1961

1961 (MCMLXI) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal nedělí.

Události

Československo 
 zahájena stavba Nechranické přehrady
 do května pokračoval sesuv v Handlové, který začal v prosinci 1960.
 Praha se poprvé ve své historii stala milionovým městem. Její počet obyvatel se zvýšil oproti střednímu stavu v roce 1960 z 998 tis. na 1 006 tis. osob středního stavu za rok 1961.
 2. ledna – poprvé promluvil z vysílání Československého rozhlasu Hajaja, rozhlasové pohádky na dobrou noc přežily do dalšího tisíciletí.
 1. března – sčítání lidu. V Československu žilo 13 745 377 obyvatel.
 24. března – ukončen provoz úzkorozchodných tramvají mezi Mostem a Litvínovem.
 28. března – nedaleko města Gräfenberg v SRN se zřítilo letadlo ČSA, zemřelo všech 52 osob.
 13. dubna – V pražské věznici Pankrác byla popravena zdravotní sestra z nemocnice v Sušici Marie Fikáčková, která na přelomu 50. a 60. let na gynekologicko-porodnickém oddělení zavraždila nejméně 2 novorozeňata a dalších několik novorozenců úmyslně těžce zranila a způsobila jim trvalé následky. Motivem jejích činů byla údajně nenávist k plačícím dětem. Zadržena byla 27. února 1960 přímo na pracovišti v sušické nemocnici.
 28. dubna – Československo navštívil Jurij Gagarin
 7. července – došlo k důlnímu neštěstí na Dole Dukla v Havířově Prostřední Suché. Neštěstí si vyžádalo 108 lidských životů.
 26. listopadu – byl uveden do provozu vysílač Cukrák.
 29. listopadu – V Národním shromáždění byl přijat nový trestní zákon.
 22. prosince – slavnostním uvedením do provozu byla po stavební stránce dokončena výstavba vodního díla Orlík na Vltavě, která trvala více než 6 let. Orlická vodní elektrárna byla uvedena do plného provozu v dubnu 1962.

Svět 
 Vznik OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj).
 Kypr se stal členem Commonwealthu.
 31. ledna – šimpanz Ham se stal v rámci projektu Mercury prvním živým tvorem, který byl Američany dopraven do vesmíru
 15. února – Poblíž Bruselu se z neznámých příčin zřítil boeing 707 obsluhující let Sabena 548. Zahynuli všichni na palubě, včetně celého amerického krasobruslařského týmu letícího na mistrovství světa, a jedna osoba na zemi.
 12. dubna – první člověk ve vesmíru: Nadporučík Jurij Alexejevič Gagarin byl vybrán k letu do vesmíru generálem N. P. Kamaninem. Jako první člověk na světě uskutečnil na palubě lodi Vostok 1 kosmický let.
 16. dubna – Stirling Moss na voze Lotus se stal vítězem Preis Von Wien.
 17. dubna-19. dubna – vylodění kubánských emigrantů v zátoce Sviní. Špatně zorganizovaná akce naplánovaná a organizovaná USA skončila porážkou výsadku.
 24. dubna – na hladinu byla vyzvednuta švédská válečná loď Vasa, která se potopila v roce 1628.
 5. května – Alan Bartlett Shepard mladší (1923–1998) je prvním Američanem ve vesmíru. Vesmírný let v lodi Freedom 7 trvá 15 minut, což je méně než jeden úplný oblet Země (letěl po balistické dráze).
 25. května – Prezident USA John F. Kennedy ve svém projevu uvedl, že by Spojené státy měly v rámci programu Apollo dopravit člověka na Měsíc a bezpečně zpět na Zemi do roku 1970.
 7. července – Ve Slovinsku vznikl Triglavský národní park.
 7. srpna – Sovětský kosmonaut German S. Titov byl na palubě Vostoku 2 druhým sovětem ve vesmíru a prvním člověkem, který strávil v kosmu více než den. Za 25 a půl hodiny obletěl Zemi sedmnáctkrát.
 13. srpna – zahájena stavba Berlínské zdi.
 1. října – Indie zavedla metrický systém namísto dosavadního britského systému.
 17. října – došlo k Pařížskému masakru ve Francii, kdy policejní složky zastřelily několik set Alžírských demonstrantů proti válce.
 30. října – nad Novou zemí Sovětský svaz odpálil jadernou termonukleární bombu zvanou Car-bomba – šlo o nejničivější zbraň všech dob.
 1. listopadu – z mauzolea na Rudém náměstí v Moskvě byly odstraněny ostatky J. V. Stalina.
 9. prosince – Jim Clark zvítězil v Grand Prix Rand v jihoafrickém Kyalami, závod F1 nezapočítávaný do mistrovství světa.

