alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Coordenades horàries

Les coordenades horàries són un sistema de coordenades astronòmiques que permeten determinar la posició d'un cos respecte a l'equador celeste i el meridià local de l'observador. Les seves dues coordenades són l'angle horari i la declinació. El seu pla fonamental és el pla de l'equador. Es tracta d'un sistema semilocal (una coordenada és local i una altra universal). Les coordenades d'aquest sistema són aquestes dues:
 Declinació (delta): És l'angle que forma la visual de l'astre amb el pla equatorial. És una coordenada universal, vàlida en qualsevol punt del planeta.
Comença en l'eix de l'equador amb 0 º i arriba fins a 90 º al Nord i -90 º al sud. L'angle complementari a la declinació és la distància polar.
 Angle horari (H): és l'angle díedre que forma el meridià superior del lloc, meridià de l'observador, amb el cercle horari que passa per l'astre. S'explica en sentit del moviment diürn (horari). Es mesura en hores, minuts, i segons (no en graus). Recordeu que 360° equival a 24 hores.

Un meridià celeste és el cercle màxim que passa pels pols. Sí a més passa per l'observador és el meridià de l'observador, també anomenat meridià del lloc, i és l'origen de l'angle horari. El cercle horari és el meridià celeste que passa per l'astre.

La declinació d'un astre no depèn de la posició de l'observador, però l'angle horari sí que depèn de la posició de l'observador. És a dir un mateix astre en un mateix moment són vistos sota diferents angles horaris per diferents observadors situats en punts diferents de la Terra. Això significa que les coordenades horàries són locals.

Quan es parla de coordenades equatorials es fa referència a les "coordenades equatorials absolutes", però quan es parla de coordenades horàries ens referim a "coordenades equatorials horàries". En ambdós sistemes el pla fonamental és el que forma l'equador amb l'esfera celeste. Les "coordenades equatorials absolutes" es basen en l'ascensió recta (AR) i en la declinació (δ) (Dec), mentre que les "coordenades equatorials horàries" es basen en l'angle horari (H) i en la Declinació.

Astrometria
Dècada del 570 aC



Esdeveniments

Personatges importants 
 573 aC - Neix Anacreont, poeta grec. (Mort en el 488 aC)
 570 aC - Neix Xenòfanes de Colofó, filòsof grec. (Mort en el 475 aC)
 580 aC - 572 aC - Neix Pitàgores, filòsof i matemàtic grec. (Mort entre el 500 aC i el 490 aC)

Segle VI aC
Nasa

Nasa o Nisa fou una antiga ciutat de Turkmenistan. Correspon a la Νίσαια (Nisaia) clàssica, famosa per la seva raça de cavalls. Es creu que la va construir Alexandre el Gran com una de les seves Alexandròpolis. Mitridates I de Pàrtia la va establir com una de les seves capitals i en ella es van construir les tombes dels reis arsàcides. Al-Istakhri diu que tenia molta aigua i era gran com Sarakhs. Al-Mukaddasi confirma això però diu que l'aigua era de mala qualitat. Muhammad al-Nasawi diu que el clima era poc sa degut a la calor i que els turcs només hi podien viure un temps; tenia llavors una ciutadella i nombrosos sepulcres de xeics religiosos i homes cèlebres. Yakut diu que estava a 5 dies de camí de Merv, a 1 dia d'Abiward i a 6 o 7 de Nishapur. Ja estava en decadència al  quan fou ocupada pels uzbeks i al caps d'uns anys estava en ruïnes. El territori va passar a Rússia el 1881. A la vora de les ruïnes de Nasa hi ha el poble de Bagir a uns 20 km a l'oest d'Aixkhabad.

Els geògrafs àrabs i musulmans de l'edat mitjana esmenten altres ciutats amb el nom de Nasa (Nasā) o Nisa (Nisā), situades al Khurasan, Fars, Kirman i Djibal. Per aquesta darrera vegeu Nisaya.

Referències

Vegeu també 
 Akhal Tekke

Geografia del Turkmenistan
Rumiñahui

Rumiñahui o Rumi Ñawi (finals  - prop de Quito, 1535), cabdill i militar inca quiteny. El seu nom significa «cara de pedra» en quítxua.

Del cabdill inca Rumiñahui s'han conservat poques dades fiables i la seva activitat abans de l'arribada dels conquistadors espanyols no és clara. Sembla que fou un dels generals més valuosos del darrer inca Atahualpa i es destacà en les campanyes dutes a terme durant la guerra civil contra Huàscar, juntament amb altres cabdills quitenys com Quizquiz i Caracuchima, fet que posa de manifest la tendència d'Atahualpa a afavorir la zona nord de l'imperi, fins llavors marginal.

Quan el 26 de juliol de 1533 Francisco Pizarro executà Atahualpa a Cajamarca, Rumiñahui es retirà a les terres que millor coneixia, les de l'actual Equador, per intentar oposar-se als conquistadors espanyols. Fou Sebastián de Benalcázar qui es dirigí a controlar la zona equatorial amb uns 200 homes i la col·laboració dels cañaris; Rumiñahui intentà frenar el seu avanç cap a Quito sense massa èxit, excepte potser en la batalla de Tiocajas on, per primera vegada, els inques aconseguiren matar alguns dels temuts cavalls duts pels espanyols. Davant del que semblava inevitable Rumiñahui preferí retirar-se a les muntanyes properes a Quito i abandonar i cremar la ciutat, no sense abans sacrificar les verges del Sol i les acllas i ñustas de la família imperial d'Atahualpa.

Des de la seva situació resguardada Rumiñahui realitzà atacs esporàdics contra la ciutat de Quito, on ja s'havien instal·lat els espanyols, durant tot l'any 1534 i part de 1535, fins que a mitjan 1535 fou finalment capturat i executat.

Inques
Persones de Quito
Morts a Quito
Amerindis equatorians
Lluna nova

Lluna nova o noviluni és la fase lunar durant la qual la cara de la Lluna que enfronta la Terra no està il·luminada pel Sol. Durant aquesta fase, la Terra, la Lluna i el Sol se situen en aquest ordre en l'espai. En aquesta fase es poden produir eclipsis de Sol.

Lluna
Lluna plena

La lluna plena o ple de la lluna, també denominat pleniluni, és la fase lunar que té lloc quan la Terra està situada exactament entre el Sol i la Lluna. En aquesta fase es poden produir eclipsis de Lluna.

En aquest moment l'angle d'elongació o de fase del satèl·lit és de 0° i la il·luminació és del 100.00.

L'hemisferi visible de la Lluna arriba a la seva major il·luminació, no sent possible distingir amb detall els accidents de la seva superfície a causa de l'absència d'ombres, encara que és el moment ideal per a l'observació dels llamps d'algun cràter radiat.
Aquesta fase succeeix als 14 dies aproximadament del noviluni. En aquest moment la Lluna arriba a una magnitud aparent de -12,55.
Depenent de l'època de l'any, l'ortus del satèl·lit sol succeir entre les 17:00 i les 19:50 hores i l'ocàs al voltant de les 04:30 i les 07:50 hores.

