1939

1939 (MCMXXXIX) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal nedělí.

Události 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1939

Leden 
 1. leden – Založena firma Hewlett-Packard.
 27. leden – Rozhodnutí československé vlády o propuštění Židů ze státní služby ČSR.

Únor 
 2. únor – Maďarská armáda vstupuje na území Podkarpatské Rusi ČSR.
 14. únor – Na vodu je spuštěna německá bitevní loď Bismarck o výtlaku 41 700 tun.
 24. únor – Maďarsko přistupuje k paktu proti Kominterně.

Březen 
 2. březen – Papežem byl zvolen Pius XII.
 3. březen – Stalinův emisar Jarcev předkládá Finsku sovětské návrhy na zabezpečení proti německé agresi – později odmítnuty
 8. březen – Hitler informuje říšskou reprezentaci o tom, že ČSR kvůli nesnesitelné situaci v Praze bude obsazena nejpozději do týdne
 10. březen – Stalinův projev k delegátům XVIII. sjezdu strany V Moskvě – nástin možných budoucích válek
 14. březen
 Snem Slovenskej krajiny odhlasoval odtržení Slovenska a utvoření samostatného Slovenského státu (Jozef Tiso prezidentem)
 začátek německé okupace Čech, Moravy a Slezska
 vojáci českého 8. pluku v Místku kladou ozbrojený odpor německým jednotkám (bitva o Czajankova kasárna)
 15. březen
 německá okupace českých zemí, obsazení Čech a Moravy (německý IV. a XVI. sbor) – operace Marzwirbel
 zahájena první masová zatýkací akce v ČSR zaměřená proti všem potenciálním odpůrcům Říše – akce Gitter (Mříže)
 Podkarpatská Ukrajina vyhlašuje nezávislost na ČSR
 16. březen
 maďarské jednotky okupují s německým souhlasem Podkarpatskou Ukrajinu
 zřízení Protektorátu Čechy a Morava, jmenování protektorátní vlády (ČSR)
 17. březen – zavedení pravostranného silničního provozu v Protektorátu Čechy a Morava (ČSR)
 18. březen – Konstantin von Neurath jmenován říšským protektorem (ČSR)
 19. březen – německá vojenská přehlídka na Václavském náměstí v Praze u příležitosti Dne branné moci (ČSR)
 21. březen – položen základ vzniku Národního souručenství (jediné politické strany v Protektorátu Čechy a Morava)
 23. březen
 Německo anektuje litevské město Klaipėda (Memel) obývané etnickými Němci
 podepsání slovensko-německé „smlouvy o ochraně“
 26. březen – zavedení pravostranného silničního provozu v Praze
 27. březen – generál Franco přistupuje k paktu proti Kominterně (Španělsko)
 28. březen – španělská občanská válka končí naprostým vítězstvím nacionalistických sil
 29. březen
 Estonsko a Lotyšsko je prostřednictvím vyslanců varováno, aby neuzavíralo smlouvy ohrožující bezpečnost a zájmy SSSR
 šéf civilní správy Konrad Henlein vydává nařízení zakazující židovskému obyvatelstvu volně disponovat majetkem (ČSR)
 31. březen – na základě událostí z 15. března v ČSR Velká Británie a Francie deklarují garanci celistvosti polských a rumunských hranic

Duben 
 1. duben
 nacionalisté ve Španělsku vyhlašují občanskou válku za skončenou
 spuštěna na vodu německá bitevní loď Tirpitz (Wilhelmshaven)
 2. duben – zahájen nábor do Národního souručenství (jediné politické strany v Protektorátu Čechy a Morava)
 5. duben – do Prahy přicestoval říšský protektor Konstantin von Neurath (ČSR)
 6. duben – Británie, Francie a Polsko podepisují smlouvu o vzájemné pomoci v případě napadení
 7. duben – Itálie napadá Albánii
 9. duben – italská vojska obsazují Tiranu (Albánie), král Zog I. prchá do Řecka
 13. duben – Británie a Francie se zavazují podporovat Rumunsko a Řecko
 15. duben – od tohoto data se po ukončení vojenské správy začíná v Protektorátu formovat gestapo (ČSR)
 17. duben
 německý státní tajemník nabízí v Berlíně sovětskému vyslanci sérii dohod o politickém a ekonomickém sblížení Německa a SSSR
 SSSR navrhuje trojalianci s Británií a Francií (problémy: nasazení vojenských sil v případě útoku, garance pro pobaltské státy a Finsko)
 27. duben
 Británie znovu zavádí vojenské odvody
 státní prezident Emil Hácha jmenoval gen. Aloise Eliáše ministerským předsedou nově formované protektorátní vlády (ČSR)
 28. duben – německá vláda oznamuje jednostranné vypovězení anglo-německé námořní smlouvy
 30. duben – v Krakově ustavena tzv. Zahraniční vojenská skupina československá v Polsku

Květen 
 3. květen – spuštěna na vodu britská bitevní loď Prince of Wales
 5. květen
 vojáci 1. československé jednotky zformované v Polsku přísahají v Krakově věrnost ČSR
 rozkaz Reinharda Heydricha ke zformování gestapa v Protektorátu Čechy a Morava.
 6. květen – převoz ostatků K. H. Máchy z Litoměřic do Prahy – jedna z mohutných protiokupačních a protinacistických demonstrací
 11. květen – sovětský průzkumný letoun R-5 sestřelen japonskou stíhačkou Ki-10 na mongolsko-čínském pomezí
 12. květen – pohraniční střet mongolské 6. jízdní divize s japonským 8. plukem bargutské jízdy
 13. květen – japonské letectvo zahajuje operační činnost v oblasti Chalchyn-Golu (Mongolská-mandžuská hranice)
 17. květen – Švédsko, Norsko a Finsko odmítají německou nabídku na podepsání smlouvy o neútočení
 19. květen – Molotov žádá Finsko o podrobnosti k finskému záměru opevnit Alandské ostrovy – odmítnuto
 22. květen – Německo a Itálie podepisují tzv. Ocelový pakt
 27. květen – Sovětská letecká bombardovací akce proti Charbinu (Mongolsko-mandžuská hranice)
 28. květen
 silné letecké souboje na mongolsko-mandžuské hranici
 japonský útok na sovětsko-mongolské pozice, boje do 29. května 1939

Červen 
 2. červen – Žukov jmenován velitelem sovětských sil
 5. červen – podplukovník Ludvík Svoboda ilegálně uniká poblíž Ostravy do Polska
 6. červen – ratifikace smlouvy o Alandských ostrovech ve finském parlamentu
 11. červen – Ludvík Svoboda pověřen československým konzulátem v Krakově řízením československé vojenské jednotky
 18. červen – návštěva britského generála Waltera Kirkea ve Finsku – diplomatické konzultace o finských záměrech
 21. červen – výnos říšského protektora o zavedení Norimberských zákonů v českých zemích (ČSR)
 30. červen
 přidělení bývalého pracovního tábora v Malých Bronowicích československé jednotce (Polsko)
 v Protektorátu vzniká Národní odborová ústředna zaměstnanecká (povinně spojující téměř 700 odborových organizací a spolků)

Červenec 
 1. červenec – přijetí britského a francouzského vyslance v Moskvě – požadavek podpory sovětských „garancí ochrany“ pobaltských republik
 2. červenec – 80 japonských tanků zahajuje útok na postavení sovětského 149. střeleckého pluku a 9. motomechanizované brigády na jihu Mongolska
 4. červenec – vrcholí těžké sovětsko-japonské boje o Bain Cagan v jihovýchodním Mongolsku
 7. červenec – opakovaný útok japonské 23. divize západně od Chalchyn golu (jihovýchodní Mongolsko)
 9. červenec – Winston Churchill vybízí vládu k utvoření vojenské aliance se SSSR
 18. červenec – americký prezident Franklin D. Roosevelt žádá Kongres o revizi zákona o neutralitě
 19. červenec – ve Varšavě přislíbena britská podpora Polskému státu v případě jeho napadení. (generál W. E. Ironside)
 21. červenec – říšský protektor nařizuje zřízení Ústředny pro židovské vystěhování (ČSR)
 23. červenec
 irská vláda staví IRA (Irskou republikánskou armádu) mimo zákon
 japonská armáda zahajuje další útoky proti sovětským přepravištím přes řeku Chalchyn gol (Mongolsko)
 Mahátma Gándhí, indický duchovní vůdce, píše osobní dopis Hitlerovi žádající zabránění jakékoli možné válce
 25. červenec
 velení Kuang-tungské armády zastavuje boje na mongolsko-mandžuském pomezí
 první nařízení o zavedení všeobecné pracovní povinnosti pro muže ve věku 16–25 let na území Protektorátu Čechy a Morava
 26. červenec – vláda USA vypovídá americko-japonskou obchodní smlouvu z roku 1919

