10 de gener

El 10 de gener és el desè dia de l'any del Calendari Gregorià. Queden 355 dies per finalitzar l'any i 356 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1401 - Barcelona: Privilegi reial pel qual Martí l'Humà funda l'Estudi General de Medicina de Barcelona, després Estudi General de Medicina i Arts, antecedent de la futura Universitat de Barcelona.
 1714 - Sant Quintí de Mediona (l'Alt Penedès): en represàlia al combat de Sant Martí Sarroca, els borbònics incendien el poble i massacren unes 800 persones durant els fets de Sant Quintí a la guerra dels catalans.
 1918:
 surt a la venda el primer número de la revista D'Ací i d'Allà.
 estrena de Rondalla d'esparvers de Josep Maria de Sagarra, al Teatre Romea.
 2016 - Barcelona: Carles Puigdemont és investit president de la Generalitat de Catalunya.
Resta del món
 49 aC: Juli Cèsar creua el riu Rubicó, donant inici a la Segona Guerra Civil Romana.
 1724: Felip V d'Espanya abdica en favor del seu fill primogènit, Lluís I d'Espanya.
 1863 - Londres (Regne Unit): Entra en funcionament el Metro de Londres, el primer ferrocarril subterrani del món.
 1877: S'estableix a Espanya el servei militar obligatori (quatre anys de servei actiu i quatre a la reserva).
 1912, Lawrence (Massachusetts): Les obreres tèxtils declaren la vaga sota el lema: «volem el pa, però també les roses». És una de les primeres victòries del moviment obrer dels Estats Units.<ref>{{cite news |url=http://query.nytimes.com/gst/abstract.html?res=9902E6DC1638E533A2575BC1A9629C94679FD7CF |title=The Fall of the Pemberton Mill. |publisher=The New York Times |date= 18 abril 1886}}</ref>
 1920: Entra en vigor el Tractat de Versalles.
 1928 - Unió Soviètica: Ióssif Stalin ordena l'exili de Lev Trotski.
 1929: Primera aparició de Tintín, el famós personatge creat per Hergé, amb Tintín al país dels soviets. 1995: El rei d'Espanya, Joan Carles I, i l'expresident dels Estats Units, Jimmy Carter obtenen el Premi de la Pau de la UNESCO.
 2011: ETA declara un alto el foc mitjançant un vídeo enviat al diari Gara.
 2011 - París (França): el futbolista argentí Leo Messi guanya la Pilota d'Or. Els seus companys al Barça, Xavi Hernández i Andrés Iniesta, queden en segon i tercer lloc, respectivament.

 Naixements 
Països Catalans
 1859 - Alella, província de Barcelona: Francesc Ferrer i Guàrdia, pedagog i lliure pensador català.
 1913 - Eivissa, Illes Balears: Marià Villangómez Llobet, mestre, poeta, dramaturg, prosista i traductor.
 1917 - Lleida: Carmina Pleyan i Cerdà, lingüista catalana (m. 2011).
 1920 - Bràfim: Joan Andreu i Garriga, músic i compositor de música lleugera (m. 2003).
 1924 - Barcelona: Maria Ferret i Espanyol, fundadora del Moviment Escolta i Guiatge de Mallorca (m. 2012).
 1937 - Folgueroles, Osona: Ricard Torrents, assagista, traductor i crític literari català.
 1940 - Bell-lloc d'Urgell, Pla d'Urgell: Joan Solà i Cortassa, lingüista català (m. 2010).
 1948 - Castelló de la Plana, Plana Alta: Guillermo Montesinos, actor valencià.
 1975 - La Seu d'Urgell, Alt Urgell: Mònica López i Moyano, meteoròloga.

