Kaliningrad

Kaliningrad (), do roku 1946  ( nebo Королевец – Korolevec, , , ), je hlavní město Kaliningradské oblasti, exklávy Ruské federace (mezi Polskem a Litvou). Leží při ústí řeky Pregoly do Baltského moře. Žije zde přibližně 498 tis. obyvatel (2022). Královec býval metropolí Východního Pruska, po 2. světové válce připadl s okolní oblastí na základě postupimské konference Sovětskému svazu a po jeho rozpadu připadl Rusku.

Historie

Sambové 
Osada Pregnora (Twangste) na místě pozdějšího města byla založena již kolem roku 300 př. n. l. a byla zničena při dobývání Pruska Řádem německých rytířů (1255). Oblast byla dříve obývána kmenem Sambů z baltského etnika starých Prusů, které pravděpodobně v 17. století podlehlo germanizaci.

Královec 
Křižáci město založili v roce 1255 na počest českého krále Přemysla Otakara II., který se zde proslavil předchozího roku v bitvě u Rudavy v rámci křížové výpravy proti pohanským Prusům. Křižáci v místě postavili hrad, který v roce 1256 pojmenovali Královská hora v Sambii („“),  a později .

Kolem roku 1290 získal Královec městská práva. Rozvíjel se jako přístav a člen Hanzy. Kolem roku 1300 vznikla na jižním břehu řeky Pregola osada Löbenicht a roku 1327 na ostrově mezi dvěma rameny Pregoly osada Kneiphof (obě osady byly nakonec v roce 1724 připojeny k městu). Roku 1312 se hrad stal sídlem velmistra řádů německých rytířů; nedlouho poté začala stavba katedrály, zasvěcené sv. Vojtěchovi. V roce 1345 město postihl ničivý požár.

Roku 1701 připadl Královec Prusku a téhož roku zde byl Fridrich I. korunován pruským králem. V 18. století byla připojena další předměstí. Za sedmileté války připadlo město nakrátko Rusku. Roku 1871 se stalo součástí nově vzniklého Německého císařství.

Za druhé světové války bylo město jako důležitý přístav nacistického Německa těžce bombardováno britským letectvem. Část obyvatel jej opustila ještě před příchodem Rudé armády, která jej obsadila 9. dubna 1945 po čtyřdenní bitvě. Po jejím příchodu bylo z města vysídleno zbylých 200 000 Němců. Zůstalo asi 20 000 obyvatel (z původních 316 000 před válkou). Po postupimské konferenci město připadlo spolu se severní částí Východního Pruska Sovětskému svazu. Ke 4. červenci 1946 bylo přejmenováno na Kaliningrad podle sovětského politika Michaila Ivanoviče Kalinina.

Kaliningrad 
Jako nejzápadnější výspa Sovětského svazu nabyla Kaliningradská oblast velkého významu v průběhu studené války. Kaliningrad se stal v 50. letech 20. století sídlem sovětské Baltské flotily. Z důvodu svého strategického významu byl Kaliningrad uzavřen pro cizince.

Po válce zde bylo založeno Regionální muzeum historie a umění, Kaliningradské divadlo a v roce 1967 Baltská federální univerzita Immanuela Kanta. V roce 1979 se otevřelo Jantarové muzeum; mezi exponáty je druhý největší valoun jantaru na světě, jakož i sbírka více než 3000 jantarových inkluzí.

Po rozpadu Sovětského svazu v prosinci 1991, resp. již vyhlášením nezávislosti Litvy 11. března 1990, se Kaliningradská oblast stala exklávou Ruska a otevřela se zahraničním návštěvníkům. V městě Baltijsku nedaleko Kaliningradu se nachází jediný ruský přístav v Baltském moři, který během roku nezamrzá (na rozdíl od přístavů v severnější Leningradské oblasti).

V roce 2022 se Kaliningrad pod svým exonymem Královec stal předmětem českého internetového memu spočívajícího v satirickém návrhu na jeho připojení (s celou Kaliningradskou oblastí nebo její částí) k Česku jako tzv. Královecký kraj.

Baltské loděnice Jantar 
V roce 1945 byla ve městě založena ruská Baltská loděnice Jantar, která navázala na německou loděnici F. Schichau GmbH. Tato loděnice je jednou z největších ruských loděnic a jediný ruský loďařský podnik v této části Baltského moře bez ledu, v blízkosti největších průmyslových center Evropy. Specializuje se na stavbu a opravy moderních válečných lodí a moderních civilních lodí. Lodě pro civilní účely si zde objednávají společnosti nejen z Ruska, ale i Norska, Německa, Indie a Nizozemska.

Sport 
Kaliningrad hostil některé zápasy během ruského Mistrovství světa ve fotbale 2018.

