alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Faller

Un faller és un membre d'una comissió fallera o d'una falla. Els fallers són els que organitzen i preparen les festes durant tot l'any, replegant diners (amb quotes, loteries, rifes, etc.), i els que més en gaudeixen en el seu moment. La seu de cada comissió és generalment una casa o baix, que pren el nom de casal faller.

Cada comissió tria, d'entre els fallers, un president de la comissió, i d'entre les falleres, la Fallera Major (entre les jóvens, i de vegades no tan jóvens, de la falla) i la Fallera Major Infantil (entre les xiquetes), que faran durant tot l'any de representació de la comissió en tots els actes de la falla.

Falleres Majors 

De totes les falleres majors de les comissions, se'n trien dues corts d'honor (una per a la futura fallera major i una altra per a la fallera major infantil, que arreplega, segons el jurat, les falleres més boniques i amb més gràcia. Les Corts d'Honor acompanyaran en molts actes a les futures falleres majors. Més tard, de les corts d'honor, se'n trien finalment la Fallera Major de València i la Fallera Major Infantil de València, moment que és esperat amb impaciència pels fallers, ja que és un gran honor tindre una fallera major de la comissió. Poc més tard es fa la proclamació d'estes dos falleres, que duraran tot un any.

Indumentària 
Potser el més destacat dels fallers i, sobretot, de les falleres, és la seua indumentària. El vestit de fallera és tota una obra d'art i pot costar, entre el mateix vestit i el pentinat (incloent peineta i altres complements), fins a sis mil euros. Els fallers i falleres s'engalanen per als actes especials, en particular: la presentació, la proclamació i l'ofrena.

Referències 

Falles
Falla

Una falla, en geologia, és una fractura o discontinuïtat d'un pla en un volum de roca a través del qual hi ha hagut un desplaçament important com a resultat dels moviments de massa de roca. Les grans falles a l'escorça de la Terra són resultat de l'acció de la força tectònica de plaques, amb el contacte entre les plaques, ja que entre plaques es generen zones de subducció o falles de transformació. L’alliberament d’energia associat al moviment ràpid en falles actives és la causa de la majoria dels terratrèmols. Les falles també es poden desplaçar a poc a poc sense necessitat de terratrèmols, per fluïment aseísmic.

Un pla de falla és el pla que representa la superfície de fractura d’una falla. Una traça de falla o línia de falla és un lloc on la falla es pot veure o mapar a la superfície. Una traça de falla també és la línia que es dibuixa habitualment als mapes geològics per representar una falla.

Una zona de falles és un cúmul de falles paral·leles. No obstant això, el terme també s'utilitza per a la zona de roca triturada al llarg d'una única falla. El moviment prolongat al llarg de falles molt espaiades pot difuminar la distinció, ja que la roca entre les falles es converteix en lents de roca lligades a falles i després es tritura progressivament.

Tipologies 
 Falla normal
 Falla inversa
 Falla de direcció
 Falla rotacional
 Falla obliqua
 Falla transformant

Noms relacionats 
 La falla transformant és la falla de desplaçament horitzontal que constitueix el límit de dues plaques litosfèriques sense formació.
 Falla normal: es una falla on es creen fractures a l'escorça, on hi han desplaçaments de lloc.
 Ascla de falla: Rampa estructural entre dos plans de falles normals el final d'una de les quals s'imbrica amb el començament de l'altra.
 Bretxa de falla: Conjunt de materials petris, consolidats per un ciment o no, que rebleixen l'espai existent entre els blocs d'una falla i que procedeixen de la fricció i la fragmentació dels blocs.
 Penya-segat o escarpament de falla: Talús existent entre dues capes del mateix pis estratigràfic produït per una falla.

Vegeu també 
 Placa tectònica
 Penya-segat
 Cingle
 Escletxa (geologia)
 Fractura (geologia)

Referències 

Sismologia
Tectònica
Bandera de la Baronia de Rialb

La bandera oficial de la Baronia de Rialb té la següent descripció:
Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, blava clara, amb la casa blanca, tacada de negre, de l'escut, d'altura 14/18 de la del drap i d'amplada 15/27 de la llargària del mateix drap.

Va ser aprovada el 2 de setembre de 1999 i publicada en el DOGC el 23 de setembre del mateix any amb el número 2981.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera

Referències 

Baronia de Rialb
La Baronia de Rialb
Bandera de Foradada

La bandera oficial de Foradada (Noguera) té la següent descripció
Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, de porpra, amb el segon terç vertical groc, carregat a dalt, al centre, i a 1/4 de la vora superior, amb una creu grega patent negra, d'alçària 1/6 de la del drap; i a baix, també al centre i a 1/4 de la vora inferior, amb un quadrat porpra de la mateixa alçària de la creu.

Va ser aprovada en el ple de l'ajuntament del 8 de febrer de 2002, i publicat en el DOGC l'1 d'agost de 2002.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera

Referències 

Foradada
Foradada
Escut d'Ivars de Noguera

L'escut oficial d'Ivars de Noguera té el següent blasonament:

Escut caironat: de gules, 2 fletxes d'argent passades en sautor. Per timbre, una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 8 d'octubre de 1997.

Les dues fletxes són l'atribut de sant Sebastià, patró del poble.

Ivars de Noguera
Ivars de Noguera
Escut de Menàrguens

L'escut oficial de Menàrguens té el següent blasonament:

Escut caironat: de sinople, una vaca d'or amb els arguenells de sable. Per timbre una corona mural de vila.

Història 
Va ser aprovat el 15 de novembre de 1991 i publicat al DOGC el 29 de novembre del mateix any amb el número 1524.

La "mena" (forma local per designar una vaca) amb els arguenells és un senyal parlant, que fa referència al nom de la vila.