En aquesta fase es poden produir eclipsis de Lluna, la lluna reflecteix la llum del sol a la Terra amb la totalitat de la seva cara visible de manera que es pot observar completament circular i amb una gran lluminositat. Ocorre cada 28 dies quan es completa el cicle lunar.

Lluna
Dècada del 1690 aC



Esdeveniments 
 vers 1700 aC, Adasi s'imposa a tots els seus rivals a Assíria o estableix una nova dinastia.
 vers 1700 aC, cataclisme a Creta que assola el regne de Cnosos. Al Peloponès emergeix el regne de Micenes.
 1701/1684 a 1677/1661 aC Govern a Egipte de Merneferre Ay o Aya successor de Uahibu Iaib o Ibiau
 Segons la tradició, la Seu d'Urgell fou fundada per Hèrcules l'Egipcià el 1699 aC, mentre passava unes vacances als Pirineus.

Segle XVII aC
Dècada del 1680 aC

La dècada del 1680 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1689 aC fins al 31 de desembre del 1680 aC.

Esdeveniments 
 1680 aC: els hurrites conquereixen el regne preassiri.

Personatges destacats 
Una dècada abans / Una dècada després

Segle XVII aC
Dècada del 1670 aC



Esdeveniments 
 1677/1661 Merhotepre Ini recull la successió del faraó Ibiau a la Dinastia XIII d'Egipte
 1674 aC els hikses conquereixen Menfis i nomenen rei a Salitis o Saites (Sharek) que funda la XV Dinastia que subsistira més d'un segle. La dinastia XIV es manté a Xois com a vassalla de la nova dinastia mentre la Dinastia XIII roman a Tebes i també s'ha de sotmetre als hikses.

Segle XVII aC
Dècada del 1660 aC

La dècada del 1660 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1669 aC fins al 31 de desembre del 1660 aC.

Esdeveniments 
 Segons la tradició Judeocristiana, mor Arfaxad
 Comença el Saros Lunar

Segle XVII aC
Dècada del 1650 aC



Esdeveniments 
 c. 1655 aC — Mor Tan-Uli, rei d'Elam de la dinastia Epàrtida.
 c. 1650 aC — Els grecs colonitzen Micenes mentre a Creta el rei Minos aconsegueix reconstruir Cnossos i altres ciutats destruïdes uns anys abans pel terratrèmol.
 Antic Egipte: la dinastia XVI de Tebas sota Sekhemre Wahkhau Rehotep emergeix com un nou poder i es converteix en la dissetena dinastia d'Egipte; la dinastia XIII queda convertida en una senyoria local vassalla i desconeix al rei dels hikses.
 1650 aC - S'elabora el Papir de Rhind
 1650 aC - Hattusilis I, rei dels hitites

Personatges destacats 

Segle XVII aC
Dècada del 1640 aC

Formalment, la dècada del 1640 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener de 1649 aC fins al 31 de desembre de 1640 aC.

Personatges destacats 
 Bazaya, rei d'Assíria, r. 1650–1622 aC
 Ammi-Ditana, rei de Babilònia, r. 1684–1647 aC 
 Ammi-Saduqa, rei de Babilònia, r. 1647–1626 aC 
 Tang, dinastia Shang, rei de la Xina, r. 1675–1646 aC
 Tài Dīng, dinastia Shang, rei de la Xina, r. 1646–1644 aC
 Bu Bing, dinastia Shang, rei de la Xina, r. 1644–1612 aC
 Salitis, r. c.1648–1628 aC
 Djehuti, r. c.1650–1647 aC
 Sobekhotep VIII, r. c.1647–1631 aC
 Kuk-Nashur II, Rei d'Elam, r. c. 1650–1635 aC
 Kashtiliash II, rei dels Kassites, r. 1650–1640 aC
 Urzigurumash, rei dels Kassites, r. 1640–1630 aC
 Ishkibal, r. 1657–1642 aC
 Shushshi, r. 1642–1618 aC
 Hattusilis I ((Labarnaš II Hattusiliš I), rei dels hitites, r. c.1650–1620 aC  com a successor de la princesa que portava el títol de Tawananna, de Kanish, germana del rei Papahdilmah. Trasllada la capital a Khatussas (Hattusa, Hattusas, o Hattusha) i comença diverses campanyes:
 1649 aC, campanya de Zalpa, imposa el domini al principat de Sanawitta o Sahwitta i ataca Zalpa o Zabar
 1648 aC entra al regne d'Alalakh (vassall d'Alep) i destrueix la capital; es dirigí a Warsuwa o Ursu (Waršuwa o Uršu) governada per un rei vassall de Kargamis (Kargamiš, Karkemish) i l'assetja i ocupa; va seguir Ikakali i al final Tashiniya o Tishiniya (Tašhiniya o Tišhiniya).
 1647 aC, entra a Arzawa que assola; els hurrites envaeixen el seu domini oriental i ha de recuperar o conquerir Nenasa (Nenašša (la modern Ak Saray), Ulma o Ullumma (al sud del país, no ben localitzada) i Sallahsuwa (Šallahšuwa, al sud o sud-oest) 
 1646 aC, campanya contra Sanahuitta o Sanahut (Šanahuitta o Šanahut, al nord o nord-est de Hattusa), contra la Terra d'Abbaya, la ciutat de Parmanna (cap d'una coalició) i finalment Alakhkha, ciutat de situació desconeguda fins ara.
 1645 aC, campanya de Síria; destrucció de la ciutat de Zaruna, lluita contra la ciutat hurrita d'Hasu (Haššu), a l'est de l'Eufrates (regne de Manna?), combat contra forces del rei Ammurapi II de Iamkhad (Àlep), fill de Yarim-Lim III, a les que derrota a les muntanyes Adalur (clàssic Amanus) i va creuar l'Eufrates (fou el primer rei hitita que ho va fer) i va destruir Hasu. Després de tornar a la capital va marxar contra Tawanaga i va capturar al seu rei i el va decapitar; tot seguit va destruir Zippasna; després va anar contra Hahhu o Hakhkhu que va conquerir.
 1640-1620 aC, conquesta del regne d'Arzawa (Anatòlia occidental) que estava format per almenys cinc regnes (Arzawa, Mira, Hapalla, Riu Seha, i Wilusa) de vegades confederats i altres no. Wilusa (Wiluša) fou l'homèrica Ilios o Ílios, probablement la regió de la Troade però sense incloure Troia que devia ser un estat separat (Troia en hitita = Taruisa o Taruiša). La capital d'Arzawa era Apasa (Apaša) probablement Efes i el regne era de població luvita. Arzawa però, no va tardar a recuperar la independència si bé Wilusa va romandre aliada als hitites. Noves campanyes contra el regne d'Àlep (Iamkhad) i el regne vassall d'Alalakh

