Gelida

Gelida és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès.

Geografia 
 Llista de topònims de Gelida (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

El terme municipal ocupa principalment una àrea muntanyenca situada en l'extrem nord del massís de l'Ordal, que descendeix cap al nord per formar la vall inferior del riu Anoia abans de desembocar en el riu Llobregat.
	
La seva ubicació en un vessant és la causa de la seva gran variació en altura sobre el nivell del mar: el punt més baix habitat del municipi es troba a 86 metres, on hi ha l'estació del ferrocarril. El punt mitjà del nucli principal (Gelida) se situa als 199 metres de la plaça de l'Església, i el màxim dins la població es troba al castell (290 msnm) i a la urbanització de Martivell (275 msnm). L'altura màxima del municipi es registra al Puig de les Agulles, de 652 metres.

El territori on no s'han construït urbanitzacions es troba cobert per boscos de pins i matollar.

El principal conreu és el de la vinya tot i que ha tingut un retrocés a causa de la construcció de noves residències.

Toponímia 
El nom de Gelida ve donat perquè s'hi va establir abans del segle X la tribu amazic dels Gelida o, segons altres fonts, Banu Gellidassen. Aquesta tribu provenia de la plana de Xelif, a la Cabília (actual Algèria).

Demografia

Història 
Els primers testimonis humans a Gelida daten de l'època megalítica i ibèrica. També s'han descobert restes d'hàbitat pertanyents a l'època romana.

A partir del segle X es comencen a trobar notícies escrites sobre Gelida. Els nuclis urbans més antics cal situar-los a l'entorn del Castell i de la capella romànica de Sant Miquel, al mateix lloc on s'aixeca l'actual parròquia. Al , les parròquies de Gelida, Sant Llorenç d'Hortons i Sant Joan Samora formaven un únic municipi, i així es mantindrien fins entrat el s. XIX.

A l’entrar el s. XVIII l’economia gelidenca es basava en l’agricultura, l’explotació del bosc, el cànem, alguna fàbrica d’aiguardent i pous de glaç. Més tard s’hi afegí la fabricació de paper a la riba de l’Anoia. El 1783 fou construït el Molí Vell, seu des del 1825 de l’acreditada marca Guarro. Posteriorment es bastí El Molí Nou (Gelida), que amb el temps seria seu de la paperera La Gelidense. Ambdós donarien feina a molta gent i esdevindrien el pilar econòmic més important.

La industrialització i l’arribada del tren (1865) obriren nous camins i van ser la causa del notable creixement que assolí la vila especialment durant la segona meitat del s. XIX. A finals del segle XIX es construeixen els edificis més emblemàtics que donen caràcter a la vila: Església, Centre Recreatiu i Cultural, Ajuntament, Les Monges, Can Valls, etc...

El 1909 ja es podia circular pe al carretera Martorell-Vilafranca. L’interès per l’estiueig dona embranzida a una arquitectura específica que arribarà als nostres dies recollint una àmplia diversitat d’estils. També són temps d’una intensa activitat associativa i cultural de la que en són bona mostra els Lluïsos, El Cafè, el Saló d’espectacles i el Casal Gelidenc.

Després del trasbals de la guerra civil (1936-1939) lentament es redreça l’economia, s’instal·len algunes petites indústries, es revifa l’ambient cultural i es construeixen noves cases i torres.

A l’actualitat, la població s’ha dotat de diversos polígons industrials, que juntament amb la producció paperera, alguns petits tallers, el comerç, els serveis i la construcció, conformen l’activitat econòmica gelidenca. En el terme municipal es destinen un nombre important d’hectàrees al conreu de la vinya de la Denominació d’Origen Penedès.

Llocs d'interès 

 El castell de Gelida:
Documentat des de l'any 945, forma part de la línia de fortificació que controlava el Penedès. El castell s'estén sobre un esperó rocós delimitat pels torrents de Cantillepa i Sant Miquel.

El Castell inicià una de les èpoques més pròsperes sota la propietat de banquer barceloní Berenguer Bertran, que el va adquirir el 1367 i el transformà en un palau residencial d'estil gòtic. Fou enterrat en un bell sarcòfag gòtic que encara es conserva a l'església.
El 1465 hi feu estada durant tres setmanes el rei Pere IV, Conestable de Portugal.
Al llarg del  el castell perdrà progressivament la seva funció militar i administrativa, que es desplaçarà cap a l'edifici conegut com la Casa del Senyor, situada al poble de Gelida.

El castell, que s'abandonà definitivament el , és de propietat municipal des de l'any 1968 i l'Associació d'Amics del Castell vetlla per la seva protecció.

