1963

1963 (MCMLXIII) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal úterým.

Události

Československo 
 3.–4. dubna – Na jednání ÚV KSČ byla přednesena zpráva O porušování stranických zásad a socialistické zákonnosti v období kultu osobnosti, která prokazovala nevinu obětí vykonstruovaných politických procesů z 50. let, a která obviňovala některé tehdejší vysoké stranické funkcionáře z odpovědnosti na těchto procesech. I přes odpor konzervativní části ÚV KSČ došlo k některým personálním změnám ve straně. Odvolán byl např. Karol Bacílek, nebo Bruno Köhler.
 29.–30. května – V Praze se konalo plenární zasedání ÚV KSČ, na němž bylo v reakci na značné ekonomické problémy státu přijato využití některých zásad tržního mechanismu a zbožních vztahů v socialistické ekonomice. Zásady vycházely z myšlenek ekonoma Oty Šika.
 14. srpna – na sedmidenní návštěvu ČSSR přicestovala ze SSSR první kosmonautka Valentina Těreškovová.
 22. srpna – Rudé právo informovalo o výsledcích revize politických procesů, která byla provedena v roce 1962. Revize vedla k plnému odvolání těchto procesů a k rehabilitaci 481 nevinně odsouzených osob, vč. Rudolfa Slánského, popraveného v roce 1952.
 19. září – Z funkce předsedy vlády byl odvolán Viliam Široký. Na jeho místo byl dosazen Jozef Lenárt.
 10. října – Československo ratifikovalo smlouvu o zákazu jaderných pokusů.
 25. října – V železniční stanici Křimice na trati Plzeň–Cheb smetl rychlík projíždějící stanicí v 7:39 pracovní četu dělníků podbíjejících pražce. 4 osoby zahynuly na místě, jedna těsně po převozu do nemocnice.
 27. října – V železniční stanici Brno hlavní nádraží došlo ke kurióznímu vykolejení vagónů a jejich vyjetí z nádraží až na dnešní Nádražní ulici.
 23. listopadu – Antonín Novotný zaslal novému prezidentovi USA Lyndonu Johnsonovi a vdově Jacqueline Kennedyové soustrastný telegram k zavraždění Johna Fitzgeralda Kennedyho dne 22. listopadu v Dallasu.
 10. prosince – V Brně provedl prof. Josef Navrátil poprvé v Československu náhradu poškozené srdeční chlopně chlopenní protézou.

Svět 
 1. března – Vstoupila v platnost mezinárodní úmluva o spolupráci při zajišťování bezpečnosti letového provozu.
 11. dubna – Papež Jan XXIII. vydal encykliku Pacem in terris (Mír na zemi).
 25. května – Vznikla Organizace africké jednoty.
 16. června – Do vesmíru se podívala první žena světa Valentina Těreškovová, vyslána SSSR.
 26. června – projev J. F. Kennedyho v Západním Berlíně Ich bin ein Berliner
 5. srpna – Moskevská dohoda o omezení zkoušek jaderných zbraní; reakce na kubánskou krizi
 30. srpna – horká linka Moskva–Washington – zřízení spojení pro prevenci eskalace studené války do jaderného konfliktu
 9. září – Joe Valachi ve svém svědectví před americkým kongresem popsal strukturu mafie.
 9. října – katastrofa přehrady Vajont.
 22. listopadu – Byl spáchán atentát na prezidenta USA Johna Kennedyho.
 23. listopadu – První epizoda jednoho z nejstarších (stále natáčených) seriálů Doctor Who.
 Novým papežem se stal Pavel VI.
 Založena rakouská zbrojovka Glock.
 Uspořádáno první mistrovství světa v moderní gymnastice.
 Nejlepším fotbalistou Evropy byl vyhlášen ruský brankař Lev Jašin.

