James Cook

James Cook (7. listopadu 1728 Marton u Yorku – 14. února 1779 Havaj) byl britský mořeplavec, objevitel a výzkumník, jehož plavby a hlavně vydané práce výrazně posunuly znalosti o Zemi.

Mládí 
Narodil se v rodině chudého zemědělce skotského původu. Měl se vyučit v obchodě se suknem, ale ve třinácti letech z učení i domova utekl a v nedalekém přístavu Whitby se dal najmout jako plavčík na uhelné lodi. V té době se samovzdělával ve všech námořních oborech. V roce 1755 nastoupil jako kormidelník válečného loďstva. V roce 1759 se zúčastnil plavby do Severní Ameriky v rámci sedmileté války s Francií a aktivně se zapojil i do bojů, zejména během dobývání Québecu a při obléhání Louisbourgu (v dnešním Novém Skotsku). Vynikajícím způsobem tehdy také zmapoval ústí řeky svatého Vavřince.

V roce 1762, ve svých 34 letech, se oženil s Elizabeth Battsovou. Byl na moři sice více než polovinu jejich manželského života, přesto zplodil šest dětí. Jejich osud byl však trpký, tři z nich zemřely v dětství, tři synové přežili (dva se stali námořníky), ale všichni zemřeli do roku 1794.

Po konci války, od roku 1763, velel škuneru Grenville a pokračoval s mapováním, tentokrát Newfoundlandu a Labradoru. V roce 1766 pozoroval zatmění Slunce a poslal podrobnosti Královské společnosti v Londýně.

První plavba 

V letech 1768–1771 vedl svou první tichomořskou expedici, v hodnosti poručíka. Jejím původním, vědeckým cílem bylo pozorování přechodu Venuše přes sluneční kotouč, které mělo sloužit k určení vzdálenosti Venuše (a v návaznosti i ostatních planet) od Slunce. O vědeckém zaměření expedice svědčí i to, že na lodi Endeavour se spolu s Cookem plavili přírodovědec Joseph Banks, švédský botanik Daniel Solander či astronom Charles Green; expedice se konala pod záštitou Královské společnosti nauk. James Cook na Tahiti 3. června 1769 provedl plánované pozorování, jehož přesnost však zaostala za očekáváními. Původní poslání mělo skrýt hlavní důvod výpravy, kterým bylo hledání země Terra Australis, neznámého jižního kontinentu, o jehož existenci bylo mnoho vědců 18. století přesvědčeno. Cook zmapoval Nový Zéland, objevil průliv mezi Jižním a Severním ostrovem Nového Zélandu (dnes Cookův průliv) a vyvrátil tak hypotézu o existenci pevniny v těchto místech. Z východu se přiblížil k Austrálii a přitom objevil několik ostrovů. Než se mu podařilo splnit všechny úkoly a doplout do Anglie, přišel o většinu původní posádky v důsledku malárie. Bohatství shromážděného vědeckého materiálu z plavby Endeavouru bylo jedinečné a po návratu byl představen i králi Jiřímu III.

Druhá plavba 

V letech 1772–1775 dostal k dispozici dvě lodi, Resolution a Adventure, a vedl druhou expedici, pátrající po předpokládané pevnině v jižním Tichomoří. Roku 1773 se vylodil na Cookových ostrovech, které pojmenoval Herveyovy ostrovy. Poprvé překročil jižní polární kruh, za nímž plul od Afriky až k Novému Zélandu, poté prozkoumal Novou Kaledonii. Při návratu objevil Jižní Georgii a Jižní Sandwichovy ostrovy. V Anglii byl povýšen do hodnosti námořního kapitána, byl zvolen za člena Královské společnosti a získal jednu z jejích nejvyšších vědeckých poct, Copleyho medaili, a to za svou práci o boji proti kurdějím na námořních cestách - byl proslulý tím, že na jeho výpravách námořníci na kurděje neumírají.

Třetí plavba a smrt 

V letech 1775–1779 vedl třetí výpravu s cílem najít tzv. severozápadní průjezd kolem Severní Ameriky (což se povedlo až roku 1906 Amundsenovi). S loděmi Resolution a Discovery znovu obeplul Afriku, plavil se k Tasmánii, Novému Zélandu a Tahiti. Poté plul na sever, kde objevil Havajské ostrovy (dal jim ovšem jméno Sandwichovy ostrovy) doplul k Americe, proplul Beringovým průlivem a prováděl mapování. Po příchodu zimy 1778 se vrátil na Havaj. Zpočátku byl tamními domorodci uctíván jako „bílý bůh“, ale nakonec se s nimi dostal do konfliktu a při pokusu zajmout jejich náčelníka byl 14. února 1779 v zátoce Kealakekua zabit.

Význam 
Významné bylo Cookovo dílo. Na všech cestách si vedl pečlivé zápisky, které vyšly za jeho života i po smrti tiskem. Byl členem Královské společnosti nauk a získal její zlatou medaili. Všech Cookových výprav se zúčastnili významní vědci své doby, s jejichž přispěním bylo lidstvo obohaceno o obrovské množství nových poznatků.

Kromě jiného je po Jamesi Cookovi pojmenováno:

Austrálie 
 Cooktown (Queensland)
 James Cook University (Cairns a Townsville)
 Cook Island, malý ostrov v Cook Island Aquatic Reserve, Nový Jižní Wales
 Cook County, Nový Jižní Wales
 Electoral District of Cook, Queensland
 Australian Electoral Division of Cook, New South Wales
 Cooks River, Sydney

Nový Zéland 
 Cookův průliv
 Mount Cook
 James Cook Observatory
 Cook River, Jižní ostrov

Spojené království 
 Cook Island, ostrov Jižních Sandwichových ostrovů
 nemocnice James Cook University Hospital, Middlesbrough
 výzkumná loď RRS James Cook
 Cookův ledovec, Jižní Georgie

další
 Cookovy ostrovy (Polynésie)
 Captain Cook, Hawaii County, Havaj
 Cook Bay (Tahiti)
 Cookův ledovec, Kergueleny
 Cookův záliv, záliv na Aljašce
 Mount Cook, Pohoří svatého Eliáše
 raketoplány Endeavour a Discovery byly pojmenovány podle Cookovy první (HMS Endeavour) a poslední lodi (HMS Discovery)
 Cook Landing Site (Waimea, Havaj), Národní historická památka Spojených států amerických
 Cook Mountains, pohoří v Antarktidě
 (3061) Cook, asteroid hlavního pásu
 Cook, kráter na Měsíci

Odkazy

Reference

Literatura 
 HABAJ, Michal. Příběh Jamese Cooka. Historický obzor: časopis pro výuku dějepisu a popularizaci historie, 2012, 23 (3-4), s. 50-64. ISSN 1210-6097.

Související články 
 Čtyři kapitáni

Externí odkazy 
 
 

Britští kartografové
Kartografové 18. století
Britští svobodní zednáři
Britští cestovatelé
Britští mořeplavci
Kapitáni plavidel
Příslušníci Royal Navy
Držitelé Copleyho medaile
Členové Královské společnosti
Osobnosti na novozélandských bankovkách
Osobnosti na amerických poštovních známkách
Dějiny Antarktidy
Narození v roce 1728
Narození 27. října
Narození v Severním Yorkshiru
Úmrtí v roce 1779
Úmrtí 14. února
Úmrtí na Havaji
Oběti vražd
Pohřbení do moře
Muži