Žatec

Žatec () je město na severozápadě Česka, v Ústeckém kraji, v okrese Louny. Leží na řece Ohři. Žije zde  obyvatel, což ze Žatce činí největší město okresu. Historické centrum s jeho průmyslovou čtvrtí z 19. století, ve které je největší koncentrace staveb spojených se zpracováním chmele a obchodováním, bylo roku 2023 zapsáno na Seznam světového kulturního dědictví UNESCO.

Historie 
Ostrožna nad Ohří však byla poprvé opevněna už na konci pozdní doby halštatské. V 8. a 9. století se na ní podle archeologických nálezů nacházela neopevněná osada, kterou v 1. polovině 10. století nahradilo žatecké hradiště. První písemnou zmínku z roku 1004 o něm obsahuje kronika Dětmara z Merseburku. V roce 1265 král Přemysl Otakar II. udělil Žatci městská privilegia. Velmi známé je dílo Oráč a smrt (Ackermann aus Böhmen) žateckého městského notáře Jana ze Žatce z roku 1400, považované za vrchol pozdně středověké německy psané literatury v českých zemích. Roku 1404 je poprvé zmiňován žatecký hrad.

Husitství 
Významnou úlohu Žatec sehrál v době husitské revoluce. Byl zpočátku, v době silného vlivu chiliasmu, dokonce považován za jedno z pěti měst (spolu s „městem Slunce“ Plzní, Louny, Klatovy a Slaným), která v nastávajícím konci světa uniknou zkáze. Ve městě působili významní husitští kněží Petr Němec a Petr Špička. V září roku 1421 město ustálo útok a měsíční obléhání během druhé křížové výpravy do Čech. Spolu s městy Louny a Slaným byl vytvořen žatecko-lounský svaz, v jehož čele stál Jakoubek z Vřesovic.

Doba pohusitská 
V 16. století patřil Žatec mezi největší česká města a byl centrem Žateckého kraje. Krajským městem zůstal až do roku 1850.

Žatec se rovněž připojil ke stavovskému povstání. Jeho někdejší purkmistr – Maxmilián Hošťálek z Javořice – byl jedním z 27 českých povstalců popravených 21. června 1621 na Staroměstském náměstí. Třicetiletá válka znamenala výrazný úpadek a postupnou germanizaci dosud etnicky převážně českého města.

Od 18. století do okupace 
18. i 19. století znamenala další rozvoj pivovarnictví a pěstování chmele ve městě a okolí. V těch dobách byl založen např. nový pivovar na místě bývalého hradu na Žižkově náměstí (kde je dodnes), chmelařský spolek a chmelný trh. Co se týče správního vývoje, zůstal Žatec i po reformě krajského zřízení v roce 1788 sídlem kraje, od roku 1850 klesl na postavení okresního města. Během období průmyslové revoluce se ve městě rozvíjel průmysl, vznikla zde továrna na výrobu kartonu a papírových krabic, jeden z největších podniků svého druhu v Rakousku-Uhersku, vybudovaná podnikatelem Moritzem Lüdersdorfem, či rozsáhlý areál Dreherova pivovaru. V roce 1930 žilo ve městě 18 tisíc obyvatel převážně německé národnosti, v říjnu 1938 bylo po Mnichovském diktátu připojeno k Třetí říši jako součást župy Sudetenland.

Druhá světová válka 

Žatec se stal hraničním městem třetí říše. Koncem druhé světové války sloužilo město jako jeden velký lazaret a skrýš pro prchající vojáky Wehrmachtu. Poblíž města bylo vystavěno vojenské letiště, které sloužilo k testování nových, snad i „zázračných“ (dle říšského vůdce Hitlera) zbraní a jiné letecké techniky.

Vojenské letiště s betonovou dráhou pak ještě dlouho po válce sloužilo armádě ČSR a ČSSR a letka zde dislokovaná měla primárně za úkol ostrahu západní hranice se SRN. Na počátku 60. let pak odtud odstartovaly dva stroje typu MiG-15 proti narušiteli, kterého představovaly dva stroje americké armády typu Typhoon ze základny v SRN. Jeden stroj byl lehkou střelbou pilota ze žatecké základny částečně poškozen. I tak se však stihl vrátit nad území SRN, kde pár km za hranicemi nouzově přistál. Tento incident je jediný doložený bojový kontakt mezi československými piloty a piloty ze strany NATO.

