1791

1791 (MDCCXCI) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal sobotou.

Události 
 4. března – Zanikla Vermontská republika a z Vermontu se stal 14. stát USA.
 3. května – V Polsku byla vyhlášena ústava, patrně druhá nejstarší po ústavě USA.
 21. června – Francouzská královská rodina byla chycena u obce Varennes na útěku z Paříže a dopravena zpět.
 4. srpna – Svištovským mírem byla po 4 letech ukončena poslední rakousko-turecká válka.
 21. srpna – Pod vedením černošského vojevůdce Toussainta Louverturea začala revoluce na Haiti.
 21. srpna – 14. září – V pražském Klementinu proběhla První průmyslová výstava.
 27. srpna – Císař Leopold II. a pruský král Fridrich Vilém II. na zámku Pillnitz vyhlásili tzv. Pilnickou deklaraci o vojenské intervenci proti revoluční Francii a o zachování monarchie ve Francii.
 6. září – Pražský arcibiskup Antonín Příchovský korunoval Leopolda II. za českého krále v chrámu sv. Víta.
 4. listopadu – V bitvě u řeky Wabash, zvané také St. Clairova porážka, porazili indiáni americkou armádu.
 15. prosince – V USA vešla v platnost Listina práv, prvních deset dodatků k Ústavě Spojených států. (Právo svobody, osobního vlastnictví, svobody vyznání a slova, svobodného tisku, shromažďování, aj.).

Probíhající události 
 1787–1792 – Rusko-turecká válka
 1788–1791 – Rakousko-turecká válka
 1789–1799 – Velká francouzská revoluce
 1791–1804 – Haitská revoluce

Vědy a umění 
 březen – Anglický filozof a revolucionář Thomas Paine vydal první díl knihy Práva člověka (Rights of Man).
 Britský mineralog William Gregor objevil chemický prvek titan.
 6. září – V pražském Nosticově divadle měla premiéru Mozartova opera Velkorysost Titova.
 30. září – Ve vídeňském Divadle ve Freihausu měla premiéru Mozartova opera Kouzelná flétna.
 20. listopadu – Wolfgang Amadeus Mozart po návratu z Prahy do Vídně vážně onemocněl
 Wolfgang Amadeus Mozart zkomponoval část svého Requiem, jež po jeho smrti v následujících letech dokončili jeho žáci.
 Vyšlo první vydání románu Sen v červeném domě čínského spisovatele Cchao Süe-čchina.

Narození

Česko 

 15. ledna – Franz Xaver Maxmilian Zippe, mineralog a geolog († 22. února 1863)
27. března – Antonín Liška, kněz premonstrátského řádu, spisovatel a překladatel Homéra († 16. dubna 1847)
19. dubna – František Klicpera, lékař a příležitostný vlastenecký spisovatel († 26. října 1821)
 11. května – Jan Václav Hugo Voříšek, hudební skladatel, klavírista a varhaník († 19. listopadu 1825)
 28. května – Jan Jodl, národní buditel a jazykovědec († 28. ledna 1869)
 7. června – Bedřich Schnirch, inženýr, projektant a inspektor c. a k. státní dráhy († 25. listopadu 1868)
 10. června – Václav Hanka, spisovatel, jazykovědec a knihovník († 12. ledna 1861)
 13. června – Antonín Langweil, tvůrce modelu Prahy († 11. června 1837)
 4. září – Jan Svatopluk Presl, přírodovědec († 6. dubna 1849)
 28. října – Josef Helfert, právník, průkopník památkové péče († 9. září 1845)
 3. prosince – Tomáš Christ, kněz a pedagog († 2. prosince 1870)
6. prosince – Mikuláš Tomek, kněz a spisovatel († 11. července 1871)
 11. prosince – Václav Alois Svoboda, básník a překladatel († 8. ledna 1849)
 neznámé datum
Jan Michalička, kantor a skladatel († 23. prosince 1867)
Karel Vilém Medau, tiskař, písmolijec a nakladatel († 16. února 1866)