Srpen 
 2. srpen
 v Paříži zřízena československá vojenská kancelář
 porada japonského generálního štábu – rozhodnutí provést v oblasti Nomonchanu generální ofenzívu proti sovětským vojskům (Mandžusko)
 10. srpen
 císař Hirohito stvrzuje operaci v Nomonchanu
 vytvoření japonské 6. armády
 12. srpen – v Bratislavě je podepsána smlouva o tzv. ochranném pásmu mezi Německem (Hans Bernard) a Slovenskem (Jozef Tiso)
 14. srpen
 německá vláda vyjadřuje ochotu akceptovat sovětské požadavky v Pobaltí výměnou za sovětský souhlas s akcí proti Polsku
 vyhláška policejního ředitelství v Praze zakazující Židům návštěvy veřejných podniků (ČSR)
 15. srpen
 admirál Karl Dönitz odvolán z dovolené do Kielu, aby zde připravil rozkazy k mobilizaci a pohotovosti ponorek, pro jejich nasazení
 německé kapesní bitevní lodě Deutschland a Admiral Graf Spee spolu s 21 ponorkami vyplouvají „na lov“ do Atlantského oceánu
 19. srpen
 prvních 14 německých ponorek typu VII a IX začíná zaujímat pozice kolem Britského souostroví (do 21. srpna)
 neočekávaný Žukovův útok proti japonské 6. armádě na mandžuské hranici (Chalchyn gol)
 20. srpen – sovětská 1. tanková brigáda a 8. mechanizovaná brigáda útočí na japonské jednotky v prostoru Písečné hory (Mandžuská hranice).
 21. srpen
 porada Hitlera a vojenských velitelů v Berchtesgadenu – oznámení úmyslu řešit „polský problém“
 německé válečné námořnictvo provádí rozmisťování hladinových lodí a ponorek
 23. srpen
 Německo uzavírá s SSSR pakt o neútočení, v jehož tajných dodatcích si rozdělili sféry vlivu
 sovětská vojska dosahují Nomonchanu (Mandžusko), zhroucení japonské obrany
 v Gdaňsku je proveden nacistický puč
 letadla RAF začínají provádět průzkumné lety nad Severním mořem za účelem odhalení německých námořních sil
 24. srpen
 japonská 14. pěší divize obklíčena a likvidována sovětskými vojsky (Mongolsko-mandžuská hranice)
 mobilizace všech jednotek polského bojového letectva
 Von Rundstedt dostává rozkaz k vytvoření velitelství Skupiny armád Jih (v rámci příprav invaze do Polska)
 2. nařízení o všeobecné pracovní povinnosti pro muže ve věku 16–25 let na území Protektorátu (ČSR)
 25. srpen
 pumový útok IRA v Coventry (Británie)
 uzavření britsko-polské dohody o vzájemné pomoci
 1. Hitlerův rozkaz k zahájení operace Weiss – invaze do Polska dne 26. srpna ve 4:30 (rozkaz byl večer odvolán)
 v Praze dochází k zatýkání členů odbojové organizace Zdeňka Schmoranze
 po 16. hodině vplouvá do Gdaňského přístavu německá školní loď Schleswig-Holstein („přátelská návštěva“)
 26. srpen
 sovětská 6. tanková brigáda útočí na pozice japonské 14. a 23. divize, obklíčení (Mongolsko-mandžuská hranice)
 rozkaz polským leteckým jednotkám k rozmístění na polní letiště
 27. srpen
 slovenská vláda vyhlašuje mobilizaci
 na moře vyplouvá dalších 6 německých ponorek
 28. srpen
 Německo formálně ruší smlouvu o neútočení s Polskem podepsanou v roce 1934
 německá kapesní bitevní loď Deutschland odplouvá do severního Atlantiku
 29. srpen – Tři polské torpédoborce ORP Burza, ORP Grom a ORP Błyskawica prchají v rámci operace Peking do Velké Británie, kam připlouvají 1. září
 30. srpen
 pád japonské vlády Kiičira Hiranumy
 odjezd československé jednotky do výcvikového tábora Leszná u Baranovičů v tehdejším Polsku
 všeobecná mobilizace v Polsku, uzavření koridoru mezi Východním Pruskem a Německem
 Polsko odesílá své 3 torpédoborce (Burza, Grom, Blyskawica) a 1 ponorku do Británie a 3 ponorky do západního Baltu
 31. srpen
 definitivní rozdrcení japonské 6. armády v Mandžusku, zastavení sovětsko-japonských bojů
 nejvyšší sovět SSSR jednomyslně schvaluje uzavření sovětsko-německé smlouvy o neútočení
 italský ministr zahraničí Ciano sděluje, že Itálie nebude v žádném případě bojovat proti Británii a Francii
 povolání záložníků Royal Navy, britské loďstvo je uvedeno do válečného stavu
 u jižního Grónska doplňuje německá kapesní bitevní loď Deutschland zásoby z tankeru Westerwald
 Hitlerův konečný rozkaz k zahájení operace Fall Weiss – k invazi do Polska dne 1.9. ve 4:45
 předstíraný útok na německou rozhlasovou stanici v Gliwicích

Září 
 1. září
 napadení Polska Německem, zahájení operace Fall Weiss, začátek druhé světové války
 německý letecký útok na nebráněné město Wieluń (Polsko, 4:40 ráno), první bombardování tohoto druhu (terror bombing)
 ve 4:45 ráno německá cvičná bitevní loď Schleswig-Holstein zahajuje palbu na polské námořní depo a posádku na Westerplatte
 asi v 7 h. ráno se odehrává u vesnice Nieporet (Polsko) první velká letecká bitva (64 letadel P-11 proti 100 letadel He-111, Do-17, Bf-110)
 zatýkání v Protektorátu Čechy a Morava – německá operace Albrecht I. – v Čechách zatčeno 1247 osob
 v Německu je vydán zákaz vycházení židům po 21. hodině
 Mussolini vyhlašuje neutralitu Itálie
 Slovenská republika vyhlašuje Polsku válku. Stává se tak prvním oficiálním spojencem Německa
 2. září
 Velká Británie zaslala Německu ultimátum, Itálie vyhlásila svou neutralitu
 všeobecná mobilizace v Británii a Francii
 polské síly ve Wieluni se vzdávají německé 10. armádě
 3. září
 Velká Británie, Francie, Austrálie a Nový Zéland vyhlašují Německu válku
 v 11:15 dostávají všechny lodě britského námořnictva signál „Total Germany“ sdělující, že Británie a Německo jsou ve válce
 německé válečné lodě ostřelují polská postavení na poloostrově Hel a Westerplatte v Gdaňsku
 německými leteckými útoky jsou potopeny polský torpédoborec Wicher a minonoska Gryf
 dekret polského prezidenta o vytvoření československé vojenské jednotky v Polsku (velitelem armádní generál Lev Prchala)
 německá ponorka U-30 torpéduje britský osobní parník SS Athenia (112 lidí zahynulo, z toho 28 Američanů)
 přesun britské 3. divize torpédoborců do Gibraltaru
 Neville Chamberlain jmenuje Winstona Churchilla prvním lordem admirality
 britské letectvo provádí první nálet na Německo (10 letounů Whitley shazuje 13 tun letáků nad Hamburkem a Brémami
 4. září
 končí bitva u Mlawy, polská armáda Modlin ustupuje
 zahájení přesunu britských expedičních sil do Francie (až 3. říjen 1939)
 britské letouny typu Bristol Blenheim z 2. skupiny bombardují základnu Kriegsmarine ve Wilhelmshavenu
 britské letouny typu Vickers Wellington bombardují německé lodě v Brunsbüttelu, ztráta dvou letadel
 5. září
 USA deklarují neutralitu v začínající válce
 polské síly v oblasti Piotrkowa se vzdávají německé 10. armádě
 v 8:15 potápí U 47 (kapitána Günthera Priena) britskou loď Bosnia, první úspěch kpt. Priena, budoucího ponorkového esa
 Maroko vyhlašuje válku Německu
 Japonsko vyhlašuje komuniké o svém nevměšování se do válečného konfliktu
 Egypt přerušuje diplomatické styky s Německem
 po 14. hodině dochází k dalšímu ponorkovému útoku, německá ponorka U-48 (kapitán Herbert Schultze) potápí britskou loď Royal Sceptre
 6. září
 Jižní Afrika vyhlašuje Německu válku
 dobytí Krakova, Piotrków Trybunalski kapituluje, polské síly se stahují na řeky Narva, Visla a San
 7. září
 pád polské pevnosti a námořního depa ve Westerplatte (major Henryk Sucharski)
 obranné pozice na Narvě se začínají stahovat na řeku Bug, Tarnów dobyt vojsky německé 14. armády
 polský prezident Ignacy Mościcki opouští spolu s vládou Varšavu
 protektorátní vláda schvaluje stanovisko Úřadu říšského protektora ohledně vyvěšování vlajek a hraní hymen
 8. září
 Němci uzavírají 1. velké obklíčení polských vojsk v prostoru Kielce – Radom a dosahují Varšavy, boje do 12. září 1939
 konec veškerého polského odporu na Westerplatte
 Němci zahajují druhý velký manévr s cílem obklíčit Brest-Litovsk a Lvov (německý 19. sbor, generál Heinz Guderian)
 celkové zničení polského námořního letectva umístěného v zálivu poloostrova Hel u Gdaňska při náletu německých Ju-87
 britská BBC začíná s pravidelnými denními relacemi v českém jazyce
 9. září
 začíná bitva na Bzuře, největší bitva polského tažení
 první německý útok na Varšavu
 10. září
 Kanada vyhlašuje Německu válku
 německá 30. pěší divize 8. armády zasažena polským útokem z prostoru Poznaňska (bitva na Bzuře)
 Piatek dobyt jednotkami 14. polské pěší divize (bitva na Bzuře)
 kapitulace Poznaně, začátek obrany pevnosti Modlin
 v nočních hodinách pokládají britské torpédoborce HMS Express a HMS Esk první minové pole před německým pobřežím
 11. září
 evakuace tábora v Lešně, přesun československé vojenské jednotky dále na východ
 polské ponorky dostávají rozkaz pokusit se proniknout do Anglie
 pokračují sovětsko-finské rozhovory v Moskvě – finský návrh na obchodní dohodu, nezájem ze strany SSSR
 12. září
 Lewice dobyta jednotkami polské 16. pěší divize (bitva na Bzuře).
 Protiútok německé 8. armády proti polské 17. pěší divizi, odražen (bitva na Bzuře).
 Białystok dobyt vojsky německé 3. armády.
 Édouard Daladier přebírá funkce francouzského ministerského předsedy, ministra zahraničí a ministra války.
 13. září
 dokončeno přeskupení tří polských armád na severní břeh Bzury (bitva na Bzuře)
 německá berlínská 3. pěší divize proniká přes Vislu jižně od Varšavy a obrací na útěk polský 19. pěší pluk směrem na Lack
 německé bombardování Frampolu (Polsko), 90 % města zničeno, první plošné bombardování od začátku války
 ubytování československé jednotky u Tarnopole, účast na protiletadlové obraně
 německé jednotky dokončují obklíčení Varšavy
 14. září
 polská 4. a 16. pěší divize (armáda Pomorze) zahajují útok na styk německé 8. a 10. armády (bitva na Bzuře)
 německé jednotky obsazují Gdyni a Brest-Litovsk, Siedice dobyta vojsky německé 3. armády
 severozápadně od Irska potápějí britské torpédoborce HMS Faulknor, HMS Foxhound a HMS Firedrake německou ponorku U-39, posádka zajata
 polská ponorka ORP Orzeł spouští kotvy v Tallinu a žádá estonské úřady o možnost opravy a přesun nemocného velitele na pevninu
 15. září
 polská armáda Pomorze přechází do obrany na severním břehu Bzury (bitva na Bzuře)
 první britský transatlantický konvoj vyplouvá z Halifaxu (Nové Skotsko)
 16. září
 německá 8. armáda přebírá aktivitu a zahajuje likvidaci polské Pomořanské a Poznaňské armády u Bzury (bitva na Bzuře)
 německá vojska dokončují obchvatný manévr Varšavy
 podepsáno sovětsko-japonské příměří
 Sovětský svaz uznává Slovenskou republiku
 polská ponorka ORP Orzeł internována estonskými úřady Tallinu, které jednají na nátlak vlád Německa a Sovětského Svazu
 17. září
 Sovětský svaz napadl Polsko, sovětská vojska postupují na dohodnutou demarkační linii (původně podél řek Narew, Visla a San), organizovaný odpor polské armády se začíná hroutit
 Němci přechází znovu do útoku podél obou břehů Bzury k severu (1. a 4. tanková divize, 18. a 19. pěší divize)
 kapitulace Lublinu (Polsko), polský prezident a vláda emigrují do Rumunska, rozkaz k evakuaci vydává též velitel letectva
 Kutno obsazeno vojsky německé 8. armády
 přechod československé vojenské jednotky na sovětskou stranu v oblasti mezi Polskem a Ukrajinou
 potopení britské letadlové lodi HMS Courageous v Atlantiku německou ponorkou U-29 (518 mrtvých, jde o první potopenou britskou válečnou loď ve 2. světové válce)
 nové protektorátní nařízení ohledně tisku, vymezení poslání, snaha o ideologizaci (ČSR)
 18. září
 polská ponorka Orzel uniká z estonského zajetí a po útocích estonských a ruských plavidel pokračuje do Anglie
 další polská ponorka Rys internována ve Švédsku
 největší tanková bitva v polském tažení u Tomaszów Lubelski (80 polských tanků)
 polská vláda, prezident a generální štáb ustupují do Rumunska, internace
 ustává polský odpor v kotli po rozsáhlé německé obkličovací akci na Bzuře (Polsko)
 po těžkých bojích Rusové obsazují Vilnius (později i Grodno a Lvov), setkání s Němci v Brest-Litevsku
 protektorátní vláda stvrzuje rozhodnutí Syrového vlády z října 1938 – 28. říjen nebude nadále považován za st. svátek (ČSR)
 19. září
 polská 15. pěší divize se stahuje na čáru Sanniky-Budy Staré Witkowice
 polská armáda zastavuje organizovaný boj
 189 mužů ze skupiny Českých legionářů pod vedením podplukovníka Svobody přechází k sovětským vojskům
 20. září – britské torpédoborce HMS Forrester a HMS Fortune potápějí 60 mil západně od Hebrid německou ponorku U-27 (kpt. Franz)
 21. září
 Reinhard Heydrich oznamuje, že všichni polští Židé budou uvězněni v ghettech
 polská ponorka Wilk připlouvá na britskou námořní základnu Scapa Flow
 22. září
 estonský ministr zahraničí Karl Selter je vystaven v Moskvě tlaku na okamžité uzavření smlouvy o vzájemné pomoci
 čs. jednotka je umístěna v Kamenci Podolském, přejmenována na Východní skupinu čs. armády
 Sovětské jednotky obsadily Lvov
 23. září – Rusové dosahují řeky Bug, předem dohodnuté linie táhnoucí se z Východního Pruska
 25. září
 zahájeno dělostřelecké bombardování obklíčené Varšavy
 polská ponorka Zbik internována ve švédském přístavu Sandham
 26. září
 zahájeno plošné bombardování Varšavy. 400 německých letadel, 486 tun trhavých a 72 tun zápalných bomb – operace Wasserkante
 2 těžké německé nálety na polskou pevnost Modlin
 počátek soustřeďování 160 000 sovětských vojáků v pohraničních opevněních u města Narvy v Estonsku
 německá média uveřejňují nepravdivou zprávu o potopení britské letadlové lodi HMS Ark Royal
 27. září – Sovětská provokace vůči Estonsku – zinscenovaný ponorkový útok na sovětskou dopravní loď Mětallist v Narvském zálivu
 28. září
 kapitulace obklíčené Varšavy
 konec polského tažení, porážka Polska, podepsání rusko-německé smlouvy o rozdělení Polska
 po jednáních v Moskvě podepsána sovětsko-estonská smlouva o vzájemné pomoci, narušení estonské suverenity
 v Paříži se tvoří polská exilová vláda, Władysław Raczkiewicz prezidentem, Władysław Sikorski vrchním velitelem
 29. září
 kapitulace polské pevnosti Modlin
 rozdělení Polska mezi Německo a Rusko
 ustavení první čs. vojenské jednotky v Agde ve Francii
 30. září – v Paříži zřízena polská exilová vláda, prezident Polska Ignacy Mościcki rezignuje, jeho nástupcem W. Raczkiewicz