Referències 

Segle XVII aC
Dècada del 1630 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1630 aC:

Esdeveniments 
 Vers 1635 aC, guerra dels hitites contra Khushshu, contra Khalap a les muntanyes Adalur creuant el riu Puran i arribant fins a Khashshuwa (Commagena)
 1633 aC — Egipte — Fi de la tretzena i catorzena dinastia d'Egipte, i principi de la quinzena
 Vers 1630 aC, conquesta hitita de Zippashna i Kharkha

Segle XVII aC
Dècada del 1620 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1620 aC:

Esdeveniments 
 1627 aC — Començament d'un llarg període en el qual el clima mundial es refredà. Aquest event quedà gravat en els anells de creixements de molts arbres d'arreu del planeta. Tal canvi podria haver estat causat per l'Erupció Minoica de Santorí o l'Erupció Avellino del Mont Vesuvi.
 1626 aC — Samsuditana esdevé rei de Babilònia succeint a Ammisaduqa
 Vers 1625 aC els hitites arriben a la mar a la zona de Khalpa (Àlep); el regne de Iamkhad que queda sotmès a vassallatge.
 1621 aC — Lullaia esdevé rei d'Assíria.
 1620 aC — Mursilis I esdevé rei de l'Imperi hitita a la mort del seu avi Labarna II Hattusilis I

Referències 

Segle XVII aC
Dècada del 1610 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1610 aC:

Esdeveniments 
 1610 aC, Kharbashikha rei de Khana i dels cassites de Sumèria, Accàdia i Babilònia

Personatges destacats 
 Shāng Tāng de la dinastia Shāng (1617 aC-1588 aC)

Segle XVII aC
Dècada del 1600 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1600 aC:

Esdeveniments 
 Vers 1600 aC governa a Assur un usurpador de nom Shuninua, dècim successor d'Adasi, fundador de la dinastia
 Vers el 1600 aC: l'Imperi Hitita antic, que tenia capital a Kussara, la té ara a Hattusa. Governa Mursilis I, successor d'Hattusil I.

Segle XVII aC
Dècada del 1590 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1590 aC:

Esdeveniments 
 1594 aC, Samsuditana de Babilònia es enderrocat pels cassites aliats amb els hitites que saquegen Babilònia, però no aconsegueixen quedar-s'hi.
 1590 aC, mort del rei hitita Mursilis I potser assassinat. El successor fou el seu cunyat Hantilis I

Personatges destacats 
 1597 BC—Naixement d'Aaron, fill Amram i la seva dona Joquèbed.

Segle XVI aC
Dècada del 1580 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1580 aC:

Esdeveniments 
 Els egipcis van inventar un nou i millor calendari. Es basa tant en la lluna com en les estrelles. Van observar l'aparició anual de l'estrella més brillant del cel, Sirius. Aquest calendari estava més avançat que el calendari babilònic.
 El rei dels cassites de Babilònia Tiptakzi, es succeït pel seu nebot Agum II, que porta el títol de rei d'Alman (moderna Kholwan al naixement del Diyala), de Padan (al nord-est de Babilònia), dels Gutis (Gutium, modern Kurdistan), de Sumèria, d'Accàdia i de Babilònia (tot i que no dominava Babilònia). Entrarà finalment a Babilònia i el regne original de Khana passarà a ser una dependència.
 Dinastia del País de la Mar a la costa del Golf Pèrsic.

Segle XVI aC
Dècada del 1570 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1570 aC:

Esdeveniments 
 Israel entrà a la terra de Canaan segons la cronologia tradicional, d'acord
amb el text bíblic, que situa la sortida d'Israel d'Egipte al . malgrat els autors crítics la situen en el segle XII aC.
 El país hitita es envaït pels pobles muntanyesos de la costa de la mar Negra, els kashka, que ocupen Nenik i altres llocs fins al riu Kumeshmakha (després Scylax-Cekerek)
 c. 1573 aC: Destrucció de Jericó.

Referències

Bibliografia 
 

Segle XVI aC
Dècada del 1560 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1560 aC:

Esdeveniments 
 1567 aC, mort el faraó Kamosis. El succeeix el seu fill o gendre Ahmosis I que funda la Dinastia XVIII, la primera del Nou Imperi.
 1566 aC, primera expedició d'Ahmosis I a Núbia
 1565 aC, segona expedició d'Ahmosis I a Núbia
 1564 aC, tercera expedició d'Ahmosis I a Núbia, submissió parcial del país
 1561 aC Ahmosis I ataca als hikses i els derrota a Taqemt (al sud d'Avaris) i al llac Zedka. Avaris queda assetjada
 1560 aC, Avaris capitula i els hikses fugen a Canaan; perseguits, són atrapats a Sharuren on van quedar assetjat durant uns tres anys, així com a altres fortaleses com Jericó, que seran conquerides pels egipcis.
 1560 aC, mort de Hantilis i assassinat del seu fill Pisheni pel gendre del rei, Zidantas I, que ocupa el tron.

Personatges destacats 
 Amosis I, faraó i fundador de la 18a dinastia 

Segle XVI aC
Dècada del 1550 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1550 aC:

Esdeveniments 
 La ciutat de Micenes, situada al nord-est del Peloponès, arriba a dominar la resta d'Acaia, donant el seu nom a la civilització micènica.
 1557 aC, els egipcis assalten i prenen Sharuhen
 1556 aC, Ahmosis I es corona com a rei de l'Alt i Baix Egipte i es casa amb la seva germana Nefertari.
 1555 aC Revolta feudal a l'Alt Egipte. Només Nekheb roman fidel a Ahmosis I.
 1553 aC, després de dos anys de lluita, Ahmosis I sufoca la revolta de l'Alt Egipte
 1552 aC, Ahmosis I inicia una política centralitzadora, abolint tots els estats feudals de l'Alt Egipte menys Nekheb.
 1550 aC, les illes de la mar Egea paguen tribut a Ahmosis I que agafa el títol de rei d'Egipte u de Haunebu (Egeu)
 1550 aC, Ammunas assassina al seu pare Zidantas I i es proclama rei dels hitites
 Vers 1550 aC Kirta, mític primer rei de Mitanni, unificant a les tribus hurrites i les ciutats estat com Urkesh i altres. Va tenir com successor al seu fill Shuttarna I.

