Litovel

Litovel (hanácky Létovel, ) je město v okrese Olomouc v Olomouckém kraji, 18 km severozápadně od Olomouce na řece Moravě, jejíchž šest ramen dodává Litovli specifický ráz. Městu se proto také přezdívá Hanácké Benátky. Jedno z ramen Moravy, Nečíz, protéká přímo pod radniční věží a pod celým náměstím. Ve městě žije  obyvatel, katastrální výměra Litovle činí 46,39 km². Litovel se rozkládá v nadmořské výšce 233 m n. m. na úpatí Bouzovské vrchoviny (geomorfologický podcelek Zábřežské vrchoviny).

Název 
Název města je spolehlivě poprvé doložen k roku 1391 v podobě L’utovel a snad pochází z předpokládaného mužského osobního jména L'utov („L'utův syn“). Podoba s hláskou i místo přehlásky ’u se ustálila v průběhu 15. století. Z morfologického hlediska je zajímavá zejména koncovka -el, v níž je souhláska l považována za epentetickou (vsuvnou) a mohla vzniknout z hypotetického předchozího spojení souhlásky v s přivlastňovací příponou -ja. Výraz *L'utovja vьsь by tak znamenal „L'utova ves“. Tomu by odpovídala latinská verze názvu města Luthouia vyskytující se v pramenech z let 1272, 1382 a 1465.

Epententické l je typické pro východoslovanské a jihoslovanské jazyky, nicméně vzácně se zachovalo též v některých místních jménech v Čechách, jako například u názvů Davle nebo Třebovle, či v Polsku, jako například u Drogowle nebo Witowle. U těchto jmen se zakončení -vle vyvinulo z původního -vl. Podle této analogie by tedy současná podoba vznikla z nominativu L’utovle (či L’utovlě), jehož genitiv či lokativ by byly rovněž L’utovle (Litovle), z čehož by později vznikl nový nominativ L’utovel (Litovel). Trhlinou této teorie u názvu Litovel je ovšem fakt, že není doložena žádná jeho dřívější podoba zakončená -vle.

Název města je ve spisovné češtině ženského rodu, ovšem v moravských nářečích se užívá v rodě mužském.

Historie 

Doba vzniku města se podle dendrochronologických výzkumů klade do let 1252–1256. Město založil Přemysl Otakar II. První písemná zmínka o Litovli pochází z let 1270–1272, kdy se v listinách kláštera Hradisko objevuje jméno Luthowl, ovšem první autentická písemná zmínka o založení města pochází až z roku 1287, jde o listinu uloženou v archivu města.

Roku 1291 král Václav II. udělil Litovli právo várečné a právo mílové, a Litovel byla povýšena na trhovou ves. V roce 1327 král Jan Lucemburský povolil městu stavbu hradeb. O devatenáct let později město vstoupilo do trojspolku s městy Uničov a Olomouc a o rok později, dne 1. listopadu 1437 byla Litovel přepadena husitskými vojsky.

Roku 1572 byla postavena typická radniční věž. Na památku morové epidemie pak byl v roce 1724 na náměstí postaven mariánský morový sloup od sochaře Václava Rendera (též autor sloupu Nejsvětější Trojice v Olomouci).

V souvislosti s obecní reformou se v roce 1850 Litovel stala okresním městem, roku 1869 zde vznikla rolnická záložna a roku 1899 Čechové vyhráli obecní volby, čímž Litovel se dostala pod českou správu. O čtyři roky později došlo k založení Rolnického pivovaru v Litovli. V roce 1910 existoval v Litovli i „Rolnický lihovar s drožďárnou“. Pýchou české správy města se roku 1901 stala reálka, jejíž novorenesanční budova se tyčí nad hladinou rybníka ve Smetanových sadech (dnes Gymnázium Jana Opletala).