Říjen 
 1. říjen
 Karl Dönitz povýšen na kontradmirála s titulem „Befehlshaber der U-boote“
 na celém území protektorátu zavedeno přídělové hospodářství na potraviny a pohonné hmoty
 2. říjen
 bitva o Kock (Polsko), poslední polský odpor německé a sovětské invazi (do 6.10.)
 kapitulace obránců poloostrova Hel v Gdaňsku
 USA uznává polskou vládu v Paříži
 3. říjen – prezident Roosevelt vyhlašuje neutralitu USA vůči evropskému konfliktu
 5. říjen
 německá vítězná přehlídka ve Varšavě
 po jednáních v Moskvě podepsána sovětsko-lotyšská smlouva o vzájemné pomoci, SSSR může využívat základnu Liepāja
 Sovětský svaz vznáší územní a strategické požadavky vůči Finsku
 kapitulace jednotek generála Franciszka Kleeberga ukončila organizovaný odpor polské armády
 6. říjen – vstupuje v platnost vládní nařízení ustanovující protektorátní symboliku – znak, vlajku apod. (ČSR)
 8. říjen
 Německo vyhlašuje anexi západního Polska
 německá ponorka U-12 se potápí na minách nakladených v Doverské úžině
 9. říjen – obchodní loď City of Flint (USA) zajata německou kapesní bitevní lodí Deutschland v Atlantiku
 10. říjen – po jednáních v Moskvě podepsána sovětsko-litevská smlouva o vzájemné pomoci – SSSR může využívat základnu Klaipėda
 12. říjen – v Moskvě začínají dvoustranná jednání mezi Finskem a SSSR – formulovány sovětské územní a strategické požadavky
 14. říjen
 ponorka U 47 Günthera Priena pronikla do hlavní základny britského námořnictva Scapa Flow a potopila HMS Royal Oak
 polská ponorka Orzel připlouvá po dramatické plavbě z Baltského moře do Rosythu (Anglie)
 16. říjen – Německo zahajuje používání magnetických námořních min
 17. říjen – východní skupina čs. armády se přesouvá do osady Olchovce (Ukrajina)
 18. říjen
 z Ostravy vypraven první transport židovských obyvatel v rámci Akce Nisko
 jednání představitelů skandinávských zemí (do 19.10.)
 20. říjen – velkoadmirál Raeder předkládá Hitlerovi plán okupace Norska (Hitler odmítá)
 23. říjen – v Moskvě začíná 2. kolo jednání mezi Finskem a SSSR – sovětské hrozby i nabídka ústupků (do 24.10.)
 26. říjen – Jozef Tiso zvolen prezidentem Slovenské republiky
 28. říjen
 jednotky SS zakládají první židovské ghetto ve městě Piotrków Trybunalski (Polsko)
 masové demonstrace v Praze proti německé okupaci, na křižovatce ulic Žitná a Ve Smečkách smrtelně postřelen medik Jan Opletal
 29. říjen – maršál Vorošilov zadává vojenskému velení zpracování plánu útoku proti Finsku a zničení finské armády
 31. říjen – ministr zahraničí SSSR – Molotov – prohlašuje, že SSSR chce zůstat neutrální

Listopad 
 1. listopad
 velící admirál Středomořského loďstva Cunningham přesouvá svůj štáb na Maltu (dříve Warspite)
 Německo formálně připojuje západní Polsko k Říši
 2. listopad – J. V. Stalin formálně připojuje východní Polsko k SSSR
 3. listopad – v Moskvě začíná 3. kolo jednání mezi Finskem a SSSR – jednání nevede k žádnému výsledku
 6. listopad – východní skupina čs. armády se přesouvá do města Jarmolince v SSSR
 8. listopad
 Adolf Hitler těsně unikl atentátu Georga Elsera.
 Hitlerův provokační projev v Mnichově u příležitosti Mnichovského puče využit k předstíranému bombovému útoku.
 11. listopad – ve Všeobecné nemocnici na 1. chirurgické klinice prof. Arnolda Jiráska v Praze umírá Jan Opletal
 13. listopad
 britský torpédoborec Blanche potopen magnetickou minou v britských vodách
 konec neúspěšných sovětsko – finských jednání o odstoupení finských území na Karelské šíji, města Hanko aj.
 15. listopad
 pohřeb Jana Opletala v Praze, demonstrace cca 5000 studentů v ulicích
 spuštěna na vodu italská bitevní loď Impero – třídy Littorio (nikdy nebyla úplně dokončena)
 16. listopad
 Hitler povoluje neomezenou obchodní válku a napadání mořských cest
 představitelé Protektorátu povoláni k Hitlerovi, rozhodnutí rázně zakročit proti studentům a uzavřít VŠ na dobu 3 let
 17. listopad – uzavřeny české vysoké školy, vedoucí představitelé vysokoškoláků byli zatčeni a popraveni, stovky českých studentů byly zbity a odvlečeny do koncentračních táborů
 18. listopad
 zatčení čeští studenti starší 20 let (1264 studentů) odvezeni do koncentračního tábora Sachsenhausen
 vyhlášeno třídenní stanné právo v obvodu velké Prahy a přilehlých okresech Praha-venkov, Kladno, Beroun, Hořovice
 21. listopad
 potopení britského torpédoborce Gipsy magnetickou minou, lehký křižník Belfast vážně poškozen jinou magnetickou minou
 poprvé je úspěšně vylovena a zneškodněna německá magnetická mina (u Británie)
 německé bitevní křižníky Gneisenau a Scharnhorst pronikají u Shetland do Atlantiku (hned návrat, předstíraný průlom)
 23. listopad – německé bitevní křižníky Gneisenau a Scharnhorst potápějí u Islandu britský pomocný křižník Rawalpindi
 26. listopad
 ruská pohraniční provokace u jäppilského mostu přes řeku Rajajoki (Finsko) – ruská palba z děla, obráceno proti Finsku
 německý bitevní křižník Gneisenau je poškozen na rozbouřeném moři
 27. listopad – německý bitevní křižník Gneisenau a Scharnhorst se vrací do Kielu
 28. listopad
 další sovětské ponorky vyslány do Baltského moře monitorovat námořní provoz kolem Finska
 Rusko vypovídá pakt o neútočení Finsku, jako odpověď na „kroky finské vlády ohrožující bezpečnost Leningradu“
 29. listopad – Sovětský dekret – obyvatelstvo obsazené části Polska se stává sovětskými občany (= represálie)
 30. listopad
 lidový komisariát obrany vydává v 00:15 Leningradskému vojenskému okruhu rozkaz k zahájení invaze do Finska téhož dne ráno
 dělostřelectvo leningradského vojenského okruhu zahajuje v 6:50 palbu na finské cíle, zahájeno letecké bombardování finských měst
 Sovětský svaz napadá Finsko (v 8:00), začíná Zimní válka, mohutný úder ruské 7., 8., 9. a 14. armády (600 tisíc mužů)