Vědy a umění 
 11. listopadu – Premiéra hry Jiřího Štaidla a Karla Mareše Ondráš podotýká v divadle Semafor. Představení kombinovalo skladby kapely Olympic a mluvené slovo.
 19. listopadu – První úspěšnou implantaci umělé srdeční chlopně v Československu provedli brněnští chirurgové. Použili chlopeň navrženou a vyrobenou v Brně
 22. listopadu – The Beatles vydali své druhé album With the Beatles.
 23. listopadu – BBC odvysílala první epizodu britského sci-fi seriálu Doctor Who, který je dnes nejdéle běžícím sci-fi seriálem na světě.
 Douglas Engelbart vynalezl ve Stanfordském výzkumném institutu počítačovou myš.
 Americký meteorolog Edward Lorenz zavedl (deterministický) chaos jako matematický pojem.
 Američan Maarten Schmidt při měření červeného posunu objektu 3C 273 objevil první známý kvasar.

Nobelova cena 
 Nobelova cena za fyziku – Eugene Paul Wigner, Maria Göppert-Mayer, J. Hans D. Jensen
 Nobelova cena za chemii – Karl Ziegler, Giulio Natta
 Nobelova cena za fyziologii a medicínu – Sir John Carew Eccles, Alan Lloyd Hodgkin, Andrew Fielding Huxley
 Nobelova cena za literaturu – Giorgos Seferis
 Nobelova cena míru – Mezinárodní výbor Červeného kříže (Comité international de la Croix Rouge), Liga společností Červeného kříže (Ligue des Sociétés de la Croix-Rouge)

Narození

Česko 

 2. ledna – Michaela Linková, zpěvačka, moderátorka a spisovatelka
 10. února – Antonín Stavjaňa, hokejista a trenér
 14. února – David Matásek, český herec a hudebník
 15. února – Iva Pekárková, spisovatelka
 17. února – Bára Basiková, zpěvačka
 1. března – Hana Heřmánková, moderátorka
 26. března – Vilma Cibulková, herečka
 20. dubna – Milan Volf, politik, primátor Kladna
 22. května – Miroslav Hanuš, český herec
 2. června – Ivana Grollová, česká mongolistka a diplomatka
 6. června – Vladimír Růžička, hokejový hráč a trenér
 10. června – René Novotný, krasobruslař
 18. června – Jiří Kalčík, český fyzik
 26. června – Ivan Vodochodský, kuchař, herec a moderátor
 18. července – Pavel Bém, lékař a politik
 19. července – Šimon Caban, scénograf, choreograf, fotograf a režisér
 10. srpna – Karel Kula, fotbalista
 19. srpna – Dan Jiránek, český politik, primátor Kladna
 6. září – Ivan Hašek, fotbalista
 15. září – Jiří Chmelař, výtvarník
 16. září - Renata Drössler - česká šansoniérka a herečka polského původu
 22. září – Jiří Doležal, hokejista
 27. září – Ivana Chýlková, herečka
 28. září – Jiří Podolský, teoretický fyzik
 29. září – Jaroslav Mostecký, spisovatel
 12. října – Karel Voříšek, český moderátor
 22. října – Jiří Bartl, fotbalista
 24. října – Pavlína Danková, česká moderátorka a dramaturgyně
 24. listopadu
 Magdalena Reifová, česká herečka, zpěvačka a moderátorka
 30. prosince
 Milan Šrejber, tenista
 Lenka Teremová, psycholožka

Svět 

1. ledna – Milan Luhový, slovenský fotbalista a československý reprezentant
 4. ledna 
  Till Lindemann, německý hudebník a zpěvák
 May-Britt Moserová, norská neurovědkyně a psycholožka, nositelka Nobelovy ceny za fyziologii a lékařství
 14. ledna – Steven Soderbergh, americký režisér

