14 de febrer

El 14 de febrer és el quaranta-cinquè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 320 dies per a finalitzar l'any i 321 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1897 - Sitges: Celebració de la Quarta Festa Modernista, que tingué lloc al Casino Prado.
 1933 - Barcelona: Estrena d'El Cafè de la Marina, de Josep Maria de Sagarra, al Teatre Romea, amb la companyia Vila - Daví.
 1934 - Camp de Les Corts, (Barcelona): La selecció catalana de futbol juga contra la selecció espanyola, guanyant la segona per 0 a 2.
 1994 - Palma: es crea l'organització de comerç just S'Altra Senalla.
 2000 - La Baronia de Rialb (la Noguera): S'inaugura el pantà de Rialb, en aquell moment l'embassament més gran de Catalunya.
 2021 - Catalunya: se celebren les eleccions al Parlament de Catalunya de 2021.

Resta del món
 1502 - Regne de Castella i Corona d'Aragó, els Reis Catòlics promulguen una pragmàtica en la que tots els musulmans han de ser batejats en la fe cristiana.
 1797 - cap de Sant Vicent (Portugal): La Batalla del cap de Sant Vicent l'armada britànica derrota l'espanyola durant la Guerra angloespanyola (1796-1808)
 1876 - Elisha Gray i Alexander Graham Bell sol·liciten, per aquest ordre, una patent per la invenció del telèfon. Sembla que, tot i arribar més tard, a l'oficina de patents americana van enregistrar primer la sol·licitud de Bell i, per tant, se li va concedir la patent del telèfon a Bell.
 1929 - Chicago (EUA): massacre del Dia de Sant Valentí, set persones, sis de les quals són gàngsters rivals d'Al Capone, són assassinades.
 1950 - Tractat d'Amistat, Aliança i Assistència Mútua entre la República Popular de la Xina i l'Unió Soviètica.
 1990 - La nau espacial Voyager 1 fa una foto de la Terra que es farà famosa com a un punt blau pàl·lid.
 1996 - Madrid (Espanya): ETA assassina el jurista, historiador i escriptor valencià Francisco Tomàs i Valiente al seu despatx de professor de la Universitat Autònoma de Madrid.
 2003 - Edimburg (Escòcia): biòlegs del Roslin Institute practiquen l'eutanàsia a l'ovella Dolly a causa de l'envelliment prematur que presentava.
 2005 - Califòrnia (EUA): tres antics empleats de PayPal funden YouTube, una plataforma per compartir vídeos.

Naixements 
Països Catalans
 1778 - Barcelona: Ferran Sor i Muntades, guitarrista i compositor català (m. 1839).
 1872 - Centelles: Salvador Ribé i Garcia, alcalde de Sabadell durant la República.
 1912 - Barcelona: Joan Pujol i García, conegut com a Garbo, agent doble que desenvolupà un paper clau en l'èxit del desembarcament de Normandia al final de la Segona Guerra mundial (m. 1988).
 1917 - Borriana, Plana Baixa: Assumpta González i Cubertorer, escriptora teatral valenciana (m. 2003).
 1921 - Barcelona: Antònia Abante i Vilalta, poetessa.
 1940 - Perpinyà, Rosselló: Renée Soum, matemàtica i política nord-catalana.
 1943 - Barcelona: Joan Rendé i Masdéu, escriptor, periodista i professor de literatura català.
 1956 - Barcelona: Rosa Castillo Araujo, jugadora de bàsquet catalana que fou membre de la selecció femenina espanyola.
 1963 - Barcelona: Elisenda Roca, periodista i presentadora de televisió catalana.
 1971 - Barcelona: Mònica Almiñana Riqué, metgessa i política catalana, ha estat regidora i senadora.

Resta del món

 1602 - Crema, Llombardia (República de Venècia): Francesco Cavalli, compositor italià (m. 1676).
 1632 - Weston-under-Lizard: Elizabeth Wilbraham, primera dona arquitecta coneguda, l'obra de la qual havia estat atribuïda a homes.