Prosinec 
 1. prosinec
 část sil sovětského Baltského loďstva ostřeluje baterii finského dělostřelectva na ostrově Russarö (JZ od Helsinek)
 jednotky sovětské 70. střelecké divize dobývají město Terijoki ve Finsku
 finský premiér Cajander podává demisi své vlády během jednání Státní rady
 2. prosinec
 jednotky sovětské 139. střelecké divize dobývají městečko Suojärvi ve Finsku
 první zasedání nově utvořené finské vlády, Premiérem Risto Ryti, cílem je ukončit válečné akce a dosáhnout příměří
 mohutný sraz pražské NSDAP na Staroměstském náměstí v Praze u příležitosti jejího založení
 3. prosinec – bitva o vesnici Linna ve Finsku
 4. prosinec
 jednotky sovětské 139. střelecké divize obsazují město Raukhala ve Finsku
 dokončeny opravy německého bitevního křižníku Gneisenau, Gneisenau je přemístěn do Wilhelmshavenu
 německá ponorka U-36 potopena britskou ponorkou Salmon u Kristiansundu v Norsku – 1. ponorka potopená jinou ponorkou
 5. prosinec – Finové likvidují sovětskou předsunutou jednotku ve směru na Suomussalmi a zmocňují se kompletní sady sovětských šifer
 6. prosinec
 nájezd člunů sovětské Ladožské vojenské flotily na Taipale (Finsko) – neúspěch
 likvidace celé ruské divize při útoku na finské linie u Taipale (Mannerheimova linie) (do 11.12.)
 předvoj sovětské 56. střelecké divize dosahuje předměstí města Loimola – pak postup zastaven Finy
 7. prosinec – Finové vyklízejí Suomussalmi před postupující sovětskou 163. střeleckou divizí (obsazení města, Finsko)
 8. prosinec
 komodor 1. st. Kuzněcov vyhlašuje úplnou blokádu finského pobřeží od ústí řeky Torni po ústí Finského zálivu
 noční přepad ruských jednotek dvěma finskými jednotkami
 sovětská 163. střelecká divize zastavena v oblasti Suomussalmi finským 16. samostatným praporem
 9. prosinec
 finové rozmisťují v oblasti Suomussalmi dva pluky 9. pěší divize (viz Bitva o Suomussalmi a Zimní válka)
 jednotky sovětské 155. střelecké divize se dostávají k městům Kallioniemi a Oinaansalmi (Finsko), pak zastaveny Finy
 na schůzce u Stalina rozhodnuto o vytvoření Hlavního stanu vrchního velení (tzv. Stavka)
 10. prosinec
 útok 139. sovětské divize na Karelské šíji – malá razantnost
 jednotky sovětské 122. střelecké divize dobývají město Salla ve Finsku
 sovětská ponorka Šč-322 potápí švédský nákladní parník s nákladem celulózy pokoušející se projet námořní blokádou
 sovětské torpédoborce Leningrad, Minsk a Stěreguščij ostřelují finská pobřežní postavení u Saarenpää ve Finsku
 nový britský křižník Belfast těžce poškozen po najetí na magnetickou minu
 11. prosinec
 začátek 14 dní trvajícího finského protiútoku na Suomussalmi a směrem na vesnici Juntusranta – porážka ruské 44. divize
 společnost národů sestavuje zvláštní výbor shromáždění zástupců k řešení finsko-ruské krize
 12. prosinec
 finský protiútok na Karelské šíji v oblasti Tolvajärvi proti sovětské 139. střelecké divizi (do 13.12.)
 zvláštní výbor Společnosti národů vyzývá SSSR a Finsko k zastavení bojových akcí
 13. prosinec – námořní bitva u ústí Rio de La Plata (do 17.12)
 14. prosinec
 Rusové vyklízejí pozice v průsmyku Ristisalmi po finském protiútoku
 britský nálet na Schilligskou rejdu, 7 britských Wellingtonů sestřeleno
 finské protiútoky na postavení sovětské 163. pěší divize v Suomussalmi (odraženy)
 Sovětský svaz vyloučen ze Společnosti národů jako agresor poté, co ignoroval požadavky na ukončení bojů
 15. prosinec
 druhý sovětský útok (Mereckov) na Karelské šíji – neúspěch
 odražení další ruské divize u Taipale – zničeno 18 ruských tanků z 50
 zavedení přídělového systému u textilu, šatů a obuvi na území Protektorátu
 17. prosinec
 potopena kapesní bitevní loď Admiral Graf Spee
 odražení 3. ruské divize při útoku na finská postavení u Taipale
 sovětský útok u Summy ve Finsku na Mannerheimovu linii – neúspěch
 18. prosinec
 jednotky sovětské 139. a 75. střelecké divize dosahují při ústupu Ägläjärvi (Finsko)
 letecká bitva nad Německým (Helgolandským) zálivem, 11 britských Wellingtonů sestřeleno
 27. prosinec – zemětřesení ve východní Anatolii (Turecko) zcela zničilo město Erzican, okolo 100 000 mrtvých

Probíhající události 
 Španělská občanská válka (1936–1939)
 Druhá čínsko-japonská válka (1937–1945)
 Druhá světová válka (1939–1945)

Vědy a umění 
 5. února – V Mnichově proběhla světová premiéra opery Carla Orffa Měsíc.
 13. říjen –
 Premiéra českého filmu Svátek věřitelů s Jaroslavem Marvanem v hlavní roli
 Premiéra českého filmu Jiný vzduch režiséra Martina Friče
 20. říjen – Premiéra politického filmu Pan Smith přichází (Mr.Smith goes to Washington) Franka Capry s Jimmy Stewartem v hlavní roli
 8. listopadu
 Frank Sinatra natáčí naposledy s kapelou Harryho Jamese. Na desku nazpíval Every Day of My Life a Ciribiribin
 Divadelní hra Howarda Lindsay a Russela Crouse Life with Father má premiéru v New Yorku. Úspěšná Broadwayská produkce odehrála 3,224 představení a hrála se 401 týdnů. Nejúspěšnější Broadwayské nemuzikálové představení.
 10. listopadu
 Premiéra filmu Martina Friče Eva tropí hlouposti s Oldřichem Novým a Natašou Gollovou v hlavních rolích.
 Premiéra českého filmu Ženy u benzinu režiséra Václava Kubáska
 21. listopadu premiéra českého filmu Otakara Vávry Kouzelný dům s Adinou Mandlovou v hlavní roli
 Byl objeven chemický prvek francium.
 V Československu měly premiéru filmy Cesta do hlubin študákovy duše, Dědečkem proti své vůli, Dívka v modrém, Eva tropí hlouposti, Humoreska, Kouzelný dům, Kristián, Lízino štěstí, Mořská panna, Muž z neznáma, Ohnivé léto, Studujeme za školou, U pokladny stál..., Ulice zpívá a Ženy u benzinu.

Knihy 
 Karel Čapek – Měl jsem psa a kočku
 Karel Čapek – Život a dílo skladatele Foltýna
 John Fante – Zeptej se prachu
 Jaroslav Foglar – Chata v Jezerní kotlině
 Arkadij Gajdar – Čuk a Gek
 Agatha Christie – Deset malých černoušků
 James Joyce – Finnegans Wake
 Thomas Mann – Lotta ve Výmaru
 J. M. Troska – Kapitán Nemo
 Dalton Trumbo – Johnny si vzal pušku
 Jean-Paul Sartre – Zeď
 Ondřej Sekora – Trampoty brouka Pytlíka
 Rudolf Slawitschek – Pražský dobrodruh
 John Steinbeck – Hrozny hněvu
 Fritz Steuben – Tekumseh
 Volodymyr Vladko – Potomci Skytů

Nobelova cena 
 Nobelova cena za literaturu – Frans E. Sillanpää
 Nobelova cena za medicínu – Gerhard Domagk za objev antibakteriálního vlivu prontosilů, sulfonamidového preparátu pro chemoterapii bakteriologických infekcí.
 Nobelova cena za fyziku – Ernest Orlando Lawrence za objev cyklotronů k výrobě umělých radioizotopů
 Nobelova cena za chemii – Adolf Butenandt za práci o pohlavních orgánech a Leopold Ružička – za práci o polymetylenech a vyšších terpenech.
 Nobelova cena míru – nebyla v prvním roce války udělena

Oscar 
 udělení mimořádné ceny za použití barev: William Cameron Menzies za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší film: David O. Selznick za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší režii: Victor Fleming za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší ženský herecký výkon v hlavní roli: Vivien Leighová za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší ženský herecký výkon ve vedlejší roli: Hattie McDaniel za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší výpravu: Lyle. R. Whyle za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za barevnou kameru: Ernest Haller, Ray Rennahan za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší střih: Hal C. Kern, James E. Newcom za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind
 za nejlepší technické zpracování: Don Musgrave za film Jih proti severu v originále Gone with the Wind

Sport a hry 
 Ladislav Prokeš zveřejnil šachovou studii, v níž představil tzv. Prokešův manévr

Narození 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Narození v roce 1939