 17. ledna – Kai Hansen, německý metalový kytarista a zpěvák. (Helloween, Blind Guardian, Avantasia)
 19. ledna – John Bercow, britský politik, bývalý předseda dolní sněmovny parlamentu
 24. ledna – Pavol Jablonický, slovenský a český kulturista, první profesionální kulturista v Československu
 26. ledna – José Mourinho, portugalský fotbalový trenér
 30. ledna – Thomas Brezina, rakouský spisovatel
 9. února – Brian Greene, americký fyzik
 12. února – Igor Stělnov, ruský hokejista († 24. březen 2009)
 17. února – Michael Jordan, americký basketbalista
 20. února – Charles Barkley, americký basketbalista
 24. února – Carlos Hüttich, mexický judista
 12. března – Farahnaz Pahlaví, íránská princezna
 20. března – Nicholas Royle, anglický spisovatel
 21. března – Ronald Koeman, nizozemský fotbalista a trenér
 27. března
 Quentin Tarantino, americký herec, režisér, scenárista a producent
 Xuxa, Brazilská herečka a zpěvačka
 9. dubna – Timothy Kopra, americký astronaut
 13. dubna – Garri Kasparov, mistr světa v šachu
 26. dubna – Jet Li, činský herec a mistr bojových umění
 11. května – Natasha Richardson, anglická herečka († 18. březen 2009)
 13. května – Andrea Leadsomová, britská politička
 14. května – Beáta Dubasová, slovenská zpěvačka
 25. května – Mike Myers, britský herec a komik
 31. května – Viktor Orbán, maďarský politik a premiér
 9. června – Johnny Depp
 15. června – Helen Huntová, americká filmová a televizní herečka
 25. června – George Michael, britský zpěvák († 2016)
 3. července – Tracey Eminová, britská umělkyně
 23. července – Amir Gutfreund, izraelský spisovatel († 27. listopadu 2015)
 27. července – Donnie Yen, čínský herec
 30. července – Lisa Kudrow, americká herečka
 1. srpna – Coolio, americký rapper († 28. září 2022)
 3. srpna – James Hetfield, americký kytarista a zpěvák, zakládající člen skupiny Metallica
 9. srpna – Whitney Houston, americká zpěvačka († 11. února 2012)
 15. srpna – Valerij Levoněvskij, běloruský politický a veřejný činitel, podnikatel, bývalý politický vězeň
 22. srpna – Tori Amos, americká zpěvačka
 9. září
 Roberto Donadoni, italský fotbalista a trenér
 Markus Wasmeier, německý lyžař
 14. září – Jaromír Dragan, slovenský hokejový brankář
 19. září – David Seaman, anglický fotbalista
 24. září – Yvetta Blanarovičová, československá herečka a zpěvačka
 28. září – Susan Walters, americká herečka
 2. října – Maria Ressaová, filipínsko-americká novinářka, nositelka Nobelovy ceny
 6. října – Elisabeth Shue, americká herečka
 28. října – Eros Ramazzotti, italský zpěvák a hudební skladatel
 31. října – Dermot Mulroney, americký herec
 1. listopadu – Mark Hughes, velšský fotbalista
 5. listopadu – Tatum O'Nealová, americká herečka
 10. listopadu – Mike Powell, atlet USA
 18. listopadu – Joost Zwagerman, nizozemský spisovatel († 8. září 2015)
 20. listopadu – William Timothy Gowers, anglický matematik
 30. listopadu – David Yates, britský režisér
 4. prosince
 Sergej Bubka, ukrajinský atlet
 Jozef Sabovčík, slovenský krasobruslař
 11. prosince – Claudia Kohdeová-Kilschová, německá tenistka
 18. prosince 
 Pierre Nkurunziza, burundský politik a prezident 
 Brad Pitt, americký herec
 19. prosince – Jennifer Bealsová, americká herečka a modelka
 20. prosince – Infantka Elena, španielska infantka
 22. prosince – Giuseppe Bergomi, taliansky futbalista
 27. prosince – Gaspar Noé, francouzský režisér
 31. prosince – Scott Ian, americký hudobník a skladateľ

