Mutxamel

Mutxamel és una vila i municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Alacantí.
El municipi de Mutxamel se situa en l’anomenada plana valenciana del sud. La part interior del terme és més elevada i s'hi troba sobre terrenys cretàcics (el Savinar, amb 470 metres; el Bec de l’Àguila, amb 478 metres), mentre que la part costanera s'hi troba en terrenys plistocènics de glacis i al·luvionaments del riu Sec, també anomenat riu Montnegre o Verd; este riu té un caràcter típicament mediterrani, amb un cabal de 0,354 m3 per segon; llargues sequeres causades no sols pel règim estival, sinó també per l’embassament de Tibi usat pel reg, justifica el canvi de nom pel de riu Sec.

Història 
L’origen de la població és incerta, però el fet que séquia Major apareix en alguns documents com a séquia del Cònsol possibilita la idea de que els romans estigueren a Mutxamel. Dels primers nuclis de població de Mutxamel podem citar el Ravalet, barri ubicat al nord del nucli urbà; amb un traçat dels carrerons, que desemboquen en la plaça central, manifesta l’estada dels àrabs en este lloc.

Durant la colonització cristiana va pertànyer a Alacant. Romangué inclosa en la Corona de Castella fins al 1296, en què va passar a formar part del Regne de València.

A finals del , el rei Ferran el Catòlic va atorgar a Alacant el títol de Ciutat, que incloïa els llocs de Mutxamel i el Ravalet com a part del seu terme. El  va ser una centúria important per al desenvolupament de la localitat. L’any 1511 van començar les obres per a la construcció de l’església parroquial del Salvador, amb una magnífica torre de defensa, hui en dia campanar, utilitzada pels veïns com a refugi durant les incursions que els pirates barbarescos solien fer per l’horta alacantina. En ésta època es va adquirir la imatge de la patrona de Mutxamel, la Mare de Déu de LOreto. L’origen de les festes locals són els «miracles» ocorreguts l’1 de març de 1545 i el 9 de setembre de 1597, atribuïts a la intercessió de la Mare de Déu.

L’any 1580, el rei Felip II va atorgar a Mutxamel el rang d’universitat. És la primera vegada que el poble adquirix una certa independència administrativa d’Alacant. La construcció de l'embassament de Tibi, obra pionera a Europa, feu que la vila coneguera uns temps d'auge, amb la creació d'una extensa xarxa d'assuts i séquies per al regadiu de l’horta. De la mateixa època són els molins
fariners, repartits entre el llit del riu i la séquia Major.

La universitat de Mutxamel va obtindre el rang de vila reial per reial privilegi expedit el 26 d’octubre de 1628 del rei Felip II d'Aragó amb això va adquirir el dret a vot en les Corts i la independència administrativa d’Alacant i aconseguí ser elevada a vila amb vot en Corts. Però els anys següents no van ser favorables per a l’horta alacantina. Plagues de llagosta, pesta negra i males collites van fer que el
municipi no poguera pagar els deutes i que l’any 1653 haguera de sol·licitar concòrdia d’agregació, voluntàriament, a la ciutat d’Alacant, de la qual no es va independitzar fins l’any 1743.

En esta època Mutxamel tenia uns dos mil habitants. Les terres de regadiu augmentaren i el nucli urbà, que seguia sovint el recorregut de la séquia Major, es va consolidar el nucli urbà. D’esta via principal ixen carrerons transversals, normalment xicotets, com el carrer de la Mar, del Carme, de la Carnisseria, del Sol, de Sant Pasqual, etc., que comuniquen el nucli urbà amb el camp.

Durant la guerra de Successió fou saquejada per tropes austriacistes.

Al seu terme el 1812 foren derrotades les tropes franceses de Louis Gabriel Suchet per les del general Philip Keating Roche, governador d'Alacant. La seua proximitat a la capital ha resultat definitiva tant per a la seua economia com per a la seua demografia. De fet, fins fa poc estava unida per un tramvia i ja des del  famílies acomodades d'Alacant hi tenien la seua segona residència.

A mitjan centúria del , nobles i burgesos francesos, italians i algun anglés juntament amb els comerciants enriquits de la ciutat d’Alacant, atrets pel clima i per les possibilitats que oferien les terres de cultiu, van comprar les millors zones cultivables de l’horta i edificaren cases palau que encara hui conserven el nom dels seus constructors: Marbeuf, Subiela, Peregrí, Belon, Moxica, Doménech, Colomina.

La seua proximitat a la capital ha resultat definitiva tant per a la seua economia com per a la seua demografia. De fet, fins fa poc estava unida per un tramvia i ja des del  famílies acomodades d'Alacant hi tenien la seua segona residència.

Topònim 
Contràriament amb el que es creia recentment, el seu nom no té res a veure amb la mel que produïen els cristians a l'edat mitjana, sinó que s'ha explicat que podria derivar de la composició del vocable àrab mujmâ (mercat) i del romànic el (lloc de reunió), donant a mujmâ-el o mujtamiâ-el, un topònim equivalent a "lloc d'aplec per al mercat". Però segurament era un nom anterior desconegut i desfigurat per la fonètica àrab. Està documentat al  com Muchamel, posteriorment adaptat a les Normes ortogràfiques de Castelló. La forma castellana Muchamiel és una traducció literal forçada sense relació etimològica i no arrelada a la població.