Referències 

Menarguens
Menàrguens
Bandera de Menàrguens

La bandera oficial de Menàrguens té la descripció següent:
Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, tercejada horitzontal, verda, groga i verda, la faixa central amb dues dents negres al perfil superior, juxtaposades, cadascuna de base 2/9 de la llargària del drap i d'altura 1/4 de la del drap.

Història 
Va ser aprovada el 2 d'abril del 1993 i publicada al DOGC núm. 1735 el 21 d'abril del mateix any. Està basada en l'escut heràldic de la localitat.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera
 Escut de Menàrguens

Referències 

Menarguens
Menàrguens
Escut d'Oliola

L'escut oficial d'Oliola té el següent blasonament:

Escut caironat: de porpra, una gerra oliera d'or de la boca de la qual ix una olivera de sinople fruitada de sable. Per timbre una corona de baró.

Història 
Va ser aprovat el 27 de desembre de 1991.

La gerra oliera i l'olivera són senyals parlants relatius al nom de la població, que ha estat des de fa segles un gran productor d'oli d'oliva.

La corona de baró damunt l'escut recorda que Oliola fou el centre d'una baronia dins el comtat d'Urgell des del .

Oliola
Oliola
Giuseppe Piazzi

va ser un astrònom i sacerdot italià. Va fundar l'observatori astronòmic de Palerm.

L'1 de gener de 1801, va descobrir un objecte estel·lar que es movia sobre el fons d'estels que, donat que orbitava al voltant del Sol, va ser considerat un nou planeta. Piazzi el va batejar amb el nom de Ceres Ferdinandea, en honor de la deessa grega i siciliana, i al rei Ferran IV de Nàpols i Sicília. Més endavant, el Ferdinandea es va eliminar per raons polítiques. Donat que en anys posteriors es van descobrir altres objectes (també considerats inicialment planetes) en la mateixa zona, durant els anys 50 del  es va decidir classificar Ceres i la resta d'objectes de la zona com a asteroides i a la zona per on orbita se la coneix com a Cinturó d'asteroides. L'any 2006 va ser classificat com a planeta nan, a l'igual que Plutó.

Referències 

Astrònoms italians
Teatins
Persones de la província de Sondrio
Acadèmics de l'Acadèmia Bavaresa de les Ciències
Membres de l'Acadèmia Prussiana de les Ciències
Membres de la Royal Society
Morts a Nàpols
Professors de la Universitat de Palerm
Científics llombards
Religiosos llombards
Científics catòlics
Naixements del 1746
Morts el 1826
Bandera d'Oliola

La bandera oficial d'Oliola té la descripció següent:
Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, verda clara, groga i porpra, dividida verticalment en parts igualment proporcionals.

Els colors es basen en els de l'escut heràldic de la localitat.

Història 
Va ser aprovada el 14 d'abril del 1997 i publicada al DOGC núm. 2392 el 15 de maig del 1997.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera
 Escut d'Oliola

Referències 

Oliola
Oliola
Escut d'Os de Balaguer

L'escut oficial d'Os de Balaguer té el següent blasonament:

Escut caironat: d'or, un xiprer de sinople amb un os d'argent en faixa travessat al tronc. Per timbre una corona mural de vila.

Història 
Va ser aprovat el 9 de desembre de 1991.

L'os és el senyal parlant relatiu al nom de la població. L'arbre és el senyal tradicional de l'escut de la vila, i probablement deriva de les armes parlants dels Siscar, senyors del castell d'Os des de 1553 fins avui dia: les armories dels Siscar, en efecte, tenen un siscall (arbust de nom científic Salsola vermiculata) de sinople sobre camper d'or.

Os de Balaguer
Os de Balaguer
Escut de Penelles

L'escut oficial de Penelles té el següent blasonament:

Escut caironat: de gules, un sinistrogir vestit i abismat d'or empunyant un sabre d'argent. Per timbre, una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 20 de febrer del 2002.

El braç que branda l'espasa és un element tradicional que fa referència a la decapitació de sant Joan Baptista, patró del poble.

Penelles
Penelles
Escut de Tiurana

L'escut oficial de Tiurana té el següent blasonament:

Escut caironat: de sinople, dues claus passades en sautor, amb les dents a dalt i mirant cap enfora, la d'or en banda i per damunt de la d'argent, en barra; el peu escacat d'or i de sable. Per timbre, una corona mural de vila.

Història 
Va ser aprovat el 15 d'octubre de 1999 i publicat al DOGC el 3 de novembre del mateix any amb el número 3007.

Les claus de Sant Pere són l'atribut del patró de la vila. El peu conté l'escacat del comtat d'Urgell, ja que el castell de Tiurana (del ) hi pertanyia.

Referències 

Tiurana
Tiurana
Bandera de Tiurana

La bandera oficial de Tiurana té la descripció següent:
Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, verd fosc, amb les claus de l'escut amb les dents a dalt i mirant cap enfora passades en aspa, la groga en banda i la blanca en barra, tot el conjunt d'alçària 9/16 de la del drap i d'amplària 5/12 de la del mateix drap i situat a 1/16 de la vora superior i a 1/24 de la de l'asta. I amb el quart inferior format per dos rengles de 12 quadrats cadascun, el de dalt comença en groc i acaba en negre, i el de baix comença en negre i acaba en groc.

Història 

Va ser aprovada en el ple de l'Ajuntament del 28 de març del 2001, i publicada al DOGC núm. 3737 el 10 d'octubre del 2002. Està basada en l'escut heràldic de la localitat.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera
 Escut de Tiurana

Referències 

Tiurana
Tiurana
Escut de Torrelameu

L'escut oficial de Torrelameu té el següent blasonament:

Escut caironat: de gules, una torre torrejada d'or oberta acompanyada de 2 creus de Malta (d'argent) una a cada costat. Per timbre, una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 26 de juliol de 1988 i publicat al DOGC el 12 de setembre del mateix any amb el número 1042.