Česko 

 5. ledna – Jaroslav Walter, hokejista a hokejový trenér († 20. června 2014)
 6. ledna – Miroslav Moravec, dabér a herec († 29. března 2009)
 7. ledna – František Musil, historik
 17. ledna – Petr Příhoda, psychiatr, křesťanský pedagog a publicista († 14. září 2014)
 18. ledna – Jana Červenková, spisovatelka
 19. ledna – Jiří Zahajský, herec († 19. července 2007)
 22. ledna
 Emilie Strejčková, pedagožka a environmentalistka († 8. března 2009)
 Dana Puchnarová, akademická malířka, grafička, ilustrátorka
 25. ledna – Luděk Rejchrt, evangelický farář, spisovatel a autor písní († 31. ledna 2019)
 26. ledna – Ivan Steiger, karikaturista, ilustrátor, spisovatel a režisér
 2. února – Ladislav Mrkvička, herec († 27. prosince 2020)
 3. února – Josef Průša, rektor Západočeské univerzity v Plzni
 5. února
 František Sokol, volejbalista, bronzový olympionik († 11. října 2011)
 Evžen Zámečník, houslista, dirigent, hudební pedagog a skladatel († 19. února 2018)
 6. února – Stanislav Oubram, herec, divadelní režisér, scenárista († 14. února 2016)
 19. února – František Chobot, politik († 20. srpna 2013)
 20. února – Milan Mráz, filosof, historik filosofie a překladatel († 14. prosince 2010)
 22. února – Petr Skarlant, básník, spisovatel a překladatel († 13. května 2019)
 23. února – Luboš Kropáček, islamolog, arabista, afrikanista
 24. února – Jiří Fiala, matematik, analytický filozof a překladatel († 23. listopadu 2012)
 28. února – Marta Urbanová, spisovatelka
 1. března
 Eva Oubramová, básnířka, spisovatelka a žurnalistka († 21. června 1997)
 Ivan Kraus, spisovatel, herec a loutkoherec
 Jiří Pavlík, malíř, ilustrátor a grafik († 3. května 1993)
 3. března – Eva Jiřičná, architektka a designerka žijící ve Velké Británii
 6. března – Eva Broklová, historička († 10. března 2020)
 7. března – Jiří Anděl, matematik († 29. dubna 2021)
 10. března – Milan Bakeš, právník
 12. března
 Josef Fousek, spisovatel, básník, humorista, písničkář, cestovatel a fotograf
 Josef Michl, chemik
 16. března – Petr Weigl, filmový, televizní a divadelní režisér a dramaturg († 14. července 2018)
 22. března – Josef Smolka, volejbalista, bronzový olympionik a mistr světa († 1. června 2020)
 24. března – Petr Dudešek, hudebník, sbormistr, skladatel, scenárista a zpěvák († 21. října 2020)
 28. března
 Věra Kotasová, malířka, grafička, pedagožka a překladatelka († 20. dubna 2019)
 Milan Lička, archeolog
 29. března – Jan Mrvík, veslař, bronzový olympionik († 27. května 2023)
 30. března
 Jiří Hrzán, herec, zpěvák a bavič († 24. září 1980)
 František Procházka, botanik († 26. září 2005)
 31. března – Zdeněk Kropáček, horolezec a politik († 4. června 2022)
 1. dubna – Jiří Stromšík, germanista, vysokoškolský pedagog a překladatel
 13. dubna – Milan Vlček, katolický kněz († 12. prosince 1988)
 14. dubna – Jiří Haringer, politik
 15. dubna – Pavel Hajný, spisovatel, scenárista a dramaturg
 19. dubna
 Miloš Melčák, politik
 Adolfína Tačová, sportovní gymnastka, stříbrná olympionička
 Bedřich Šetena, herec († 3. dubna 2015)
 22. dubna – Jaroslav Krček, hudebník, dirigent, sbormistr a hudební skladatel
 24. dubna – Jiří Patočka, toxikolog
 29. dubna – František Xaver Thuri, hudební skladatel, cembalista, varhaník, hobojista, hudební vědec a pedagog († 22. dubna 2019)
 3. května – Jiří Niederle, fyzik († 22. srpna 2010)
 9. května – Antonín Tomalík, výtvarník († 28. února 1968)
 13. května – Pavel Valíček, botanik a agronom
 18. května – Peter Grünberg, německý fyzik, nositel Nobelovy ceny († 7. dubna 2018)
 25. května – Jaroslav Koloděj, řezbář loutek a amatérský dramatik († 22. dubna 2008)
 26. května – Karel Raška, česko-americký lékař, biochemik, molekulární virolog a genetik
 1. června – Miloš Titz, fyzikální chemik a politik
 3. června – Jaroslava Panýrková, herečka, konferenciérka
 4. června – Milan Zelenka, kytarista a hudební pedagog
 5. června – Jaroslav Kříž, chemik, spisovatel a filosof
 15. června – Karel Pala, jazykovědec a vysokoškolský pedagog
 21. června – Dušan Klein, režisér († 9. ledna 2022)
 30. června – Naďa Urbánková, zpěvačka († 3. února 2023)
 9. července – Bedřich Tylšar, hráč na lesní roh a hudební pedagog
 14. července – Karel Gott, zpěvák († 1. října 2019)
 27. července – Gabriela Vránová, herečka a divadelní pedagožka († 16. června 2018)
 30. července – Alois Švehlík, herec a divadelní pedagog
 5. srpna – Jiřina Hanušová, publicistka a psychoterapeutka († 22. října 1999)
 7. srpna – Bronislav Poloczek, herec polské národnosti († 16. března 2012)
 8. srpna – Jana Andrsová, herečka a baletka († 16. února 2023)
 9. srpna – Eva Pilarová, zpěvačka a herečka († 14. března 2020)
 11. srpna – Josef Laufer, zpěvák, herec, scenárista, režisér
 18. srpna – Milan Báchorek, hudební skladatel
 20. srpna – Albert Prouza, jeden ze spoluzakladatelů Klubu angažovaných nestraníků († 25. září 1995)
 24. srpna – Jiří Adámek, historik a politik
 27. srpna – Radim Šrám, molekulární epidemiolog a genetik († 29. listopadu 2022)
 31. srpna – Jiří Lundák, veslař, bronzový olympionik
 1. září – Pavel Kouba, fotbalový reprezentant († 13. září 1993)
 8. září – Antonín Molčík, herec († 18. dubna 2014)
 9. září – Jiří Načeradský, malíř, grafik a vysokoškolský pedagog († 16. dubna 2014)
 20. září – Jaromír Šofr, kameraman a pedagog
 22. září – Milan Čuda, volejbalista, stříbrný z olympiády 1964
 24. září – Bohumil Med, hráč na lesní roh, pedagog
 4. října – Angelo Michajlov, hudebník a hudební skladatel bulharského původu († 7. července 1998)
 5. října – Stanislav Pěnička, sportovní funkcionář a politik
 9. října
 Alfréd Hampel, tenorista († 2. srpna 2014)
 Oldřich Kníchal, novinář, spisovatel a překladatel († 21. března 2021) 
 11. října – Stanislav Šárský, herec
 12. října – Vladimír Körner, spisovatel
 18. října – Josef Černý, hokejista, olympionik a trenér
 28. října – Evžen Hadamczik, fotbalový trenér († 19. září 1984)
 3. listopadu – Jaroslav Kerles, výtvarník a karikaturista († 8. března 2014)
 12. listopadu – Miloš Polášek, fotograf, grafik a vydavatel († 16. dubna 2017)
 13. listopadu – Karel Brückner, fotbalový trenér
 23. listopadu – Karel Kestner, portrétní fotograf († 11. ledna 2015)
 24. listopadu – Pavel Rak, ilustrátor, karikaturista a esperantista
 30. listopadu – Josef Velek, novinář a publicista († 30. dubna 1990)
 10. prosince – Jaroslav Jiřík, hokejista († 11. července 2011)
 11. prosince – Antonín Drábek, básník, spisovatel a vydavatel († 8. září 2015)
 14. prosince – Josef Abrhám, herec († 16. května 2022)
 17. prosince
 Václav Jíra, malíř
 Jaroslav Satoranský, herec
 26. prosince – Jan Solpera, typograf, grafik a pedagog
 31. prosince – Lidmila Vášová, bibliopedagožka a bibliopsycholožka († 18. února 2020)

