a 360 vodních toků v délce 1 až 10 km. Potoků dlouhých 10 až 20 km je v povodí celkem pět. Dalších pět vodotečí má délku mezi 20 až 40 km. V délce 40 až 60 km se v povodí řeky nalézá jeden vodní tok.

 Cerekvický potok, zleva, ř. km 89,4
 Bělá, zprava, ř. km 72,9
 Jankovský potok, zprava, ř. km 64,4
 Trnava, zleva, ř. km 52,0
 Martinický potok, zleva, ř. km 36,7
 Blažejovický potok, zleva, ř. km 29,1
 Sedlický potok, zleva, ř. km 7,3

Vodní režim 
Želivka patří také jako Sázava mezi toky vrchovinno-nížinné oblasti. V zimním a jarním období odteče nad 60 % celoročního odtoku. Průměrný průtok Želivky v Souticích nedaleko ústí činí 3,91 m³/s.

Průměrné měsíční průtoky Želivky ve stanici Nesměřice v roce 2014:

Hlásné profily:

M-denní průtoky u ústí:

N-leté průtoky v Čakovicích:

N-leté průtoky v Želivě:

N-leté průtoky v Poříčí:

N-leté průtoky v Souticích:

Vliv vodních nádrží 

Vodní režim Želivky je výrazně ovlivněn přehradními nádržemi v jejím povodí, především hospodařením na vodním díle Želivka-Švihov. Průměrný dlouhodobý průtok (Qa) u ústí (bez vlivu VD Švihov) činí 6,98 m³/s. Z tohoto množství je v současné době odváděno do vodovodní sítě průměrně 2,5 m³/s vody, která chybí Sázavě. Tento úbytek je patrný obzvláště v letních měsících.

Tabulka: Porovnání průměrných ročních průtoků (QRO/QRN) k dlouhodobému průměrnému průtoku Želivky v profilech Soutice a Nesměřice (Qa 1931–1980)(ovlivněno odběry na VD Želivka-Švihov)

 Qa – průměrný dlouhodobý průtok
 QRO – průměrný roční ovlivněný (měřený) průtok
 QRN – průměrný roční neovlivněný (rekonstruovaný) průtok
 ZPR – změna průtoku (rozdíl mezi QRO a QRN)

Vodní nádrže v povodí Želivky 
 Vodní nádrž Němčice
 Vodní nádrž Sedlice
 Vodní nádrž Trnávka
 Vodní nádrž Vřesník
 Vodní nádrž Želivka-Švihov

Silniční mosty na Hejlovce 
 11253-1 – v Ústrašíně – rok výstavby (1911)
 34-028 – mezi Ondřejovem a Ústrašínem – rok výstavby (1938)
 03414-1 – ve Vlásenici – rok výstavby (1904)
 MK (bývalá silnice I/19) – pod Dubovicemi
 34-060 a 34-061 (jeden most je inundační) – lipické údolí – rok výstavby (1939) a (1961)
 112-049 – pod Bácovicemi – rok výstavby (1840)
 12925-2 – mezi Krasíkovicemi a Pobistrýcemi – rok výstavby (1955)
 MK u Prokopova mlýna – mezi Svépravicemi a Kojčicemi

Mlýny 
Mlýny jsou seřazeny po směru toku řeky.
 Mlýn Chodeč – Stanovice čp. 34, Nová Cerekev, okres Pelhřimov
 Klášterní mlýn – Želiv, okres Pelhřimov, kulturní památka

Odkazy

Reference

Literatura 
 František Pleva, ŽELIVKA naše řeka. Pelhřimov: Nová tiskárna Pelhřimov, spol. s r. o., 2003.

Související články 
 Soutok Sázavy a Želivky
 Tunel Želivka
 Vodní zdroj Želivka

Externí odkazy 
 
 Čakovice – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Vltavy 
 Želiv – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Vltavy 
 Poříčí – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Vltavy 
 Soutice – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Vltavy 
 Vodohospodářské věstníky

 
Řeky v okrese Pelhřimov
Řeky v okrese Havlíčkův Brod
Řeky v okrese Benešov
Řeky v okrese Kutná Hora
Řeky v Křemešnické vrchovině
Řeky ve Vlašimské pahorkatině
Želivka