Mezi piloty žateckého letiště také sloužil Oldřich Pelčák, pozdější člen připravované první neruské a neamerické kosmické posádky, kde druhým kandidátem z ČSSR byl Vladimír Remek, který byl nakonec pro tento úkol vybrán. V 80. letech a na začátku 90. let zde sloužil a výborně reprezentoval umění českých vojenských pilotů Václav Vašek, který vedle ruských a ukrajinských pilotů jako jediný předváděl se špičkovým nadzvukovým letounem prvek vysoké letecké akrobacie, tzv. „Zvon“.

Krátce před koncem války byl na dnešní západní nádraží proveden letecký nálet. Žatec byl osvobozen Rudou armádou.

Od konce druhé světové války do roku 1989 

Po druhé světové válce nastalo vysídlení německého obyvatelstva a dosídlování Čechy. Na přelomu května a června 1945 došlo v Žatci divokého odsunu prováděném členy Revolučních gard a armádou. Tyto akce vyvrcholily postoloprtským masakrem.

V létě 1948 bylo ze žateckého letiště odesláno 24 letadel Avia S-199 (rozebraných na jednotlivé části a v útrobách velkých letadel uložených) v rámci vojenské pomoci Československa nově vzniklému státu Izrael (tzv. akce Žatec – Haifa). V souladu se stejnou akcí na podporu nového státu Izrael ze žateckého letiště (kódové označení Etzion) také startovaly plně vojensky vyzbrojené 3 ks tzv. létajících pevností s mezipřistáním na základně v Itálii a s cílem nad Egyptem, kde bombardovaly egyptské pozice a pomáhaly tak udržet část vojenských sil, které tak nemohly zasáhnout při napadení Izraele. Piloty byli Američané nebo Angličané.

Při správní reformě, 1. června 1960, Žatec politicky „neobhájil“ titul okresního města, kterým se staly 20 km vzdálené Louny. V roce 1961 byl Žatec vyhlášen městskou památkovou rezervací. V období 70. a 80. let dochází k bouřlivé výstavbě sídlišť, zejména v západní a jižní části města, jsou likvidovány cenné podměstské statky a rozsáhlé čtvrtě z 19. a počátku 20. století. Historické jádro města chátrá, většina finančních prostředků, přerozdělená do okresu, připadá do nového okresního města Louny. Ze Žatce jsou postupně odstraňovány okresní úřady, soud, některé strategické podniky (mlékárna aj.), z chladicího zařízení nové mlékárenské linky je v Lounech vybudováno kluziště. Tento stav přetrvával až do roku 1989, kdy Žatec nastoupil cestu vlastní obnovy.

21. století 
Dnes dochází k postupné obnově historických památek. Některé objekty ve městě chátrají, ale na jejich obnově se již pracuje. Východní část městského jádra je na tom velmi špatně (tj. oblast Chelčického náměstí), neboť byla v dřívějších letech obývána nepřizpůsobivými obyvateli. V roce 2006 byla provedena rekonstrukce náměstí Svobody (prostranství před radnicí).

Ve městě je nemocnice, gymnázium, 2 obchodní akademie, dvě odborná učiliště, 4 základní školy, mateřské školy a speciální základní škola a 2 nádraží. Dále pak divadlo s digitálním kinem a 3D kinem, letní kino. Vydávají se Žatecké noviny a Žatecký týdeník. Bezpečnost zajišťuje Hasičský záchranný sbor, městská policie i Policie ČR, ve městě sídlí vojenská posádka (4. brigáda rychlého nasazení). Pracuje se na zásadní obnově a přestavbě kasáren v moderní vojenské městečko ve městě.

V okrese Louny se na přelomu tisíciletí zvýšila nezaměstnanost až na cca 15 % na počátku roku 2006. V roce 2008 naopak výrazně poklesla na cca 7 %, což bylo způsobeno masivní výstavbou továren v okolí Žatce, Loun a Podbořan.

Přírodní poměry 
Žatec leží v jihozápadní části Ústeckého kraje na jižním okraji Mostecké pánve v podhůří Doupovských hor. Jižně od města se rozkládá přírodní park Džbán. Proti proudu řeky Ohře se nachází Vodní nádrž Nechranice s nejdelší sypanou hrází ve střední Evropě.