Úmrtí

Česko 

 3. ledna – Jaroslav Mácha, lékař ftizeolog, dirigent a hudební skladatel (* 14. listopadu 1873)
 10. ledna – Franz Planer, americký filmový kameraman českého původu (* 29. března 1894)
 15. ledna – František Kerhart, architekt (* 12. května 1897)
 17. ledna – Miroslav Plesinger-Božinov, český legionář a diplomat (* 8. června 1893)
 18. ledna – František Černý, herec, filmový zvukař a architekt (* 2. července 1904)
 13. února
 Noemi Jirečková, česká klavíristka (* 29. července 1874)
 Vilém Rittershain, filmový architekt (* 6. duben 1889)
 20. února – Karl Stellwag, československý agronom, archeolog a politik německé národnosti (* 22. dubna 1873)
 2. března – Karel Řepa, český architekt (* 23. října 1895)
 13. března
 Jan Bartejs, voják a velitel výsadku Potash (* 24. listopadu 1912)
 Marie Desfours-Walderode, česká šlechtična, vojenská lékařka (* 18. července 1880)
 19. března – František Němec, československý politik, exilový ministr (* 20. května 1898)
 30. března – Klaudius Madlmayr, český architekt (* 22. října 1881)
 1. dubna – Anežka Hodinová-Spurná, česká komunistická politička (* 12. ledna 1895)
 6. dubna – Rudolf Vohanka, hudební skladatel (* 28. prosince 1880)
 23. dubna – Marie Fantová, novinářka a překladatelka (* 6. listopadu 1893)
 24. dubna – Josef Opitz, historik umění (* 19. března 1890)
 25. dubna – Jaroslav Průcha, český herec a režisér (* 24. dubna 1898)
 29. dubna – Josef Tesla, ministr vlády Československa (* 22. února 1905)
 2. května – Tomáš Vačkář, hudební skladatel (* 31. července 1945)
 4. května – Emil Čermák, právník a spisovatel (* 17. září 1902)
 8. května – Otokar Walter ml., český sochař (* 30. října 1890)
 9. května – Bohumil Laušman, československý politik (* 30. srpna 1903)
 20. května – František Hrdina, houslista, kapelník a skladatel (* 17. října 1882)
 27. května – Jan Zázvorka starší, architekt (* 21. ledna 1884)
 11. června – Lev Prchala, český generál a exilový politik (* 23. března 1892)
 15. června – Vojtěch Ondrouch, historik (* 6. dubna 1891)
 16. června – Emanuel Šimek, archeolog (* 3. dubna 1883)
 21. června – Jakub Honner, učitel, spisovatel a vlastivědný pracovník (* 30. června 1899)
 7. července – Jan Fadrhons, vojenský dirigent a hudebník (* 14. února 1910)
 8. července – Rudolf Kirs, violoncellista (* 16. června 1915)
 11. července – František Bednář, český evangelický teolog a historik (* 10. července 1884)
 14. července – Leonard Rotter, český sochař a malíř (* 14. září 1895)
 16. července – Erik Adolf Saudek, český překladatel (* 18. října 1904)
 19. července – Jan Hanč, básník a prozaik (* 30. května 1916)
 21. července – Bohumil Modrý, hokejový brankář (* 24. září 1916)
 9. srpna – Ludmila Kárníková, historička (* 29. listopadu 1932)
 11. srpna – Josef Fiala, český malíř (* 31. srpna 1882)
 13. srpna – Jan Košťál, profesorem teorie a stavby spalovacích motorů, rektor ČVUT (* 27. prosince 1884)
 29. srpna
 František Němec, básník, novinář, fejetonista a prozaik (* 12. května 1902)
 František Nosál, generál (* 7. dubna 1879)
 31. srpna – Otakar Quadrat, profesor a rektor Českého vysokého učení technického v Praze (* 2. září 1886)
 3. září – Dominik Čipera, československý politik, ministr veřejných prací, starosta Zlína (* 3. srpna 1893)
 19. září – Štefan Major, československý politik maďarské národnosti a diplomat (* 13. prosince 1887)
 24. října – Josef Štětka, komunistický politik (* 13. ledna 1885)
 17. listopadu – Method Kaláb, český grafik, ilustrátor, bibliofilský specialista (* 10. července 1885)
 28. listopadu – Augustin Petrášek, československý politik slovenské národnosti (* 18. září 1879)
 1. prosince – Milada Špálová, česká malířka (* 30. května 1884)
 5. prosince – Karel Stanislav, prozaik a dramatik (* 16. listopadu 1907)
 6. prosince – Antonín Majer, český malíř (* 1. února 1882)
 10. prosince – František Slunečko, český generál, legionář, vojenský velitel Čech při Pražském povstání (* 2. října 1886)
 22. prosince – František Vrba, sbormistr a hudební skladatel (* 24. června 1896)
 26. prosince – Josef Juran, komunistický politik (* 12. února 1885)
 ? – Emil Edgar, architekt (* 1884)

