Kvantitativní výzkum

Kvantitativní výzkum (z lat. quantum, kolik?) je ve společenských vědách metoda standardizovaného vědeckého výzkumu. Popisuje zkoumanou skutečnost pomocí proměnných (znaků), které lze vyjádřit čísly. Ta mohou vznikat buď měřením nebo častěji škálováním samotnými respondenty (např. od 1 do 10). Výsledky jsou pak zpracovány - obvykle pomocí statistických metod - a nakonec interpretovány. Cílem je získání dat od zkoumané populace či skupiny.

Popis 
Vždy máme dva nebo více souborů kvantitativních dat, které chceme porovnat, případně zjistit zda jsou rozdíly mezi nimi staticky významné. V kvantitativním výzkumu je rozsah výzkumného vzorku vždy daný statistickými zákonitostmi.

Východiskem pro kvantitativní výzkum je výchozí hypotéza, z níž vyplývá výběr znaků (otázek). Na tomto základě se vytvoří dotazník, který se předloží přiměřenému počtu vhodně vybraných respondentů. Na jejich počtu a výběru, ale i na návratnosti dotazníků pak závisí reprezentativnost výsledků.

Jednotlivé znaky mohou mít číselnou či měřitelnou povahu; sem patří například věk, tělesná výška, měsíční příjem atd., ale také kategoriální údaje jako např. pohlaví nebo jednoznačná volba z daných možností. Neměřitelný znak je třeba převést na čísla obvykle škálováním (dotazovaný udává např. svoji spokojenost s vládou ve stupnici 1 až 10). Jen v prvním případě jsou výsledky skutečně objektivní, kdežto ve druhém závisí jak na přesné formulaci otázky, tak i na chápavosti a schopnostech respondentů.

 Jedním z rysů pro kvantitativní výzkum je deduktivní přístup, neboť výzkumníci vycházejí z nějaké teorie či obecně pojatého problému a formulují hypotézy o vztazích mezi proměnnými tak, aby následným sběrem dat byli schopni ověřit či vyvrátit pravdivost těchto hypotéz. Dalším rysem typickým pro tento výzkum je objektivita. Ideálně je výzkumník nezúčastněný, snaží se neklást otázky zaujatě vůči dotazovanému. Výzkumu se zpravidla zúčastňuje velké množství respondentů a šetření probíhá anonymně.

V České republice kvantitativně analytické postupy převážně učí akademičtí pracovníci na úrovni doktorů.

Základní techniky sběru dat 
 Nejtypičtější formou pro kvantitativní výzkum je standardizovaný dotazník.

Otázky u dotazníku můžeme rozdělit podle formy na uzavřené, polouzavřené a otevřené (volné).

 Na uzavřené otázky je možné odpovědět možnostmi ano nebo ne. (např.: "Byl(a) jste někdy svědkem napadení?" a) ANO; b) NE).
 Polouzavřené se vyznačují jinými jasnými odpověďmi, kde není dán přílišný prostor pro širší vyjádření respondenta. (např.: "Jak jste se dozvěděl(a) o dnešní akci? a) z médií b) od známých c) jinak).
 Oproti tomu v otevřených (volných otázkách) respondent nemá možnosti předem zadané a jde pouze o jeho vlastní vyjádření. (např.: "Co si myslíte o vtrhnutí ruských vojsk na Krym?" min. 150 slov)

Mezi další techniky patří např.: pozorování, obsahová analýza, dotazník, strukturovaný rozhovor (=takový typ rozhovoru, ve kterém jsou předem dané otázky, které nelze změnit, při všech rozhovorech musí být zachované přesné řazení), didaktický test, motorické testy, sběr sekundárních dat a další.

