Moble (heràldica)

Un moble, en la ciència heràldica, és cadascun dels petits objectes accessoris, normalment geomètrics, que apareixen dins l'escut d'armes.

Mobles, figures i peces 
Els mobles estan emparentats amb les peces i les figures. De fet, sovint es considera que no són més que figures de tipus geomètric, mentre que les figures pròpiament dites fan referència a realitats i objectes del món natural, artificial o fantàstic; alguns d'aquests objectes són definits com a mobles o figures segons els diversos autors o tractats, cas de la rosa, el roc, el mont o la vall. En moltes llengües, moble i figura són, en heràldica, termes sinònims. D'altres, en canvi, consideren el moble una categoria intermèdia entre la peça i la figura.

Es diferencien essencialment de les peces en el sentit que no toquen les vores de l'àrea en què es troben circumscrites (sempre que no es tracti de figures movents, és a dir, que surten d'alguna de les vores). Mentre que les peces segueixen la regla del contrast d'esmalts, segons la qual no es pot sobreposar o juxtaposar metall amb metall o color amb color, els mobles i les figures no, excepte casos ben comptats (com ara el besant i la rodella). Alguns heraldistes consideren els mobles com a peces de categoria inferior.

Característiques 
 Els mobles heràldics no són figures de tipus representatiu sinó simbòlic, per tant sempre es fan estilitzats, de manera convencional; en cas contrari, s'ha d'indicar que es representen al natural.
 Quan es repeteixen, són del mateix color; en cas contrari, cal indicar-ho.
 Poden ser sobremuntats, somats o carregats d'un altre moble.
 Poden estar disposats sobre el camper de l'escut o damunt alguna peça, o bé damunt altres mobles o figures. Quan estan posats sobre una peça, acostumen a seguir l'orientació d'aquesta.
 Es poden utilitzar com a brisures, o marques de diferència, quan s'afegeixen a un escut per distingir les diferents branques d'una família o bé els llinatges bastards.

Tipus de mobles 
Vet aquí una llista no exhaustiva de les diferents menes de mobles; com ja s'ha dit més amunt, en alguns casos un mateix objecte pot ser considerat moble o figura segons la font, especialment els objectes més figuratius (el món, la petxina, el trèvol, la rosa, el mont, la vall, el coll, etc.), o fins i tot moble o peça (cas de les creus i els sautors).

Un dels diversos criteris per classificar-los és, per exemple, atenent al fet de si estan formats per línies rectes o corbes.

Mobles rectilinis 
La bitlleta Figura petita i rectangular, col·locada ordinàriament en pal, si bé es pot posar també ajaçada o decantada en banda o en barra.
La creueta Qualsevol creu petita quan n'hi ha més de tres; de tota manera, tots els diversos tipus de creus abscisses diferents de la formada per la unió d'un pal i una faixa són considerades mobles.
La dentadura Fila de dents d'angles aguts situada a l'interior de la vora superior de l'escut.
L'encaix Format per dos o més triangles, amb les bases contigües, movents dels flancs o de la punta de l'escut.
Lencast: Petita secció obliqua movent d'un dels angles inferiors de l'escut. Si surt d'algun dels angles superiors, s'anomena escotadura.
L'''escaire: Figura en forma d'escaire que voreja els costats inferiors d'un francquarter, el qual és d'un esmalt igual que el del camper.
Lestrella Habitualment de metall i de sis puntes, tot i que pot tenir-ne més o menys, i llavors cal indicar-ho.
La freta Comuna en les armories britàniques, està formada per una cotissa i una llista entrecreuant-se amb una malla gran abismada.
El fus Figura en forma de losange, però més estreta i allargada.
Lhamaïde: Representació simbòlica d'un rastell, consistent en tres faixes, una damunt l'altra, amb les extremitats abscisses i generalment tallades al biaix.
El lambel: Mena de travessa abscissa de la qual pengen tres peces triangulars, col·locada al cap de l'escut.
La losange: Figura en forma de rombe. Segons la seva tipologia es pot anomenar malla o ruste.
La malla: Losange buidada.
La potença: Figura en forma de T.
El quadrat: Figura en forma de quadrat; generalment n'hi ha més d'un. Quan un de sol ocupa gairebé tot el camper, s'anomena gran quadrat.
El ruste: Losange perforada de manera circular al mig.
El sautoret: Figura en forma de sautor, o creu en forma de X, petit i abscís.
El triangle: Figura en forma de triangle equilàter, generalment representat sobre una de les seves bases; si s'aguanta sobre el vèrtex, s'anomena triangle revessat.