La torre torrejada és el senyal parlant tradicional, relatiu al nom del poble. També la creu de Malta (l'emblema dels hospitalers és un senyal tradicional. En efecte, Torrelameu, que havia nascut al voltant d'una torre o granja islàmica, fou conquerida per Ermengol VI d'Urgell a mitjan , incorporada al bisbat de Lleida i donada a l'orde hospitaler de Sant Joan de Jerusalem.

Referències 

Torrelameu
Torrelameu
Escut de Térmens

L'escut oficial de Térmens té el següent blasonament:

Escut caironat partit: 1r d'atzur, 4 besants d'or posats dos i dos; 2n d'or, un ram de llorer de sinople posat en pal; el peu del tot de gules amb una creu plena d'argent. Per timbre, una corona mural de vila.

Va ser aprovat el 10 de desembre de 1982.

Els quatre besants d'or sobre camper d'atzur i la branca de llorer són elements tradicionals de l'escut de la vila; els besants són un element parlant, ja que representen fites o termes ("térmens" segons la forma catalana occidental). La localitat fou conquerida als musulmans a mitjan  per Ermengol VI d'Urgell, que la va cedir a Ramon d'Anglesola; el qual, al seu torn, la va donar als hospitalers el 1278: la creu de l'escut representa la comanda hospitalera de Térmens, creada el 1283.

Bandera 

La bandera oficial de Térmens té la descripció següent: 

Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, tricolor en barra blava, groga i vermella, la part groga ocupant des de la meitat de la vora superior fins a l'angle superior del vol i des de l'angle inferior del costat de l'asta fins a la meitat de la vora inferior; la part vermella, amb la creu plena blanca de l'escut, el gruix dels braços de la qual d'1/12 de l'alçada del drap.

Va ser aprovada el 30 de juny del 2004 i publicada al DOGC núm. 4249 el 28 d'octubre del mateix any.

Vegeu també 
 Escuts i banderes de la Noguera

Referències 

Termens
Termens
Térmens
Escut de Vilanova de l'Aguda

L'escut oficial de Vilanova de l'Aguda té el següent blasonament:

Escut caironat: d'atzur, un sautor ple d'argent; ressaltant sobre el tot una rosa de gules botonada d'or i barbada de sinople. Per timbre, una corona mural de poble.

Història 
Va ser aprovat el 2 de setembre de 1992 i publicat al DOGC el 19 de setembre del mateix any amb el número 1645.

L'escut conté un sautor, o creu de Sant Andreu, i una rosa, que simbolitzen els patrons del poble, la Mare de Déu del Roser i sant Andreu.

Referències 

Vilanova de l'Aguda
Vilanova de l'Aguda
356 aC

El 356 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Naixements 
 20 de juliol - Alexandre el Gran, futur rei de Macedònia i conqueridor de l'Imperi Persa.

Segle IV aC
490 aC

El 490 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Camerí i Flau (o també any 264 ab urbe condita). La denominació 490 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va esdevenir el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

Esdeveniments

Grècia 
 Els grecs jònics grec d'Anatòlia es rebel·len contra Pèrsia el 499 aC, i Atenes se suma a Erètria en l'enviament d'ajuda dels rebels. Com a resultat, Darios I el Gran es marca l'objectiu de castigar a Erètria durant la seva invasió de Grècia. La ciutat és saqueixada i cremada.
 12 de setembre - A la Batalla de Marató un exèrcit persa de més de 20.000 homes s'enfronta a l'exèrcit grec format per 11.000 homes sota les ordres de Cal·límac i Milcíades. Al final de la batalla moren 6.400 perses mentre que en els grecs només es van comptar 192 baixes.
 Abans de la batalla de Marató, els atenencs van enviar un corredor, Filípides, a sol·licitar ajuda d'Esparta. Tanmateix, els espartans demoren l'enviament de tropes a Marató per què les necessitats religioses signifiquen que han d'esperar a la lluna plena.
 D'acord amb una tradició molt més tardana, després de la batalla de Marató, Filípedes, que va córrer 40 quilòmetres, de Marató a Atenes per portar la notícia de la victòria.
 Hippies mor a Lemnos, en el viatge de retorn a Sardes després de la derrota persa.
 Cleòmenes I, es veu obligat a fugir d'Esparta quan el seu complot contra Demarat es descobreix, però els espartans el permeten tornar quan s'inicia la recopilació d'un exèrcit en els territoris circumdants.
 Els atenencs comencen la construcció d'un temple a Atena Pàrtenos. (data aproximada)

República Romana 
 Quint Sulpici Camerí Cornut I i Espuri Larci Flau són cònsols.

Naixements 
 Empèdocles, filòsof grec. (mort en el 430 aC) (data probable)
 Fídies, escultor grec. (mort en el 432 aC) (data probable)
 Zenó d'Elea, filòsof grec. (mort en el 430 aC)

Necrològiques 
 Cal·límac, general atenenc.
 Appi Claudi Sabí Regil·lense I, legionari romà.

Segle V aC
357 aC

El 357 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Els aliats d'Atenes es posen d'acord per fer-hi front, la ciutat perd força
 Tebes augmenta la seva influència, amb nous impostos als vençuts

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
400 aC

El 400 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Revolta a Jònia
 Primer plebeu al senat romà
 Cartago ocupa Malta

Segle IV aC
301 aC

El 301 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any de la Dictadura de Corv (o també any 453 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Dictadura de Marc Valeri Corv a la República Romana per afrontar les revoltes dels etruscs i marsis. Les poblacions de Plestina, Milionia i Fresilia van ser conquerides pels romans.
 Batalla d'Ipsos durant la Quarta Guerra dels Diàdocs. Els exèrcits d'Antígon el borni, governant de Síria, Àsia Menor, Fenícia i Judea, i el seu fill Demetri Poliorcetes són derrotats per les forces de Lisímac de Tràcia i Seleuc. Antígon resulta mort en la batalla.
 La derrota i mort d'Antígon assegura a Cassandre el control de Macedònia. A través d'aquesta victòria, Lisímac pot afegir gran part d'Àsia Menor a les seves possessions europees mentre Seleuc controla la major part de Síria. No obstant això, Demetri reté un punts de suport aïllats a Grècia.