 El funicular:

Va ser inaugurat l'any 1924, obra de Santiago Rubió i Tudurí. Amb un pendent màxim del 22%, cobreix un trajecte de 806 metres, que es realitza en 8 minuts.

Política

Alcaldes del municipi des de 1979

Transport

Transport públic

Tren 
Gelida compta amb una estació de tren de la línia de Barcelona-Vilafranca-Tarragona, on hi fa parada la línia R4 del servei de Rodalies de Catalunya.

El tren va arribar a Gelida l'any 1865, amb l'expansió de la línia de Barcelona a Martorell fins a Tarragona. Situada al nord del municipi, disposa de dues vies generals que comuniquen Gelida amb Barcelona i Manresa per una banda, i amb Vilafranca del Penedès i Sant Vicenç de Calders per l'altra. Enllaça amb el funicular de Gelida i amb diverses línies d'autobús als municipis veïns i autobús llançadora al centre del poble.

La línia d'alta velocitat de Madrid a Barcelona travessa el terme municipal de Gelida pel nord-oest mitjançant una sèrie de túnels, viaductes i trams en trinxera. Tot i que no hi fa parada, al punt quilomètric 579,6 hi trobem un punt de banalització que permet el canvi de via als trens de tots dos sentits.

Funicular 

El funicular de Gelida, conegut popularment com el Funi, comunica l'estació de tren, situada a 86 msnm, amb el centre del nucli urbà, a 196 msnm. Es tracta d'una de les principals icones turístiques del poble.

Inaugurat el 1924, va ser dissenyat i planificat per l'enginyer menorquí Santiago Rubió i Tudurí. L'objectiu de la seva construcció era unir el centre del poble, al capdamunt de la muntanya, amb l'estació de tren i les fàbriques de la zona propera al riu Anoia. Principalment l'utilitzaven els passatgers del tren (majoritàriament estiuejants), els treballadors de les fàbriques i els veïns del barri de Sant Salvador.

La durada aproximada del trajecte és entre 6 i 8 minuts, salva un desnivell de 110 metres i recorre una distància de 884 metres de longitud.

Actualment funciona només els caps de setmana i festius com a servei turístic operat per FGC. Els dies feiners és substituït per un autobús llançadora gestionat per l'empresa Hillsa.

Carreteres 
Pel municipi de Gelida hi transcorren diverses carreteres locals i comarcals i una autopista estatal que connecten amb els diferents municipis veïns i altres ciutats properes.

La carretera comarcal C-243b de Martorell a Sant Sadurní d'Anoia travessa part del nucli urbà al seu pas pel municipi, mentre que les carreteres locals BV-2249 i BV-2425 neixen a Gelida i comuniquen amb Sant Llorenç d'Hortons i amb Corbera de Llobregat respectivament.

L'autopista AP-7 comunica les principals capitals i grans ciutats de la península Ibèrica situades al llarg de la costa mediterrània amb Europa. Al seu pas per Gelida, es troba la sortida 26, des de la qual s'hi pot accedir en tots dos sentits mitjançant un peatge, on enllaça amb la carretera local BV-2249 que va a Gelida i a Sant Llorenç d'Hortons.

Cultura i societat

Festes locals 
 25 de gener: diada de Sant Pau al castell de Gelida.
 Agost: festa major de Gelida. Se celebra el primer diumenge després de Sant Roc, copatró del poble.
 13 de desembre: diada de Santa Llúcia, copatrona del poble. En honor seu, es fa el tradicional repartiment de l'escudella a la plaça de l'Església, elaborada prèviament al pati dels Lluïsos. També s'organitza la Fira d'artesans i mostra d'entitats. És una de les festes tradicionals més importants i conegudes de Gelida.

Fires 
 Novembre: Funifira. Fira dedicada al funicular de Gelida, el maquetisme, l'oci ferroviari, la gastronomia i els vins i caves. Se celebra el segon cap de setmana del mes.

Entitats destacables 
 Club Futbol Gelida
 Club Esportiu Gelida
 Vailets de Gelida
 Ràdio Gelida, l'emissora municipal de ràdio. La seva primera emissió va ser el 1981, durant la festa major. Es pot sintonitzar al 107.6 FM i a través de la seva pàgina web. El 2006 va celebrar el seu 25è aniversari amb diverses activitats.
 Esbart Rocasagna
 Diables de Gelida
 Gelida Esquí

Fills il·lustres 
 Jaume Vila i Pascual
 Joan Clanchet i Puig (1913-1996) malgrat haver nascut a Molins de Rei es considerava un gelidenc.
 Pere Pallarès i Guilera (1920-2001) músic-directors de cors.

Referències

Vegeu també 
 Escuts i banderes de l'Alt Penedès

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
 Gelida, genealogia i història
 Funicular de Gelida