Obyvatelstvo 
Podle sčítání 1921 zde žilo v 1 237 domech 16 211 obyvatel, z nichž bylo 8 631 žen. 1 820 obyvatel se hlásilo k československé národnosti, 13 979 k německé a 53 k židovské. Žilo zde 14 321 římských katolíků, 648 evangelíků, 109 příslušníků Církve československé husitské a 907 židů. Podle sčítání 1930 zde žilo v 1 671 domech 18 100 obyvatel. 3 156 obyvatel se hlásilo k československé národnosti a 14 422 k německé. Žilo zde 15 856 římských katolíků, 707 evangelíků, 231 příslušníků Církve československé husitské a 760 židů.

Obecní správa

Části města 

Město se skládá ze sedmi částí:
 Žatec
 Bezděkov
 Milčeves
 Radíčeves
 Trnovany
 Velichov
 Záhoří

Zastupitelstvo a rada města 
Žatecké zastupitelstvo zvolené v roce 2018 se skládalo z 9 politických subjektů - ANO 2011 (6 mandátů); USZ, VPM a KSČM (3 mandáty); Žatec srdce regionu - koalice TOP 09 a KDU-ČSL (2 mandáty); Piráti, ODS, SNK-ED a SPD (1 mandát). Radu města sestavili ANO 2011, za které byla zvolena také tehdejší starostka Zdeňka Hamousová, USZ a VPM.

Hospodářství

Průmyslová zóna 
Bývalé vojenské letiště bylo přeměněno na průmyslovou zónu Triangle. První velkou investicí byla již ukončená výroba displejů a televizorů japonských společností IPS Alpha a Hitachi. K roku 2018 funguje v jejich halách výroba vnitřního vybavení pro auta firmy Grammer. Od roku 2019 se rozbíhá výroba pneumatik korejské společnosti Nexen tyres. Největším zaměstnavatelem v zóně zůstává společnost Yanfeng s výrobou dílů pro automobilní průmysl.

V blízkosti průmyslové zóny se vybudoval úsek budoucí dálnice D7, spojující Prahu s Chomutovem.

Chmelařství a pivovarnictví 
Oblast, jíž je Žatec střediskem, proslula pěstováním chmele. Pěstování chmele je rovněž inspirací pro každoroční chmelové slavnosti – tzv. Dočesná. Ve městě se nachází muzeum chmele, významný Chmelařský institut a sídla mnoha společností zabývajících se obchodem s touto komoditou. Žatecký chmel je ve světě velmi ceněný díky velkému obsahu hořkých aromatických látek (lupulin).

Právě díky chmelu a Dočesné je Žatec známý v celém Česku. Na chmelové brigády jezdili studenti ze všech koutů České i Slovenské republiky.

Ve městě sídlí Pivovar Žatec, jenž své pivo úspěšně vyváží do světa a pravidelně získává ocenění na degustacích v ČR, ale i ve světě. V červnu 2006 vyhrálo Žatecké pivo na Mezinárodním pivním festivalu v australském Sydney.

Ve městě působí recesistické občanské sdružení Chrám chmele a piva, které pořádá slavnosti Chmelfest a snaží se o propagaci nejen Žatce jako města chmele, ale i celé chmelařské oblasti v okolí.

Doprava 
Žatcem vede silnice I/27, na kterou se v něm napojují silnice II. třídy: II/225, II/250 a II/227. Z železničních tratí městem prochází železniční tratě Žatec–Obrnice, Lužná u Rakovníka – Chomutov a Plzeň–Žatec, které se křižují ve stanici Žatec.

Společnost 
Nyní je ve městě koupaliště s wellnes centrem a sportovištěm, město disponuje 2 fotbalovými hřišti, z toho jedno je přístupné pro veřejnost. Dále je zde digitální, 3D a letní kino, divadlo, nahrávací studio a mnoho obchodů jako například Obchodní Centrum Kaufland, které zahrnuje obchody Takko, Sportisimo, Kik, Elektro, Dračík, Jysk a další. Dále zde funguje Tesco, Lidl, Penny Market, Norma, Exe, ArmyShop, kavárny, cukrárny, čajovna a skateshop.