 Ptolemeu I Soter ocupa la part meridional de Síria.

Necrològiques 
 Ipsos, Frígia: Antígon el borni, generals d'Alexandre el Gran i posteriorment rei de Macedònia, derrotat durant la batalla d'Ipsos.
 Aristòbul de Cassandria, historiador grec (n. 375 aC)

Referències 

Segle IV aC
399 aC



Esdeveniments 
 Invenció de la catapulta
 Els principals deixebles de Sòcrates, a causa de la condemna a mort del mestre en aquest mateix any, se separen per diferents ciutats; entre ells, hi ha: Plató, Antístenes d'Atenes, Aristip de Cirene i Euclides de Megara.

Naixements

Necrològiques 
 Sòcrates va ser condemnat a mort i, seguint la condemna, es pren la cicuta mortal.

Segle IV aC
398 aC

El 398 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del tribunat de Potit, Medul·lí, Lactucí, Fidenat, Camil i Cornut (o, més rarament, any 356 ab urbe condita). L'ús del nom «398 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Comença a utilitzar-se l'arameu escrit entre els escribes perses.

Segle IV aC
397 aC

El 397 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Guerra entre Siracusa i Cartago
 Conspiració de Cinadó
 Setge de Segesta (397 aC)
 Batalla de Catana (397 aC)

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
396 aC

El 396 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Esparta conquereix diverses ciutats perses
 Apologia de Sòcrates (data possible)

Segle IV aC
395 aC

El 395 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Agirri triplica el pagament per assistir a l'assemblea mentre redueix els pagaments als escriptors grecs de comèdies.

Segle IV aC
394 aC

El 394 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Marc Furi Camil conquereix Falerii
 Atenes i els aquemènides vencen Esparta a la batalla de Cnidos.

Segle IV aC
393 aC

El 393 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Publícola i Corneli (o, més rarament, any 361 ab urbe condita). L'ús del nom «393 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Esparta assetja Corint.
 Isòcrates d'Atenes funda la seva escola més famosa.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
392 aC

El 392 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Publícola i Capitolí (o, més rarament, any 362 ab urbe condita). L'ús del nom «392 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 S'estrena Les assembleistes d'Aristòfanes.

Segle IV aC
391 aC

El 391 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Intent fallit de pau entre romans i gals
 Atenes guanya una batalla decisiva en la guerra de Corint

Segle IV aC
390 aC

El 390 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Naixements 
 Dinostrat, matemàtic i geòmetra de l'antiga Grècia (m. el 320 aC, dates aproximades).

Segle IV aC
389 aC

El 389 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Agirri de Col·litos (Àtica) és nomenat estrateg.
 Una força expedicionària espartana encapçalada pel rei Agesilau II creua el golf de Corint per atacar Acarnània, ciutat aliada de la coalició antiespartana. Agesilau aconsegueix forçar una batalla a camp obert en la qual els espartans derroten els acarnanis.
 Bizanci torna a caure en mans dels atenencs.

Referències

Bibliografia 
 

Segle IV aC
388 aC



Esdeveniments 
 Guerra entre Esparta i Argos

Naixements

Necrològiques 
 Trasibul d'Atenes

Referències 

Segle IV aC
387 aC



Esdeveniments 
 Esparta talla el subministrament de blat a Atenes.
 Roma conquereix definitivament Etrúria.
 Possible fundació de l'Acadèmia de Plató.
 Enfrontament entre la República Romana i els gals en la Batalla de l'Àl·lia.
 Saqueig de Roma pels gals encapçalats per Brennus

Naixements

Necrològiques

Referències 

Segle IV aC
386 aC

El 386 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Dionís I de Siracusa estén la influència i els contactes comercials de Siracusa al mar Adriàtic.

Necrològiques 
 Aristòfanes, dramaturg grec.

Segle IV aC
385 aC

El 385 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Possible fundació de l'Acadèmia a Atenes.
 Demòcrit afirma que la Via Làctia està formada per moltes estrelles.

Naixements

Necrològiques 
 Aristòfanes, autor grec

Segle IV aC
384 aC

El 384 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 El convit de Plató

Naixements 
 Aristòtil
 Demòstenes, polític i orador grec

Segle IV aC
383 aC

El 383 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Tercera guerra entre Cartago i Siracusa
 Se celebra el Segon Concili Budista a Vaixali.

Segle IV aC
382 aC



Esdeveniments 
 Primavera: començament de la guerra entre Esparta i Olint (fi l'any 379 aC). Acant i Apol·lònia es queixen a Esparta dels olintis, que volen fer-los entrar per la força a la confederació calcídica que dirigeixin. La demanda del rei de Macedònia Amintes III de Macedònia que se sent amenaçat per Olint i les negociacions entra Olint, Tebes i Atenes, decideixen la confederació del Peloponès a intervenir. Durant l'estiu, Esparta envia diversos contingents a la Península Calcídica. Un d'ells, dirigit per Febides, es desvia del camí, ocupa la Cadmea i imposa el tirà Àrquies a Tebes. El demòcrata tebà Ismènies de Tebes, acusat de medisme, és condemnat a mort i executat.
 18 de juny i 12 de desembre: eclipsis lunars observats a Babilònia.
 31 de juliol del calendari romà: posada en marxa a Roma de tribuns militars amb poder consular: Spurius Papirius Crassus, Lucius Papirius Crassus, Servi Corneli Maluginense, Quintus Servilius Fidenas, Gai Sulpici Pètic (o Servi Sulpici Pretextat), Luci Emili Mamercí. Preneste crida els Volscs per donar suport a la revolta dels llatins contra Roma: prenen la colònia romana de Satricum; Roma declara la guerra a Preneste.

