Oradea

Oradea  ( nebo také Velké Varadino a Velký Varaždín, , ) je město v Rumunsku, v župě Bihor (BH) v Transylvánii, ležící na řece Sebes-Körös. Ve městě žije 222 736 obyvatel (2016).

Geografie 
Město se nachází poblíž maďarských hranic na řece Crișul Repede.

Historie 
První zmínka o Velkém Varadíně pod latinským názvem Varadinum pochází z roku 1113. První záznam o zdejší pevnosti, jejíž trosky přetrvaly dodnes, je z roku 1241 v souvislosti se začátkem rychlých oprav a posílení opevnění na obranu proti mongolsko-tatarskému útoku proti městu. Zastavěné území města se však nerozšiřovalo až do začátku 16. století. V prvním desetiletí 18. století naplánoval vídeňský inženýr Franz Anton Hillebrandt přestavbu města do barokního stylu a od té doby počínaje rokem 1752 bylo dle jeho projektu postaveno mnoho pamětihodností jako římskokatolická katedrála Nanebevzetí Panny Marie, Biskupský palác a Muzeul Țării Crișurilor (Muzeum země Criș).

Ekonomika 
Velký Varadín už dlouhou dobu patří mezi nejbohatší města Rumunska, především díky svému umístění na maďarských hranicích, které z něj dělá bránu do západní Evropy. Po roce 1989 prošel rozsáhlou ekonomickou obnovou, nikoliv v oblasti průmyslu, ale spíše v sektoru služeb, jehož zákaznická základna je nejširší.

Úroveň nezaměstnanosti ve Velkém Varadíně je 6,0 %, což je méně než je rumunský průměr, ale výrazně více než průměr v župě Bihor, který činí přibližně 2 %. Velký Varadín v současné době vytváří asi 63 % průmyslové produkce župy Bihor, i když tvoří jen 34,5 % obyvatel okresu. Mezi hlavní odvětví patří nábytkářský, textilní a oděvní, obuvní a potravinářský průmysl.

V roce 2003 bylo ve Velkém Varadíně otevřeno komerční centrum Lotus Market, první velké obchodní centrum ve městě.

V roce 2023 se začne ve Velkém Varadíně s výstavbou továrny na výrobu pneumatik Nokian, která by měla být dokončena ve druhé polovině roku 2024.

Obyvatelstvo

Národnostní složení

Dříve 
 1910: 69 000 (Rumuni: 5,6 %, Maďaři: 91,10 %)
 1920: 72 000 (R: 5 %, M: 92 %)
 1930: 90 000 (R: 25 %, M: 67 %)
 1966: 122 634 (R: 46 %, M: 52 %)
 1977: 170 531 (R: 53 %, M: 45 %)
 1992: 222 741 (R: 64 %, M: 34 %)

Nyní 
Sčítání lidu z roku 2002 poskytuje následující přehled národnostního složení populace Velkého Varadína:
 Rumuni: 145 295 (70,4 %)
 Maďaři: 56 830 (27,5 %)
 Romové: 2 466 (1,2 %)
 Němci: 566 (0,3 %)
 Slováci: 477 (0,2 %)
 Židé: 172
 Ukrajinci: 76
 Bulhaři: 25
 Rusové: 25
 Srbové: 17
 Češi: 9
 Turci: 9

Náboženství 
 pravoslavní 59 %
 protestanti 16,3 %
 letniční 4,6 %
 baptisté 3,6 %
 římští katolíci 11,2 %
 řečtí katolíci 3,3 %
 židé 0,1 %

Čtvrti 
Město je rozděleno na následující čtvrti (rumunsky cartiere):
 Centru Oradea (městské centrum)
 Vie
 Nufărul
 Rogerius
 Velența
 Cantemir
 Ioșia

Doprava 
Síť hromadné dopravy je provozována společností OTL. Tvoří ji 3 tramvajové linky (1R, 1N, 2, 3R, 3N) a několik autobusových linek. Město má tři vlaková nádraží: centrální (central), západní (Vest) a východní (Est). Nádraží Vest je umístěno ve čtvrti Ioșia a centrální (zvané též jednoduše Oradea) se nachází v centru města, poblíž čtvrti Vie.

Architektura 
Architektura Velkého Varadína je směsí budov z období socialismu, především v okrajových čtvrtích, a krásných historických budov, převážně v novobarokním nebo eklektickém stylu, které pocházejí z období, kdy bylo město součástí Rakousko-Uherska.

V době socialismu a v prvních letech rumunské postkomunistické transformace mnoho z těchto historických budov zpustlo nebo zůstalo v zanedbaném stavu. Po roce 2002, kdy se rumunská ekonomika dostala do fáze konjunktury, byly některé z historických budov centra restaurovány do původního stavu. Město nyní působí jako dobře udržované sídlo se stopami historie.

Turistické zajímavosti 

Centrum města je navštěvováno mimo jiné proto, že z Velkého Varadína vede vlaková trať do léčebných lázní Băile Felix, které se nacházejí za okrajem města.
Často navštěvovanými místy jsou:
 Catedrala barocă – římskokatolická katedrála Nanebevzetí Panny Marie, trojlodní bazilika z let 1752–1780, největší barokní katedrála v Rumunsku
 Cetatea Oradea – pevnost Velký Varadín s hradbou ve tvaru pětiúhelníku
 Biserica cu Lună – kostel s orlojem, hodinový mechanismus ukazuje fáze měsíce.
 Radnice – komplex staveb s věží z konce 19. století
 Muzeul Țării Crișurilor – barokní biskupský palác s 365 okny, postaven v letech 1762–1777, nyní muzeum 
 Muzeul „Ady Endre“ – muzeum Andy Endreho, zřízené v domě maďarského básníka
 Teatrul de Stat – Státní divadlo, eklektická stavba ateliéru rakouských architektů Fellner a Helmer z konce 19. století, z jejich 43leté spolupráce vyšlo kolem 200 staveb, především na území Rakouska-Uherska.
 Hotel Vulturul Negrul (Černý orel) – v eklektickém v novobarokním stylu, se stejnojmennou pasáží
  tři synagogy, z nich jediná ortoxní je dosud v provozu
 Kostel sv. Ducha – pozdně barokní stavba
 Kostel premonstrátů – barokní stavba
 Kostel sv. Ladislava
 ''Baptistický kostel, válcová stavba z konce 20. století, pravděpodobně největší této konfese ve východní Evropě
 téměř sto chrámů různých náboženství, včetně chrámu Svědků Jehovových a mešity

Významné osobnosti 
 Král Attila (?–453) 
 Zikmund Lucemburský (1368–1437) – císař
 Ödön Beothy (1796–1854) – uherský šlechtic a politik 
 Karl Ditters von Dittersdorf (1739–1799) – rakouský barokní hudební skladatel a hudebník
 Michael Haydn (1737–1806) – rakouský hudební skladatel
 Frida Kahlo (1907–1954) – mexická malířka
 Béla Kun (1883–1986) – maďarský komunistický politik
 Júlia Váradyová (* 1941) – maďarská pěvkyně – sopranistla

Partnerská města

Reference

Externí odkazy 
 
 Oficiální stránky města (rumunsky, anglicky, francouzsky)

 
Města v Rumunsku
Obce v župě Bihor