Chalcedon

Chalcedon, chemický vzorec SiO2, je klencový minerál. Název je odvozen od starověkého města Chalkedon v Malé Asii, místa konání Chalkedonského koncilu.

Vznik 
Chalcedon (achát) se většinou tvoří v dutinách hornin různého druhu, ale převážně v chladnoucím magmatu (výplň dutin čedičových a melafyrových mandlovců), kde vzniká za nízkých teplot jako sraženina silikátových roztoků. Občas se setkáváme s chalcedony, které vznikají jako dehydratační produkt opálu. Možno nalézt i na trhlinách hadců, nebo vytváří hlízy ve vápencích. Jeho výskyt je tedy hojný.

Morfologie 

Chalcedon je kryptokrystalická odrůda křemene – je složen z tak malých krystalků, že se jeví jako celistvý. Tvoří náteky, kůry, mandle, geody. Z dutin jsou známé vrstvy s ledvinitým nebo hroznovitým povrchem, který tvoří nezřídka i úhledné krápníky a pupenité agregáty. Při mikroskopickém výbrusu je možné pozorovat mikrokrystalky, ze kterých je chalcedon složen. Krystalky jsou většinou rovnoběžné nebo paprsčitě uspořádány.

Vlastnosti 
 Fyzikální vlastnosti: Tvrdost 6,5–7 (rýpe do skla), hustota 2,65 g/cm³. Štěpnost chybí, lom nerovný, tříštivý nebo lasturnatý.
 Optické vlastnosti: Barva: šedá, šedomodrá, šedozelená, šedobílá, často pestře zbarvený různými oxidy. Některé druhy chalcedonu je možno uměle dobarvovat. Průsvitný či opakní v závislosti na jeho vnitřní struktuře. Lesk skelný, matný, mastný až hedvábný.
 Chemické vlastnosti: Složení: SiO2 100 %, příměsi Fe, Al, Mg, Ca, Ni, Cr. Lehce rozpustný v KOH i dalších zásadách.

Odrůdy 
Existuje několik odrůd chalcedonu, které se liší zbarvením a texturou. Rozdílné barvy jsou zřejmě způsobeny různou hustotou vláken v jeho vnitřní struktuře a příměsemi různých oxidů. Názvy variet:
 achát – různobarevné proužky na průřezu
 mechový achát
 onyx – černobílé proužkování
 plazma – tmavozeleně zbarvený
 prasem – tmavozelený
 karneol – tmavočervený
 sardonyx – hnědočervenobílé proužkování
 chrysopras – zelený
 heliotrop – zelený s červenými skvrnami
 jaspis – neprůhledný, sytě zabarvený
 enhydros – obsahuje uzavřený zbytek roztoku, ze kterého vznikl

Získávání 
Těžbou v lomech, či případně sběrem z naplavenin například na plážích atd.

Využití 
Chalcedon se využívá jako okrasný kámen a ve šperkařství jako polodrahokam. První zmínky o využití chalcedonu jako šperkařského kamene pocházejí ze starověkého Egypta, kde byly objeveny předměty s polodrahokamem při archeologických vykopávkách. Podle astroesoteriky je chalcedon kámen řečníků, který podporuje živost a řeč. V Tibetu je považován za léčivý kámen a je k léčení i využíván. Měl i omezené technické využití, používal se například na ložiska přístrojů, na výrobu břitů vah a třecích misek.

Účinky v magii 
Podle některých (vědecky nepotvrzených) názorů chalcedon povzbuzuje optimismus a dobrou vůli, modrý chalcedon stimuluje schopnosti učení a červený chalcedon pomáhá dosáhnout svého cíle.

Naleziště 
 ČR – Kozákov, Nová Paka a okolí, Krušné hory, okolí Milevska
 Slovensko – Banské, Slanec, Tri Vody, Brezina, Byšta
 Rakousko – Erzberg
 Itálie – okolí Terstu, Sardínie
 USA – státy Florida, Oregon, Arizona, Colorado…
 dále Indie, Uruguay, Mexiko, Brazílie, Kanada, Island, Dánsko, Nový Zéland, Rusko, Arabský poloostrov…

Odkazy

Literatura 
 Horniny a minerály, Chris Pellant a Hellen Pellantová, Vydavatelstvo Osvěta 1994,

Externí odkazy 
 
 Chalcedon na webu mindat.org (anglicky)
 Chalcedon na webu Webmineral (anglicky)
 Chalcedon v Atlasu minerálů (německy)

Minerály
Minerály 4. třídy
Oxidy (minerály)
Drahé kameny
Odrůdy křemene
Šperkařství