Segle XVI aC
Dècada del 1540 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1540 aC:

Esdeveniments 
 Vers el 1548 aC, mort d'Amosis I. El successor fou el seu fill Amenofis I.
 1547-1546 aC Campanya egípcia cap al sud, establint el límit de l'estat en la tercera cascada.
 vers 1540 aC Submissió a Egipte del regne de Kush, capital Buhen
 vers 1540 aC Submissió a Egipte dels tehenu de la Marmàrica (Líbia)
 vers 1540 aC Lluites entre Assíria i els hurrites de Mitanni.
 Vers 1540 aC Burnaburiash I succeeix a Agum II com a rei de Babilònia, Khana i els cassites

Personatges destacats 
 Amenofis I, faraó egipci, casat amb la seva germana Ahmosis Meritamun

Segle XVI aC
Dècada del 1500 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1500 aC:

Esdeveniments 
 1502 aC Mort de Tuthmosis II i tercera successió complicada en no tenir fills mascles legítims. El seu bastard Tuthmosis III, menor d'edat, es proclamat rei havent de casar amb la seva germana Nefrure, i quedant sota la regència de la reina vídua Hatshepsut, que dominarà la política egípcia dues dècades.
 Vers 1500 aC, mort del rei cassita de Khana i Babilònia, Kashtiliash III; puja al tron el seu germà Ulamburiash, rei del País de la Mar, que reuneix sota el seu ceptre tots els territoris controlats pels cassites
 Vers 1500 aC Regnat de Kibiteshup al regne d'Arrapha o Arrapkha (Arapkha), vassall de Mitanni
 Període de conflictes entre Assíria i Mitanni
 Suposada fundació en aquesta època d'un regne matriarcal anomenat de les Amazones, a la regió de Trebisonda, amb capital a Temiscima; seria un regne d'origen escita o proto-escita; només s'esmenta a fonts gregues que assenyales com a reines a Pintesilea, Hipolita i Antiopa.
 Mercuri a les tombes egípcies
 Inici de la civilització micènica
 Inici de la composició dels Vedes

Personatges destacats 
 Hatshepsut

Segle XVI aC
Dècada del 1490 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1490 aC:

Esdeveniments 
 Egipte es consolida a les terres nubianes
 A partir del , invasió dels aqueus a l'illa de Creta contra el regne minoic de Cnossos
 Vers 1490 aC, mort de Telepinus, rei dels hitites. La successió recau en el seu gendre Alluwamnas
 Vers 1490 aC Barattarna succeeix en el tron de Mitanni a Shuttarna I

Personatges destacats 
 Telepinus, rei hitita
 Shuttarna I, rei hurrita

Segle XV aC
Bufali

Bufali és un municipi del País Valencià a la comarca de la Vall d'Albaida.

Història 
D'origen àrab (quan era anomenat Bohali), el primer document escrit en què apareix és el Llibre de Repartiment, on se l'esmenta indistintament com a Aboalit, Huet Aboalit, Huet de Bocalich, Huet Abohaliol, Vuet Albohalyt o Vechdebocalich. Abans de l'expulsió l'habitaven 96 famílies de moriscos, però després la població va descendir a sols 10 cases habitades. L'any 1574 es va independitzar de la parròquia de Montaverner i aconseguí parròquia pròpia. En el  Felip III va fundar el marquesat d'Albaida al qual s'adscrigué Bufali. En 1884 una gran inundació va arrasar el poble.

Demografia i economia 
L'any 2003 Bufali tenia 200 habitants, de gentilici bufalitans. Un 96,38% dels habitants parlen valencià, segons cens de 2001.

L'activitat econòmica bàsica sempre ha sigut l'agricultura de secà (oliveres, cereals, vinya i garrofers)

Geografia 
Al seu xicotet terme (3,3 km²) hi ha l'antiga Nevera de la Lloma de la Solaneta, nevera del  però en perill de caure per mala conservació. També és digna d'esment la Font del Riu, paratge a la vora del riu d'Albaida, recentment habilitada com a zona d'esbargiment.

Alcaldia 
Des de 2015 l'alcaldessa de Bufali és Estefania Mollà Camarasa, primerament pel Partit Socialista del País Valencià (PSPV), i des de 2019 per La Vall ens Uneix (La Vall).

Transports 
L'estació de ferrocarril de Bufali pertany a la línia 47 de mitjana distància, coneguda com a València-Xàtiva-Alcoi.

|}

Edificis d'interés 
Al poble hi ha l'església de Nostra Senyora de Loreto, construïda sobre la primitiva, de 1574, que va caure amb la inundació de l'any 1884.

Notes

Referències

Enllaços externs 

 Institut Valencià d'Estadística 
 Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat 
 País Valencià, poble a poble, comarca a comarca de Paco González Ramírez, d'on s'ha extret informació amb el seu consentiment

Municipis de la Vall d'Albaida
Escut de Montmaneu

L'escut oficial de Montmaneu té el següent blasonament:

Escut caironat: d'or, quatre pals de gules; ressaltant sobre el tot un mont de sable movent de la punta somat d'un món d'atzur creuat i cintrat d'argent. Per timbre, una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 10 de febrer del 2003 i publicat al DOGC el 25 del mateix mes amb el número 3830.

Tant el món com el mont són senyals parlants al·lusius al nom del poble. Els quatre pals de Catalunya recorden que la Panadella (el cap del municipi) va pertànyer al monestir de Santes Creus, que allotja una part del panteó reial.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de l'Anoia

Referències 

Montmaneu
Montmaneu
Temporada d'eclipsis

La temporada d'eclipsis és el període de l'any durant el qual la línia dels nodes de la Lluna se situa en la direcció Terra-Sol, cosa que permet que es produeixin eclipsis. Dura 173,1 dies que són aproximadament 6 mesos.

Perquè hi haja un eclipsi, el Sol ha d'estar en les proximitats d'un node de la Lluna. S'ha vist que al voltant de cada node hi ha una regió de 31º,48 on l'eclipsi és segur, flanquejat per dos regions de 1º,7 on l'eclipsi és possible. Ara bé, en un mes lunar el Sol es desplaça respecte al node, tenint en compte la retrogradació del node, 30º,67.

En conseqüència, cada mig any:

El Sol no pot travessar la zona perillosa d'eclipsi, al voltant de cada node, sense ser eclipsat almenys una vegada.

Tot pas del Sol a través d'un node va acompanyat necessàriament, almenys, de dos eclipsis amb 15 dies d'interval, un en cada node, un de Sol i un altre de Lluna en qualsevol ordre. Pot ocórrer que l'eclipsi succeïsca al principi de la zona perillosa (eclipsi dèbil) de manera que al mes torne a haver-hi un altre eclipsi dèbil del mateix tipus. Al mig i en l'altre node es produirà un eclipsi total de tipus contrari. En un mes lunar ocorren tres eclipsis. Les dos possibilitats s'esquematitzen en la imatge. Com l'any d'eclipsis dura 346,620 dies, l'estació d'eclipsis, cada any retrocedeix en el calendari, i arriba a ocórrer en qualsevol parell de mesos de l'any, sempre separats 6 mesos.

Eclipsis
Nodes de la Lluna

Els nodes de la Lluna són els dos punts en què l'òrbita de la Lluna atravessa l'eclíptica.