Vědy a umění 
 22. října – 4. premiérou Divadla Semafor je hudební revue Jiřího Suchého a Jiřího Šlitra Zuzana je zase sama doma
 2. listopadu – Drama Maxe Frische Andorra, jedna z nejvýznamnějších her německy mluvících zemí od konce druhé světové války, má světovou premiéru v Zurichu
 Americký fyzik Albert Ghiorso a jeho kolegové objevili chemický prvek lawrencium.
 Americký vědec Edward Lorenz začal vyvíjet matematický obor, ze kterého se vyvine teorie chaosu.
 Byl objeven a izolován virus spalniček. Vakcína poskytující dlouhodobou imunitu proti spalničkám bude k dispozici během desetiletí.
 Český chemik Otto Wichterle vyrobil první měkké kontaktní čočky. V polovině 90. let je bude používat přes 100 milionů lidí na celém světě.
 Americký fyzik Murray Gell-Mann vypracoval systém třídění elementárních částic hadronů, který je rozděluje do rodin podle jejich měnících se vlastností. Systém nazval termínem vypůjčeným z buddhismu „osmerá cesta“.
 Sovětští vědci vytvořili dosud nepřekonaný rekord – největší jaderný výbuch při zkoušce padesátiosmimegatunové jaderné pumy.
 Britský fyzik Jeffrey Goldstone formuloval tzv. Goldstoneovu poučku, která předvídá existenci částic s nulovou hmotností a s nulovým spinem, zvaných Goldstoneovy bosony, v určitých případech souměrnosti.
 Americký ekonom John Muth zformuloval základní hypotézu racionálních očekávání, na kterou později navázal Robert Lucas, Jr.

Nobelova cena 
 Fyzika – Robert Hofstadter (USA; za průkopnický výzkum rozptylu elektronů na atomových jádrech a tím dosažené objevy týkající se struktury nukleonů), Rudolf Ludwig Mössbauer (Německo; za výzkum rezonanční absorpce gama záření a s tím spojený objev po něm pojmenovaného jevu)
 Chemie – Melvin Calvin (USA; za výzkum asimilace oxidu uhličitého v rostlinách)
 Fyziologie a medicína – Georg von Békésy (USA; za objevy fyzikálního mechanismu stimulace kochley)
 Literatura – Ivo Andrić (Jugoslávie)
 Mír – Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld (Švédsko, generální tajemník OSN)

