Rožmberkové

Rožmberkové, případně páni z Rožmberka ( Rosenberger, Herren von Rosenberg), byli starý český šlechtický rod, jeden z tzv. rozrodů Vítkovců, který do 14. století vybudoval v jižních Čechách silné feudální panství (rožmberské dominium), a který konkuroval královské moci v českých zemích. Od roku 1418 byl vládnoucí člen rodu titulován jako „vladař domu rožmberského“.

Historie 

Praotec vítkovského rodu Vítek I. z Prčice zemřel v roce 1194 a podle legendy měl pod krumlovským hradem během slavnostního aktu, nazývaného Dělení růží (původní erb pánů z Rožmberka tvoří pětilistá růže), rozdělit své panství mezi pět svých synů, kteří poté založili vlastní rodové linie. Za zakladatele rodu Rožmberků je považován Vítkův syn Vítek III. z Prčice a Plankenberka. Jméno tato větev Vítkovců získala nejspíše podle hradu Rožmberk, který založil jeho syn Vok I. z Rožmberka. Tento hrad zase nejspíš získal jméno podle růže, která byla v různých barevných provedeních znakem všech Vítkovců.

Postupem času vzrůstala moc a majetek tohoto rodu. Tomu napomohlo nejen dědictví po jiné větvi Vítkovců – rodu pánů z Krumlova (např. Zvíkov) v roce 1302, ale také zásada dědičnosti statku pro nejstaršího syna, čímž se zabránilo dělení majetku. Postupem času tak došlo k vytvoření dominia (panství), které bylo urbanizováno, mělo své purkrabství, vlastní urbář. Vznikla zde tzv. Rožmberská kniha, což je nejstarší česky psaná práce právního charakteru.

Základy největšího panství v českém státě vznikly na přelomu 12. a 13. století, kdy se vytvořila důležitá rodová centra, např. Prčice, Vyšší Brod, Soběslav, Veselí nad Lužnicí či hrad Blankenberg v Horních Rakousích, kde vznikla další panství, která se zrodila i ve Slezsku či na Moravě. Později přidali Nové Hrady, Třeboň, Strakonice, Sedlčany a další panství na Plzeňsku a dalších částech země.

Oldřich II. († 1462) jako schopný politik z pozadí řídil jednání po smrti Ladislava Pohrobka, snažil se zvednout prestižní postavení rodu paděláním majestátu z roku 1360.

Oldřichův syn, Jindřich IV., se stal vrchním hejtmanem ve Slezsku, další Oldřichův syn, Jošt II., působil jako vratislavský biskup, kníže niský a generální převor řádu johanitů.

V roce 1350 založila Kateřina z Rožmberka (rozená z Vartemberka) vdova po nejvyšším komorníkovi Českého království Petru z Rožmberka, se svými čtyřmi syny Petrem II., Joštem, Oldřichem a Janem minoritský klášter v Českém Krumlově.

Rožmberkové patřili k mocenské elitě, která se často byla schopna postavit moci krále. Zastávali vysoké funkce, působili jako místodržící, nejvyšší komorníci i maršálové, nevyhýbali se duchovním hodnostem. V 16. století zaujímal rožmberský vladař nejpřednější místo v hierarchickém systému české šlechty. Ve druhé polovině 16. století drželi Roudnici nad Labem, Bechyni, Vimperk a Libeň u Prahy.

Mimo české země byly představitelům Rožmberků prokazovány pocty vyhrazené knížatům, v samotných Čechách však z důvodu konzervativní politiky Rožmberkové lpěli na titulu pán. O Vilémovi z Rožmberka (1535–1592) se dokonce roku 1573 uvažovalo jako o kandidátovi na polský trůn. Předtím vykonával funkci nejvyššího komorníka, patřil mezi čelné představitele českých stavů, od roku 1570 byl nejvyšším purkrabím. Byl čtyřikrát ženatý s členkami evropských rodů, Kateřinou Brunšvickou z rodu Welfů, Žofií Braniborskou z Hohenzollernu, Annou Marií Bádenskou a Polyxenou z Pernštejna. Přesto nezplodil potomka a dědictví připadlo jeho bratru Petru Vokovi. Jejich majetku se vyrovnaly pouze rody, jako byli Pernštejnové, ale i ti jenom v určitých obdobích. Není u nás rod, který by se ve středověku mohl poměřovat s tímto rodem.