Dne 7. července 1997 přišla tisíciletá voda, město bylo zasaženo katastrofální povodní a bylo prakticky celé pod vodou, mnoho domů bylo zničeno (hned nebo z důvodů porušené statiky). V roce 2017 starosta města Zdeněk Potužák prohlásil, že kvůli problému s výkupem pozemků budou protipovodňová opatření dokončena nejdříve za 10 let. Dne 9. června 2004 pak město bylo poničeno tornádem (stupeň F3).

Při stavebních pracích odkryli v létě roku 2014 archeologové na náměstí Přemysla Otakara nejstarší zachovalý funkční kamenný most na Moravě. Most stojí nad Nečízem, jedním z ramen řeky Moravy, které teče pod náměstím. Dochovala se na něm i původní dlažba. Je dlouhý 8,5 metru a široký 7 metrů. Archeologové datují vznik mostu do přelomu čtrnáctého a patnáctého století.

V březnu 2020 byla Litovel uzavřena z důvodu vysokého počtu nakažených během pandemie covidu-19.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Pamětihodnosti

Litovelská radnice 
Radnice stojí na náměstí Přemysla Otakara, původně stavba sloužila jako sídlo rychtáře a poté i jako panské sídlo. V roce 1557 ji odkoupilo město a zřídilo zde radnici. V roce 1572 byla přestavěna a byla přistavěna 65,4 m vysoká věž, stojící přímo nad ramenem Moravy, což ji činí nejvyšším mostem na řece Moravě.

Morový sloup 

Památník morové epidemie z roku 1714, vytvořil jej Václav Render roku 1724. Morový sloup zdobí plastiky Panny Marie, sv. Pavlíny, sv. Rozálie a v rozích sv. Karla Boromejského, sv. Rocha, sv. Šebestiána a sv. Františka Xaverského.

Městské hradby 

Pozůstatky městských hradeb. Po třicetileté válce byly opraveny, což připomíná kámen s letopočtem 1691, zasazený do hradeb.

Langův dům 

Jednopatrový měšťanský dům v městské památkové zóně na rohu náměstí Přemysla Otakara a Masarykovy ulice. Objekt je kulturní památkou České republiky. Tento nejstarší zachovaný litovelský pravovárečný dům byl postaven roku 1542 v renesančním slohu jako reprezentativní sídlo zámožného soukeníka a městského radního Lorenze Langa.

Vodní dílo Nečíz 

Nečíz je rameno řeky Moravy, protékající jádrem města přibližně od západu k východu s vícekrát upravovaným korytem, dnes z velké části zaklenuté. Tato urbanistická struktura byla již součástí středověkého vodního systému města. Nečíz protéká mimo jiné pod několika významnými stavbami, mezi nimi pod bývalým Městským mlýnem či věží radnice. Jednou z atraktivit města je sestup k vodní hladině Nečízu po klasicistním schodišti přímo z plochy náměstí Přemysla Otakara, který je chráněnou technickou památkou.

Budova gymnázia Jana Opletala 

Budova novorenesančního stylu, byla navržena profesorem brněnské techniky arch. Josefem Bertlem. Stavba byla dokončena ve dnech 10. a 11. září 1904. Dr. František Nerada, první ředitel gymnázia, popisuje v článku z roku 1904 „Umělecká výzdoba budovy školy reálné“ budovu takto: „Nad hlavním vchodem znak města, nad prvním poschodím, kde je poprsí Komenského, znaky zemí českých a nad druhým poschodím, vedle plastických ozdob znázorňujících střídavě českou korunu a haluze lípové jsou ve zvláštních polích obrazy květin význačných pro Litovelsko. Avšak hlavní výzdoba spočívá ve čtyřech velkých obrazech umístěných na hlavním průčelí po obou stranách hlavního vchodu, které jsou opatřeny nápisy vystihujícími jejich význam. Každý obraz, na němž jsou zobrazeny postavy v nadživotní velikosti po poprsí, jest 4 m dlouhý a metr vysoký. Provedeny jsou, jakož i všecky obrazové ozdoby venku na budově, v barevné pálené hlíně, pokryté sklonovinou, aby tak vzdorovaly počasí a staly se nezničitelnými.“