Narození

Česko 

 8. ledna – Jitka Sedláčková, herečka
 11. ledna – Jiří Kajínek, legendární vězeň
 28. ledna – Daniel Rous, herec
 29. ledna – Jan Balabán, prozaik, publicista a překladatel († 23. dubna 2010)
 7. února – Zdeněk Bakala, miliardář a podnikatel
 10. února – Libor Balák, malíř, ilustrátor a autor komiksů a počítačových her
 15. února – Jan Hošek, český filmový dokumentarista a ilustrátor
 17. února – Andrej Korotajev, ruský antropolog, orientalista, ekonom, historik a sociolog
 26. února – Jiří Bezděk, hudební skladatel a pedagog
 12. března – Broněk Černý, herec
 4. dubna – Dagmar Pecková, operní pěvkyně
 16. dubna – Marek Babjuk, vědec a lékař v oboru urologie
 1. května
 Jiří Babica, kuchař
 Jan Čenský, herec, dabér a moderátor
 27. května – Josef Brtek, regionální historik a publicista
 3. června – Dana Drábová, jaderná fyzička
 19. července – Vlastimil Holub, fotbalový obránce
 22. července – Libor Pala, fotbalista a trenér
 23. července – Stanislav Schwarz, československý fotbalový obránce
 24. července – Jaromíra Mílová, herečka
 31. července – Dalibor Prix, historik umění středověké architektury
 17. srpna – Pavel Přindiš, československý vodní slalomář, kajakář, olympionik
 11. září – Zdeněk Manina, sochař, malíř a výtvarný pedagog
 26. září – Michal Coubal, horolezec
 16. října – Veronika Žilková, herečka
 18. října – Martin Bedrava, politik
 19. října – Zuzana Bydžovská, herečka
 1. listopadu – Petr Pavel, náčelník Generálního štábu AČR
 3. listopadu – Jaroslav Šilhavý, fotbalista
 21. listopadu – René Franěk, podnikatel a zakladatel Zoo Chleby
 9. prosince – Luděk Mikloško, fotbalový brankář
 24. prosince – Alena Bulířová, československá běžkyně a sprinterka

Svět 

 1. ledna
 Azíz Achanúš, marocký politik a podnikatel
 Graham McTavish, skotský herec
 11. ledna
 Karel Habsburský, příslušník habsbursko-lotrinské dynastie, rakouský politik
 Sergej Fedotov, ruský divadelní režisér
 25. ledna – Wayne Gretzky, bývalý kanadský hokejista
 1. února – José Luis Cuciuffo, brazilský fotbalista
 3. února – Mercedes Abadová, španělská spisovatelka
 17. února – Andrej Korotajev, ruský antropolog, orientalista, ekonom, historik a sociolog
 18. února – Armin Laschet, německý politik
 24. února – Richard Barnbrook, britský politik
 28. února – Rae Dawn Chong, kanadsko-americká herečka
 21. března – Daniel Castellani, argentinský volejbalista
 7. dubna – Troels Rasmussen, dánský fotbalový brankář
 25. dubna – Agneta Anderssonová, švédská rychlostní kanoistka († 8. října 2023)
 27. dubna – Jorge O. Calvo, argentinský paleontolog a geolog († 10. ledna 2023)
 15. května – Katrin Cartlidge, anglická herečka († 7. září 2002)
 21. května – Davide Sparti, italský sociolog
 1. června – Paul Coffey, kanadský hokejista a trenér
 6. června – Tom Araya, chilsko-americký zpěvák
 9. června – Michael J. Fox, kanadský herec
 25. června – Ricky Gervais, britský herec a filmař
 1. července – Diana Frances Spencerová, britská princezna z Walesu, bývalá manželka prince Charlese († 31. srpna 1997)
 4. července – Wolf Bachofner, rakouský herec
 23. července – Rob Stewart, kanadský herec a hypnotizér
 4. srpna
 Barack Obama, prezident USA
 Pumpuang Duangjan, thajská zpěvačka († 13. června 1992)
 14. srpna – Satoši Cunami, japonský fotbalista
 20. srpna – Greg Egan, australský programátor a autor hard sci-fi
 25. srpna
 Billy Ray Cyrus, americký zpěvák a herec
 Oleg Božjev, bývalý sovětský a ruský rychlobruslař
 3. září – Andy Griffiths, australský spisovatel
 6. září – Scott Travis, americký bubeník
 13. září – Dave Mustaine, americký zpěvák a kytarista
 18. října – Wynton Marsalis, americký jazzový trumpetista
 22. října – David Allen Sibley, americký ornitolog, autor a ilustrátor určovacích příruček 
 30. října – Dmitrij Muratov, šéfredaktor ruského opozičního listu Novaja gazeta, nositel Nobelovy ceny
 5. listopadu – Alan Poindexter, americký kosmonaut († 1. července 2012)
 7. listopadu – Sergej Alejnikov, běloruský fotbalista a fotbalový trenér
 12. listopadu
 Acuši Natori, japonský fotbalista
 Nadia Comaneciová, rumunská gymnastka
 14. prosince – Jozef Bánovský, slovenský fotbalista
 24. prosince
 Alexander Babiš, slovenský podnikatel, bratr Andreje Babiše
 Ilham Alijev, ázerbájdžánský politik a prezident Ázerbájdžánu
 30. prosince – Andrzej Marcisz, polský horolezec a sportovní lezec