Svět 

 10. ledna – Elżbieta Jaraczewska, polská spisovatelka († 30. září 1832)
 15. ledna – Franz Grillparzer, rakouský spisovatel a dramatik († 21. ledna 1872)
16. ledna – Henryk Dembiński, polský generál, účastník Napoleonova ruského tažení († 13. června 1864) 
 21. ledna – Carl Czerny, rakouský klavírista a skladatel († 15. července 1857)
23. ledna – Tommaso Grossi, italský romantický básník a prozaik († 10. prosince 1853) 
 9. února – Jean Cruveilhier, francouzský anatom († 10. března 1874)
 10. února – Francesco Hayez, milánský malíř († 21. prosince 1882)
 11. února – Louis Visconti, francouzský architekt († 1. prosince 1853)
21. února – Carl Czerny, rakouský klavírista a hudební skladatel († 15. července 1857) 
25. února – Alois von Call, rakouský politik z Tyrolska († 5. listopadu 1866) 
 10. března – Ángel de Saavedra, španělský básník, dramatik a politik († 22. června 1865)
23. března – Ferdinand Hechenfelder, rakouský politik († 1. května 1860) 
 9. dubna – George Peacock, anglický matematik († 8. listopadu 1858)
12. dubna – Anton Petter, rakouský klasicistní malíř († 14. května 1858)
 23. dubna – James Buchanan, americký prezident († 1. června 1868)
 27. dubna – Samuel F. B. Morse, americký vynálezce Morseovy abecedy († 2. dubna 1872)
29. dubna – Heinrich Ludolph Wendland, německý botanik a zahradník († 15. července 1869) 
13. května – Emilie Ortlöpp, druhá manželka Viléma II. Hesenského († 12. února 1843) 
 18. května – August Breithaupt, německý mineralog († 22. září 1873)
30. června – Félix Savart, francouzský fyzik († 16. března 1841)
 26. července – Franz Xaver Wolfgang Mozart, rakouský skladatel, syn W. A. Mozarta († 29. července 1844)
 2. srpna – August Bedřich Piepenhagen, německý malíř žijící v Praze († 27. září 1868)
3. srpna – Kazimierz Brodziński, polský básník, redaktor a překladatel († 10. října 1835) 
 5. září – Giacomo Meyerbeer, německý skladatel († 2. května 1864)
 14. září – Franz Bopp, německý jazykovědec († 23. října 1867)
 21. září – István Széchenyi, maďarský šlechtic, politik a národní hrdina († 8. dubna 1860)
 22. září
 Michael Faraday, fyzik a vynálezce, († 25. srpna 1867)
 Gerhard von dem Busch, německý lékař, odborný překladatel a malakolog († 19. září 1868)
 23. září
Theodor Körner, německý básník a voják († 26. srpna 1813)
Johann Franz Encke, německý astronom († 26. srpna 1865)
 26. září – Théodore Géricault, francouzský malíř a grafik († 26. ledna 1824)
1. října – Sergej Timofejevič Aksakov, ruský spisovatel († 12. května 1859) 
 3. října – Sima Milutinović Sarajlija, srbský básník a spisovatel († 30. prosince 1847)
 28. října – Ján Chalupka, slovenský dramatik, publicista a spisovatel († 15. července 1871)
11. listopadu – József Katona, maďarský dramatik a básník († 16. dubna 1830)
23. listopadu – Joseph Johann Achleitner, rakouský varhaník a hudební skladatel († 15. října 1828) 
30. listopadu – František Filip z Lambergu, rakouský generál v době napoleonských válek († 28. září 1848) 
 12. prosince – Marie Luisa Habsbursko-Lotrinská, francouzská císařovna, manželka Napoleona Bonaparta († 17. prosince 1847)
 14. prosince
Charles Wolfe, irský badatel a dějepisec. († 21. února 1823)
Johan Ludvig Heiberg, dánský romantický básník a dramatik († 25. srpna 1860) 
 24. prosince – Eugène Scribe, francouzský dramatik a operní libretista († 20. února 1861)
 26. prosince – Charles Babbage, anglický matematik, filosof a informatik († 18. října 1871)
 neznámé datum
Isataj Tajmanuly, kazašský vůdce povstání († 12. července 1838)
Stanisław Waguza, rakouský politik polské národnosti z Haliče († 1862)
Franz Zöpfl, rakouský bankéř a politik († 9. listopadu 1871)

