Interhelpo

Interhelpo bylo průmyslové dělnické družstvo esperantistů a idistů, založené v květnu 1923 v Žilině, na pomoc budování socialismu v sovětském Kyrgyzstánu. V letech 1925 až 1932 odjelo ze železničních stanic Žilina a Brno celkem 1078 osob (407 členů družstva a 671 rodinných příslušníků) ve čtyřech transportech. Družstvo bylo v ČSR registrováno jako „Interhelpo, všeobecné výrobní a spotřebitelské družstvo v Žilině“ se statutem schváleným státními orgány.

Na žilinském nádraží je k celé události pamětní deska.

Interhelpo se také jmenoval jazyk, kterým hovořili členové družstva. Ti věřili, že řečí jejich nové vlasti bude esperanto. Ve skutečnosti se však nakonec jednalo o „spontánní esperanto“, ve kterém se stala základem slova z esperanta, z jazyků družstevníků (česká, slovenská, německá, maďarská, rusínská) a slova kyrgyzská, uzbecká, ruská, ukrajinská, ujgurská, tádžická a tatarská.

Politik pražského jara Alexander Dubček byl rovněž účastníkem Interhelpa, společně se svými rodiči.

Historie 
V návaznosti na občanskou válku a hladomor v roce 1921 se Sovětský svaz vedle aplikace Nové ekonomické politiky obrátil i na zahraniční dělnictvo. Vedle darování peněz, potravin a strojů došlo i na migraci dělníků do Sovětského svazu. Z Československa se do SSSR vypravily skupiny jako Pragomašina, Kladenská komuna, Reflektor, Slovácká komuna a největší z nich bylo Interhelpo.

Každý člen vstupující do družstva do něho musel vložit celý svůj majetek. Za takto utržené a do družstva vložené peníze byly v Československu nakoupeny vedle hospodářských strojů i stroje a zařízení pro textilní továrnu a koželužnu. Družstvo vybudovalo celou řadu provozů „na zelené louce“. V kyrgyzských stepích v okolí města Frunze (dnešní název je Biškek) byla postavena a uvedena do provozu tato zařízení:
 1925 – elektrárna
 1927 – textilní továrna
 1928 – tavírna
 továrna na nábytek aj.

Už roku 1925 bylo Interhelpo oficiálně vyhlášeno jako nejlepší družstvo v Sovětském svazu. V roce 1934 se podílelo v průmyslové výrobě Kyrgyzie celými 20 procenty.

Interhelpo bylo zlikvidováno v roce 1943. Sovětská vláda dala uvěznit některé členy a funkcionáře družstva a ještě v průběhu 30. let dosadila do vedení sovětské činitele.

Postátněním družstva přišli družstevníci o své podíly a byli nuceni přijmout sovětské občanství. V druhé polovině 30. let se stali někteří z družstevníků obětí stalinských čistek, někteří se ještě před zavedením vnitřních pasů stěhovali do jiných částí Kyrgizie a Sovětského svazu, kde si našli práci a nový domov, další se vraceli domů.
 
Hlavně se Svobodovou armádou a po druhé světové válce se podařilo některým bývalým Interhelpovcům vrátit do Československa a po značných obstrukcích sem dostat z Frunze i své rodiny.

Ti, co zůstali, byli asimilováni do sovětské společnosti.

Odkazy

Reference

Literatura

Externí odkazy 
 
 Dokument Interhelpo - Historie jedné iluze, iVysílání ČT
 

 https://web.archive.org/web/20050223134402/http://www.sdss.sk/historia/dubcek.htm
 http://www.czsk.net/svet/clanky/svet/cesicar.html
 http://www.totalita.cz/vysvetlivky/o_dubceka.php
 http://www.sds.cz/view.php?cisloclanku=2005010802
 http://www.hrdinove.cz/index.php?page=hlasy_hrdinu&subpage=vypovedi&sec=11727&art=11729
 http://ulaher.fannet.sk/jilemnic.htm 
 http://www.rsi.sk/slo/slovacivosvete/kirgizsko/kirgizsko.html
 https://web.archive.org/web/20020305132843/http://www.government.gov.sk/temy/INAUGURACIA/sk_dubcek.shtml
 V Kirgizsku otvoria múzeum Alexandra Dubčeka: http://www.czsk.net/svet/clanky/kultura/dubcekkirgiz.html
 Deväť zastavení strojcu jari: *https://web.archive.org/web/20050208034133/http://www.historickarevue.com/Archiv/ADubcek.html
 https://web.archive.org/web/20050305210805/http://pes.internet.cz/veda/clanky/31002_0_0_0.html
 http://krajane.radio.cz/articleDetail.view?id=1217

Esperantské organizace v Česku
Dějiny Kyrgyzstánu
Dějiny Sovětského svazu
Československá družstva
Jazyky
Firmy založené roku 1923
Firmy zaniklé roku 1943