Úmrtí

Česko 
 4. ledna – Jan Opočenský, československý diplomat a historik (* 26. května 1885)
 8. ledna – František Flos, spisovatel (* 27. července 1864)
 13. ledna – František Drtikol, fotograf, grafik a malíř (* 3. března 1883)
 18. ledna – Alois Bílek, malíř, grafik, ilustrátor a architekt (* 15. června 1887)
 20. ledna – Jaroslav Řehulka, československý právník, spisovatel a katolický politik (* 31. prosince 1886)
 25. ledna – Eduard Farda, fotbalista, hokejista a hokejový trenér (* 26. prosince 1914)
 28. ledna – Theodor Bohumír Pařík, hudební skladatel, houslista a pedagog (* 1. února 1881)
 3. února – František Cína Jelínek, český malíř (* 6. června 1882)
 8. února – Miloš Kössler, český matematik (* 19. června 1884)
 9. února
 Prokop Maxa, legionář, politik a diplomat (* 28. května 1884)
 František Kadeřávek, český geometr (* 26. června 1885)
 10. února
 Heřman Tausik, československý politik (* 21. března 1879)
 Jakub Deml, český spisovatel (* 20. srpna 1878)
 13. února – Marie Helena Knajblová, řeholnice, oběť komunistického teroru (* 25. dubna 1888)
 14. února – Josef Waltner, český herec a kabaretiér (* 8. května 1883)
 20. února – Alois Krčmář, český malíř (* 18. dubna 1887)
 22. února – Antonín Eltschkner, generální vikář pražské arcidiecéze (* 4. června 1880)
 24. února – Antonín Klouda, československý politik (* 6. listopadu 1871)
 26. února – Zdeněk Wirth, historik umění (* 11. srpna 1878)
 3. března – Eduard Fiker, spisovatel (* 21. listopadu 1902)
 10. března – Ladislav Daněk, československý právník a politik (* 22. dubna 1889)
 16. března – Václav Talich, český dirigent (* 28. května 1883)
 12. března – Josef Zeman, zakladatel moderní československé defektologie (* 10. října 1867)
 27. března – Věra Jičínská, česká malířka (* 3. července 1898)
 31. března – Bedřich Golombek, český novinář a spisovatel (* 5. února 1901)
 21. dubna – Bohumil Sláma, architekt (* 2. července 1887)
 24. dubna – Alois Hrdlička, konstruktér Škodových závodů (* 17. února 1894)
 25. dubna – Václav Pšenička, československý vzpěrač, stříbro na OH 1932 (* 26. října 1906)
 19. května – Josef Doležal, český zpěvák a houslista (* 6. prosince 1878)
 24. května
 Július Maurer, československý politik, ministr (* 18. června 1896)
 Jaroslav Kovář starší, český architekt (* 1. března 1883)
 27. května – Jevgenij Leopoldovič Nedzelskij, překladatel české literatury do ruštiny (* 3. listopadu 1894)
 28. května – Jan Vrba, lesník, učitel, básník a spisovatel (* 10. prosince 1889)
 6. června – František Trávníček, československý bohemista a politik (* 17. srpna 1888)
 7. června – Karla Vobišová-Žáková, sochařka (* 21. ledna 1887)
 13. června – Karel Engliš, ekonom a politik (* 17. srpna 1880)
 23. června – Ludmila Bertlová, houslistka (* 1. února 1914)
 24. června – Miloš Jirko, redaktor, básník, knihovník a překladatel (* 20. ledna 1900)