Posledním potomkem rodu byl Petr Vok, který zemřel v Třeboni roku 1611 a který kvůli dluhům musel prodat dvě třetiny rodového majetku, například císař Rudolf II. od nich koupil Český Krumlov, proto se novým sídlem Rožmberků stala Třeboň. I přes dluhy patřili k nejbohatší české šlechtě. Po jeho smrti rodové jmění podle smlouvy z 9. prosince 1484 připadlo Švamberkům, na jednotu dominia navázali Eggenberkové a později Schwarzenbergové.

Pohřebiště Rožmberků 
 Kostel Nanebevzetí Panny Marie v cisterciáckém klášteře ve Vyšším Brodě
 Kostel svatého Jiljí a Panny Marie Královny při klášteře augustiniánů v Třeboni
 Kostel sv. Víta v Českém Krumlově

Seznam pohřbených ve Vyšším Brodě 
Většina příslušníku rodu je pohřbena v cisterciáckém klášteře Vyšší Brod, část v klášterním kostele sv. Jiljí v Třeboni, Vilém z Rožmberka (1535–1592) byl pochován se svojí třetí manželkou Annou Marií Bádenskou (1562–1583) v kostele sv. Víta v Českém Krumlově.

 Vok I. z Rožmberka
 Vítek II. z Příběnic
 Vítek V. z Příběnic
 Eliška z Dobrušky
 Jindřich I. z Rožmberka
 Johanka z Rožmberka
 Viola Těšínská
 Petr I. z Rožmberka
 Kateřina z Vartemberka (1355)
 Markéta z Rožmberka
 Jošt I. z Rožmberka
 Alžběta z Vartemberka
 Oldřich I. z Rožmberka
 Barbora ze Schaunberga
 Anežka z Wallsee
 Jindřich III. z Rožmberka
 Alžběta z Kravař
 Jindřich IV. z Rožmberka
 Oldřich II. z Rožmberka
 Jan II. z Rožmberka
 Anna Hlohovská
 Jindřich V. z Rožmberka
 Alžběta z Kravař a ze Strážnice
 Vok II. z Rožmberka
 Oldřich III. z Rožmberka
 Petr IV. z Rožmberka
 Jindřich VII. z Rožmberka
 Bohunka ze Starhemberku
 Ferdinand Vok z Rožmberka
 Jan III. z Rožmberka
 Jošt III. z Rožmberka (1488–1539)
 Petr V. z Rožmberka (1489–1545)
 Kateřina Brunšvická (1534–1559)
 Anna z Rogendorfu (kolem 1600–1562)
 Žofie Braniborská z Hohenzollernu (1541–1564)
 Kateřina z Ludanic (asi 1565–1601)
 Petr Vok z Rožmberka (1539–1611)

Seznam pohřbených v Třeboni 
 Jan I. z Rožmberka
 Kateřina z Vartemberka
 Johana z Rožmberka
 Anežka z Rožmberka
 Jindřich VI. z Rožmberka
 Petr II. Holický ze Šternberka († 1514) a jeho žena Kateřina z Rožmberka (1457–1521), sestra rožmberského vladaře Voka II.

Erb 
V erbu je červená pětilistá šípková růže. Vilém z Rožmberka přidal červeno-stříbrné kosmé pruhy, které měly upozorňovat na údajnou příbuznost s italský rodem Ursiniů.

Rožmberská růže je v současnosti užívána např. na znaku Českého Krumlova nebo na symbolech Jihočeského kraje.

Příbuzenstvo 
Spojili se s Vartenberky, pány z Kravař, z Lipé, Lichtenštejny, Hohenzollerny, Welfy, Pernštejny, Bavory ze Strakonic, Roggendorfy, Zrinskými ze Serynu, či pány z Hlohova.

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Rodokmen Rožmberků
 Seznam českých šlechtických rodů
 Rožmberské dominium
 Vladař domu rožmberského
 Český Krumlov
 Vítkovci
 Dělení růží

Externí odkazy 
 
 
 Norbert Heermann's Rosenberg'sche chronik
 Ottova encyklopedie, heslo z Rožmberka
 Oficiální stránka státního hradu Rožmberk
 Genealogie Rožmberků 
 Rodový erb
 PÁNI Z ROŽMBERKA, část 1 (do roku 1310) 

 
Vítkovci
České šlechtické rody