L'òrbita de la Lluna està inclinada 5° 8′ respecte a l'eclíptica, a la que talla en dos punts anomenats node ascendent (quan la creua movent-se cap al nord des de l'hemisferi sud) i node descendent (quan la creua movent-se cap al sud). El símbol del node ascendent és ☊, el símbol astronòmic i astrològic per al cap del drac (Caput draconis). El símbol del node descendent és ☋, el símbol astronòmic i astrològic per a la cua del drac (Cauda draconis).

Els eclipsis tenen lloc només quan la Lluna es troba a prop d'un dels seus nodes: un eclipsi solar té lloc quan el pas de la Lluna a través d'un dels seus nodes coincideix amb la Lluna nova; un eclipsi de Lluna té lloc quan coincideix amb la Lluna plena. Perquè l'eclipsi es produeixi, la distància de la Lluna al nodes ha de ser de menys de 1,5º (que equival aproximadament a 3 diàmetres lunars).

Si els nodes estigueren fixos el Sol els travessaria cada mig any i si coincidís la proximitat del pas amb una Sizígia, es produiria un eclipsi. Els eclipsis tindrien lloc sempre en les mateixes constel·lacions zodiacals. Però açò no és així: els nodes retrograden sobre l'eclíptica, en un moviment de precessió, donant una volta cada 6793,5 dies o 18,5996 anys. Aquest període s'anomena període draconític, i és igual al període de nutació de la Terra.

Aquest moviment és degut a l'atracció gravitacional del Sol sobre la Lluna i no és uniforme, en unes èpoques la seva velocitat és el doble de la mitjana i en altres és nul·la, i els nodes són "estacionaris". Açò ocorre quan el Sol està en un dels nodes i s'anul·la la component de la força que causa aquest desplaçament. Es produïx durant els eclipsis que la posició vertadera del node coincideix amb la longitud mitjana i és més còmode durant els eclipsis parlar del node mitjà.

L'any d'eclipsis és l'espai de temps entre dos passos del Sol pel node ascendent lunar. El seu valor és 346,6074 dies. Com els eclipsis es repetixen amb el pas del Sol per un o altre node, l'ocasió es repetirà cada 173,31 dies, període denominat temporada d'eclipsis.

D'una llunació a la següent el node avança 1,5º, arc no negligible, equivalent a 3 diàmetres lunars.
Els eclipsis lunars totals es poden utilitzar per a calcular la retrogradació dels nodes lunars. El mètode es basa en el fet que durant els eclipsis el node vertader coincideix amb el node mitjà. A més, si l'eclipsi total té fase gran, la Lluna i el Sol estaran molt a prop del node i calculant la longitud celeste del Sol tindrem la longitud d'un dels nodes.

Vegeu també 
 Node orbital

Referències 

Lluna
Mecànica celeste
Astrologia
Altura (astronomia)

L'altura d'un cos celeste és la distància angular d'aquest cos fins a l'horitzó local de l'observador. És una de les coordenades horitzontals; l'altra coordenada és l'azimut.

Vegeu també 
 Coordenades horitzontals
 azimut
 Distància zenital

Astrometria
Excentricitat

En matemàtiques, l'excentricitat és un paràmetre associat a totes les seccions còniques. Es pot considerar una mesura del grau en què la figura es desvia d'una circumferència. Concretament,
 L'excentricitat d'una circumferència és zero,
 L'excentricitat d'una el·lipse és superior a zero i inferior a 1,
 L'excentricitat d'una paràbola és igual a 1,
 L'excentricitat d'una hipèrbola és superior a 1,
 L'excentricitat d'una recta és igual a infinit.

El·lipse 

En qualsevol el·lipse, on la longitud del semieix major és a i el semieix menor és b, l'excentricitat ens és donada per

L'excentricitat és el quocient de distàncies entre els focus ( i ) i l'eix major; és a dir,

Hipèrbola 
En el cas d'una hipèrbola s'obté

Òrbites planetàries 
A partir de la llei de la gravitació universal de Newton es pot demostrar que el moviment d'un cos al voltant d'un altre causat per l'atracció gravitatòria mútua és una el·lipse de determinada excentricitat. Per exemple, l'excentricitat de l'òrbita de la Terra és igual a 0,0167. Dins del sistema solar l'excentricitat més alta la té Plutó, amb 0,2488, seguit de Mercuri, amb 0,2056.

Referències

Vegeu també 
 Constant cònica

Seccions còniques
Òrbites
Cultura La Tolita

La Tolita és una cultura ameríndia localitzada a la zona costanera del nord de l'Equador i del sud de Colòmbia i que fou activa entre el segle V aC i el .

Rep el nom de l'illa del mateix nom situada molt a prop de la costa (província d'Esmeraldas, Equador) i també rep el nom de cultura tumaco a Colòmbia.

La seva economia estava basada en l'agricultura i l'explotació dels recursos marítims. Artísticament, destaca el tractament naturalista de les seves peces de ceràmica, amb un aspecte fortament escultòric. També cal destacar la seva orfebreria en plata i or, especialment les màscares, entre les quals destaca la magnífica peça conservada al Museu del Banc Central de l'Equador (del qual n'ha esdevingut l'emblema). Aquestes màscares acostumen a presentar ulls ametllats i boques amples. Presenta afinitats clares amb altres cultures de la zona, com la Jama-Coaque.

Referències 

Història de l'Equador
Història de Colòmbia
Cultura Chorrera

Chorrera és una cultura precolombina localitzada al curs baix del riu Guayas (Equador) i els seus voltants, des del 1800 aC al 300 aC. Aquesta cultura s'emmarca dins del període formatiu tardà de la història de l'Equador i tingué una gran influència a bona part del territori actual del país, arribant fins i tot a algunes zones de la regió amazònica i el sud de l'actual Colòmbia. L'any 467 aC, el volcà Pululahua, al nord de Quito, va entrar en erupció i va enviar cendres volcàniques cap a les regions occidentals de les terres baixes de l'Equador, fet que sembla que té relació amb el començament del declivi de la cultura Chorrera; tot i així, alguns assentaments van romandre a l'extrem nord i sud durant diversos segles.

La base de subsistència de la cultura Chorrera era l'agricultura i la recol·lecció de marisc, com el Spondylus. Era una societat fortament jerarquitzada i n'és molt destacable la seva ceràmica, amb les característiques ampolles-xiulet, en les quals en abocar el líquid contingut, l'aire es desplaça per una petita caixa de ressonància i reprodueix el so de determinats animals. És també destacable la tècnica d'esmaltat iridescent de les seves peces, que els dona un aspecte característic.

Referències

Enllaços externs 

 http://archaeology.about.com/od/cterms/g/chorrera.htm 
 http://www.exploringecuador.com/museum_bce/chorrera.htm 

Chorrera
Història de l'Equador
Eclipsi homòleg

S'anomena eclipsi homòleg als eclipsis que en Saros consecutius, ocorren en la mateixa llunació numerada d'1 a 223 i en condicions quasi idèntiques.