Německá sportovní sdružení 
Všechny místní německé kluby zanikly se sovětskou anexí v roce 1945. Patřily k nim:
 VfB Königsberg – fotbalový klub, založený v roce 1900. Historický nejúspěšnější fotbalové mužstvo Pruska (mj. jedenáctinásobný mistr Baltu a pětinásobný mistr Východního Pruska).
 SV Prussia-Samland Königsberg – fotbalový klub, založený v roce 1904, pětinásobný mistr Baltu.
 SpVgg ASCO Königsberg – sportovní klub, založený v roce 1919. Trojnásobný účastník nejvyšší regionální fotbalové soutěže ve Východním Prusku.
 Concordia Königsberg – fotbalový klub, založený v roce 1911. Dvojnásobný účastník nejvyšší regionální fotbalové soutěže ve Východním Prusku.
 SV Rasensport-Preußen Königsberg – fotbalový klub, založený v roce 1905. Sedminásobný účastník nejvyšší regionální fotbalové soutěže ve Východním Prusku.
 Königsberger STV – fotbalový klub, založený v roce 1922. Pětinásobný účastník nejvyšší regionální fotbalové soutěže ve Východním Prusku.
 Reichsbahn SG Königsberg – fotbalový klub, založený v roce 1927. Pětinásobný účastník nejvyšší regionální fotbalové soutěže ve Východním Prusku.

Ruská sportovní sdružení 
 FK Baltika Kaliningrad – fotbalový klub, FNL (Ruská druhá liga). V 90. letech hrál klub i některé sezóny v Ruské Premier Lize.

Turistické zajímavosti 
 Kaliningradská katedrála
 Královská brána, Sackheimská brána a Braniborská brána
 Jantarové muzeum
 Pravoslavná katedrála Krista Spasitele
 Náměstí Vítězství (centrum města)
 Dům sovětů
 Kalinigradská zoo
 Kantova Univerzita (dříve Královecká univerzita)
 staré hradby

Město proslavil i matematický problém Sedm mostů města Královce, jehož řešením v roce 1736 položil Leonhard Euler základy teorie grafů a topologie.

Změna jména 
Po roce 1991 došlo k debatám o tom, zda by se město nemělo vrátit k užívání jména Königsberg (Královec), stejně jako se ke svým dřívějším jménům vrátilo několik dalších ruských měst (např. Petrohrad, Jekatěrinburg, Samara, Tver). K dalším návrhům patřila změna jména na Kalinograd (kalina je keř, který má posvátné konotace ve slovanském folklóru, je to motiv v desítkách lidových písní, spojených hlavně s mládím, svatbami či pohřby) nebo přejmenování města na Kantgrad (podle filozofa Immanuela Kanta, který ve městě prožil svůj život).

Vedoucí kaliningradské administrativy Felix Lapin vyzval v roce 2009 k návratu k historickému jménu a navrhl, že spolu s touto změnou by se zároveň celá Kaliningradská oblast mohla přejmenovat na Prusko nebo Západní Rusko. V září 2011 gubernátor Kaliningradské oblasti Nikolaj Cukanov prohlásil, že spor o jméno by nejlépe vyřešilo referendum, sám sebe nicméně označil za zastánce stávajícího pojmenování.

V květnu 2023 doporučila polská názvoslovná komise užívání starého polského exonyma, tedy Królewiec.

Významní obyvatelé 

 Martynas Mažvydas (asi 1510 – asi 1563), autor první tištěné litevské knihy
 Christian Goldbach (1690–1764), matematik
 Immanuel Kant (1724–1804), filozof
 Ernst Theodor Amadeus Hoffmann (1776–1822), spisovatel
 Gotthilf Heinrich Ludwig Hagen (1797–1884), fyzik
 Fanny Lewaldová (1811–1889), feministka a spisovatelka
 Richard Wagner (1813–1883), hudební skladatel, dramatik, básník, spisovatel
 Gustav Robert Kirchhoff (1824–1887), fyzik
 Karl Rudolf König (1832–1901), fyzik
 Otto Wallach (1847–1931), chemik
 Pavel Pabst (1854–1897), klavírista a skladatel
 David Hilbert (1862–1943), matematik
 Erich von Drygalski (1865–1949), cestovatel
 Käthe Kollwitzová (1867–1945), malířka a sochařka
 Eugen Sandow (1867–1925), jeden z prvních profesionálních kulturistů
 Arnold Sommerfeld (1868–1951), fyzik
 Agnes Miegelová (1879–1964), spisovatelka
 Werner Kempf (1886–1964), německý generál
 Friedrich Adolf Paneth (1887–1958), chemik
 Julius Abronsius (1901–1968), univerzitní profesor
 Hannah Arendtová (1906–1975), politoložka
 Lea Rabinová (1928–2000), spisovatelka a manželka Jicchaka Rabina
 Viktor Pacajev (1933–1971), kosmonaut
 Alexej Leonov (1934–2019), kosmonaut, který jako první uskutečnil vesmírnou procházku
 Heinrich August Winkler (* 1938), historik
 Jurij Romaněnko (* 1944), kosmonaut
 Ludmila Putinová (* 1958), bývalá manželka Vladimira Putina

Partnerská města 

V roce 2022 polská města Bělostok, Gdaňsk, Olštýn a Toruň ukončila partnerství s Kaliningradem v reakci na ruskou invazi na Ukrajinu.

Odkazy

Reference

Související články 
 Sedm mostů města Královce
 Královec (hrad)

Externí odkazy 
 
 
 
 Oficiální stránky města 
 Kaliningradská katedrála 
 Historie oblasti od 1815 do 1945 

 
Města v Kaliningradské oblasti
Přístavní města v Rusku
Přístavní města Baltského moře
Univerzitní města
Uzavřená města
Hanza
Sídla nazvaná po osobách
Přejmenovaná sídla v Rusku