Svět 

 1. ledna – Michèle Mercier, francouzská herečka
 3. ledna
 Arik Einstein, izraelský zpěvák, hudební skladatel a herec († 26. listopadu 2013)
 Bobby Hull, kanadský hokejista († 30. ledna 2023)
 6. ledna
 Mike Farrell, americký herec, režisér, scenárista, producent a politický aktivista
 Valerij Lobanovskyj, sovětský a ukrajinský fotbalový trenér
 10. ledna
 Scott McKenzie, americký zpěvák a kytarista († 18. srpna 2012)
 Bill Toomey, americký atlet, olympijský vítěz v desetiboji
 12. ledna – Thomas Müller, německý hudební skladatel
 22. ledna
 Encarnita Polo, španělská zpěvačka a herečka
 Alan Silva, americký kontrabasista a hráč na klávesové nástroje
 24. ledna – Bill Dees, americký hudebník († 24. října 2012)
 27. ledna – Miladin Ćulafić, srbský prozaik
 28. ledna – John Fabian, americký důstojník a astronaut
 29. ledna – Germaine Greerová, australská spisovatelka, novinářka a feministka
 30. ledna – Alberto Suárez Inda, mexický kardinál
 31. ledna – Romualdas Ozolas, litevský politik a veřejný činitel († 6. dubna 2015)
 1. února
 Claude François, francouzský zpěvák, hudební skladatel a tanečník († 11. března 1978)
 Joe Sample, americký jazzový klavírista († 12. září 2014)
 Fritjof Capra, rakouský fyzik, holista a teoretik
 2. února – Dale T. Mortensen, americký ekonom, nositel Nobelovy ceny
 3. února – Dezső Novák, maďarský fotbalista († 26. února 2014)
 5. února – Carlos Soria, španělský horolezec
 9. února – Barry Mann, americký hudební skladatel a klavírista
 11. února
 Gerry Goffin, americký textař († 19. června 2014)
 Rudolf Chmel, slovenský literární vědec a politik
 12. února – Ray Manzarek, americký muzikant, člen skupiny The Doors († 20. května 2013)
 13. února
 Valerij Rožděstvenskij, sovětský kosmonaut ruské národnosti († 31. srpna 2011)
 Beate Klarsfeld, německá novinářka a protinacistická aktivistka
 14. února – Eugene Fama, americký ekonom, nositel Nobelovy ceny za ekonomii
 16. února – Czesław Niemen, polský zpěvák, písničkář, klávesista a hudební experimentátor († 17. ledna 2004)
 17. února – Mary Ann Mobleyová, americká herečka († 9. prosince 2014)
 19. února – Vladimir Atlantov, ruský operní pěvec
 27. února – Kenzó Takada, japonský módní návrhář (Kenzo) († 4. října 2020)
 24. února – Abu Talib, americký kytarista († 8. října 2009)
 28. února
 Trịnh Công Sơn, vietnamský hudební skladatel († 1. května 2001)
 Cchuej Čchi, americký fyzik čínského původu, držitel Nobelovy ceny
 Jozef Iľko, slovenský meteorolog
 1. března
 Leo Brouwer, kubánský skladatel, kytarista a dirigent
 Tzvetan Todorov, francouzsko-bulharský filozof, esejista a literární teoretik († 7. února 2017)
 5. března
 Samantha Eggarová, britská herečka
 Kenneth Sillito, anglický houslista a dirigent
 6. března – Peter Glotz, německý politik, publicista, politolog († 25. srpna 2005)
 8. března – Lidija Skoblikovová, sovětská rychlobruslařka, nejúspěšnější rychlobruslařka olympijských her
 10. března – Irina Pressová, sovětská sprinterka, dvojnásobná olympijská vítězka († 21. února 2004)
 11. března – Orlando Beltran Quevedo, filipínský kardinál
 13. března – Neil Sedaka, americký poprockový zpěvák, pianista a skladatel
 14. března – William B. Lenoir, americký astronaut († 28. srpna 2010)
 15. března – Laco Tropp, slovenský jazzový bubeník († 18. června 2018)
 17. března – Giovanni Trapattoni, italský fotbalový trenér
 20. března – Brian Mulroney, kanadský politik a expremiér
 25. března – D. C. Fontana, americká televizní scenáristka (Star Trek) († 2. prosince 2019)
 26. března – Alena Bartlová, slovenská historička
 29. března – Terence Hill, italsko-americký herec
 30. března – Donald Adamson, britský historik a překladatel
 31. března
 Zviad Gamsachurdia, vědec, spisovatel, disident a první prezident Gruzie († 31. prosince 1993)
 Jozef Mikloško, slovenský politik, bývalý místopředseda vlády ČSFR
 Volker Schlöndorff, německý filmový režisér a producent
 Karl-Heinz Schnellinger, německý fotbalista
 2. dubna – Marvin Gaye, americký soulový zpěvák († 1. dubna 1984)
 3. dubna – François de Roubaix, francouzský hudební skladatel († 22. listopadu 1975)
 4. dubna
 Hugh Masekela, jihoafrický trumpetista a hudební skladatel († 23. ledna 2018)
 Danny Thompson, britský kontrabasista
 5. dubna
 Leka, korunní princ albánský, jediný syn krále Zoga († 30. listopadu 2011)
 David Winters, americký tanečník, choreograf, producent, režisér, scenárista a herec († 23. dubna 2019)
 6. dubna – Lev Berinski, izraelský básník, spisovatel, novinář a překladatel
 7. dubna – Francis Ford Coppola, americký filmový scenárista, režisér a producent
 8. dubna – Edwin Frederick O'Brien, americký kardinál
 10. dubna – Claudio Magris, italský spisovatel, překladatel, germanista
 12. dubna – Ilan Chet, izraelský mikrobiolog
 13. dubna – Seamus Heaney, irský spisovatel, nositel Nobelovy ceny
 16. dubna – Dusty Springfield, britská zpěvačka († 2. března 1999)
 18. dubna
 Glen Hardin, americký klavírista a aranžér
 Sajjid Alí Chameneí, duchovní vůdce Íránu
 Jozef Kučerák, místopředseda vlády Slovenské republiky
 20. dubna – Gro Harlem Brundtlandová, norská politička, diplomatka a lékařka
 21. dubna – John McCabe, anglický hudební skladatel a klavírista († 13. února 2015)
 23. dubna – Jozef Adamovič, slovenský herec a pedagog
 24. dubna – Ján Melkovič, slovenský hudební skladatel a herec († 21. března 2004)
 25. dubna – Tarcisio Burgnich, italský fotbalista († 26. května 2021)
 27. dubna
 David de Kretser, australský lékař a sociální aktivista
 Stanisław Dziwisz, arcibiskup krakovský, osobní sekretář Jana Pavla II.
 1. května
 Judy Collins, americká hudebnice
 Susan Husseyová, společnice britské panovnice Alžběty II.
 France Rumilly, francouzská herečka
 4. května
 Amos Oz, izraelský spisovatel, esejista a žurnalista
 Iva Mojžišová, slovenská teoretička a historička umění († 26. ledna 2014)
 7. května
 Sidney Altman, kanadský chemik, nositel Nobelovy ceny
 Ruggero Deodato, italský herec, režisér a scenárista († 29. prosince 2022)
 Ruud Lubbers, nizozemský politik († 14. února 2018)
 9. května – Ralph Boston, americký atlet, olympijský vítěz ve skoku do dálky († 30. dubna 2023)
 13. května
 Peter Frenkel, německý atlet, chodec, olympijský vítěz v chůzi
 Harvey Keitel, americký herec
 16. května – Pascal Salin, francouzský libertariánský ekonom († 23. května 1992)
 17. května – Donald Cozzens, americký katolický kněz a spisovatel
 18. května – Giovanni Falcone, italský prokurátor, bojovník proti mafii († 23. května 1992)
 19. května
 Francis Scobee, americký letec a astronaut († 28. ledna 1986)
 Livio Berrutti, italský atlet, sprinter, olympijský vítěz
 Sonny Fortune, americký jazzový saxofonista a flétnista († 25. října 2018)
 Jānis Lūsis, sovětský atlet lotyšské národnosti, olympijský vítěz v hodu oštěpem († 29. dubna 2020)
 21. května – Heinz Holliger, švýcarský skladatel, hobojista, dirigent a klavírista
 22. května
 Ian Underwood, americký hudebník a hudební skladatel
 Dick Berk, americký jazzový bubeník († 8. února 2014)
 Paul Winfield, americký herec
 23. května
 Marvin Stamm, americký jazzový trumpetista
 Duncan Druce, britský houslista, hudební skladatel a muzikolog († 12. října 2015)
 25. května – Ian McKellen, britský herec
 26. května – Merab Kostava, gruzínský disident, básník a hudebník († 13. října 1989)
 27. května
 Alta Vášová, slovenská spisovatelka
 Don Williams, americký country zpěvák a skladatel († 8. září 2017)
 28. května – Ladislav Bielik, slovenský fotograf († ? 1984)
 30. května – Dieter Quester, rakouský automobilový závodník, pilot Formule 1
 31. května – Haraldur Sigurðsson, islandský vulkanolog a geochemik.
 3. června – Ian Hunter, anglický zpěvák-skladatel a frontman rockové skupiny Mott the Hoople
 5. června – Joe Clark, kanadský politik
 8. června
 Norman Davies, britský historik
 Bill Watrous, americký jazzový pozounista († 2. července 2018)
 9. června – Kornel Smržík, slovenský pedagog, básník, výtvarník a politik († 20. ledna 2002)
 11. června
 Bernard Purdie, americký bubeník
 Jackie Stewart, skotský pilot Formule 1, mistr světa
 16. června – Albert Dailey, americký jazzový klavírista († 26. června 1984)
 17. června – Krzysztof Zanussi, polský režisér a scenárista
 18. června – Jack Herer, americký politický aktivista († 15. dubna 2010)
 19. června – Al Wilson, americký zpěvák († 21. dubna 2008)
 20. června – Bob Neuwirth, americký zpěvák, producent, skladatel a výtvarník
 21. červen – Alojz Lorenc, poslední náčelník Státní bezpečnosti
 22. června – Ada Jonathová, izraelská odbornice na krystalografii
 29. června – Sante Gaiardoni, italský cyklista, olympijský vítěz
 30. června
 Pavol Suržin, slovenský básník († 28. února 1992)
 José Emilio Pacheco, mexický spisovatel († 26. ledna 2014)
 1. července – Karen Blacková, americká herečka († 8. srpna 2013)
 6. července
 Jet Harris, anglický baskytarista a člen skupiny The Shadows († 18. března 2011)
 Mary Petersová, britská atletka, olympijská vítězka v pětiboji
 7. července
 Karol Šafárik, slovenský tenista a tenisový trenér
 Jelena Obrazcovová, ruská operní pěvkyně († 12. ledna 2015)
 10. července – Mavis Staples, americká zpěvačka
 14. července – Peter Duryea, americký herec († 24. března 2013)
 15. července – Aníbal Cavaco Silva, portugalský prezident
 16. července
 William Bell, americký zpěvák
 Denise LaSalle, americká bluesová zpěvačka († 8. ledna 2018)
 17. července – Spencer Davis, britský hudebník, multiinstrumentalista
 18. července
 Brian Auger, britský hudebník
 Dion DiMucci, americký zpěvák, kytarista a hudební skladatel
 19. července – Bernhard Gröschel, německý jazykovědec, slavista a vysokoškolský pedagog († 4. října 2009)
 20. července – Judy Chicagová, americká umělkyně, malířka, sochařka, spisovatelka, feministka
 21. července
 Jamey Aebersold, americký jazzový saxofonista
 Kim Fowley, americký hudební producent a skladatel († 15. ledna 2015)
 22. července – Terence Stamp, anglický herec
 24. července – Charles McPherson, americký jazzový altsaxofonista a hudební skladatel
 26. července – John Howard, australský politik
 27. července – William Eggleston, americký novinářský fotograf
 29. července – Amarildo, brazilský fotbalový útočník
 31. července – John Tong Hon, čínský kardinál
 2. srpna – Wes Craven, americký režisér a herec († 30. srpna 2015)
 3. srpna – Jimmie Nicol, anglický bubeník
 8. srpna
 David Ray Griffin, americký filosof a teolog
 Viorica Viscopoleanuová, rumunská skokanka do dálky, světová rekordmanka a olympijská vítězka
 9. srpna
 Butch Warren, americký jazzový kontrabasista († 5. října 2013)
 Romano Prodi, italský politik
 10. srpna – Kate O'Mara, anglická televizní, filmová a divadelní herečka († 30. března 2014)
 13. srpna – Howard Tate, americký zpěvák a skladatel († 2. prosince 2011)
 16. srpna
 Seán Brady, irský kardinál
 Valerij Rjumin, sovětský a ruský kosmonaut († 6. června 2022)
 Billy Joe Shaver, americký zpěvák a skladatel „outlaw country“
 17. srpna
 Ed Sanders, americký zpěvák, aktivista a básník
 Luther Allison, americký bluesový zpěvák a kytarista († 12. srpna 1997)
 19. srpna – Ginger Baker, anglický bubeník († 6. října 2019)
 20. srpna
 Eddie Paskey, americký herec
 Enrico Rava, italský jazzový trumpetista
 Valerij Ševčuk, ukrajinský prozaik
 21. srpna
 James Burton, americký kytarista
 Festus Mogae, prezident Botswany
 22. srpna – Valerie Harper, americká filmová a divadelní herečka († 30. srpna 2019)
 26. srpna – Fred Milano, americký doo-wopový zpěvák († 1. ledna 2012)
 27. srpna – Nikola Pilić, jugoslávský tenista chorvatské národnosti
 28. srpna – Otto Gerhard Oexle, německý historik († 16. května 2016)
 29. srpna – Joel Schumacher, americký filmový scenárista, režisér a producent († 22. června 2020)
 30. srpna
 John Peel, anglický DJ († 25. října 2004)
 Elizabeth Ashley, americká herečka
 31. srpna
 Paul Winter, americký saxofonista
 Cleveland Eaton, americký jazzový hudebník († 5. července 2020)
 2. září – Bohumil Puskailer, slovenský fotograf († 7. července 2013)
 5. září
 Clay Regazzoni, švýcarský automobilový závodník († 15. prosince 2006)
 George Lazenby, australský herec
 6. září – David Allan Coe, americký country zpěvák a skladatel
 7. září – Hans Dieter Schäfer, německý básník a literární teoretik
 9. září
 Lev Bukovský, slovenský matematik († 30. listopadu 2021)
 Zbigniew Namysłowski, polský jazzový saxofonista († 7. února 2022)
 Re'uven Rivlin, izraelský prezident
 10. září – Cynthia Lennon, manželka hudebníka Johna Lennona († 1. dubna 2015)
 13. září
 Richard Kiel, americký herec († 10. září 2014)
 Guntis Ulmanis, prezident Lotyšska
 Joel-Peter Witkin, americký fotograf
 17. září – Vladimir Meňšov, ruský herec a režisér († 5. července 2021)
 18. září
 Frankie Avalon, americký herec, zpěvák
 Jorge Sampaio, politik, právník a prezident Portugalska († 10. září 2021)
 22. září
 Rudolf Flotzinger, rakouský muzikolog
 Džunko Tabei, japonská horolezkyně, první žena na Mount Everestu († 20. října 2016)
 24. září – Wayne Henderson, americký jazzový pozounista († 5. dubna 2014)
 29. září
 Larry Linville, americký herec a komik († 10. dubna 2000)
 Július Toček, slovenský veslař, bronz na OH 1964 († 7. října 2004)
 30. září – Jean-Marie Lehn, francouzský chemik, Nobelova cena za chemii 1987
 2. října – Jurij Glazkov, sovětský kosmonaut ruské národnosti († 9. prosince 2008)
 4. října – Ivan Mauger, novozélandský motocyklový plochodrážní jezdec († 16. dubna 2018)
 7. října
 John Hopcroft, americký počítačový teoretický vědec
 Harold Kroto, anglický chemik, Nobelova cena za chemii 1996 († 30. dubna 2016)
 Mel Brown, americký bluesový zpěvák a kytarista († 20. března 2009)
 Laurent Monsengwo Pasinya, kardinál z Demokratické republiky Kongo
 8. října
 Harvey Pekar, americký autor komiksů († 12. července 2010)
 Elvīra Ozoliņa, sovětská atletka lotyšské národnosti, olympijská vítězka v hodu oštěpem
 Paul Hogan, australský herec
 9. října – John Pilger, australský žurnalista a dokumentarista
 11. října
 Maria Buenová, brazilská tenistka († 8. června 2018)
 Zenon Grocholewski, polský kardinál († 17. července 2020)
 12. října – Carolee Schneemann, americká malířka
 13. října – Jan Drabina, polský historik a univerzitní profesor
 14. října – Ralph Lauren, americký módní návrhář
 15. října
 Bert Wilson, americký jazzový saxofonista († 6. června 2013)
 Telesphore Placidus Toppo, indický kardinál († 4. října 2023)
 16. října
 Amancio Amaro, španělský fotbalista († 21. února  2023)
 Gerold Späth, švýcarský spisovatel
 18. října – Lee Harvey Oswald, americký atentátník na prezidenta J. F. Kennedyho († 24. listopadu 1963)
 19. října
 Wu Tchien-ming, čínský filmový režisér († 4. března 2014)
 Peter Latz, německý zahradní architekt
 20. října – Daniel Prévost, francouzský divadelní a filmový herec a humorista
 21. října – János Varga, maďarský zápasník, olympijský vítěz († 29. prosince 2022)
 22. října
 George Cohen, anglický fotbalista († 23. prosince 2022)
 Joaquim Chissano, mosambický prezident
 24. října – F. Murray Abraham, americký herec
 27. října
 John Cleese, britský herec, komik, spisovatel a filmový producent
 Albert Wendt, samojský spisovatel
 28. října – Giulio Angioni, italský spisovatel a antropolog († 12. ledna 2017)
 29. října – Rob Nilsson, americký filmový režisér a herec
 30. října – Grace Slick, americká zpěvačka a malířka
 31. října
 John Guerin, americký bubeník († 5. ledna 2004)
 Ali Farka Touré, malijský kytarista († 7. března 2006)
 1. listopadu
 Roger Kellaway, americký jazzový klavírista a hudební skladatel
 Bernard Kouchner, francouzský lékař a politik
 2. listopadu – Richard Serra, americký umělec a sochař
 4. listopadu – Václav Kruta, francouzský archeolog a historik česko-francouzského původu
 7. listopadu – Barbara Liskovová, americká informatička
 9. listopadu – Paul Cameron, americký psycholog
 10. listopadu
 Russell Means, americký indiánský herec a politik († 22. října 2012)
 Hubert Laws, americký jazzový flétnista
 Andrew Cyrille, americký jazzový bubeník
 11. listopadu – Klavdija Bojarskichová, sovětská běžkyně na lyžích, olympijská vítězka († 12. prosince 2009)
 12. listopadu – Lucia Poppová, slovenská operní zpěvačka († 16. listopadu 1993)
 13. listopadu – Idris Muhammad, americký jazzový bubeník († 29. července 2014)
 16. listopadu – Tor Åge Bringsværd, norský spisovatel, dramatik a překladatel
 18. listopadu
 Margaret Atwoodová, kanadská spisovatelka, básnířka, feministická a sociální aktivistka
 John O'Keefe, americko-britský neurovědec, Nobelova cena za fyziologii a lékařství 2014
 19. listopadu – Emil Constantinescu, prezident Rumunska
 25. listopadu – Martin Feldstein, americký konzervativní ekonom, poradce prezidentů USA
 26. listopadu
 Art Themen, anglický jazzový saxofonista
 Tina Turner, americká rocková zpěvačka a herečka († 24. května 2023) 
 27. listopadu
 István Kozma, maďarský zápasník, dvojnásobný olympijský šampión († 9. dubna 1970)
 Laurent-Désiré Kabila, prezident Konžské demokratické republiky († 16. ledna 2001)
 2. prosince – Ja'el Dajanová, izraelská spisovatelka a politička
 5. prosince – Ricardo Bofill, španělský architekt a urbanista
 8. prosince – James Galway, severoirský flétnista
 12. prosince – Michael Gazzaniga, americký kognitivní neurovědec a psycholog
 14. prosince – Stephen Cook, americký informatik
 15. prosince – Jimmy Justice, anglický popový zpěvák
 16. prosince – Barney McKenna, irský hudebník, hráč na banjo, mandolínu a melodeon († 5. dubna 2012)
 25. prosince
 Don Alias, americký jazzový perkusionista († 29. března 2006)
 Bob James, americký zpěvák a hráč na klávesové nástroje
 26. prosince
 Eduard Kukan, slovenský politik († 10. února 2022)
 Phil Spector, americký hudební producent
 28. prosince
 Jake Holmes, americký zpěvák a kytarista
 Michael Hinz, německý herec († 6. listopadu 2008)
 29. prosince – Konrad Fiałkowski, polský vědec a spisovatel
 30. prosince – Felix Pappalardi, americký producent, skladatel, zpěvák a baskytarista († 17. dubna 1983)