Použití 
Kvantitativní metody se nejlépe hodí ke zkoumání jednoduchých a měřitelných znaků, případně jejich kombinací, ve velkých a více méně stejnorodých populacích. U složitějších a neměřitelných znaků, které je třeba škálovat, jejich spolehlivost i srovnatelnost přirozeně klesá, hlavně pokud nejsou otázky formulovány jednoznačně. Proto se dnes kvantitativní metody často kombinují s kvalitativními, jejichž výsledky nejsou reprezentativní, umožňují ale lepší porozumění skutečnému stavu věcí.

Fáze výzkumu 
 Řeší se vždy jeden nebo více problémů. Řešení vědeckého problému představuje řadu propojených a na sebe závislých činností. Základní schéma postupu zní:

1) Určení tématu výzkumu 
 Definování výzkumného problému a otázek
 Stanovení hypotéz

2) Výběr metodologie 
 Určení metody sběru dat (rozhovory, testy, dotazník, telefonicky apod.), metody výběru (metoda sněhové koule, samovýběr apod.)

3) Připravení výzkumu 
 Zhotovení výzkumného instrumentu (dotazník, záznamový arch apod.)
 Volba respondentů (podle věku, pohlaví, příjmů apod.)

4) Sběr dat 
 Sbírání konkrétních dat týkajících se výzkumu

5) Analýza dat 
 Ověření, či vyvrácení předem stanovených hypotéz

6) Výzkumná zpráva 
 Výsledky výzkumu a analýzy
 Představení sesbíraných dat

Srovnání kvantitativního a kvalitativního výzkumu 
Kvantitativní výzkum oproti kvalitativnímu vyžaduje větší soubory dat a respondentů, výsledky jsou více reprezentativní, méně závislé na názorech a schopnostech respondentů a vedou tak k lépe ověřitelným a srovnatelným výsledkům. Jejich interpretace bývá naopak náročnější.

Výhody a nevýhody kvantitativního výzkumu 
Výhody

Mezi nejčastější pozitiva kvantitativního výzkumu patří rychlý a přímočarý sběr dat a snadné zobecnění výsledků na celou populaci. Je tudíž výhodný při zkoumání velkých skupin. Sebraná data jsou přesná, numerická a lehce ověřitelná. Další nezpochybnitelnou výhodou je, že výsledky jsou relativně nezávislé na výzkumníkovi.

Nevýhody

Výzkum nebere v potaz lokální specifika, nepřichází s ničím novým (sbírá pouze konkrétní data), může pouze potvrdit či vyvrátit již zavedené teorie.

Související články 
 Kvalitativní výzkum

Externí odkazy

Literatura 
 M. Disman, Jak se vyrábí sociologická znalost. Praha: Karolinum 2011
 M. Petrusek (red.), Velký sociologický slovník. Heslo Metody sociologické. Sv. I., str. 622n.
 Punch, K.F., Úspěšný návrh výzkumu
 Reichel, J. Kapitoly metodologie sociálních výzkumů
 Metody výzkumu. Fakulta sportovních studií Masarykovy univerzity | MUNI SPORT [online]. Dostupné z: https://www.fsps.muni.cz/emuni/data/reader/book-8/04.html
 Techniky sběru informací – Sociologická encyklopedie. [online]. Dostupné z: https://encyklopedie.soc.cas.cz/w/Techniky_sb%C4%9Bru_informac%C3%AD
 Hendl, J. Úvod do kvalitativního výzkumu. Praha: Karolinum, 1997
 Byčkovský, P. (1992). Dvě netradiční metody analýzy dat a jejich využití v pedagogickém výzkumu. Pedagogika, (2), 237-250.
 Gavora, P. (2015). Obsahová analýza v pedagogickom výskume: Pohľad na jej súčasné podoby. Pedagogická orientace, 25(3), 345–371.
 Kočvarová, I., Soukup, P. (2019). Výuka kvantitativní analýzy dat jako součást metodologie výzkumu v pedagogických studijních programech veřejných vysokých škol v ČR. Orbis scholae, 12(3), 127-145.

Reference 

Údržba:Články s referencemi v nadpisech
Vědecká metoda
Sociologická metodologie
Psychologická metodologie
Statistika