 1862 - Venècia: Agnes Pockels, investigadora de química orgànica (m. 1935).
 1869 - Midlothian, Escòcia: Charles Thomson Rees Wilson, biòleg, físic i químic escocès, Premi Nobel de Física de 1927 (m. 1959).

 1891 - Fort Payne, Alabama: Katherine Stinson, pionera de l'aviació.
 1905 - Brooklyn, Nova York: Thelma Ritter, actriu estatunidenca (m. 1969).
 1916 - Madrid: Maruchi Fresno, actriu espanyola (m. 2003).
 1917 - Nova York (EUA): Herbert A. Hauptman, matemàtic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1985 (m. 2011).
 1932 - Estocolm: Harriet Andersson, actriu sueca de cinema i teatre.
 1938 - Intra, Verbania: Antonio Dal Masetto, escriptor i periodista italià nacionalitzat argentí.
 1939 - Boston, Massachusetts (EUA): Eugene F. Fama, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de 2013.
 1944:
 Washington DC (EUA): Carl Bernstein, periodista d'investigació nord-americà, famós entre d'altres, per la seva investigació de l'escàndol Watergate.
 Islington, Londres (Regne Unit): Alan Parker, director de cinema anglès.
 1959 - Indiana, Pennsilvània: Renée Fleming, soprano estatunidenca, una de les més importants sopranos del panorama operístic.
 1972 - Pamplona: Najwa Nimri, cantant i actriu navarresa.
 1977 - Xangai: Tan Yuanyuan, ballarina xinesa de dansa clàssica, primera ballarina del Companyina de Ballet de San Francisco (persona més jove en ocupar aquest càrrec).
 1983 - Illa de Pasqua, Xile: Mahani Teave, pianista xilena.
 1988 - Rosario, Argentina: Angel Di María, futbolista argentí.

Necrològiques 
Països Catalans
 1712, Barcelona: Narcís Feliu de la Penya, advocat, publicista i historiador català.
 1959, Figueres: Adela Riera, bibliotecària i directora de la Biblioteca Popular de Figueres (n. 1900).
 1982, Ulldecona: Mari Carmen Castell i Vidal, secretària assassinada al Castell d'Ulldecona (n. 1962).
 1996, Madrid: Francisco Tomàs i Valiente, jurista, historiador i escriptor valencià; assassinat per la banda terrorista ETA (n. 1932).
 2002, Barcelona: Domènec Balmanya, futbolista català (n. 1914).
 2016, Barcelona: Muriel Casals i Couturier, economista i política catalana, figura clau del procés independentista català (n. 1945).

Resta del món
 1714 - Madrid, Castella: Maria Lluïsa de Savoia, reina d'Espanya (n. 1688).
 1779, Hawaii: James Cook, explorador i cartògraf anglès (50 anys).
 1824, Tórshavn (Illes Fèroe): Jens Christian Svabo, escriptor i lingüista feroès (n. 1746).
 1891, Nova York (EUA): William T. Sherman, militar estatunidenc (n. 1820).
 1894, Lieja (Bèlgica): Eugène Charles Catalan, matemàtic franco-belga, especialista en teoria de nombres (n. 1814).
 1943, Göttingen, Alemanya: David Hilbert, matemàtic (81 anys).
 1986: Alina Szeminska, psicòloga i professora d'universitat polonesa.
 2004, Rímini, Emília-Romanya, Itàlia: Marco Pantani, ciclista italià, guanyador del Giro i del Tour de 1998.
 2005, Beirut, (Líban): Rafik Hariri, primer ministre del Líban (1992 - 98 i 2000 -2004) assassinat amb un cotxe bomba.
 2014, Seattle, Washington: Martha Goldstein, intèrpret de clavicèmbal i piano (n. 1919).
 2021, Buenos Aires (Argentina)ː Carlos Saúl Menem, polític i advocat argentí. Va ser President de l'Argentina del 1989 al 1999.