Saros és un període de 6.585,32 dies (una miqueta més de 18 anys i 10 u 11 dies) després dels quals es poden repetir els eclipsis. Per definició un saros són 223  mesos sinòdics (període d'una Lluna nova a la següent).

Al llarg dels períodes Saros, els eclipsis no ocorren de manera idèntica sinó que es produïxen xicotetes variacions. Aquest és el motiu perquè al llarg dels períodes Saros:

 els eclipsis naixen, si no hi ha un eclipsi homòleg en les Saros anterior.
 moren, quan no hi ha un eclipsi homòleg en les Saros posteriors.

Com d'un Saros al següent les condicions d'un eclipsi canvien lleugerament, hi hi ha eclipsis, de poca fase, que en les Saros següents ja no són eclipsis i l'eclipsi mor. Si un eclipsi no té homòleg en les Saros precedent és que naix. Quasi ningú es preocupa de quan un eclipsi naix o es mor en un Saros, simplement perquè els eclipsis són xicotets. Només els grans eclipsis de la maduresa són importants.

I com en la vida d'una persona entre nàixer i morir transcorren 1200 anys en què l'eclipsi, existeix en el Saros (sèrie llarga), primer com un eclipsi xicotet que va creixent, fins a aconseguir una maduresa de grans eclipsis i després va disminuint fins que es torna decrèpit i desapareix.

El nombre de naixements i defuncions no es compensen i la riquesa dels Saros evoluciona amb un període de 590 anys.

Referències 

Eclipsis
Magnitud d'un eclipsi

La magnitud o fase d'un eclipsi de Lluna és la fracció del diàmetre de la Lluna ocult per l'ombra de la Terra. Esta definició s'estén a un eclipsi total. Atès que la grandària de l'ombra és molt major que el diàmetre lunar, la fase F és major que 1 i això dona idea de com està de ficada la Lluna en el con de l'ombra.

Si r és el radi de la Lluna, AC = S és la mida de l'ombra, AB és la mínima distància entre el centre de la Lluna i l'ombra, per a un eclipsi lunar parcial o total, es compleix:

Ara bé, si és un eclipsi parcial: F<1, i si és total: F>1

La magnitud o fase d'un eclipsi solar és la fracció del diàmetre del Sol ocult per la Lluna. Per a un eclipsi parcial la magnitud està entre 0 i 1. Per a un eclipsi total és 1.

Eclipsis
Dècada del 1450 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1450 aC:

Esdeveniments 
 Atac definitiu de Micenes contra Creta. Un rei aqueu governa a Cnossos.
 Tauletes administratives trobades a Alep i Mitanni
 Explosió del volcà de Santorí
 Vers 1459 o 1457 aC Tuthmosis III d'Egipte i el rei cassita de Babilònia Karaindash, es troben al riu Eufrates que marcara la frontera entre els dos imperis.
 Vers 1454 aC a la vuitena campanya de Tuthmosis III contra Mitanni i els seus aliats del Llevant, va desembarcar a Ullaza i es va dirigir a l'Orontes pel territori de Qatna i cap al nord; el rei de Mitanni es va retirar i no va presentar batalla. Tuthmosis va passar a l'oest d'Alep on va lliurar un combat parcial i va seguir al nord i va lliurar un altre combat en territori de Karkemish a la ciutat d'Iryn (moderna Erin?) uns 20 km al nord-oest d'Alep on van derrotar les forces aliades a Mitanni i va sotmetre la regió del Baix Orontes i zona de l'Eufrates (Karkemish, Emar, Pethor, etc.). Es van preparar els vaixells per creuar l'Eufrates i entrar a Naharina o Khurri (Mitanni) no lluny de Karkemish, al sud d'aquesta ciutat i probablement no gaire al nord d'Emar (Meskene), on es va trobar l'estela erigida pel seu avi Tuthmosis I (en va erigir una altra al costat); va travessar el riu i es van dirigir al sud en territori de Mitanni; Tuthmosis va tornar a creuar l'Eufrates i va arribar a la terra de Niya, que va sotmetre, i on en una casera va matar 120 elefants; llavors va marxar al sud i es va dirigir contra Cadeix que aquesta vegada finalment va conquerir després d'un setge. Els egipcis van arribar en la seva campanya fins a Ugarit però la vall inferior de l'Orontes va romandre sota influència de Mitanni. Els reis de Babilònia, Assíria i Hattusa li van enviar regals al faraó per la victòria. Tuthmosis va haver de tornar per sufocar una revolta a Nuhase o Nuhashe (Nuhashshe) i va instal·lar com a príncep a Taku. En una altra campanya es va trobar amb l'exèrcit de Mitanni a la batalla d'Apamea, al nord-oest d'Alep i els va posar en fuita. En una nova campanya Tuthmosis tornava a estar en lluita contra Nuhase i després de la victòria egípcia el rei Idrimi d'Alalakh va enviar regals al faraó i el regne fou sotmès temporalment (uns dos anys); d'altres campanyes s'han perdut els registres.
 Vers 1452 aC el rei de Mitanni va passar a l'ofensiva i va recuperar les posicions perdudes fins al 1454 aC a la zona de l'Eufrates i baixa vall del riu Orontes. Cadeix i Tunip es van aliar a Mitanni; el rei Idrimi apareix altra vegada com aliat de Mitanni a Alalakh (el regne de Mushki, a la desembocadura de l'Orontes). Finalment Alep també va tornar a ser vassalla del rei hurrita. La dominació egípcia del Llevant només hauria durat un parell d'anys.
 Vers Sausatatar succeeix al su pare Parsatatar a Mitanni. Estableix la seva capital a Washshukanni.

Personatges destacats 
 Tuthmosis III d'Egipte
 Parsatatar, rei hurrita de Mitanni

Referències 

Segle XV aC
Dècada del 1440 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1440 aC:

Esdeveniments 
 D'acord amb la cronologia de la Bíblia, data aproximada de la sortida dels israelites d'Egipte sota el lideratge de Moisès.
 vers 1449 aC Egipte contraataca i ocupa Tunip i altres llocs propers a Kadesh on hi havien guarnicions hurrites
 vers 1448 aC Tractat de pau entre Egipte i Mitanni: la regió fins a l'Orontes mitjà i les muntanyes d'Amurru és reconeguda com a territori egipci i més enllà, territori hurrita.
 Vers 1440 aC, Mitanni annexiona Arrapha (Arrapkha, moderna Kirkuk), Iamkhad (Alep) i Nuzi (prop de Gashur a la regió de Kirkuk). El seu domini directe o per mitjà de nombrosos vassalls (com Karkemish, sota un príncep de raça hurrita), arriba a la costa Mediterrània per Alalakh
 Vers 1440 aC, Mitanni sotmet Assíria on regna Puzurashshur. En aquest any els hurrites haurien ocupat Assur i capturat les portes de plata i or del palau reial que es va emportar a Washukanni, la capital hurrita. Després del saqueig Assíria es va mantenir sota el govern dels seus reis nadius però va haver de pagar tribut fins al temps d'Assuruballit I (vers la meitat del ).
 Vers 1440 aC, el rei hitita Zidantas II es succeït pel seu fill Huzziyas II

Personatges destacats 
 Sausatatar de Mitanni

Segle XV aC
Dècada del 1410 aC



Esdeveniments 
 Possible èxode hebreu des d'Egipte (data discutida)
 Vers 1410 aC (1412/1401 aC) mora el faraó Amenofis II. El succeeix el seu fill Tuthmosis IV. El rei hurrita Artatama va buscar una aliança amb Egipte i es va negociar el casament del faraó Amenofis II amb una filla del rei de Mitanni, però no es va arribar a produir.