Orografia 

 Cova de la Marseta
 Cova de Pambuena
 Cotoveta
 El Bec de l’Àguila

 El Calvari
 El Collado
 El Savinar
 Llometa de Benetia

 Llometa de Sant Peret
 Penyeta de Santa Bàrbera
 Pla del Rocar
 Serra de Bonalba

 Serra del Boter
 Serra Pelada
 Serreta Borratxina
 Serreta de Ferrandis

Hidrografia natural  

 Barranc d’Aigua Amarga
 Barranc de Cabrafic
 Barranc de Vallebrera
 Barranc del Juncaret

 Barranc del Vergeret
 Barranc dels Cocons
 Riu Montnegre (o Riu Verd)

Hidrografia artificial  

 Assut de Mutxamel (o Vell)
 Assut de Sant Joan (o Nou)
 Assut del Campello
 Bassa de Fuentes
 Bassa de los Pedros
 Bassa de Villena

 Bassa del Boter
 Bassa del Collado
 Bassa del de Belon
 Bassa del de Canonge
 Bassa del del Mut
 Bassa del Molí Foc

 Bassa del Molí Nou
 Bassa del Portell
 El Gualeró
 El Pantanet
 Pantà de Bonny

Partides i paratges  

 Benaüt
 Benessiu
 Borratxina
 Cotoveta
 El Boter
 El Cantalar
 El Fondó
 El Garrofer de la Por
 El Molí d’Enmig
 El Molí Nou
 El Pla de Maneta
 El Portell de la Mola
 El Siscar
 El Tossal Redó
 El Volador
 Els Capellanets
 Els Plans

 L'Albereda
 L'Almaina
 L'Horta
 La Baiona Alta
 La Baiona Baixa
 La Foia de Poveda
 La Glòria
 La Marseta
 La Palmera
 La Sabateta de la Mare de Déu (o els Pinets)
 La Venteta
 La Vibra
 La Volteta Ganga
 Penya-serrada
 Pomares
 Racó del Cura
 Sant Peret

Altres llocs d’interés  

 Ermita de Montserrat
 Ermita de Sant Antoni
 Ermita de Sant Peret
 Ermita de Santa Teresa

 Ermita del Calvari
 Fàbrica de Saura
 Palau de Penya-serrada

Antics nuclis poblacionals  

 Mutxamel
 Casa de Barrella
 Casa de l’Horteta
 Casa de la Baiona
 Casa de la Blanca
 Casa de la Negreta
 Casa de la Torre
 Casa de Montserrat
 Casa del de Castillo
 Casa del Forner
 Casa del Manco Ripoll
 Casa del Rei
 Casa del Senyal

 Casa Vella
 El Conxell
 El d’Hoyos
 El de Belon
 El de Blanco
 El de Caballo
 El de Canonge
 El de Caro
 El de Casaus
 El de Colomina
 El de Doménech
 El de Faustí
 El de Flora

 El de Gamborino
 El de Giner
 El de l’Alger
 El de Marbeuf
 El de Moxica
 El de Peregrí
 El de Quessà
 El de Riera
 El de Riso
 El de Romano
 El de Sereix
 El de Soqui
 El de Subiela

 El del Mut
 El Ravalet
 Finca de Don Salvador
 Finca de Don Tomàs
 Finca de Fuentes
 Finca de l’Hort
 Finca de Santa Anna
 Finca del Plantio
 Finca dels Pedros
 Finca Sant Pere
 Hort de Ferràs
 L'Aljusser
 L'Estacada

 L'Eucaliptus
 L'Obrera
 La Costera
 La Fàbrica
 La Torreta
 La Venteta
 les Paulines
 Molí de Montserrat
 Molí Foc
 Molí Nou
 Molinet de Vent
 Sant Martí
 Serveres

Festes 
El calendari fester de Mutxamel és el següent:

 5 de gener: Cavalcada dels Reis d'Orient
 17 de gener: Festivitat de Sant Antoni del Porquet
 1-8 març: Commemoració del miracle de la llàgrima
 1r dissabte de maig: Festa de la Vera Creu (Creus de Maig)
 6 d'agost: Festa del Salvador
 6-13 setembre: Festes de Moros i Cristians

De totes, les més importants i assenyalades són les Festes de Moros i Cristians en honor de la Mare de Déu de Loreto, patrona de la vila. Els orígens d'estes festes es perden en la història i han evolucionat al llarg del temps. Tal com es coneixen ara daten de finals del . Actualment, la festa està molt viva i es calcula que hi participen activament al voltant de 5000 festers repartits en 9 comparses (quatre cristianes i cinc mores).

Política i govern

Composició de la Corporació Municipal 
El Ple de l'Ajuntament està format per 21 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 7 regidors del Partit Popular (PP), 7 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 3 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs), 2 de Compromís per Mutxamel (Compromís), 1 de Podem i 1 de Vox.

Alcaldes 
Des de 2011 l'alcalde de Mutxamel és Sebastián Cañadas Gallardo de PP.

Demografia 
Encara que la base de la seua economia és fonamentalment l'agricultura, la proximitat a la capital ha fet que la seua població augmente considerablement al llarg del  i, de manera especial, entre 1960 i 1994, dates en les que passà de tenir 4.010 a 11.329 habitants i 22.000 en l'actualitat, amb el desenvolupament d'urbanitzacions al seu terme municipal i l'actual ampliació del nucli urbà.

A data de 2022, Mutxamel tenia una població de 26.192 habitants (INE).

Gastronomia 
La Gastronomia típica del municipi de Mutxamel és un fidel reflex de l'aprofitament dels ingredients de l'horta d'Alacant, com ara les faves (un dels ingredient principal de l'arròs amb faves i bacallà) i la famosa tomaca de Mutxamel. Altres plats típics de la gastronomia mutxamelera són la "Pericana", el "Pa oli boix" i diferents tipus de coques típiques per esmorzars.

Notes

Referències

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament de Mutxamel
 País Valencià, poble a poble, comarca a comarca, de Paco González Ramírez, d'on se n'ha tret informació amb el seu consentiment.