Festes i commemoracions 
 Dia de Sant Valentí, tradicionalment dia dels estafadors i estraperlistes. Per mimetisme amb els costums nord-americans, dia dels enamorats, que a Catalunya se celebra com a tradició anàloga el 23 d'abril, diada de Sant Jordi i a terres valencianes el 9 d'octubre, durant la mocaorà
 Dia europeu de la Salut Sexual
 Festa local a Gironella a la comarca del Berguedà
 Festa local a Llívia a la comarca de la Cerdanya

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Valentí de Roma, màrtir (269); Ciril i Metodi, monjo i bisbe, copatrons d'Europa (); Bassià, Tonió, Protus, Luci, Cirió, Agató, Moisès, Dionís i Ammoni d'Alexandria, màrtirs (s. I); Zenó, Vidal i Felícola de Roma, màrtirs (s. I), venerats a Serrateix com a Víctor, Zenó i Felícola de Serrateix; Eleucadi de Ravenna, bisbe (s. III); Nostrià de Nàpols, bisbe (470); Auxenci de Skopas, abat (470); Antoní de Sorrento, bisbe de Stabia (625); Joan Baptista de la Concepció, prevere trinitari i fundador dels Trinitaris Descalços (1613).
 Beats: Vicent Vilar i David, laic màrtir (1937).
 Sants que no figuren a l'actual Martirologi: Valentí de Terni, bisbe i màrtir (268); Fortunata de Baucina, màrtir (c. 200); Pròcul, Èfeb i Apol·loni de Terni, màrtirs (273); Valentí de Carpentràs, bisbe (s. III); Modestí, Florentí i Flavià d'Avellino, màrtirs (311); Abraham d'Haran, bisbe (422); Maró de Beit-Marun, abat (ca. 435); Teodosi de Vaison-la-Romaine, bisbe (553-573); Paulí del Velai, màrtir (s. V-VI); Biavili, deixeble de Guengalè de Faou (s. VI); Lupanci de Chinon, abat (s. VI); Conran de les Òrcades (s. VII); Ragnobert d'Autun, bisbe (655-660); Paulià de Herkunft, bisbe (660); Angelo de Gualdo, pelegrí (1325).
 Beats que no figuren a l'actual Martirologi: Vicenç de Siena, franciscà (1442); Thomas Plumtree, Luke Kirby, Richard Kirkman, i Richard Thirkill, preveres màrtirs (s. XVI).
 Venerables: Ciril de Constantinoble, prior carmelita (1234).
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beats Vint Mercedaris de Palerm, confessors víctimes de la caritat.

Església Copta 
 7 Meixir: Alexandre d'Alexandria, patriarca (715); Teodor d'Alexandria, patriarca (728).

Església Apostòlica Armènia 
 25. Arac': Trifó de Frígia, màrtir (256); Barsaumas, asceta (457); Rubén, príncep bagràtida d'Armènia.

Església Ortodoxa Siríaca 
 Elies, profeta.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 27 de febrer del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants de l'1 de febrer del calendari julià.
 Sants: Perpètua, Sàtir, Revocat, Sadurní, Secúndul i Felicitas, màrtirs (ca. 203); Teonas i companys màrtirs de Cariona; Trifó de Frígia, màrtir (251); Auxenci de Skopas, monjo; Pere d'Antioquia, eremita (440); Vendimià de Bitínia, abat (ca. 512); Brígida de Kildare, abadessa (525); Elies el Jove de Damasc, màrtir (779); David (784), Simeó (843) i Jordi (844) de Mitilene, confessors; Basili de Tessalònica, arquebisbe (ca. 870); Trifó de Rostov, bisbe (1468); Trifó de Petxenga (1583); Anastasi Naupliotes, màrtir (1655); Piotr Skipetrov, prevere màrtir (1918); Nikolaj, prevere màrtir (1938).

Església Ortodoxa Grega
 Timoteu el Confessor, monjo.

Esglésies luteranes 
 Valentí de Roma, màrtir (Lutheran Church Missouri Synod); Ciril i Metodi, monjos (Església Evangèlica d'Alemanya i Evangelical Lutheran Church in America); Johannes Daniel Falk, pedagog i poeta (Església Evangèlica d'Alemanya) (1826).

Esglésies anglicanes 
 Valentí de Roma, màrtir; Ciril i Metodi, monjos.

Referències 

14