Segle XV aC
Dècada del 1320 aC

La dècada de 1320 aC comprèn el període d'anys entre el 1329 aC i el 1320 aC, tots dos inclosos.

Esdeveniments 
 Vers 1327 aC, mort de Tutankhamon, potser enverinat, quan només tenia 18 anys. La seva vídua Ankhesenpaaton ocupa la regència i se li busca un príncep per casar-se amb ella. Zannanza, fill del rei hitita Subiluliuma I, es enviada a Egipte per l'enllaç i esdevenir rei d'aquest país; però les intrigues a la cort ho impedeixen i Zannanza fou assassinat per cortesans que imposen el matrimoni de la reina regent amb un d'ells, el visir Ay, que immediatament després de la boda es proclama faraó.
 Vers 1325 aC Després del llegendari regnat del rei Acrisi de Micenes, puja al tron el també llegendari Menelau, que farà la guerra a Troia
 Vers 1325 aC, després que la notícia de la mort de Zannanza fou coneguda al país hitita (Hatti), es va organitzar un exèrcit hitita que es va dirigir a Palestina. El general Horemheb va fer front als hitites però aquests van obtenir diverses victòries; es van fer milers de presoners egipcis però quan van arribar a Hatti van portar una epidèmia de pesta que va causar molts morts.
 Vers 1324 aC, mort del faraó Ay. Cop d'estat del general Horemheb que es proclama faraó i funda la Dinastia XIX. Es va casar amb Mutmedjemet, filla d'un descendent directe d'Amenofis II i va establir la seva capital a Tebes. Horemheb no va tardar a fer un tractat de pau amb els hitites, que també estaven interessats a causa de la debilitat temporal que els ocasionava les morts per l'epidèmia de pesta. El tractat era prou equilibrat entre les dues parts.
 Vers 1322 aC, mort de Subiluliuma I, el succeeix el seu fill Arnuwandas II.
 Vers 1320 aC, mort de Mattiwaza de Mitanni. El succeeix Shattuara I, de parentiu desconegut.
 Vers 1320 aC, mort d'alguna malaltia el rei hitita Arnuwandas II i el succeeix el seu germà Mursilis II.

Personatges destacats 
 Horemheb, general i faraó egipci
 Menelau

Mil·lenni II aC
Dècada del 1290 aC



Esdeveniments 
 C. 1295 aC - 1186 aC- Es construeix el Gran Temple d'Ammon a Karnak. Imperi Nou.
 1292 aC-Fi de la dinastia XVIII d'Egipte, l'inici de la Dinastia XIX.
 1292 aC- Coronació de Ramsès I.

Personatges destacats 
 Ramsès II

Segle XIII aC
Dècada del 1280 aC



Esdeveniments 
 Primeres il·lustracions del Llibre dels morts
 Guerra entre Egipte i els hitites
 El 1285 aC Comença la construcció del temple egipci d'Abu Simbel.
 Tractat de Cadeix

Personatges destacats 
 Seti I
 Ramsès II
 Hattusilis III

Segle XIII aC
Dècada del 1270 aC

La dècada del 1270 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1279 aC fins al 31 de desembre del 1270 aC.

Esdeveniments 
 1279 aC - Mor el faraó Seti I
 31 maig 1279 aC - Ramses II esdevé faraó d'Egipte
 1279 aC - Comencen els treballs per la construcció d'Abu Simbel

Personatges destacats 

Segle XIII aC
Dècada del 1220 aC



Esdeveniments 
 1230 aC: batalla de Nihriya
 1221 aC: el faraó Merenptah derrota una invasió dels libis.

Personatges destacats 
 1225 aC-naixement de la llegendària Helena de Troia, filla del rei Tindàreu d'Esparta i la seva dona Leda. (Data estimada).
 1224 aC- Mort de Ramsès II d'Egipte.

Segle XIII aC
Dècada del 1200 aC

La dècada del 1200 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1209 aC fins al 31 de desembre del 1200 aC.

Esdeveniments 
Àsia
 1207 aC: Merenptah venç els israelites.

Europa
 1200 aC: comença el període conegut com l'edat de ferro.

Segle XIII aC
Dècada del 1190 aC

Entre 1200 aC i 1190 aC, el Mediterrani oriental es veié sotmès a les invasions dels pobles de la mar.

Esdeveniments 
 1197 aC Inici del primer període (1197 aC - 982 aC) segons el concepte de Shao Yong del Yijing i la història.
 1194 aC- Començament de la llegendària Guerra de Troia.
 1192 aC - Wu Ding rei de la dinastia Shang mor.
 1191 aC - Menesteu, llegendari rei d'Atenes, mor durant la Guerra de Troia després d'un regnat de 23 anys i és succeït pel seu nebot Demofont, fill de Teseu. Altres relats situen la seva mort una dècada més tard, poc després de la Guerra de Troia (vegeu 1180 aC).

Personatges destacats 
 Amenmesse, faraó de la Dinastia XIX d'Egipte (1202 aC -1199 aC)

Segle XII aC
Dècada del 1180 aC



Esdeveniments 
 1186 aC: Fi de la Dinastia XIX d'Egipte, inici de la Dinastia XX.
 1184/83 (11 de juny) - Data tradicional de la caiguda de Troia d'acord amb els càlculs d'Eratòstenes.
 1182 aC-Una carta desesperada d'Ammurapi, l'últim rei d'Ugarit, informa que s'aproxima una flota dels Pobles de la mar. Poc després van destruir tant Ugarit com Alasiya (Xipre).
 1181 aC-Menesteu, llegendari rei d'Atenes, mor durant la Guerra de Troia després d'un regnat de 23 anys i és succeït pel seu nebot Demofont, fill de Teseu. Altres relats situen la seva mort una dècada abans i durant la Guerra de Troia (vegeu 1190 aC).
 C. 1180 aC- Pobles invasors arrasen Hattusa i causen el col·lapse de l'Imperi hitita