Ozdobné mozaiky na průčelí gymnázia 
 Václav II. povyšuje Litovel na trhovou ves (roku 1291)
 Jan Lucemburský udílí Litovli městská práva (roku 1327)
 Jiří z Poděbrad, zakladatel zlatého věku Litovle
 Génius Slovanstva žehná obrozené Litovli (roku 1899)

Švédská deska 

Památník dobytí Litovle Švédy za třicetileté války byl postaven roku 1652. Jsou v něm zazděny kamenné dělové koule. Překlad německého nápisu na desce zní:
„Léta páně 1643 dne 19. června oblehla hlavní švédská armáda město Litovel. V těchto místech prudce ostřelovala město a pak ho dobyla útokem. Poté vyhodila do povětří tři vysoké a pevné věže i s oběma branami, rozmetala hradební předprseň, zbořila příkop i val a v nepřátelské zvůli žalostně zničila celé město.“

Svatojánský most 

Kamenný most přes řeku Moravu byl dostavěn kolem roku 1592 a je jedním z nejstarších dochovaných mostů v České republice a nejstarším na území Moravy. Uprostřed mostu je umístěna socha svatého Jana Nepomuckého.

Po povodních v roce 1997 byla provedena rozsáhlá rekonstrukce mostu. Roku 2014 byl odkryt ještě starší most přes náhon Nečíz.

Kostely a kaple 

 Kostel svatého Jakuba a Filipa
 Kostel svatého Marka
 Husův sbor
 Kaple svatého Jiří

Kostely a kaple v městských částech 
 Kaple korunování Panny Marie v Nové vsi
 Kaple neposkvrněného početí Panny Marie v Nasobůrkách
 Kaple sv. Anny v Unčovicích
 Kaple sv. Cyrila a Metoděje v Březovém
 Kaple sv. Floriána v Chořelicích
 Kaple sv. Floriána ve Vísce
 Kaple sv. Floriána ve Třech Dvorech
 Kaple sv. Michala v Myslechovicích
 Kostel Nejsvětější trojice v Rozvadovicích
 Kaple v Savíně
 Kostel svatého Františka Serafinského v Chudobíně
 Pravoslavný chrám svatého Cyrila a Metoděje v Chudobíně
 Kostel svatého Cyrila a Metoděje sboru Československé církve husitské v Chudobíně

Doprava 

 železniční stanice a zastávky: Litovel předměstí (trať: 307, 308), Litovel město (trať: 307), Litovel (trať: 307)
 autobusové stanoviště se nachází v těsné blízkosti železniční zastávky Litovel město
 silnice druhé třídy v Litovli: 449, 447, 635
 D35 směr Olomouc a Mohelnice

Průmysl 
 V Litovli se vaří stejnojmenné pivo.
 Papcel, a.s. Litovel vyrábí stroje a technologická zařízení pro papírenský průmysl. V roce 2019 Papcel, a.s. přebrala společnost Bellmer Czech s.r.o. 
 V místní části Tři Dvory se nachází výrobna těstovin značky Adriana a sýrárna Brazzale Moravia (největší světový producent sýru parmezán).
 V místní části Nasobůrky se vyrábějí minerální vody (např. Saguaro) a plastové výrobky (EKT CZ k.).
 SEV Litovel s.r.o. následník bývalé Tesly Litovel, proslulý světový výrobce gramofonů
 cukrovar
 Kimberly-clark, výrobce hygienických prostředků
 HTM Sport, výrobce lyžařského vybavení značek Head
 Alibona, výrobce konzervárenských výrobků
 JAD FOOD Litovel, výrobce zmrzlin (např. Ruská zmrzlina, zmrzlina Kubík)

Příroda 

V okolí města se rozprostírá Chráněná krajinná oblast Litovelské pomoraví. Chráněnou krajinnou oblastí byla prohlášena v roce 1990.