Úmrtí 
Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Úmrtí v roce 1939

Česko 

 9. ledna
 Josef V. Sterzinger, filolog a lexikograf (* 28. prosince 1866)
 Johann Gerstner, houslista a hudební pedagog (* 17. srpna 1851)
 12. ledna – Miloš Weingart, jazykovědec, slavista, byzantolog, literární historik a překladatel (* 21. listopadu 1890)
 24. ledna – Ferry Seidl, filmový režisér a herec (* 1. října 1881)
 28. ledna – František Serafínský Procházka, redaktor, básník a spisovatel (* 15. ledna 1861)
 29. ledna
 Josef Taschek, československý politik německé národnosti (* 31. července 1857)
 Antonín Klír, konstruktér vodních staveb a profesor vodního stavitelství (* 14. prosince 1864)
 5. února – Jan Václav Novák, hudební skladatel a klarinetista (* 30. března 1876)
 10. února – Jozef Kállay, čs. ministr pro správu Slovenska (* 12. srpna 1881)
 11. února – Jan Kvíčala, šachový mistr (* 1868)
 12. února – František Mareš, archivář a spisovatel (* 28. prosince 1850)
 16. února – Ferdinand Vach, hudební skladatel, dirigent a sbormistr (* 25. února 1860)
 21. února – Václav Šturc, první předseda Komunistické strany Československa (* 21. srpna 1858)
 12. března – Rudolf Kříženecký, architekt a profesor (* 28. října 1861)
 16. března – Wilhelm Herlinger, československý politik německé národnosti (* 11. února 1873)
 17. března – Štěpán Habarta, politik (* 26. prosince 1878)
 18. března – Otakar Bas, právník a politik (* 21. března 1879)
 20. března
 Valeš Lísa, sběratel slováckých lidových písní (* 15. února 1867)
 Emanuel Vencl, politik (* 28. dubna 1874)
 23. března – T. E. Tisovský, spisovatel (* 19. ledna 1863)
 29. března – Ferdinand Vaněk, malíř a vlastivědný pracovník (* 19. prosince 1849)
 6. dubna – Václav Panýrek-Vaněk, poštovní úředník a spisovatel (* 6. ledna 1865)
 7. dubna – Karel Špillar, malíř a grafik (* 21. listopadu 1871)
 12. dubna
 František Nachtikal, fyzik (* 1. prosince 1874)
 Jan Vladimír Hráský, stavební inženýr, hydrolog a balneolog (* 24. dubna 1857)
 16. dubna – Vilém Votruba, politik (* 25. února 1870)
 17. dubna – Josef Králíček, kanovník Katedrální kapituly u sv. Štěpána v Litoměřicích (* 13. ledna 1870)
 22. dubna – Karel Bulíř, lékař a popularizátor (* 7. srpna 1868)
 27. dubna – Franz Kaufmann, politik německé národnosti (* 5. dubna 1876)
 12. května – Jaroslav Budínský, politik (* 17. září 1865)
 18. května – František Ulrich, starosta Hradce Králové, básník (* 6. února 1859)
 22. května – Jiří Mahen, spisovatel (* 12. prosince 1882)
 23. května – Theodor von Liebieg, liberecký podnikatel (* 15. června 1872)
 11. června – František Pavel, kladenský starosta (* 19. ledna 1869)
 16. června – Viktor Roman Moser, hudební skladatel a pedagog (* 7. února 1864)
 19. června – Václav Johanis, ministr pro zásobování lidu (* 26. února 1872)
 2. července – Otakar Mařák, operní pěvec (tenor) (* 5. ledna 1872)
 14. července – Alfons Mucha, malíř a designér období secese (* 24. července 1860)
 8. srpna – Josef Egem, pěvec, hudební skladatel a pedagog (* 18. listopadu 1874)
 11. srpna – Karel Kotrba, sochař (* 17. ledna 1893)
 4. září – Karel Hermann-Otavský, právník, rektor Univerzity Karlovy (* 2. května 1866)
 8. září – Josef Wenig, malíř, jevištní a kostýmní výtvarník (* 12. února 1885)
 17. září – Alois Roudnický, kněz a politik (* 20. ledna 1877)
 19. září – Jindřich Veselý, loutkářský badatel a autor loutkových her (* 15. července 1885)
 23. září – Jan Fleischmann, hokejista (* 6. července 1885)
 26. září – Kamil Nagy, nejvyšší představitel Českobratrské církve evangelické (* 24. června 1873)
 27. září – Václav Švambera, geograf a vysokoškolský pedagog (* 10. ledna 1866)
 28. září – Antonín Žáček, novinář a překladatel (* 15. listopadu 1880)
 6. října – Bohumil Vavroušek, fotograf lidové architektury (* 25. června 1875)
 11. října – Hans Hartl, československý politik německé národnosti (* 17. května 1858)
 20. října – Josef Omáčka, varhaník a hudební skladatel (* 30. března 1869)
 28. října – Václav Sedláček, oběť střelby při protinacistických demonstracích 28. října 1939 (* 22. dubna 1917)
 3. listopadu
 Václav Draxl, politik (* 16. ledna 1874)
 Jan Hanuš Máchal, slavista, literární historik a filolog (* 25. října 1855)
 11. listopadu – Jan Opletal, student, zabit při protinacistické demonstraci (* 1. ledna 1915)
 14. listopadu – Johann Schlenz, papežský prelát a konzistorní rada v Praze a v Litoměřicích (* 27. prosince 1867)
 15. listopadu – Jozef Buday, československý politik slovenské národnosti (* 28. ledna 1877)
 17. listopad
 Josef Adamec, student popravený 17. listopadu 1939 (* 18. prosince 1909)
 Josef Matoušek, historik a vysokoškolský pedagog (* 13. ledna 1906)
 Bedřich Koula, studentský funkcionář popravený nacisty (* 1. března 1913)
 Jaroslav Klíma, studentský funkcionář popravený nacisty (* 18. května 1913)
 Jan Černý, studentský funkcionář popravený 17. listopadu 1939 (* 20. listopadu 1914)
 Jan Weinert, studentský funkcionář popravený 17. listopadu 1939 (* 18. prosince 1914)
 17. listopadu – Václav Šaffránek, vysokoškolský student a studentský funkcionář popravený nacisty (* 11. prosince 1920)
 22. listopadu – Xaver Dvořák, kněz a básník (* 29. listopadu 1858)
 26. listopadu
 Bohumil Zahradník-Brodský, prozaik (* 21. srpna 1862)
 Arne Novák, literární historik (* 2. března 1880)
 28. listopadu – František Josef Andrlík, učitel, spisovatel knih pro mládež a překladatel (* 21. září 1852)
 1. prosince – Emil Franke, dlouholetý ministr vlád Československé republiky (* 3. dubna 1881)
 4. prosince – František Vejdovský, zoolog (* 24. října 1849)
 14. prosince – Antonín Sládek, politik (* 11. prosince 1863)
 16. prosince – Antonín Drašar, herec, režisér a divadelní ředitel (* 8. března 1880)
 25. prosince – Ján Brežný, politik (* 27. března 1871)
 31. prosince – Bohumil Matějů, duchovní a hudební skladatel (* 20. dubna 1888)