 3. července – Zdena Walterová, česká spisovatelka (* 1877)
 4. července – Leopold Koubek, geodet a politik (* 27. října 1882)
 11. července – Kamill Resler, český právník a bibliofil (* 23. prosince 1893)
 13. července – František Balada, český matematik (* 24. června 1902)
 31. července – Otto Reichner, slezský architekt (* 31. srpna 1888)
 5. srpna – Václav Kopecký, komunistický novinář a politik (* 27. srpna 1897)
 9. srpna – Hugo Doskočil, katolický kněz, rektor kněžského semináře v Hradci Králové (* 1. dubna 1875)
 19. srpna – Eduard Kadlec, generál Československých legií v Rusku (* 16. března 1880)
 20. srpna – Miroslav Josef Krňanský, filmový režisér, kameraman, scenárista i herec (* 22. listopadu 1898)
 30. srpna – Emil Bolek, český herec (* 13. prosince 1897)
 3. září – J. M. Troska, český spisovatel (* 3. srpna 1881)
 6. září – Jaroslav Jankovec, český dirigent a hudební skladatel (* 26. dubna 1896)
 18. září – Josef Obeth, slezský sochař a restaurátor německé národnosti (* 15. července 1874)
 23. září – Bohumír Čermák, architekt a uměleckoprůmyslový návrhář (* 8. listopadu 1882)
 2. října – Karel Kutlvašr, legionář, generál, velitel Pražského povstání (* 27. ledna 1895)
 6. října – Lucie Klímová, česká malířka a zpěvačka (* 5. ledna 1884)
 7. října – František Tichý, český malíř (* 24. března 1896)
 9. října – Karel Myslikovjan, malíř (* 27. leden 1911)
 10. října – Ferdinand Stiebitz, překladatel z řečtiny a latiny (* 7. července 1894)
 13. října
 František Matoušek, malíř (* 12. května 1901)
 Gracian Černušák, zpěvák, sbormistr a hudební historik a publicista (* 19. prosince 1882)
 28. října – August Žáček, český fyzik (* 13. ledna 1886)
 29. října – Zdeněk Folprecht, český hudební skladatel a dirigent (* 26. ledna 1900)
 říjen – Josef Hulínský, komunistický poslanec (* 22. září 1903)
 2. listopadu – Josef Matocha, arcibiskup olomoucký a metropolita moravský (* 14. května 1888)
 3. listopadu – Bohumil Hypšman, architekt (* 10. ledna 1878)
 12. listopadu – Rudolf Chlup, český hudební skladatel (* 8. září 1879)
 13. listopadu – Gabriel Hart, herec a režisér (* 13. února 1894)
 23. listopadu – Jaroslav Mellan, advokát, dramatik, divadelní herec (* 26. srpna 1887)
 27. listopadu – Helena Čapková, česká spisovatelka (* 28. ledna 1886)
 2. prosince – Jaromír Hořejš, básník, dramatik a překladatel (* 2. dubna 1903)
 5. prosince – Miroslav Šustera, český atlet a olympionik (* 15. března 1878)
 17. prosince – Ferdinand Pujman, dramaturg, režisér opery Národního divadla v Praze a estetik (* 25. května 1889)
 20. prosince – Dominik Nejezchleb-Marcha, československý politik (* 26. května 1880)
 30. prosince – Josef Havlíček, český funkcionalistický architekt (* 5. května 1899)
 ? – Blažena Janečková, československá šachistka (* 3. února 1911)

