František Hrubín

František Hrubín (17. září 1910 Královské Vinohrady – 1. března 1971 České Budějovice) byl český spisovatel, básník (autor přírodní a milostné lyriky), později básník obav, dramatik, scenárista, překladatel knížek (většinou pro děti) především z francouzštiny.

Životopis 
Narodil se na Královských Vinohradech v Balbínově ulici čp. 486 (dům již neexistuje) v rodině stavitelského asistenta Františka Hrubína z Břežan (* 1880) a Anny, rozené Novotné z Lešan (* 1887). Rodina žila na Královských Vinohradech, po vypuknutí první světové války ale otec narukoval. Matka se proto v roce 1914 přestěhovala s Františkem i jeho jednoročním bratrem Josefem ke svému otci, chalupníku Josefu Novotnému, do Lešan.

V Lešanech v Posázaví prožil František Hrubín své dětství a v letech 1916–1922 zde chodil do školy. Posázaví, které zobrazil např. v dílech Romance pro křídlovku, Zlatá reneta či Lešanské jesličky, zůstalo jeho celoživotní inspirací.

Studoval na několika gymnáziích v Praze, po maturitě v roce 1932 se neúspěšně pokoušel vystudovat filozofii a práva na Karlově univerzitě. Od roku 1934 byl zaměstnán v Městské knihovně v Praze a později na ministerstvu informací. V roce 1946 se stal spisovatelem z povolání.

2. prosince 1939 se oženil s Jarmilou Holou, s níž měl dceru Jitku (1940–2020, provd. Minaříková, překladatelka) a syna Víta (1945–1995, filmový a televizní režisér).

Výrazně se podílel na založení dětského časopisu Mateřídouška, v letech 1945–1948 ho redigoval.

Na II. sjezdu Svazu československých spisovatelů (1956) spolu s Jaroslavem Seifertem odvážně kritizoval spojení literatury a politiky. Zastal se zde nejen perzekvovaných, ale i zavřených básníků (Jiřího Koláře). Emotivně odmítl odsuzující názory Ladislava Štolla na poezii Františka Halase. Na sjezdu byl též zvolen do Ústředního výboru Svazu. Jeho vystoupení vedlo nejprve k zákazu literární činnosti, velice brzy mu bylo povoleno překládat a psát literaturu pro děti, jeho samostatná tvorba procházela různými obdobími zákazů a vydávání.

Od roku 1945 žil v Praze-Holešovicích a v Lešanech. Často též pobýval v Chlumu u Třeboně, kde později vlastnil dům.

Je pochován na pražském Vyšehradském hřbitově.

Dílo 
F. X. Šalda o něm řekl: Tichý extatik a mámivý melodik.

Básnické sbírky 
 Zpíváno z dálky – 1933 – písňová melodická poezie, blízká Seifertově
 Krásná po chudobě – 1935 – motivy zrození a smrti, země a vesmíru, objevuje se touha po harmonii, příklon k pozitivním hodnotám.
 Země po polednách – 1937
 Včelí plást – 1940 – meditativní
 Země sudička – 1941 – příklon k tradičním poetickým hodnotám. V období okupace; říká, že země je jedinou jistotou.
 Mávnutí křídel – 1944
 Cikády – 1944
 poéma Jobova noc – 1945 – JOB = BOJ, vyjadřování pocitu ohrožení rodné země, pětidílná poéma, patetický obraz českého národa
 Chléb s ocelí – 1945 – reakce na válku
 Hirošima – 1948 – lyrickoepická skladba, příklon k volnému verši. Marxistická kritika toto dílo nepřijala. Pojednává o osudech lidí před výbuchem. Milenci, nemocní, pak přijde výbuch.
 Proměna – 1957
 Až do konce lásky – 1961
 Romance pro křídlovku (1962); dílo bylo v roce 1966 zfilmováno režisérem Otakarem Vávrou pod stejným názvem.
 Černá denice – 1968
 poéma Lešanské jesličky – 1970

Próza 
 U stolu – 1958
 Zlatá reneta – 1964

Drama 
 Srpnová neděle – 1958 – zde se odvrací od pracovního prostředí a volí prostředí jihočeského rybníka, o jeho postavách nelze jednoznačně říci, zda jsou kladné či záporné. Tím se toto drama značně odlišuje od tehdejších československých her, a lze říci, že bylo určitým signálem k pomalé reakci na světovou tvorbu. Jsou zde rozebírány vztahy jednotlivých rekreantů a rozdíly generační. Hra byla v roce 1960 zfilmována režisérem Otakarem Vávrou, viz Srpnová neděle.
 Křišťálová noc – 1961
 Oldřich a Božena – hra byla v roce 1984 zfilmována režisérem Otakarem Vávrou, viz Oldřich a Božena.