V CHKO se nacházejí významné lužní a bažinné lesy. Většina území CHKO se rozkládá v údolní nivě řeky Moravy s lužními lesy, loukami, mokřady, tůněmi a zatopenými pískovnami. Dalšími biotopy na území CHKO jsou teplomilné chlumní doubravy v severní části a dubohabrové a bukové lesy. V lesích převažuje přirozená druhová skladba. Nadregionální význam má hlavně nezregulovaný přírodní meandrující tok řeky Moravy.

Biocentra a přírodní rezervace 
 Nadregionální biocentrum „Vrapač – Doubrava“ (1 100 ha)
 Nadregionální biocentrum „Ramena řeky Moravy“ nazývané také „Litovelské Pomoraví – luh“ (1600 ha).
 Regionální biocentra: „Pňovický luh“ (80 ha), Třesín (120 ha).
 Celkem 25 maloplošných zvláště chráněných území (ZCHÚ): 2 NPR, 1 NPP, 13 PR, 11 PP.

Místní části 

Litovel se dělí na 11 částí (údaje k roku 2011):
 Březové (v k. ú. Unčovic; připojena 1980; 60 domů, 191 obyvatel)
 Chudobín (připojena 1980; 80 domů, 226 obyvatel)
 Litovel (1 120 domů, 7241 obyvatel) a historická osada Chořelice (připojena 1975; 78 domů, 307 obyvatel)
 Myslechovice (připojena 1980; 115 domů, 375 obyvatel)
 Nasobůrky (připojena 1980; 152 domů, 458 obyvatel)
 Nová Ves (připojena 1980; 82 domů, 229 obyvatel)
 Rozvadovice (připojena 1980; 64 domů, 220 obyvatel)
 Savín (připojena 2001; 63 domů, 141 obyvatel)
 Tři Dvory (připojena 1976; 92 domů, 247 obyvatel)
 Unčovice (připojena 1980; 124 domů, 408 obyvatel)
 Víska (připojena 1980; 35 domů, 39 obyvatel)

V letech 1976–1990 byla součástí města také obec Červenka a v letech 1980–1990 také obce Haňovice a Pňovice.

Společenský život 

Samospráva města od roku 2010 pravidelně 5. července vyvěšuje zlato-červenou moravskou vlajku.

Kulturní akce 
Výstavy, koncerty, festivaly a další společenské akce organizuje Městský Klub Litovel.

Festivaly 
V Litovli se každoročně každou druhou červnovou sobotu pořádá celoměstský hudební a kulturní festival Hanácké Benátky.

Pivovar Litovel každoročně v srpnu pořádá festival hudby a piva Litovelský otvírák, na který tradičně zavítá rekordní počet návštěvníků. U příležitosti slavností probíhá i Den otevřených dveří pivovaru.

Na podzim se ve městě koná akce Litovelské slavnosti. V současné době je akce sloučena se Dny Evropského Dědictví.

Advent 
V období adventu se ve městě konají vánoční trhy, koncerty, tematická divadelní představení a další kulturní akce. O vánoční výzdobu města se starají Technické služby Litovel. Vánoční strom na náměstí Přemysla Otakara byl v roce 2016 zvolen jako nejkrásnější vánoční strom olomouckého kraje.

Sportovní vyžití 
V Litovli se nachází krytý bazén, otevřené koupaliště, moderní sportovní hala, areál sokolovny, vodácký areál s lezeckou stěnou, řada venkovních hřišť, sauna, bowling, petanque a minigolf.

V Litovli se tradičně pořádá extrémní štafetový závod BOBR CUP. Každoročně v Litovli také probíhá závod Spartan Race.

Tatran Litovel 
Tatran Litovel je tělovýchovná jednota, která pracuje ve 13 sportovních oddílech. V roce 2010 sdružovalo celkem 660 členů.

Házenkáři Tatranu Litovel hráli v sezónách v letech 2014–2017 v nejvyšší házenkářské lize České republiky.

Vodácký oddíl 
Litovlí protéká šest ramen řeky Moravy, a tak je Litovelsko centrem vodáctví.