Svět 
 3. ledna – Hasso von Wedel, nacistický generál (* 20. listopadu 1898)
 4. ledna – Erwin Schrödinger, rakouský teoretický fyzik, jeden ze zakladatelů kvantové mechaniky (* 12. srpna 1887)
 9. ledna
 Richard Hamann, německý historik umění (* 29. května 1879)
 Emily Greene Balch, americká spisovatelka pacifistka (* 8. ledna 1867)
 10. ledna
 Marius de Zayas, mexický výtvarník a spisovatel (* 13. března 1880)
 Dashiell Hammett, americký spisovatel (* 25. června 1894)
 15. ledna – Constantin Constantinescu, rumunský generál a politický vězeň komunistického režimu (* 20. února 1884)
 17. ledna – Patrice Lumumba, první předseda vlády Konga (* 2. července 1925)
 21. ledna – Blaise Cendrars, švýcarský spisovatel (* 1. září 1887)
 24. ledna – Alfred Gilbert, americký olympijský vítěz ve skoku o tyči (* 13. února 1884)
 30. ledna – Dorothy Thompsonová, americká spisovatelka a novinářka (* 9. července 1893)
 31. ledna – Max Burchartz, německý grafik, typograf a fotograf (* 28. července 1887)
 1. února – Max Simon, nacistický generál, válečný zločinec (* 6. ledna 1899)
 2. února – Joseph Orbeli, ruský orientalista arménského původu (* 20. března 1887)
 15. února – Wilhelm Mayer-Gross, německý psychiatr (* 15. ledna 1889)
 21. února – Frederick McKinley Jones, americký vynálezce (* 17. května 1893)
 25. února – Sebastiano Visconti Prasca, italský generál (* 27. února 1883)
 27. února – Platt Adams, americký olympijský vítěz ve skoku do výšky z místa (* 23. března 1885)
 29. února – Heinrich Hanselmann, švýcarský defektolog (* 15. září 1885)
 3. března – Paul Wittgenstein, rakouský jednoruký pianista (* 5. listopadu 1887)
 5. března – Kjeld Abell, dánský dramatik (* 25. srpna 1901)
 15. března – Akiba Rubinstein, polský šachový velmistr (* 12. prosince 1882)
 22. března – Fjodor Isidorovič Kuzněcov, sovětský vojevůdce (* 29. září 1898)
 26. března – Carlos Duarte Costa, brazilský biskup, reformátor (* 21. července 1888)
 27. března
 Paul Landowski, francouzský sochař (* 4. června 1875)
 Moše Novomejskij, sionistický aktivista a průmyslník (* 25. listopadu 1873)
 31. března – Giuseppe Maria Palatucci, katolický biskup, zachránce Židů před holokaustem (* 25. dubna 1892)
 6. dubna – Jules Bordet, belgický imunolog a mikrobiolog (* 13. června 1870)
 7. dubna
 Jesús Guridi, španělský baskický hudební skladatel (* 25. září 1886)
 Vanessa Bell, britská malířka (* 30. května 1879)
 8. dubna – Marie Anunciáta Habsbursko-Lotrinská, rakouská arcivévodkyně (* 13. července 1876)
 9. dubna – Ahmet Zogu, albánský předseda vlády a prezident (* 8. října 1895)
 25. dubna – Robert Garrett, americký atlet, dvojnásobný olympijský vítěz 1896 (* 24. května 1875)
 26. dubna – Hari Singh, poslední mahárádža indického státu Džammú a Kašmír (* 30. září 1895)
 30. dubna – Perec Naftali, izraelský politik (* 19. března 1888)
 3. května – Maurice Merleau-Ponty, francouzský fenomenologický filosof (* 14. března 1908)
 6. května – Lucian Blaga, rumunský filozof (* 9. května 1895)
 8. května – Karel Prusík, rakouský hudební pedagog a horolezec (* 19. května 1896)
 13. května – Gary Cooper, americký filmový herec (* 7. května 1901)
 15. května – Štefan Zamkovský, slovenský horolezec a horský vůdce (* 1908)
 29. května – Uuno Klami, finský hudební skladatel (* 20. září 1900)
 30. května – Rafael Trujillo, diktátor vládnoucí v Dominikánské republice (* 24. října 1891)
 1. května – Patrick Brennan, kanadský hráč lakrosu (* 30. července 1877)
 6. června – Carl Gustav Jung, švýcarský lékař a psychoterapeut (* 26. července 1875)
 10. června – Jane Reece, americká fotografka (* 19. června 1868)