Svět 

 7. ledna – Erik Lundqvist, švédský olympijský vítěz v hodu oštěpem (* 29. června 1908)
 13. ledna
 Sonny Clark, americký jazzový klavírista (* 21. července 1931)
 Sylvanus Olympio, prvním prezident nezávislého Toga (* 6. září 1902)
 14. ledna
 Gustav Regler, německý spisovatel a novinář (* 25. května 1898)
 Friedrich Born, švýcarský diplomat (* 10. června 1903)
 23. ledna – Józef Gosławski, polský sochař a medailér (* 24. dubna 1908)
 28. ledna – Gustave Garrigou, francouzský cyklista (* 24. září 1884)
 29. ledna – Robert Frost, americký básník a spisovatel (* 26. března 1874)
 30. ledna – Francis Poulenc, francouzský skladatel (* 7. ledna 1899)
 2. února – Herbert Samuel, britský politik a diplomat (* 6. listopadu 1870)
 5. února – Barnum Brown, americký paleontolog (* 12. února 1873)
 6. února – Muhammad ibn Abd al-Karím al-Chattábí, marocký emír a bojovník za nezávislost (* 1881)
 9. února – Abdul Karim Kásim, irácký důstojník a politik (* 21. listopadu 1914)
 11. února – Sylvia Plath, americká spisovatelka (* 27. října 1932)
 18. února – Fernando Tambroni, premiér Itálie (* 25. listopadu 1901)
 26. února
 Lauri Kettunen, finský filolog (* 10. září 1885)
 Rádžéndra Prasád, první indický prezident (* 3. prosince 1884)
 4. března
 Édouard Belin, švýcarský fotograf a vynálezce (* 5. března 1876)
 William Carlos Williams, americký básník (* 17. září 1883)
 5. března – Patsy Cline, americká zpěvačka (* 8. září 1932)
 11. března – Jean-Marie Bastien-Thiry, vůdce spiknutí proti francouzskému prezidentovi Charlesi de Gaullovi (* 19. října 1927)
 13. března – Leon Berbecki, polský generál (* 25. července 1875)
 16. března – Alžběta Marie Rakouská, dcera korunního prince Rudolfa (* 2. září 1883)
 17. března – Allan Woodman, kanadský hokejista, zlato na ZOH 1920 (* 11. března 1899)
 22. března – Cilly Aussemová, německá tenistka (* 4. ledna 1909)
 23. března – Thoralf Skolem, norský matematik (* 23. května 1887)
 25. března – Lyman Briggs, americký fyzik a pedolog (* 7. května 1874)
 3. dubna – Alma Richards, americký olympijský vítěz ve skoku do výšky 1912 (* 20. února 1890)
 5. dubna – Jacobus Johannes Pieter Oud, nizozemský architekt (* 9. února 1890)
 6. dubna – Allen Whipple, americký chirurg (* 2. září 1881)
 12. dubna – Kazimierz Ajdukiewicz, polský filosof, logik a sémantik (* 12. prosince 1890)
 16. dubna – Račija Ačarjan, arménský lingvista (* 20. března 1876)
 23. dubna – Jicchak Ben Cvi, prezident Izraele (* 24. listopadu 1884)
 2. května – Ernst Wandersleb, německý fyzik, fotograf, vzduchoplavec a horolezec (* 12. dubna 1879)
 7. května – Theodore von Kármán, americký fyzik (* 11. května 1881)
 11. května – William Beveridge, britský ekonom, politik a sociální reformátor (* 13. října 1879)
 12. května
 Ernst Marischka, rakouský scenárista a režisér (* 2. ledna 1893)
 Bobby Kerr, kanadský olympijský vítěz v běhu na 200 metrů (* 9. června 1882)
 13. května
 Georg Pahl, německý novinářský fotograf (* 20. října 1900)
 Alois Hudal, rakouský katolický biskup, pomáhal uprchnout nacistickým zločincům (* 31. května 1885)