Úmrtí

Česko 
 29. ledna – Matěj Chvojka, jeden z mluvčích selského povstání (* 1. března 1755) 
2. února – František Kočvara, skladatel (* 1750)
 28. května – Anton Bernard Gürtler, katolický biskup (* 13. května 1726)
5. června – Josef Vojtěch z Desfours, císařsko-královský armádní kapitán (* 25. dubna 1734) 
2. září – František Kočvara, violista, kontrabasista a skladatel (* 1730/1750) 
6. října – Jiří Kristián z Valdštejna-Vartenberka, šlechtic (* 16. dubna 1743) 
25. října – František Jakub Prokyš, malíř a štafír z období rokoka (* 1715)
20. prosince – Jiří Křenek, valašskobystřický fojt a lajtnant (* 8. března 1721)
25. prosince – František Valentin Stanke, zvonař v Opavě (* 14. února 1734) 
 30. prosince – Jiří Ignác Linek, kantor a hudební skladatel (* 21. ledna 1725)

Svět 

 4. ledna – Étienne Maurice Falconet, francouzský sochař (* 1. prosince 1716) 
18. února – Bedřiška Karolína Sasko-Kobursko-Saalfeldská, německá šlechtična (* 24. června 1735) 
2. března – John Wesley, anglický teolog (* 17. června 1703)
13. března – Penelope Boothby, jedna z nejslavnějších dětských postav v britském umění (* 11. dubna 1785) 
 2. dubna – Honoré Gabriel Riqueti de Mirabeau, francouzský politik, spisovatel a novinář, vůdčí osobnost rané fáze Velké francouzské revoluce (* 1749)
 14. dubna – Johann Salomo Semler, německý církevní historik (* 18. prosince 1725)
24. dubna – Benjamin Harrison V., americký farmář a obchodník (* 5. dubna 1726) 
 9. května – Francis Hopkinson, americký politik (* 21. září 1737)
30. června – Jean-Baptiste Descamps, francouzský spisovatel a malíř (* 28. srpna 1714)
 14. července – Joseph Gärtner, německý lékař a botanik (* 12. března 1732)
 24. července – Ignác Antonín Born, rakouský osvícenec, mineralog, geolog, montanista a svobodný zednář (* 1742)
 16. října – Grigorij Alexandrovič Potěmkin, ruský voják, diplomat a politik (* 24. září 1739)
25. listopadu – Giovanni Battista Ferrandini, italský hudební skladatel (* 1710)
 5. prosince – Wolfgang Amadeus Mozart, hudební skladatel (* 1756)
10. prosince – Jakub Frank, polský pokřtěný Žid a jeden z tzv. sabbatiánských proroků (* 1726)
neznámé datum
Potap Kuzmič Zajkov, ruský cestovatel a kartograf (* ?)

Hlavy států 
 Francie – Ludvík XVI. (1774–1792)
 Habsburská monarchie – Leopold II. (1790–1792)
 Osmanská říše – Selim III. (1789–1807)
 Polsko – Stanislav II. August Poniatowski (1764–1795)
 Prusko – Fridrich Vilém II. (1786–1797)
 Rusko – Kateřina II. Veliká (1762–1796)
 Španělsko – Karel IV. (1788–1808)
 Švédsko – Gustav III. (1771–1792)
 USA – George Washington (1789–1797)
 Velká Británie – Jiří III. (1760–1820)
 Papež – Pius VI. (1774–1799)
 Japonsko – Kókaku (1780–1817)

Externí odkazy 
 
Digitalizované noviny a časopisy z roku 1791:
 Krameriusovy císařské královské vlastenské noviny (vyd. Václav Matěj Kramerius) — 

 
18. století