Litovelská vodácká tělovýchovná jednota čítá celkem tři oddíly:
 Oddíl sjezdu a slalomu
 Oddíl rychlostní kanoistiky
 Oddíl vodní turistiky

Starostové 
 1900–1914: první český starosta v Litovli Vácslav Socha
 1914-1919: úřadující náměstek MUDr. Jan Smyčka
 1919-1923: MUDr. Jan Smyčka
 1923-1928: Alois Knajbl
 1928-1938: Ing. Otakar Ledvinka
 1938-1940: Msgre. Vincent Horák
 1940-1945: Fritz Mekiska, vládní komisař
 1945-1946: Otakar Vašek
 1946-1946: Msgre. Vincent Horák
 1946-1948: Ing. Jan Cucla
 1948-1953: Josef Skopec
 1953-1963: Václav Müler
 1963-1971: Josef Veis
 1971-1976: Antonín Vlček
 1976-1988: Zdeněk Janků
 1988-1990: RSDr. Lubomír Vymětal

 1990–1994: Mgr. František Geschwinder
 1994–2010: MVDr. Vojtěch Grézl
 2010–2018: Ing. Zdeněk Potužák
 od 2018: Viktor Kohout

Školství a kulturní instituce

Mateřské školy 
 Mateřská škola Gemerská
 Mateřská škola Gemerská – pobočka MŠ Kollárova
 Mateřská škola G. Frištenského
 Mateřská škola G. Frištenského – pobočka MŠ Čihadlo
 Mateřská škola G. Frištenského – pobočka MŠ Unčovice
 Církevní mateřská škola Svatojánek
 Mateřská škola Nasobůrky

Základní školy 
 ZŠ Jungmannova, Litovel
 ZŠ Vítězná 1250, Litovel
 ZŠ Nasobůrky
 ZŠ, dětský domov a jídelna Litovel

Střední školy a gymázia 
 Gymnázium Jana Opletala Litovel
 Střední odborná škola Litovel

Ostatní školská zařízení 
 Domov mládeže SOŠ Litovel
 Dům dětí a mládeže
 Základní umělecká škola
 Školní jídelna Studentů, Litovel
 Školní jídelna ZŠ Vítězná

Kultura a ostatní zařízení 
 Městská knihovna Litovel
 První muzeum Harmonik
 Městský klub Litovel
 Dětský pěvecký sbor Mládí při ZŠ Vítězná Litovel
 Pěvecký sbor Palora při GJO Litovel
 Pěvecký sbor Úsvit při ZŠ Jungmannova Litovel
 Pěvecký sbor Senzakord, o.s.
 Smíšený pěvecký sbor Kantika při MK Litovel
 Folklorní soubor Hanačka
 Divadelní odbor Sokola Litovel
 Studio Atelier při MK Litovel – litovelští výtvarníci
 Litovelský INFOkanál (místní TV vysílání)
 Fotoklub Litovel při MK Litovel

Muzea na Litovelsku

Muzeum Litovel 
Muzeum Litovel se nachází ve Smyčkově ulici a kromě krátkodobých výstav nabízí také tři stálé expozice: Řemesla 1. poloviny 20. století, Gustav Frištenský a Od mechanického hracího strojku k modernímu gramofonu.

Muzeum harmonik Litovel 
Zdejší muzeum harmonik je největším muzeem svého druhu ve střední Evropě, je soukromou sbírkou. Vystavuje na 230 harmonik starých až 150 let. Všechny nástroje ve sbírce jsou funkční a zájemci si mohou jejich zvuk sami vyzkoušet. Nástroje jsou evidovány ve fondu ministerstva kultury.

Hanácké skanzen Příkazy 
Centrem skanzenu je 200 let starý grunt, kde je umístěna expozice bydlení nebo sbírky dětských hraček. V přilehlých zahradách se můžete podívat do stodol, kde najdete zemědělské stroje a nářadí. Součástí skanzenu je originální hanácká hospoda.