Personatges destacats

Referències 

Segle XII aC
Dècada del 1170 aC



Esdeveniments 
 1178 abans de Crist, 16 d'abril- Es produeix un eclipsi solar. Això pot haver marcat el retorn d'Ulisses, el llegendari Rei d'Ítaca, al seu regne després de la Guerra de Troia. Ell descobreix una sèrie de pretendents que competeixen per casar-se amb la seva esposa Penèlope, a qui ells creuen que és una vídua, per succeir al tron. Organitza el seu assassinat i es restableix en el tron. La data es va deduir a partir d'un passatge de lOdissea d'Homer, que diu el següent: "El Sol ha estat esborrat del cel i una dissortada foscor envaeix el món." Això passa en el context d'una lluna nova i al migdia, dues condicions necessàries per a un eclipsi solar total El 2008, per investigar, el Dr. Marcelo Osvaldo Magnasco, un astrònom de la Universitat Rockefeller, i Constantino Baikouzis, de l'Observatori Astronòmic de la Plata a Argentina, van buscar més pistes. Dins del text, van interpretar tres esdeveniments astronòmics definitives: es va produir una nova lluna en el dia de la massacre (com es requereix per a un eclipsi solar), Venus era visible en el cel sis dies abans, i les Plèiades i les constel·lacions Bootes eren visibles al capvespre 29 dies abans. Atès que aquests esdeveniments es repeteixen a intervals diferents, aquesta seqüència en particular ha de ser única: els estudiosos van trobar una sola ocurrència d'aquesta seqüència mentre buscaven entre 1250 i 1115 aC, els 135 anys de difusió al voltant de la suposada data de la caiguda de Troia. Això va coincidir amb l'eclipsi del 16 abril del 1178 abans de Crist.

 Els filisteus envaeixen i s'instal·len a Palestina
 Deacadència dels hitites

Personatges destacats 
 Subiluliuma II, últim rei dels hitites

Referències 

Segle XII aC
Dècada del 1130 aC



Esdeveniments 
 1137 aC: Ramsès VII comença a regnar com a sisè faraó de la XX dinastia d'Egipte.
 1135 aC: mor Oxintes, rei d'Atenes. És succeït pel seu fill Afeidas.
 1134 aC: Afeidas és assassinat pel seu germà Timetes, que el succeeix.

Personatges destacats 

Segle XII aC
Dècada del 1120 aC

La dècada del 1120 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1129 aC fins al 31 de desembre del 1120 aC.

Esdeveniments 
 Destrucció de Troia
 Fundació de la Dinastia Zhou

Necrològiques 
 Timoetes, rei llegendari d'Atenes

Segle XII aC
Dècada del 1040 aC



Esdeveniments 
 1048 aC - Medont, Rei d'Atenes, mor després d'un regnat de 20 anys i és substituït pel seu fill Acast.
 1044 aC - A la mort d'Esmendes I, faraó d'Egipte, és substituït per dos co-regents, Psusennes I i Neferkare Amenemnisu.

Segle XI aC
Dècada del 1020 aC

La dècada del 1020 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1029 aC fins al 31 de desembre del 1020 aC.

Esdeveniments 
 1026 aC: Saül esdevé el primer rei dels israelites.
 ca. 1020 aC: destrucció de Troia.

Segle XI aC
Dècada del 1010 aC

La dècada del 1010 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 1019 aC fins al 31 de desembre del 1010 aC.

Esdeveniments 
 1012 BC - Acastus, rei d'Atenes, mort després de regnar 36 anys, fou succeït pel seu fill Archippus.

Personatges destacats 

Segle XI aC
Dècada del 1000 aC



Esdeveniments 
 1000 aC - Catalunya: Els fenicis arriben a les costes catalanes.
 1000 aC - Mallorca, inici del talaiòtic II. Apareixen els poblats emmurallats.
 Menorca, construcció de la naveta dels Tudons, prop de Ciutdella.

Referències 

Segle XI aC
Dècada del 990 aC



Esdeveniments 
 993 aC - Amenemope succeeix Psusennes I com a rei d'Egipte.
 998 aC - El rei David estableix Jerusalem com la capital del Regne d'Israel.
 994 aC - Arquip, arcont d'Atenes mor després d'un regnat de 19 anys i és succeït pel seu fill Tersip.

Personatges destacats 

Segle X aC
Dècada del 980 aC

La dècada del 980 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 989 aC fins al 31 de desembre del 980 aC.

Esdeveniments 
984 aC - Osorkon el Vell succeeix a Amenemope com a faraó d'Egipte.

Segle X aC
Dècada del 970 aC

La dècada del 970 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 979 aC fins al 31 de desembre del 970 aC.

Esdeveniments 
 978 aC - Siamun succeeix a Osorkon com a faraó d'Egipte.

Segle X aC
Dècada del 960 aC

La dècada del 960 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 969 aC fins al 31 de desembre del 960 aC.

Esdeveniments 
 965 aC: a la mort del seu pare, el Rei David, Salomó es converteix en rei del poble d'Israel (data tradicional).

Personatges destacats 

Segle X aC
Dècada del 950 aC

La dècada del 950 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 959 aC fins al 31 de desembre del 950 aC.

Esdeveniments 
 Fundació de l'imperi d'Assíria
 Comença l'escriptura de la Bíblia

Personatges destacats 
 Rei Salomó
 Reina de Sabà

Segle X aC
Dècada del 920 aC

La dècada del 920 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 929 aC fins al 31 de desembre del 920 aC.

Esdeveniments 
 Divisió d'Israel en dos regnes 
 Egipte conquereix Canaan

Personatges destacats 
 Rei Salomó

Segle X aC
Dècada del 900 aC



Esdeveniments 
 La Venta (Mèxic) esdevé centre de la cultura olmeca
 Inici de la cultura chavín als Andes
 Auge del regne d'Urartu, en contínua pugna amb Assíria
 Inici del període vil·lanovià a Itàlia (fins a 500 aC.). Correspon a la primera Edat del ferro. El nom deriva d'un suburbi de Bolònia eon es van trobar els primers vestigis d'aquesta cultura.

Personatges destacats 
 Jeroboam, adversari del Rei Salomó

Segle X aC
Dècada del 880 aC

La dècada del 880 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 889 aC fins al 31 de desembre del 880 aC.

Esdeveniments 
 Nova capital Assíria a Nimrud.

Personatges destacats 
 Assurnasirpal II

Segle IX aC
Escut de la Granada

L'escut oficial de la Granada té el següent blasonament:

Escut caironat: d'or, una magrana tijada i fullada de sinople oberta de gules. Per timbre una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 23 d'agost de 1993 i publicat al DOGC el 6 de setembre del mateix any amb el número 1793.

La magrana oberta és el senyal parlant tradicional del poble, en al·lusió a la seva etimologia: el nom de la Granada prové del llatí granata, en el sentit de 'granada, plena de gra, fèrtil'.

Granada
La Granada