 Resta del món
 1480 - Brussel·les: Margarida d'Àustria, princesa borgonyona, duquessa de Savoia, governadora dels Països Baixos (m. 1530).
 1573 - Gunzenhausen, Baviera, avui Alemanya: Simon Marius, astrònom alemany, descobrí les llunes de Júpiter independentment de Galileu.
 1797 - Hülshoff: Annette von Droste-Hülshoff, important poeta i compositora alemanya (m. 1848).
 1869 - Pokróvskoie, Imperi Rus: Grigori Rasputin, místic rus (m. 1916).
 1871 - Viena: Enrica von Handel-Mazzetti, escriptora austríaca.
 1880 - Madrid, Espanya: Manuel Azaña Díaz, polític, escriptor i president de la Segona República espanyola (m. 1940).
 1886 - Oriolː Nadejda Udaltsova, artista russa, representant prominent de l'avantguarda russa en la pintura (m. 1961).
 1893 - Santiago de Xile, Xile: Vicente Huidobro, poeta xilè (m. 1948).
 1903 - Wakefield, Yorkshire: Barbara Hepworth, escultora britànica (m. 1975).
 1916 - Estocolm (Suècia): Sune Bergström, químic i bioquímic suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1982 (m. 2004).
 1920 - Durwood, Oklahoma: Rosella Hightower, ballarina clàssica estatunidenca (m. 2008).
 1921 - Saragossa: Pilar Andrés de Pablo, coneguda com Pilarín Andrés, va ser una soprano espanyola (m. 2006).
 1922 - Tallinn, Estònia: Ester Mägi, compositora estoniana (m. 2021).
 1924 - Sant Sebastià (País Basc): Eduardo Chillida, escultor basc (m. 2002).
 1936 - Houston, Texas (EUA): Robert Woodrow Wilson, físic i astrònom nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1978.
 1938 - Wisconsin, Estats Units d'Amèrica: Donald Knuth, teòric de ciències de la computació.
 1943 - Casablanca, Marroc: Carmen Giménez Martín''' conservadora d'art espanyola, considerada una de les més importants de l'escultura modernista del món.
 1956:
 Úbeda, Espanya: Antonio Muñoz Molina, escriptor espanyol.
 Huangzhou (Xina): Liu Xinglong (xinès: 刘醒龙), escriptor xinès guanyador del vuitè Premi Mao Dun de Literatura de l'any 2011.
 1981 - Tbilissi, Geòrgia: Tamta Goduadze, cantant de pop grec.

 Necrològiques 
Països Catalans
 1918 - Vilanova i la Geltrú: Magí Sans i Bartomeu, organista i mestre de capella vilanoví (n. 1843).
 1967 - Barcelona: Carles Soldevila i Zubiburu, dramaturg, poeta, periodista i novel·lista català.
 1972 - Barcelona: Carme Bau i Bonaplata, soprano catalana (n. 1889).
 1983 - Barcelona: Alexandre Cirici i Pellicer, crític d'art, escriptor, polític i pedagog català (n. 1914).
 1992 - Barcelona: Joan Teixidor i Comes, escriptor i editor català.
 2003 - Sant Just Desvern: Ramon Sabatés Massanell, dibuixant d'historietes d'humor català (m. 1915).
 2022 - Barcelona: Jordi Sabatés, pianista català (n. 1948).
Resta del món
 1706 - Madrid [d. bateig]ː Luisa Roldán, La Roldana, escultora barroca, primera escultora espanyola registrada (n. 1652).
 1917 - Denver (Colorado. EUA): Buffalo Bill, militar, caçador de bisons i showman estatunidenc (n. 1846)
 1918 - Madrid: María Dolores Rodríguez Sopeña, religiosa, fundadora de diversos instituts catòlics i venerada com a beata (n. 1848).
 1951 - Roma: Sinclair Lewis, escriptor estatunidenc.
 1957 - Nova York: Gabriela Mistral, poetessa xilena, Premi Nobel de Literatura de l'any 1945 (n. 1889).
 1961 - Nova York: Dashiell Hammett, escriptor nord-americà (n. 1894).
 1971 - París (França): Coco Chanel, modista francesa (n. 1883).
 1990 - Los Angeles, Pilar Arcos, cantant cubano-estatunidenca de música popular (n. 1893).
 1997 - Cambridge (Regne Unit): Alexander Robertus Todd, químic escocès, Premi Nobel de Química de l'any 1957 (n. 1907).
 1998 - Lawrence (Kansas): Victor Papanek, dissenyador i educador estatunidenc d'origen vienès ferm defensor de la concepció social i ecològicament responsable de productes, eines i les infraestructures.
 2005 - Gènovaː Margherita Carosio, soprano italiana particularment associada al repertori lírico-coloratura (n. 1908).
 2007 - Ginebra: Carlo Ponti, actor i director italià, marit de Sofia Loren.
 2008 - Los Angeles, Califòrnia: Maila Nurmi, actriu finlandesa-estatunidenca, creadora de Vampira (n. 1922).
 2011 - Buenos Airesː María Elena Walsh, poetessa i música argentina (n. 1930).
 2016 - David Bowie', músic, actor, compositor de rock, arranjador i productor musical anglès (n. 1947).

 Festes i commemoracions 
 Santoral:''
 Sant Gregori de Nissa, bisbe
 Sant Agató I i Melquíades I, papes
 Sant Arcont de Vivers, bisbe
 Sant Pere Ursèol;
 Sant Guillem de Bourges, bisbe
 Sant Gonçal d'Amarante;
 Santa Francesca de Sales Aviat, fundadora de les Germanes Oblates de Sant Francesc de Sales
 Beata María Dolores Rodríguez Sopeña;
 Beat Gregori X papa;

Referències 

10