 22. června – Marie Rumunská, královna Království Jugoslávie (* 6. ledna 1900)
 23. června – Werner Gilles, německý malíř (* 29. srpna 1894)
 30. června – Lee de Forest, americký vynálezce (* 26. srpna 1873)
 1. července – Louis-Ferdinand Céline, francouzský spisovatel (* 27. května 1894)
 2. července – Ernest Hemingway, americký spisovatel (* 21. července 1898)
 5. července – Ludwig Fleck, polský lékař a mikrobiolog (* 11. července 1896)
 6. července – Scott LaFaro, americký jazzový kontrabasista (* 3. dubna 1936)
 12. července – Mazo De la Roche, kanadská spisovatelka (* 15. ledna 1879)
 30. července – Domenico Tardini, kardinál, státní sekretář Vatikánu (* 29. února 1888)
 6. srpna – Jozef-Ernest van Roey, belgický arcibiskup a kardinál (* 13. ledna 1874)
 9. srpna – Walter Bedell Smith, velvyslanec USA v Sovětském svazu, ředitel CIA (* 5. října 1895)
 11. srpna – Antanas Škėma, litevský spisovatel (* 29. listopadu 1911)
 14. srpna – Clark Ashton Smith, americký spisovatel, básník a malíř (* 13. ledna 1893)
 17. srpna – Jakob Savinšek, slovinský sochař a ilustrátor (* 4. února 1922)
 18. srpna – Learned Hand, americký právník (* 27. ledna 1872)
 20. srpna – Percy Williams Bridgman, americký fyzik a filosof (* 21. dubna 1882)
 1. září – Eero Saarinen, finsko-americký architekt (* 20. srpna 1910)
 11. září – György Szántó, maďarský spisovatel (* 7. června 1893)
 12. září – Elena Hroboňová, slovenská pedagožka a poslankyně (* 17. dubna 1903)
 18. září
 Olga Perovská, ruská autorka dětských knih (* 9. dubna 1920)
 Dag Hammarskjöld, švédský politik, diplomat, generální tajemník OSN (* 29. července 1905)
 21. září – Andrzej Munk, polský režisér (* 6. října 1920)
 4. října – Max Weber, americký malíř a sochař (* 18. dubna 1881)
 5. října – Booker Little, americký jazzový trumpetista a hudební skladatel (* 2. dubna 1938)
 8. října – Moše Zmoira, izraelský právník a první předseda izraelského Nejvyššího soudu (* 25. října 1888)
 11. října – Dagmar Dánská, dcera dánského krále Frederika VIII. (* 23. května 1890)
 12. října – Jack Livesey, britský herec (* 11. června 1901)
 13. října – Maya Deren, americká filmová režisérka, choreografka, tanečnice, spisovatelka a fotografka (* 29. dubna 1917)
 14. října – Paul Ramadier, francouzský politik, předseda vlády (* 17. března 1888)
 19. října – Sergio Osmeña, 2. prezident Filipínského společenství (* 9. září 1878)
 21. října – Karl Korsch, německý marxistický filozof (* 14. srpna 1886)
 24. října – Milan Stojadinović, jugoslávský politik, právník, národohospodář, ekonom (* 4. srpna 1888)
 30. října – Luigi Einaudi, prezident Itálie (* 24. března 1874)
 2. listopadu – James Thurber, americký spisovatel, humorista (* 8. prosince 1894)
 9. listopadu – Ferdinand Bie, norský olympijský vítěz v pětiboji (* 16. února 1888)
 18. listopadu
 Clarence Pinkston, americký skokan, zlato na OH 1920 (* 1. února 1900)
 Seraja Šapšal, představitel krymských a litevských Karaimů (* 20. května 1873)
 25. listopadu – Hubert Van Innis, belgický lukostřelec, šestinásobný olympijský vítěz (* 24. února 1866)
 6. prosince – Frantz Fanon, martinický politický myslitel (* 20. července 1925)
 7. prosince – Michal Buzalka, slovenský teolog a biskup (* 18. září 1885)
 25. prosince – Otto Loewi, rakousko-americký fyziolog a farmakolog, Nobelova cena 1936 (* 3. června 1873)
 26. prosince – Otto Baumberger, švýcarský malíř a tvůrce plakátů (* 21. května 1889)
 28. prosince – Edith Bolling Wilsonová, manželka 28. prezidenta USA Woodrowa Wilsona (* 15. října 1872)
 29. prosince – Anton Flettner, německý letecký konstruktér (* 1. listopadu 1885)