Pamětihodnosti 

 Historické jádro města je spolu s Pražským předměstím zapsáno na Seznam světového kulturního dědictví UNESCO
 Budova radnice s radniční věží
 Budova Gymnázia Žatec
 Chrám Nanebevzetí Panny Marie
 Synagoga
 Chmelnička
 Systém městského opevnění s Husitskou baštou a dvěma zachovanými městskými bránami (Kněžská brána a Libočanská branka)
 Chmelařské muzeum
 Chrám chmele a piva s Chmelovým majákem a Chmelovým orlojem
 Sloup Nejsvětější Trojice
 Evangelický kostel
 Renesanční sladovna s expozicí galerie filmů natáčených v Žatci
 Pivní sud žateckého pivovaru na Kruhovém náměstí
 Kostel svatého Jakuba
 Kostel svatého Václava
 Klášterní zahrada s bylinkovou zahradou, expozicí domácích zvířat
 Pozdně gotický Mederův dům oceněný jako památka roku 2020 v kategorii Velké rekonstrukce

V Regionálním muzeu K. A. Polánka byla v květnu roku 2002 otevřena stálá expozice Kabinet chmelových známek dokumentující historický vývoj a teritoriální rozšíření chmelových známek v Čechách. V současnosti expozice obsahuje bezmála 1300 vystavených sbírkových předmětů a je tak největším vystavovaným souborem svého druhu v České republice. Část těchto známek je k vidění ve Chmelařském muzeu. K expozici se váží webové stránky, které detailně pojednávají o jednotlivých druzích těchto pracovních známek.

Zaniklé stavby 
Roku 1715 byla na žateckém náměstí vysvěcena nově postavená Loretánská kaple. Založena byla z odkazu lékárníka a žateckého radního Johanna Clemense Calderara. Roku 1738 ji poškodil požár, ale v krátké době byla opravena a její fasádu ozdobily sochy od J. K. Vettera. Roku 1790 byla Santa Casa odsvěcena a přestavěna na obytný dům, který byl po roce 1945 zbořen.

Sport 
Mezi válkami působil ve městě úspěšný německý fotbalový klub DSV Saaz. Na počátku 30. let složil silný profesionální tým zvaný Wunderelf (zázračná jedenáctka), který trénoval bývalý reprezentant Otakar Škvain-Mazal. Absolvoval dokonce jeden ročník nejvyšší československé soutěže (1935/36). V této sezóně za něj nastupoval například i československý reprezentant Ľudovít Rado nebo rakouský reprezentant Johann Hoffmann. Klub zanikl v důsledku vysídlení Němců z Československa. Ve městě později působil vojenský fotbalový klub VTJ Žatec. Odehrál pět sezón v druhé nejvyšší soutěži (1977/78, 1978/79, 1979/80, 1985/86, 1986/87). Zanikl roku 1991 sloučením s FK Teplice.

V roce 1989 se v Žatci konalo Mistrovství Československa v cyklokrosu.

Zajímavosti

Žatecká nej 

 Hrob nejstaršího pivaře světa – Lojzy Lupulína (recese)
 Nejmenší chmelnička na světě (na náměstí Svobody)
 Nejmenší pivovar na světě (pokusný pivovar ve Chmelařském institutu)
 Největší sklad chmele na světě
 Největší chmelařská oblast ČR (zahrnuje okresy Louny, Rakovník, Kladno, Chomutov a už pěstitelsky neaktivní okresy Plzeň-sever a Rokycany)
 Žatecko je nejsušší oblastí ČR (srážkový stín Doupovských a Krušných hor) 
 Druhá největší synagoga v Čechách

Dočesná 

Tato akce vznikla původně jako oslava dočesání posledního chmelového štoku a v průběhu let doznávala mnoha proměn. V dnešní podobě se těžištěm oslav a zábavy stalo centrální náměstí Svobody, kde je před radnicí umístěno hlavní pódium, na kterém se po oba dny střídají zábavné pořady především hudebních žánrů. Nedílnou součástí jsou chmelové a pivní soutěže, mezi nejoblíbenější patří ruční česání chmele a tanec s korbelem piva na hlavě. Výjimečnost programu umocňuje historická divadelní scénka jejímž vyvrcholením je pasování vybraného pěstitele do rytířského stavu a jeho dekorování chmelovým věncem, slavnostní narážení pivního sudu a strhnutí posledního štoku v nejmenší chmelnici na světě, která se nachází přímo na žateckém náměstí. Speciální programy jsou na dalších dvou scénách. Na dětské scéně do podvečera probíhají pásma soutěží, písniček a her. Ve večerních hodinách na tomto pódiu probíhá rockový program, nechybí vystoupení známých rockových hvězd. Druhou scénu tvoří pódium s programem zaměřeným na folkovou a country muziku. Na žatecké Dočesné se představují pivovary z celé České republiky, ale i ze zahraničí.