Naixements 
 Filip II de Macedònia
 Antígon el Borni

Necrològiques

Referències 

Segle IV aC
381 aC

El 381 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del tribunat de Camil, Albí, Albí, Medul·lí, Flavus i Ambust (o, més rarament, any 373 ab urbe condita). L'ús del nom «381 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Els perses envaeixen Xipre sota el comandament de Tiribazos i Orontes.

Segle IV aC
380 aC



Esdeveniments 
 Pèrsia obliga a Atenes a retirar el seu suport a Egipte
 Fi del període arcaic de la Cultura de La Tène
 Construcció possible del Temple d'Asclepi
 Discursos més importants d'Isòcrates d'Atenes

Naixements 
 Su Qin, polític i estrateg del període xinès dels Regnes Combatents

Necrològiques 

Segle IV aC
379 aC

El 379 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Assassinat dels líders de Tebes que donen suport a Esparta i expulsió dels espartans de la ciutat.

Referències 

Segle IV aC
378 aC

El 378 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 El general i estadista Epaminondes assumeix el control de Tebes i Pelòpides és elegit beotarca (magistrat suprem) de la ciutat.

Referències

Bibliografia 
 

Segle IV aC
377 aC

El 377 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Atenes allibera ciutats aliades del domini d'Esparta.

Necrològiques 
 Hecatompos, sàtrapa de Cària.

Segle IV aC
376 aC

El 376 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Els atenencs vencen els espartans a la batalla naval de Naxos, part de la guerra tebana.

Segle IV aC
375 aC

El 375 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a primer any sense tribunat ni consulat (o, més rarament, any 379 ab urbe condita). L'ús del nom «375 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Comença un període d'anarquia a Roma.

Segle IV aC
374 aC

El 374 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments

Necrològiques 
 Evàgores I, rei de Salamina de Xipre.

Referències 

Segle IV aC
373 aC

El 373 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Hivern: un terratrèmol i un tsunami destrueixen la ciutat grega d'Hèlice.

Referències 

Segle IV aC
372 aC

El 372 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments

Naixements 
 Teofrast, filòsof grec (data aproximada).

Referències 

Segle IV aC
371 aC

El 371 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 6 de juliol: els tebans derroten Esparta a la batalla de Leuctra.
 Atenes i Esparta signen la Pau de Càl·lies.

Segle IV aC
370 aC

El 370 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Inici del regnat d'Alexandre II de Macedònia.
 Euryleonis competia en curses de carros a Esparta.

Naixements

Necrològiques 
 Demòcrit, filòsof grec.

Segle IV aC
369 aC

El 369 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 El general tebà Epaminondes fa retrocedir un exèrcit espartà que amenaçava Mantinea, avança cap al sud i es converteix en el primer general hostil a travessar el riu Eurotes (la frontera d'Esparta) en la història.

Segle IV aC
368 aC

El 368 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 15 de març (15 de març del calendari romà): inici a l'antiga Roma de tribuns militars a poder consular: Servi Corneli Maluginense, Servi Sulpici Pretextat, Lucius Veturius Crassus Cicurinus, Titus Quinctius Cincinnatus Capitolinus, Spurius Servilius Structus, Lucius Papirius Crassus.
 Els tribuns de la plebs Licini i Sextí acaben de vetar els seus col·legues i reuneixen l'Assemblea Tribal Romana per fer votar el seu projecte de llei que reservava una de les dues magistratures consulars a un plebeu. Marc Furi Camil és designat dictador per tercera vegada per impedir el vot de les Lleis Liciniae-Sextiae.
 Primavera: el general tebà Pelòpides és enviat en auxili de les ciutats de Tessàlia amenaçades pel tirà Alexandre de Feres. Alexandre II de Macedònia és assassinat pel seu cunyat Ptolemeu Alorita, l'amant de la reina Eurídice I de Macedònia. Ptolemeu esdevé regent (final de 365) Pelòpides intervé a Macedònia per evitar que el país no prengui el partit d'Atenes. S'entén amb Ptolemeu i obté 50 hostatges, entre els quals el germà del rei Alexandre II, Filip II de Macedònia, que és enviat a Tebes. De tornada a Tessàlia, Pelòpides és fet presoner per traïdor davant de Farsàlia.
 Estiu: Ariobarzane, sàtrapa de Frigia, envia Filiscos d'Abidos a Grècia per proposar una pau comuna i reclutar mercenaris. El congrés de Delfos fracassa perquè els Tebans continuen mantenint Beòcia amb un lligam tributari. Filiscos deixa als lacedemonis 2.000 mercenaris i recupera Àsia.
 Tardor: una expedició enviada per Tebes per lliurar Pelòpides fracassa. És alliberat per Epaminondes en una segona intervenció l'any 366 aC.
 Quarta guerra entra Cartago i Dionís el Vell. Dionís envaeix les possessions cartagineses a Sicília però és rebutjat i ha de tancar una treva.
 Començament del regnat de Zhou Xianwang, rei de la Dinastia Zhou a la Xina (fi l'any 321 aC.

Necrològiques 
 Alexandre II de Macedònia

Referències 

Segle IV aC
367 aC

El 367 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Aristòtil comença a rebre classes de Plató
 Creació de la Lliga Etòlia
 Fundació de la tribu Arniensa segons Titus Livi

Segle IV aC
366 aC

El 366 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Dissolució definitiva de la Lliga del Peloponès
 Es restableix el nombre de cònsols romans en dos

Segle IV aC
365 aC

El 365 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Elis i Arcàdia entren en guerra per les ciutats de Trifília.
 Primeres representacions de teatre a Roma.