 16. května – Oleg Peňkovskij, plukovník vojenské zpravodajské služby Sovětského svazu, dvojitý agent (* 23. dubna 1919)
 24. května – Elmore James, americký bluesový zpěvák (* 27. ledna 1918)
 1. června – Yves Le Prieur, korvetní kapitán francouzského námořnictva a vynálezce (* 23. března 1885)
 3. června
 Jan XXIII., papež (* 1881)
 Nikola Miličević, chorvatský astronom (* 6. června 1887)
 Nâzım Hikmet, turecký spisovatel, básník a dramatik (* 15. ledna 1902)
 8. června – Chajim Boger, izraelský politik (* 1876)
 11. června
 Thích Quảng Đức, mnich, který se upálil v roce 1963 v Saigonu (* ? 1897)
 Medgar Evers, americký vůdce Afroamerického hnutí za občanská práva (* 2. července 1925)
 12. června – Eduard Fiedler, starosta Chomutova, ministr zemské vlády v Bádensku-Württembersku (* 1. října 1890)
 17. června – Richard Baer, velitel koncentračního tábora Auschwitz I (* 9. září 1911)
 24. června – María Guadalupe García Zavala, mexická římskokatolická řeholnice a světice (* 27. dubna 1878)
 26. června – František Grivec, slovinský jazykovědec a teolog (* 19. října 1878)
 13. července
 Martin Munkácsi, novinářský fotograf (* 18. května 1896)
 Albert Steffen, švýcarský spisovatel (* 10. prosince 1884)
 23. července – Šlomo Lavi, izraelský politik (* 1882)
 2. srpna – Ďordi Abadžijev, makedonský prozaik a historik (* 7. října 1910)
 7. srpna – Ramon Vila Capdevila, katalánský anarchista, člen CNT a guerrillový bojovník (* 2. dubna 1908)
 14. srpna – Eric Carlberg, švédský sportovní střelec, dvojnásobný olympijský vítěz 1912 (* 5. dubna 1880)
 24. srpna – Hooley Smith, kanadský hokejista (* 7. ledna 1903)
 25. srpna – Ivan Bahrjanyj, ukrajinský spisovatel (* 2. října 1907)
 27. srpna – William Edward Burghardt Du Bois, americko-ghanský sociolog, historik a spisovatel (* 23. února 1868)
 28. srpna – Julius Edgar Lilienfeld, rakouský fyzik (* 18. dubna 1882)
 31. srpna – Georges Braque, francouzský malíř, jeden ze zakladatelů kubismu (* 13. května 1882)
 2. září – Edouard Peisson, francouzský námořní důstojník a spisovatel (* 7. března 1896)
 3. září – Frico Kafenda, slovenský hudební skladatel (* 2. listopadu 1883)
 4. září – Robert Schuman, francouzský politik, zakladatel Evropské unie (* 29. června 1886)
 7. září – Bernard Reder, ukrajinský sochař, grafik a architekt (* 29. června 1897)
 8. září – Maurice Wilks, britský automobilový a letecký inženýr (* 19. srpna 1904)
 17. září
 Adolph Malan, jihoafrický stíhací pilot RAF (* 24. března 1910)
 Eduard Spranger, německý psycholog (* 27. července 1882)
 23. září – Karl Burk, generál Waffen-SS (* 14. března 1898)
 28. září – Rosa Raisa, americká sopranistka (* 23. května 1893)
 8. října – Remedios Varová, španělsko-mexická surrealistická malířka (* 16. prosince 1908)
 10. října – Édith Piaf, francouzská zpěvačka (* 19. prosince 1915)
 11. října
 Jean Cocteau, francouzský básník (* 5. července 1889)
 17. října – Jacques Hadamard, francouzský matematik (* 8. prosince 1865)
 22. října – Olga Borisovna Lepešinská, sovětská bioložka (* 18. srpna 1871)
 24. října – Karl Bühler, německý psycholog (* 27. května 1879)