Pro děti 
 Říkejte si se mnou – 1943 – moderní poezie pro děti využívající lidové slovesnosti (říkadel, pohádek)
 Nesu, nesu kvítí – 1951 – volné listy s obrázky a verši, které seznamují děti s šestnácti květinami
 Špalíček veršů a pohádek – 1957
 Běží ovce, běží – hádanky 1957
 Dvakrát sedm pohádek

Překlady 
 z francouzštiny (např. Arthur Rimbaud, Paul Verlaine, Charles Baudelaire) a dalších jazyků.

Ostatní 
 Kráska a zvíře – hra upravena do češtiny podle původní francouzské předlohy pro otáčivé hlediště v Českém Krumlově
 scénář k filmu Vánoční sen režiséra Bořivoje Zemana
 scénář k filmu Romance pro křídlovku režiséra Otakara Vávry
 námět k filmu Oldřich a Božena z roku 1984.

Televize 
 1962 U řeky z cyklu Malá noční povídka spoluuváděl pořad s Otakarem Brouskem, který přednesl jeho povídku

Zajímavost 
Zatímco Literární noviny, vydávané ještě během II. sjezdu Svazu československých spisovatelů, příspěvek Františka Hrubína a Jaroslava Seiferta zveřejnily, Literární noviny z 20. května 1956, shrnující obsah celého II. sjezdu, vystoupení Hrubína a Seiferta již neotiskly.

Ocenění 
Státní ceny:
 1942 Státní cena za literaturu Země sudička
 1954 Státní cena za literaturu, poezie Mánesův orloj, Kuřátko v obilí, Hrajte si s námi
 1958 Státní cena za literaturu Můj zpěv. Proměna
 1964 Cena Marie Majerové (za nejlepší díla dětské literatury)
 1966 titul národní umělec
 1968 Cena Marie Majerové
 1968 Státní cena za literaturu, film. Romance pro křídlovku
 V roce 1969 byl oceněn při příležitosti setkání ke 40 letům od smrti Otokara Březiny, kdy obdržel pamětní medaili ke 100. výročí narození Otokara Březiny.

Veřejná prostranství:
 Ulice Hrubínova je v Praze 4, Benešově, Hradci Králové, Neratovicích a Jirnech
 Ulice Františka Hrubína je v Českých Budějovicích, Teplicích, Třebíči, Svitavách a Havířově
 Busta Františka Hrubína je umístěna v Havířově a Chlumu u Třeboně
 V roce 2015 projednávala Praha 7 zakoupení a umístění pamětní desky Františka Hrubína

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Seznam českých spisovatelů
 Česká literatura v letech 1945–1990

Externí odkazy 
 
 
 
 Dílo F. Hrubína v Archivu Českého rozhlasu
 
 
 Ukázky básní 
 Romance pro křídlovku – recenze
 
 - Křídla lásek mých; nejnovější básnický výbor
 ČRo, Miloš Doležal: Ta řeka dětství, mládí mého
 Slovník české literatury po r. 1945: Svaz československých spisovatelů (1)
 

Čeští spisovatelé 20. století
Čeští básníci
Čeští spisovatelé knížek pro děti
Čeští scenáristé
Čeští dramatici
Čeští překladatelé
Českoslovenští národní umělci
Čeští překladatelé z francouzštiny
Čeští překladatelé z němčiny
Básníci tvořící česky
Překladatelé do češtiny
Českojazyční textaři
Překladatelé ze sanskrtu
Narození v roce 1910
Narození 17. září
Narození na Vinohradech (Praha 2)
Úmrtí v roce 1971
Úmrtí 1. března
Úmrtí v Českých Budějovicích
Pohřbení na Vyšehradě
Muži