Svět 

 2. ledna – Roman Dmowski, polský politik a státník (* 1864)
 3. ledna – František Jehlička, slovenský kněz a politik (* 14. ledna 1879)
 8. ledna – Frank Stoker, irský tenista a ragbista (* 1867)
 9. ledna – Johann Gerstner, český houslista a hudební pedagog (* 17. srpna 1851)
 14. ledna – Valdemar Dánský, dánský princ (* 27. října 1858)
 17. ledna – Zoltán Bálint, maďarský architekt (* 6. března 1871)
 18. ledna – Ivan Mozžuchin, ruský filmový herec (* 8. října 1889)
 22. ledna – Peder Østlund, norský rychlobruslař, mistr světa (* 7. května 1872)
 23. ledna – Matthias Sindelar, rakouský fotbalista (* 10. února 1903)
 24. ledna
 Jerzy Wiktor Madeyski, předlitavský politik polského původu (* 1872)
 Maximilian Bircher-Benner, švýcarský lékař a průkopník ve stravovacím výzkumu (* 1867)
 Julius von Kennel, estonský přírodovědec (* 10. června 1854)
 Manuel Penella, španělský hudební skladatel (* 31. července 1880)
 27. ledna – Lewis Jones, velšský spisovatel a politický aktivista (* 28. prosince 1897)
 28. ledna – William Butler Yeats, anglicky píšící irský básník, dramatik a esejista, nositel Nobelovy ceny (* 1865)
 2. února – Vladimir Šuchov, ruský vědec, architekt a amatérský fotograf (* 1853)
 4. února – Edward Sapir, americký jazykovědec a antropolog (* 1884)
 7. února – Anselm Polanco, blahoslavený, španělský mučedník (* 16. dubna 1881)
 10. února
 Vladimir Antonov-Ovsejenko, sovětský bolševický vůdce a diplomat (* 21. března 1883)
 Pius XI., papež (* 31. května 1857)
 11. února – Franz Schmidt, rakouský violoncellista, klavírista, hudební skladatel a pedagog (* 22. prosince 1874)
 18. února – Jakub Lorenc-Zalěski, lužickosrbský spisovatel (* 18. července 1874)
 22. února
 Alexandr Jegorov, sovětský armádní velitel a oběť Stalinských čistek (* 1883)
 Antonio Machado, španělský básník (* 1875)
 27. února – Naděžda Krupská, ruská revolucionářka, pedagožka, sovětská politička a manželka V. I. Lenina (* 1869)
 2. března – Howard Carter, britský archeolog a egyptolog (* 1874)
 4. března – Rudolf Samojlovič, ruský a sovětský polární badatel, geograf, geolog, profesor (* 1881)
 6. března – Ferdinand von Lindemann, německý matematik (* 1852)
 11. března – Albert Boehringer, německý chemik a podnikatel (* 11. srpna 1861)
 13. března – Lucien Lévy-Bruhl, francouzský filozof (* 10. dubna 1857)
 23. března – Ján Svetlík, slovenský vojenský pilot (* 12. června 1913)
 1. dubna
 Anton Semjonovič Makarenko, ukrajinský a sovětský spisovatel a pedagog, tvůrce systému kolektivní výchovy (* 1888)
 Alojzy Kosiba, polský františkánský řeholník (* 29. června 1855)
 4. dubna – František Horváth, slovenský houslista a primáš, šiřitel slovenských lidových písní (* 1855)
 7. dubna – Mary Steen, dánská fotografka (* 28. října 1856)
 12. dubna – B.M. Patton, prezident Mezinárodní hokejové federace (* 5. března 1876)
 18. dubna – Hugo Charlemont, rakouský malíř (* 1850)
 19. dubna – Sima Marković, srbský politik (* 8. listopadu 1888)
 20. dubna – František Salvátor Rakousko-Toskánský, rakouský arcivévoda a generál (* 1874)
 24. dubna – Louis Trousselier, francouzský cyklista (* 29. června 1881)
 28. dubna – Leo Karel Habsbursko-Lotrinský, rakouský arcivévoda z těšínské linie (* 5. července 1893)
 4. května – Ghazi I., irácký král (* 1912)
 11. května – Jevgenij Karlovič Miller, ruský generál a jeden z vůdců bělogvardějců (* 1867)
 19. května – Karl Radek, sovětský komunistický politik (* 31. října 1885)
 21. května – Grigorij Sokolnikov, sovětský politik a diplomat (* 15. srpna 1888)
 22. května – Ernst Toller, německý dramatik, básník a levicový aktivista (* 1. prosince 1893)
 24. května – Aleksander Brückner, polský jazykovědec-slavista, filolog, lexikograf a historik literatury (* 1856)
 27. května – Joseph Roth, rakouský spisovatel a novinář (* 1894)
 29. května – Urszula Ledóchowska, polská šlechtična, řeholnice, učitelka a vychovatelka (* 1865)
 4. června – Pavle Popović, srbský profesor filosofie a publicista (* 16. dubna 1868)
 6. června – Raymond Orteig, americký hoteliér, vypisovatel Orteigovy ceny (* 1870)
 16. června – Christoph Voll, německý grafik a sochař (* 27. července 1897)
 17. června – Johann Franz, horský vůdce v Tatrách (* 1863)
 22. června – Benjamin Tucker, americký anarchoindividualista, editor a vydavatel (* 1854)
 29. června – Mehmed Spaho, bosenský politik, předseda první muslimské politické strany (* 13. března 1883)
 4. července – Louis Wain, anglický malíř a kreslíř (* 1860)
 8. července – Havelock Ellis, anglický sexuolog (* 2. února 1859)
 15. července – Eugen Bleuler, švýcarský psychiatr, tvůrce termínu schizofrenie (* 1857)
 18. července – Paul Schneider, německý evangelický pastor, mučedník nacistického režimu (* 29. srpna 1897)
 21. července – Alexandr Jan z Thurn-Taxisu, šlechtic z české linie starobylého rodu Thurn-Taxisů (* 1. prosince 1851)
 7. srpna – Thomas Andrew, novozélandský fotograf (* 1855)
 9. srpna – Fritz Waerndorfer, rakouský průmyslník, mecenáš umění (* 1868)
 11. srpna – Paul Epstein, německý matematik (* 24. července 1871)
 12. srpna – Katarina Beskowová, švédská šachová mistryně (* 1867)
 17. srpna – Wojciech Korfanty, vicepremiér Polské republiky (* 20. dubna 1873)
 28. srpna – Eugène-Henri Gravelotte, francouzský šermíř, první moderní olympijský vítěz ve fleretu (* 1876)
 1. září – Paul Nadar, francouzský portrétní fotograf (* 1856)
 3. září – Edvard Westermarck, finský filosof, antropolog a sociolog (* 1862)
 6. září – Arthur Rackham, anglický ilustrátor (* 1867)
 9. září – Józef Czechowicz, polský básník (* 15. března 1903)
 11. září – Konstantin Aleksejevič Korovin, ruský malíř (* 5. prosince 1861)
 12. září – Fjodor Raskolnikov, sovětský bolševický velitel a diplomat (* 28. leden 1892)
 13. září – Olav Duun, norský spisovatel (* 21. listopadu 1876)
 18. září – Stanisław Ignacy Witkiewicz, polský dramatik, malíř, fotograf, autor antiutopických románů (* 1885)
 23. září – Sigmund Freud, rakouský lékař, zakladatel psychoanalýzy (* 6. května 1856)
 24. září
 Danilo Alexandr Petrović-Njegoš, černohorský korunní princ (* 29. června 1871)
 Carl Laemmle, průkopník americké filmové produkce a zakladatel Universal Studios (* 1867)
 13. října – Ford Sterling, americký herec a režisér (* 3. listopadu 1883)
 18. října – Emanuel Weidenhoffer, ministr financí Rakouska (* 28. ledna 1874)
 23. října – Zane Grey, americký spisovatel westernů (* 31. ledna 1872)
 28. října – Alice Brady, americká herečka (* 1892)
 31. října
 Otto Rank, rakouský psychoanalytik (* 1884)
 Lev Nowakowski, polský kněz, mučedník, blahoslavený (* 28. června 1913)
 16. listopadu – John Smulders, nizozemský katolický lékař (* 10. ledna 1872)
 28. listopadu – James Naismith, kanadský vysokoškolský pedagog, zakladatel sportovní disciplíny basketbalu (* 1861)
 29. listopadu
 Philipp Scheidemann, německý politik a publicista (* 1865)
 Marie Bádenská, poslední anhaltská vévodkyně (* 26. července 1865)
 3. prosince – Luisa Sasko-Koburská, britská princezna (* 1848)
 12. prosince – Douglas Fairbanks, americký herec, režisér, scenárista a producent (* 1883)
 23. prosince – Anthony Fokker, nizozemský letecký konstruktér a výrobce letadel (* 6. dubna 1890)
 29. prosince – Guy Ballard, zakladatel Hnutí Já jsem (* 28. července 1878)

Hlavy států 

 Belgie – Leopold III. (1934–1951)
 Československo – Emil Hácha (1938–1939)
 Protektorát Čechy a Morava – Emil Hácha (1939–1945)
 Slovensko – Jozef Tiso (1939–1945)
 Dánsko – Kristián X. (1912–1947)
 Francie – Albert Lebrun (1932–1940)
 Itálie – Viktor Emanuel III. (1900–1946)
 Maďarsko – Miklós Horthy (1920–1944)
 Německo – Adolf Hitler (1934–1945)
 Nizozemsko – Vilemína Nizozemská (1890–1948)
 Polsko – Ignacy Mościcki (1926–1939)
 Portugalsko – Óscar Carmona (1926–1951)
 Řecko – Jiří II. (1935–1947)
 Sovětský svaz – Josif Vissarionovič Stalin (1922–1953)
 Království Velké Británie – Jiří VI. (1936–1952)
 Španělsko – Francisco Franco (1936–1975)
 Švédsko – Gustav V. (1907–1950)
 Japonsko – Hirohito (1926–1989)
 USA – Franklin Delano Roosevelt (1933–1945)
 Turecko – İsmet İnönü (1938–1950)
 Papež – Pius XI. (1929–1939) / Pius XII. (1939–1958)

Související články 
 1939 v letectví

Externí odkazy 
 
 
Digitalizované noviny a časopisy z roku 1939:
 Lidové noviny – 
 Národní listy – 
 Národní politika — 
 Moravská orlice – 
 Lumír — ročník 65 rok 1938–1939 (archiv ÚČL AV ČR)

 
20. století