Ve filmu a televizi 

Ve městě se díky jeho starobylé podobě natáčí ročně několik filmů, seriálů a reklam. Množství českých a zahraničních děl zde nelze uvést, protože neustále přibývají neuvěřitelným tempem, ale asi nejznámější českým divákům bude seriálová tvorba České televize Náměstíčko, Náves, Příkopy, Nemocnice na kraji města, či Já Mattoni. Do Žatce sjíždí filmové štáby snad z celého světa a natáčí zde zejména historické filmy, zejména s židovskou tematikou. Ve městě funguje muzeum filmů natáčených v Žatci.

Filmy (částečně) natáčené v Žatci:
 1964 – Starci na chmelu
 1974 – Holky z porcelánu
 1982 – Yentl (Barbra Streisand)
 1986 – Pavučina
 1992–1993 – Mladý Indiana Jones
 1995 – Radeckého pochod
 1997 – Bídníci
 1999 – Oliver Twist
 1999 – Červený Bedrník
 2002 – Jean Moulin
 2000 – Případy detektivní kanceláře Ostrozrak (TV seriál)
 2004 – Meigret
 2002 – Doktor Živago
 2005 – Náměstíčko (TV seriál)
 2007 – Příkopy
 2005 – Ještě žiju s věšákem, plácačkou a čepicí
 2007 – Srdce nepřítele
 2008 – Edith Piaf
 2013 – Hořící keř
 2016 – Já, Mattoni (TV seriál)
 2016 – Pytlík kuliček
 2016 – Úkryt v zoo
 2016 – reklama firmy Apple „Frankie's holidays“, hlavní natáčení na náměstí probíhalo v noci z 22. na 23. října
 2019 – Králíček Jojo

Rodáci 
 Havel Cahera, utrakvistický kněz, teolog
 Peter Glaser, vědec, kosmický inženýr
 Anton Gnirs, archeolog
 Josef August Heller, hudební skladatel
 Maxmilián Hošťálek z Javořice, politik
 Jan Hudec, akademický malíř
 František Chvalovský, fotbalový funkcionář
 Josef Illing, politik
 František Kermer, architekt
 Milan Kindl, právník a spisovatel
 Sylvia Kodetová, operní pěvkyně
 Josef Kohout, hudební skladatel, loutnista
 Petr Kotvald, zpěvák
 Jan Kreisinger, atlet
 Václav Krocín starší z Drahobejle, politik
 Lukáš Ladra, IT grafik a recenzent PC her
 Karl Lehrmann, architekt
 Bohuslav z Michalovic, politik a právník
 Werner Nachtigall, biolog
 Josef Patzel, politik
 Jiří Pazour, hudební skladatel a klavírista
 Jan Petříček, kanoista, vodní slalomář
 Tomáš Petříček, kanoista, vodní slalomář
 Pavel Pistorius z Lucka, kněz a spisovatel
 Josef Rabas, římskokatolický kněz
 Karel Reiner, hudební skladatel
 Bohumír Roedl, historik a archivář
 Zdenko Schücker, politik
 Otto Stein, malíř a grafik
 Otto Stein, indolog, oběť holocaustu
 Lucie Svěcená, sportovkyně
 Jan Svěrák, režisér
 Maria Treben, spisovatelka, bylinkářka
 Dagmar Vaňkátová, česká operní pěvkyně
 Petr Štrompf, spisovatel
 Karel Rafael Ungar, kněz a knihovník
 Miroslav Varga, olympijský vítěz
 František Kristian Waldherr, malíř
 Dominik Stroukal , ekonom a manažer

Partnerská města 
 
 
  Thum, Německo

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Městská autobusová doprava v Žatci

Externí odkazy 
 
 
 
 
 

 
Města v Čechách
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Obce v okrese Louny
Městské památkové zóny v Česku
Mikroregion Nechranicko
Severočeské sdružení obcí
Bývalá krajská města v Česku
Města v okrese Louny
Sídla na Ohři
Sídla v Mostecké pánvi
Městské památkové rezervace v Ústeckém kraji
Památkově chráněná území v okrese Louny
Světové dědictví (Česko)