 Mobles curvilinis 
Lanellet: Figura rodona i buida, mena de besant buidat.
El besant: Figura rodona i plana, sempre de metall sobre un camper de color. Quan és de color sobre camper de metall, s'anomena «rodella».
La bola: Figura esfèrica que es representa ombrejada per tal de donar-li relleu, amb què es distingeix del besant i la rodella.
El coll: Figura que representa un coll format per dos monts units per la base, el de la destra més alt que el de la sinistra.
El cor: Representació esquemàtica d'un cor, tal com apareixen als jocs de cartes.
La cua d'ermini: Cadascuna de les taques negres que imiten la cua d'un ermini, en forma de floc de tres o cinc blens, units a la part de dalt per tres punts.
Lescudet: Escut petit que, quan està situat al centre de l'escut i és de mida més gran, s'anomena escussó, i llavors és una peça ordinària.
La flor de lis: Representació esquemàtica de la flor del lliri amb tres pètals, el central dret i els laterals corbats cap enfora, reunit a la base per una mena d'anella.
La font o deu: Besant faixat ondat, ordinàriament d'argent i d'atzur, representant l'aigua corrent.
La gota: Figura en forma de gota o llàgrima, anomenada gota de pega si és de sable, gota de sang si és de gules i gota d'aigua o llàgrima si és d'argent.
El llac o estany: Quadrilòbul faixat ondat, ordinàriament d'argent i d'atzur, que representa un llac.
El llunell: Quadrilòbul format per quatre llunetes apuntades disposades en cercle.
La lluneta: Quart de lluna que pot ser creixent, minvant, muntant o bolcant, segons si les banyes van dirigides cap a la destra, la sinistra, el cap o la punta.
La merleta: Mena d'ocellet representat de perfil, sense bec ni potes i amb les ales plegades. A Espanya i la Gran Bretanya es fa servir com a brisura dels quartogènits.
El món: Representació del globus imperial, que duien a la mà els emperadors i després van dur els reis, o bé situat sobre la corona dels sobirans, en forma de bola cintrada amb un cercle horitzontal i mig cercle superior vertical, i amb una creu al capdamunt.
El mont: Representació simbòlica d'un mont, movent de la punta o no, normalment d'un sol cim. El mont de penyes o muntanya és format per una mena de piràmide de petits monts sobreposats, que representen roques. El mont floronat té el cim acabat en forma de flor de lis.
La petxina: Representació d'una petxina de pelegrí, dibuixada per la part exterior i amb les orelles a dalt.
El quinquefoli i el sextifoli: Representacions respectives d'una flor de cinc i sis pètals arrodonits i punxeguts, i perforada.
El roc o roca: Figura que representa la torre dels escacs en formes diverses.
La rodella: Figura rodona i plana, sempre de color sobre un camper de metall. Quan és de metall sobre camper de color, s'anomena besant.
La rodeta d'esperó: Estrella de sis puntes perforada, en representació dels esperons amb què s'inciten els cavalls.
La rosa: Representació heràldica d'una rosa, sense tija i normalment amb cinc pètals, cinc sèpals i botó al mig. Quan té tija i fulles s'anomena rosa natural.
El trèvol: Fulla de tres lòbuls arrodonits i amb tija que vol representar un trèvol.
La vall'' Representació d'una vall que consisteix en una mena de terrassa amb el perfil superior format per dos cims entre els quals s'obre una depressió.

Enllaços externs 
 Les figures: Els mobles heràldics, dins la pàgina del Municat, sistema d'informació de l'administració local de la Generalitat de Catalunya.