Segle IV aC
364 aC

El 364 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Un astrònom xinès descobreix el que podria ser Ganimedes (satèl·lit) i les taques solars
 Hermes amb Dionís infant, data possible

Segle IV aC
363 aC

El 363 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 El general tebà Epaminondes navega a Bizanci amb una nova flota beòcia.
 Segon concili del budisme (data possible).

Segle IV aC
362 aC

El 362 aC fou un any de l'edat antiga conegut com a any 392 Ab urbe condita als calendaris romans de l'època.

Esdeveniments 
 Batalla de Mantinea (362 aC)
 Agesilau II s'alia amb Egipte contra els perses

Naixements 
 Filemó el Vell (data aproximada)
 Èumenes de Càrdia

Necrològiques 
 Epaminondes

Referències 

Segle IV aC
361 aC

El 361 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Els gals ataquen les tropes romanes

Naixements i defuncions

Naixements 
 Agàtocles, tirà de Siracusa (m. el 289 aC)

Segle IV aC
360 aC

El 360 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Plató escriu els diàlegs Timeu i Críties, que inclouen la primera menció de l'Atlàntida.

Naixements 
 Pirró d'Elis, filòsof iniciador de l'escepticisme.

Segle IV aC
359 aC

El 359 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Lenat i Imperiós (o, més rarament, any 395 ab urbe condita). L'ús del nom «359 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Reformes polítiques de Shang Yang.
 Pau entre Atenes i Macedònia.

Segle IV aC
358 aC

El 358 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Artaxerxes III esdevé oficialment rei dels reis de l'Imperi Aquemènida.

Referències 

Segle IV aC
355 aC



Esdeveniments 
 Esparta es revolta contra Tebes mentre Atenes és derrotada pels perses.
 Època de gran explotació de les mines de Laurion

Necrològiques 
 Xenofont (data possible)
 Èudox de Cnidos, matemàtic, astrònom

Segle IV aC
354 aC

El 354 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Atenes es veu obligada a reconèixer la independència de Rodes, Quios i Cos
 Aliança entre romans i samnites per lluitar contra els gals

Segle IV aC
353 aC

El 353 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 S'inicia la construcció del Mausoleu d'Halicarnàs.

Referències 

Segle IV aC
352 aC

El 352 aC fou un any de l'edat antiga també conegut com a 402 Ab urbe condita segons el calendari romà.

Esdeveniments 
 Filip II de Macedònia fa una incursió a Tràcia
 Pau entre Olint i Atenes

Segle IV aC
351 aC

El 351 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Pètic i Crispí (o, més rarament, any 403 ab urbe condita). L'ús del nom «351 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Artaxerxes III de Pèrsia és derrotat a Egipte.
 Demòstenes escriu la Primera Filípica.

Segle IV aC
350 aC

El 350 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Inici del regnat d'Alexandre I de l'Epir
 Aristòtil s'uneix a la teoria sobre la forma esfèrica de la Terra

Segle IV aC
349 aC

El 349 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Camil i Cras (o també any 405 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Luci Furi Camil I i Appi Claudi Cras III són consols romans.
 Macedònia ataca Olint

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
348 aC



Esdeveniments 
 Pacte entre la República Romana i Cartago
 Jocs Seculars

Referències 

Segle IV aC
347 aC

El 347 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Vennó i Torquat (o també any 407 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Gai Plauci Vennó Hipseu i Tit Manli Imperiós Torquat són cònsols.

Naixements

Necrològiques 
 Plató

Segle IV aC
346 aC

El 346 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Corv i Visol (o també any 408 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Marc Valeri Corv i Gai Peteli Libó Visol II són cònsols.
 Atenes signa la pau amb Macedònia després de la derrota a Olint

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
345 aC

El 345 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Marc Fabi Dorsó i Servi Sulpici Camerí Ruf són cònsols.
 Artaxerxes III de Pèrsia envaeix l'Alt Egipte.

Segle IV aC
344 aC

El 344 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Rútil i Torquat (o, més rarament, any 410 ab urbe condita). L'ús del nom «344 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Democràcia a Siracusa
 Segona Filípica de Demòstenes de Peània

Naixements

Necrològiques 
 Idrieu

Segle IV aC
343 aC

El 343 aC fou un any del calendari romà prejulià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Corv i Arvina (o també any 411 ab urbe condita).

Esdeveniments

Grècia 
 Aristòtil es converteix en el tutor d'Alexandre el Gran.

Roma 
 Inici de la primera guerra samnita entre Roma i els pobles samnites.
 Marc Valeri Corv i Aule Corneli Cos Arvina són elegits cònsols.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
342 aC

El 342 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat d'Ahala i Rutil (o també any 412 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Quint Servili Ahala i Gai Marci Rutil són cònsols.
 Batalla del Mont Gaurus
 L'antic Egipte es converteix en una província de l'imperi Aquemènida.

Segle IV aC
341 aC



Esdeveniments 
 Enfrontament entre l'exèrcit de la República Romana liderat per Marc Valeri Corv i els samnites en la Batalla de Suessula.

Naixements 
 Epicur filòsof grec de Samos.

Segle IV aC
340 aC

El 340 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 L'Imperi Aquemènida conquereix l'illa de Rodes.
 Aristòtil publica escrits sobre la forma esfèrica de la Terra.
 L'exèrcit de Filip II de Macedònia arriba als afores de Bizanci.

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV aC
339 aC

El 339 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Mamercí i Filó (o també any 415 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Tiberi Emili Mamercí i Quint Publili Filó són cònsols.
 Guerra entre Cartago i Siracusa

Segle IV aC
338 aC

El 338 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Els macedonis obtenen una victòria decisiva contra una coalició encapçalada per Atenes i Tebes a la batalla de Queronea.

Naixements

Necrològiques

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV aC
337 aC

El 337 aC fou un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Llong i Pet (o, més rarament, any 417 ab urbe condita). L'ús del nom «337 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Lliga de Corint
 Un plebeu arriba ser pretor romà per primer cop

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
336 aC

El 336 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cras i Duïli (o també any 418 ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Luci Papiri Cras i Cesó Duïli són cònsols romans.