Domácí demografický vývoj

Hlavy států 
Evropa:
 Československo
 prezident Antonín Novotný
 předseda vlády Viliam Široký
 Albánie – Haxhi Lleshi
 Andorra – Ramon Iglesias i Navarro
 Belgie – král Albert II.
 Bělorusko – Tikhon Kiselyov – předseda Rady ministrů
 Bosna a Hercegovina – Đuro Pucar – předseda Lidového shromáždění
 Bulharsko – Dimitar Ganev – předseda Národního shromáždění
 Černá Hora – Blažo Jovanovič – prezident Lidového shromáždění
 Dánsko – král Frederik IX.
 Estonsko – August Rei
 Finsko – prezident Urho Kaleva Kekkonen
 Francie – prezident Charles de Gaulle
 Chorvatsko – Vladimir Bakarić, předseda Saboru Chorvatské lidové republiky
 Irsko – prezident Éamon de Valera
 Island – prezident Ásgeir Ásgeirsson
 Itálie – prezident Giovanni Gronchi
 Jugoslávie – prezident Josip Broz Tito
 Kosovo – Dušan Mugoša, prezident Lidového shromáždění
 Lichtenštejnsko – kníže František Josef II.
 Litevská SSR – Antanas Sniečkus
 Litva – Justas Paleckis – předseda Nejvyššího sovětu
 Lucembursko – velkovévodkyně Šarlota Lucemburská
 Maďarská lidová republika – prezident István Dobi
 Makedonie – Lazar Koliševski, předseda Lidového shromáždění
 Spolková republika Německo
 prezident Heinrich Lübke
 spolkový kancléř Konrad Adenauer
 Nizozemsko – královna Juliána
 Norsko – král Olaf V.
 Polsko – prezident August Zaleski, v exilu
 Portugalsko – prezident Américo de Deus Rodriguez Tomás
 Rakousko
 kancléř Julius Raab
 kancléř Alfons Gorbach
 Rumunsko – Gheorghe Gheorghiu-Dej, prezident Státní rady
 Řecko – král Pavel I.
 Slovinsko – Miha Marinko, prezident Lidového shromáždění
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu Leonid Iljič Brežněv
 (de facto) první tajemník KSSS Nikita Sergejevič Chruščov
 Velká Británie – premiér Harold Macmillan
 Srbsko – Joran Veselinov, předseda Lidového shromáždění
 Španělsko – don Francisco Franco (caudillo) – vůdce z Boží milosti
 Švédsko – král Gustaf VI. Adolf
 Švýcarsko – Friedrich Traugott Wahlen, prezident konfederace
 Turecko – prezident Cemal Gürsel
 Vatikán – papež Jan XXIII.

 USA
 prezident Dwight D. Eisenhower
 prezident John Fitzgerald Kennedy

Asie:
 Japonsko – Císař Šówa
 Čína – předseda ČLR Liou Šao-čchi

 OSN/UN
 Dag Hammarskjöld (zemřel 18. září)
 U Thant (nahradil zemřelého předchůdce)

Reference

Externí odkazy

Digitální archivy k roku 1961 
 Československý filmový týdeník v archivu České televize – rok 1961
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1961
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1961
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 41 rok 1961

 
20. století