 30. října
 Madame d’Ora, rakouská fotografka (* 20. března 1881)
 Hugh O'Flaherty, kněz, vatikánský diplomat a bojovník proti fašismu (* 1898)
 2. listopadu
 Ngô Ðình Diệm, první prezident Jižního Vietnamu (* 3. ledna 1901)
 Otto Gleichmann, německý malíř (* 20. srpna 1887)
 4. listopadu – Joe Gordon, americký jazzový trumpetista (* 15. května 1928)
 5. listopadu – Thomas Griffith Taylor, anglický geograf, antropolog (* 1. prosince 1880)
 8. listopadu – Šimon Jurovský, slovenský skladatel (* 8. února 1912)
 13. listopadu
Margaret Murray, britská antropoložka a egyptoložka (* 13. července 1863)
Mahmud Namik Efendi, osmanský princ a vnuk sultána Mehmeda V. (* 23. prosince 1913) 
 22. listopadu
 Clive Staples Lewis, britský spisovatel (* 29. listopadu 1898)
 John Fitzgerald Kennedy, americký prezident (atentát) (* 1917)
 Aldous Huxley, britský spisovatel (* 26. července 1894)
 24. listopadu – Lee Harvey Oswald, americký atentátník na prezidenta J. F. Kennedyho (* 18. října 1939)
 2. prosince – Thomas Hicks, americký atlet, olympijský vítěz (* 6. května 1872)
 3. prosince – Elizabeth Bentley, americká špiónka pracující pro Sovětský svaz (* 1. ledna 1905)
 9. prosince – Perry Miller, americký historik (* 25. února 1905)
 10. prosince – Jóko Óta, japonská spisovatelka (* 18. listopadu 1903)
 12. prosince – Theodor Heuss, první prezident Spolkové republiky Německo (* 31. ledna 1884)
 13. prosince – August Albo, estonský malíř (* 11. září 1893)
 14. prosince
 Gustav Machatý, filmový herec, scenárista a režisér (* 9. května 1901)
 Dinah Washington, americká zpěvačka (* 29. srpna 1924)
 20. prosince
 Roger Plaxton, kanadský hokejista, zlato na OH 1928 (* 2. června 1904)
 Gustaw Morcinek, polský spisovatel (* 24. srpna 1891)
 Alfred Jansa, náčelník štábu rakouské armády (* 16. července 1884)
 27. prosince – Tristan Tzara, francouzský básník (* 4. dubna 1896)
 28. prosince – Paul Hindemith, německý hudební skladatel (* 16. listopadu 1895)
30. prosince – Isobel Gathorne-Hardyová, anglická šlechtična a jedna z prvních ledních hokejistek (* 2. září 1875)
 ? – Naftule Brandwein, klezmerový klarinetista pocházející z Polska (* 1884)

Domácí demografický vývoj

Hlavy států 
Evropa:
 Československo – prezident Antonín Novotný
 Vatikán
 papež Jan XXIII.
 papež Pavel VI.
 Francie – prezident Charles de Gaulle
 Itálie – prezident Antonio Segni
 Litevská SSR – Antanas Sniečkus
 Norsko – předsedové vlády
 Einar Gerhardsen
 John Lyng
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu Leonid Iljič Brežněv
 (de facto) první tajemník KSSS Nikita Sergejevič Chruščov
Severní Amerika:
 USA
 prezident John Fitzgerald Kennedy
 prezident Lyndon B. Johnson

Asie:
 Japonsko – Císař Šówa
 Čína – předseda ČLR Liu Šao-čchi

Reference

Externí odkazy

Digitální archivy k roku 1963 
 Československý filmový týdeník v archivu České televize – rok 1963
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1963
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1963
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 43 rok 1963

 
20. století