Naixements

Necrològiques 
 Filip II de Macedònia

Segle IV aC
335 aC

El 335 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Aristòtil obre el seu Liceu.
 Alexandre Magne conquereix Tebes.

Naixements 
 Zenó de Cítion (data aproximada)

Segle IV aC
334 aC

El 334 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Batalla de l'Hidaspes, amb la qual Alexandre Magne conquereix allò que avui en dia és el Pakistan.

Segle IV aC
333 aC

El 333 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any de la Dictadura de Rufí (o també any 421 ab urbe condita). La denominació 333 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va esdevenir el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

Esdeveniments 
 Batalla d'Issos
 Alexandre Magne conquereix Sidó

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
332 aC

L'any 332 aC fou un any conegut com a 422 ab urbe condita al calendari romà.

Esdeveniments 
 Alexandre el Gran conquereix Tir i Damasc
 Inici del període hel·lenístic ple a Egipte

Segle IV aC
331 aC



Esdeveniments 
 Batalla de Gaugamela
 Pau entre sènons i romans

Referències 

Segle IV aC
330 aC

El 330 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cras i Vennó (o també any 424 ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Luci Papiri Cras i Luci Plauci Vennó són cònsols romans.
 Sobre la corona, de Demòstenes de Peània

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
329 aC

El 329 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Privernes i Decià (o també any 425 ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Luci Emili Mamercí Privernes i Gai Plauti Decià són cònsols romans.
 Alexandre Magne arriba a l'actual Afganistan.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
328 aC

El 328 aC fou un any del calendari romà prejulià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Procle i Escapula o Decianus i Barbatus (o també any 426 ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Apareix una facció prosamnita a Nàpols
 Arimazes rendeix "la Roca", darreres resistències de la satrapia de la Bactriana davant de l'embat de les tropes macedònies d'Alexandre.
 Fundació d'Alexandria Ultima per Alexandre el Gran. Corresponent a l'actual Kokand (Uzbekistan) a la Vall de Ferganà (Àsia Central) i a la riba del Iaxartes (actual Sirdarià) representà la ciutat més oriental de l'expansió hel·lènica.
 República Romana:
 Publi Plauci Procle i Publi Corneli Escipió exerceixen el consolat
 S'aprova la llei romana Furia de iura campanorum que establia el futur de la ciutat de Càpua, recentment conquerida, i dels seus habitants.

Referències 

Segle IV aC
327 aC



Esdeveniments 
 Alexandre Magne sotmet Bactria i es prepara per a la campanya de l'Índia.
 S'estableix una guarnició samnita a Neàpolis, desencadenant la Segona Guerra Samnita.

Naixements

Necrològiques

Referències 

Segle IV aC
326 aC



Esdeveniments 
 Roma

Foren elegits consols Gai Peteli Libo Visol o Caius Poetelius Libo Visolus i Lluci Papiri Cursor Mugil·là o Lucius Papirius Cursor Mugillanus.

Es va establir una llei que prohibia als creditors esclavitzar a les persones pels seus deutes. Això s'havia originat en el jove Caius Publilius que va suplicar a Lucius Papirius per un deute que havia contret el seu pare i no solament no fou atès sinó que Papirius va insistir a respectar la llei i va fer rapar al jove al que va insultar i pegar i el va deixar al mig del carrer; el noi no va parar de queixar-se de la brutalitat de l'usurer i la gent del poble li va anar fent costat i va començar a córrer la veu i tothom li va donar suport i van marxar en manifestació cap al Fòrum i al Senat; els consols, davant l'aldarull, van considerar convenient convocar una reunió del senat i els senadors en entrar van passar pel costat del jove i van veure les marques de cops i de fuet; els senadors van decretar que cap home podria ser objecte de maltractaments o lligat amb ferros si no havia estat declarat abans culpable i que la garantia dels deutes en endavant serien els déus i no les persones.
Els lucans van trencar la seva aliança amb Roma, instigats per Tàrent, el que va provocar la inquietud dels senadors.

Els vestins es van aliar als samnites, que ja havien estat contra Roma el 327 aC ajudant a la revolta de Paleòpolis i Neàpolis.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
325 aC



Esdeveniments 
 Roma
Foren elegits consols Luci Furi Camil i Deci Juni Brut o Decius Iunius Brutus Scaeva i la seva primera decisió fou comparèixer davant el senat per demanar el càstig dels vestins per evitar que altres nacions o estats (es pensava amb els marsis, els pelignes i els marruquins) pogueren seguir els seus passos. El senat va decidir la guerra que es va encomanar a Iunius Brutus, mentre Furius Camillus era enviat al Samni¹, cadascun amb un exèrcit i van vigilar que les forces vestinies i samnites no es pogueren reunir. Furius es va posar malalt i va haver de deixar el comandament a Lluci Papiri Cursor Mugil·la o Lucius Papirius Cursor Mugillanus, consol l'any anterior, que, per instruccions del senat, fou nomenat dictador, amb Quint Gabi Màxim Rul·lià o Quintus Fabius Maximus Rullianus com a Magister Equitum. El consol Brutus va fer una campanya contra els vestinis anant de victòria en victòria, assolant els camps, saquejant les granges, i derrotant l'enemic fins a una batalla principal en què els vestinis foren completament derrotats amb fortes perdies per ambdues parts; llavors Brutus va començar a atacar les ciutats emmurallades, començant per Cutina, els murs de la qual va escalar i va assaltar; va seguir Cínglia; les dues ciutats foren saquejades pels legionaris com a premi.