Hanácké národopisné muzeum Cholina 
Jako základ sbírky posloužily rekvizity používané místním ochotnickým spolkem v 50. letech – ojedinělým exponátem je např. divadelní opona, ale jsou tu i jiné předměty týkající se krojů či ukázek dobového domácího inventáře (nádobí, hrací obrazy atd.) a také předměty ze starých školních kabinetů, které místní škole daroval cestovatel Emil Holub při svojí přednášce v obci.

Muzeum Bouzov 
Muzeum Bouzov je nově vybudované muzeum řemesel.

Mikroregion Litovelsko 

Mikroregion Litovelsko je dobrovolný svazek obcí se sídlem v Litovli. Řeší problémy ohledně samosprávy obcí a společenského a hospodářského rozvoje. Obce si navzájem dopomáhají i v souvislosti s cestovním ruchem. Svazek sdružuje celkem 22 obcí a byl založen v roce 2003. Mikroregion zahrnuje oblast s více než 26 tisíci obyvateli a jeho předsedou je starosta Litovle Viktor Kohout.

Osobnosti 

 Alan Bastien (1971), herec a muzikálový zpěvák, kariéru začínal v Litovli.
 Jan Čep (1902–1974), spisovatel, filozof, esejista a překladatel. Pocházel z Myslechovic.
 Václav Čikl (1900–1942), pravoslavný kněz, mučedník a světec. Studoval na gymnáziu v Litovli.
 Bohumil Eliáš (1937–2005), český sklářský výtvarník, sochař, malíř a grafik
 Gustav Frištenský (1879–1957), zápasník v řeckořímském zápase
 Leopold Kašpar (1857–1941), podnikatel, zakladatel továrny na mlynářské a sladovní stroje v Senici na Hané.
 Přemysl Krbec (1940), mistr světa v přeskoku, gymnasta, účastník Letních olympijských her 1964 v mnoha gymnastických disciplínách 
 Alois Kučera (1905–1962), malíř, grafik a fotograf
 Heinrich Kulka (1900–1971), česko-rakouský architekt židovského původu
 Lorenz Lang (16. století), zámožný soukeník a městský radní, stavitel Langova domu
 Jan Opletal (1915–1939), student, oběť protinacistické demonstrace 28. října 1939
 Viktor Pinkava (1868–1951), katolický kněz a moravský historik
 Marie Růžičková-Strozzi (1850–1937), slavná tragédka a umělkyně světového jména
 Sára Saudková (1967), fotografka, prožila dětství v Litovli
 Jan Smyčka (1855–1927), vlastivědný pracovník a starosta města
 Josef Svozil (1847-1931), český politik, poslanec Říšské rady, zakladatel rolnického akciového pivovaru Litovel
 Lubomír Šik (1928), regionální historik zabývající se především dějinami města Litovel
 Alena Šromová (1959), praktická lékařka a senátorka
 Alois Švec (1929–1986), katolický kněz, salesián, vězeň komunismu
 Hans Temple (1857–1931), německý portrétový malíř, zemřel ve Vídni
 Gustav Tschermak (1836–1927), rakouský mineralog
 Alois Volkman (1937), básník pocházející z Chudobína
 Rudolf Wedra (1863–1932), rakouský politik, poslanec Říšské rady
 Josef Žídek (1889–1968), duchovní, budovatel kostela CČSH a chrámu pravoslavného v Chudobíně.

Fotogalerie

Panorama

Partnerská města 
  Revúca, Slovensko
  Littau , Švýcarsko
  Wieliczka, Polsko

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura 
 AUGUSTINKOVÁ, L. - PACLOVÁ, H.: Vodní dílo Nečíz v Litovli. Historie a aktuální význam. Ostrava 2013.

Související články 
 Tatran Litovel
 Pivovar Litovel
 Gymnázium Jana Opletala
 Hvězda (přírodní památka)
 Litovelské luhy – přírodní rezervace
 Římskokatolická farnost Litovel
 Římskokatolická farnost Náklo

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Oficiální stránky města
 Historie Litovle v textu a obrázcích

 
Města na Moravě
Haná
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Litovelsko
Městské památkové zóny v Česku
Města v okrese Olomouc
Úsovské panství
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla na řece Moravě