¹ Segons Tit Livi, però Theodor Mommsen situa l'any 428 de Roma (326 aC) l'inici d'hostilitats romanes al Samni, ocupant Rufrae (entre Venafre i Teanum, moderna Lacosta Rufaria) i Allifae, a la frontera amb Campània.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
324 aC

El 324 aC fou un any del calendari romà prejulià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any de la Dictadura de Cursor (o també any 430 ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Susa: Barsina filla gran de Darios III de Pèrsia es casa amb Alexandre el Gran, seguint la política de matrimonis amb la noblesa local dels territoris conquerits.
 Èlide: Cent-catorzena edició dels Jocs Olímpics de l'antigor (pau i treva).

Naixements 
 Antíoc I Sòter, segon rei selèucida, fill de Seleuc I Nicàtor.

Necrològiques 

Segle IV aC
323 aC

El 323 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Roma
Els samnites, confiant en el fet que la renúncia del dictador Papiri Cursor suposava una disminució del poder romà, van trencar la treva aviat. Els nous cònsols Caius Sulpicius Longus (segona vegada) i Quintus Aemilius Cerretanus es van haver d'enfrontar també als apulis. Es van enviar exèrcits tant contra els samnites com també contra els apulis, el primer sota el comandament de Sulpicius, i el segon d'Aemilius. Samni i la Pulla foren recorreguts pels romans però no es va produir cap enfrontament amb els samnites o apulis.

El tribú del poble, Marc Flavi, va proposar castigar a Tusculum, que s'havia aliat a Velitrae i Privernum per fer la guerra contra Roma. Els tusculans llavors es van dirigir amb dones i criatures a Roma per implorar pietat i hi van arribar a la nit. Sense saber que passava es va donar l'alerta i el capitoli, la ciutadella, les muralles i les portes foren protegides amb soldats; al matí es va veure que es tractava dels tusculans que imploraven perdó, i la seva actitud va inspirar compassió al poble romà i totes les tribus van votar contra, menys la tribu Pòl·lia que va votar per matar tots els mascles i vendre com esclaus a les dones i criatures².

¹ Tit Livi diu que alguns autors esmenten que l'exèrcit d'Aemilius no era contra els apulis sinó per protegir a aliats romans dels atacs samnites.

² Quan més tard els tusculans foren incorporats a la tribu Papíria, encara es recordava aquest fet i la tribu Papíria mai votava candidats de la tribu Pòl·lia

Naixements

Necrològiques 
 10 de juny - Alexandre el Gran, rei de Macedònia, conqueridor de l'Imperi Persa.

Segle IV aC
322 aC



Esdeveniments 
 Expansió de Macedònia (Grècia) gràcies a les conquestes dels seu líders Perdiccas i Antipater: Capadòcia, pobles d'Egipte
 El sànscrit es declara llengua oficial de la dinasra mauyra, a l'Índia
 Es comença a ensenyar l'estoïcisme
 Publicació de la Poètica d'Aristòtil sobre teoria de la literatura

Naixements

Necrològiques 
 Aristòtil
 Demòstenes, orador grec

Segle IV aC
321 aC



Esdeveniments 
 Durant la Segona Guerra Samnita, els samnites rodegen l'exèrcit romà en les Forques Caudines, permetent la seva retirada en condiciones humiliants. Aquest revés suposa una aparent victòria samnita en la guerra, si bé els romans reprenen les hostilitats en 316 aC.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV aC
320 aC

El 320 aC va ser un any del Calendari romà. En l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cursor i Filó (o, menys sovint, any 434 Ab urbe condita).

Esdeveniments 
 Teofrast comença a investigar en botànica
 Zhou Shen Jing Wang es converteix en rei de la dinastia Zhou de la Xina.
 Diversos generals d'Alexandre el Gran controlen diferents parts de l'imperi d'Alexandre. Ptolemeu I controla Egipte, Seleuc I Nicàtor controla Babilònia i Síria, Antípater i el seu fill Cassandre controla Regne de Macedònia i Grècia, Antígon el Borni controla la regió de Frígia i altres parts d'Àsia Menor, Lisímac controla Tràcia i Pèrgam i Eumenes controla les zones de Capadòcia i el Pont.
 Judea i Síria són annexionats per Ptolemeu i dona a Judea una gran mesura d'autogovern.
 Eudem es fa senyor dels territoris del rei indi Porus, i traïdorament mata a aquest monarca.
 A Rhode (prop de l'actual ciutat de Roses) comencen amb l'encunyació de dracmes, que arribarà fins a l'any 237 aC.
 Alexandria en l'Egipte Ptolemaic es converteix en la ciutat més gran del món, superant a Babilònia.

Naixements

Necrològiques 
 Demades. Orador i polític atenès (n. 384 aC).
 Dinostrat, matemàtic i geòmetra grec (nh 390 aC).
 Zoil d'Amfípolis, filòsof grec (n. 400 aC)

Segle IV aC
319 aC

El 319 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Naixements 
 Antígon II Gònates, futur rei de Macedònia, mort el 239 aC als 80 anys

Necrològiques 
 Antípater (regent de Macedònia)

Segle IV aC
318 aC

El 318 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Fi de la revolta de la Campània.
 L'estat de Qin arriba a la conca de Sichuan i passa a controlar aquesta plana de gran potencial agrícola.

Necrològiques 
 Lísip de Sició

Segle IV aC
317 aC

El 317 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Es prohibeixen els monuments privats als cementiris atenencs
 Paura s'independitza de Macedònia
 Cassandre conquereix Atenes

Segle IV aC
316 aC



Esdeveniments 
 Fundació de Nicea
 Expansió de King Hui a la Xina després de conquerir els estats de Ba i Xu.
 La prefectura de Jiandi Dao és conquerida per l'estat Shu.

Segle IV aC
315 aC

El 315 aC fou un any del calendari romà prejulià.

Esdeveniments 
 Fundació de Tessalònica.
 L'exèrcit romà és derrotat en la Batalla de Lautulae pels samnites.

Segle IV aC