1900



Esdeveniments 
Països Catalans
 15 de febrerː Surt el primer número de la revista modernista Joventut.
 6 d'abril, Barcelona: S'estrena La filla del mar, d'Àngel Guimerà, al Teatre Romea de Barcelona.
 8 d'abril, Lleida, província de Lleida: s'hi publica el primer número del setmanari "La Comarca de Lleyda".
 13 d'octubre, Barcelona: un grup d'esportistes, encapçalats per Àngel Rodríguez, hi funden el Reial Club Deportiu Espanyol.
 S'inicia la construcció del Parc Güell de Barcelona.
 Barcelona: es publica El jardí abandonat, obra de teatre de Santiago Rusiñol.

Resta del món
 21 de gener: Terratrèmol a l'estat mexicà de Colima que deixa setanta morts i nombrosos ferits.
 27 de febrer: Fundació del Fußball-Club Bayern München.
 14 d'abril: Fundació a París de la Unió Ciclista Internacional.
 15 d'abril: Inauguració de l'Exposició Universal de París.
 2 de juliol: El primer zepelí vola sobre el llac Constança prop de Friedrichshafen, Alemanya.
 20 de setembre: Dissolució dels Estats Pontificis, coincidint amb el trentè aniversari de l'ocupació de Roma per l'exèrcit del rei d'Itàlia Víctor Manuel II.
 14 de desembre, Max Planck publica el seu estudi de la teoria quàntica.
 Redescoberta independent per Hugo de Vries, Carl Correns i Erich von Tschermak-Seysenegg del treballs de Gregor Mendel sobre l'herència dels caràcters, anomenades comunament Lleis de Mendel. 
 Nigèria esdevé un protectorat britànic.
 Integració de Hawaii als Estats Units.
 Publicació de l'assaig La interpretació dels somnis de Sigmund Freud.
 Inventat el clip per Johan Vaaler.
 S'estrena el curtmetratge Grandma's Reading Glass

Naixements 
Països Catalans
 1 de gener - 
 Girona: Xavier Cugat i Mingall, músic i dibuixant català.
 Barcelona: Aurora Redondo, actriu de teatre i cinema (m. 1996).
 21 de març - Barcelona: Antoni Romañà i Pujó, matemàtic i astrònom català, jesuïta, impulsor de l'Observatori de l'Ebre (m. 1980).
 19 de març - Barcelona: Carme Carbonell, actriu catalana de teatre i cinema (m. 1988).
 27 d'abril - Barcelona: Carme Ballester i Llasat, activista pels drets de les dones, republicana, d'esquerres, independentista i la segona esposa del president Lluís Companys (m. 1972).
 12 de maig - Barcelona: Pere Puig i Adam, pedagog i matemàtic català (m. 1960).
 16 de juny - Uncastilloː Inocencia Alcubierre, actriu espanyola (m. 1930).
 21 de juny - Barcelona: Carme Farré i Ors, guitarrista, compositora i professora de música catalana establerta a l'Argentina (m. 1985).
 11 d'agost - La Vall d'Uixó (Plana Baixa)ː Carmen Tur Melchor, cantant d'òpera valenciana (m. 1943).
 19 de setembre, Xarafull, València: Selica Pérez Carpio, mezzosoprano valenciana dedicada a la sarsuela (m. 1984).
 24 de setembre, Igualada: Francesca Madriguera i Rodon –Paquita Madriguera–, pianista i compositora (m. 1965).
 24 de novembre - València: Maximilià Thous i Llorens, escriptor i polític valencià (m. 1957).
 27 de novembre, València: Empar Navarro i Giner, mestra i política valenciana (m. 1986).
 Barcelona: Amèrica Cardunets i Tallada, pintora catalana.
 Mataró: Concepció Boter i Torrents, pintora catalana especialitzada en marines.
 Benissa: María Luisa Palop, pintora valenciana (m. 1973).

Resta del món
 5 de febrer: Adlai Stevenson, polític estatunidenc (mort el 1965).
 11 de febrer: Hans-Georg Gadamer, filòsof alemany (mort el 2002).
 12 de febrer, Saint-Louis, Missouri: Adele Buffington, guionista estatunidenca.
 22 de febrer - Calanda, Aragó, Espanya: Luis Buñuel, director de cinema espanyol (m. 1983).
 2 de març - Dessau, Alemanya: Kurt Weill, compositor alemany d'origen jueu, posteriorment nacionalitzat estatunidenc (m. 1950).
 13 de març - Esmirna, Imperi Otomà: Giorgos Seferis, diplomàtic i poeta grec, Premi Nobel de Literatura 1963 (m. 1971).
 20 de març - Colquechaca, Bolívia: Amelia Villa, escriptora i la primera metgessa boliviana (m. 1942).
 21 de març - Chongqing (Xina): Sun Yu, actor, guionista i director de cinema xinès (m. 1990).
 22 de març - Ljouwert: Christine Buisman, botànica i micòloga neerlandesa dedicada a les malalties de l'om (m. 1936).
 25 de març - Pequín (Xina): Ling Shuhua, escriptora i pintora xinesa (m. 1990).
 30 de març - Paniza, província de Saragossa, Espanya: María Moliner, bibliotecària i lexicògrafa (m. 1987).
 11 d'abril - Košice, Imperi Austrohongarès: Sándor Márai, escriptor hongarès (m. 1989).
 21 d'abril: Hans Fritzsche, periodista i líder nazi alemany (mort el 1953).
 25 d'abril -Viena, Àustria: Wolfgang Pauli, físic austríac, Premi Nobel de Física de 1945 (m. 1958).
 28 d'abril - Noyelles-Godault, Pas de Calais, (França): Maurice Thorez, polític francès, secretari general del Partit Comunista Francès entre 1930 i 1964 (m. 1964)
 30 d'abril - Łódź (Polònia): Janina Konarska-Slomimska, pintora, escultora, artista gràfica i il·lustradora polonesa (m. 1975).
 10 de maig - Wendover, Buckinghamshire (Regne Unit): Cecilia Payne-Gaposchkin, astrònoma i astrofísica britanicoamericana (m. 1979).
 12 de maig - Viena: Helene Weigel, actriu i directora del teatre Berliner Ensemble (m. 1971).
 27 de maig - Lima, Perúː Magda Portal, poeta, escriptora i política peruana (m. 1989).
 1 de juny - Magúncia: Anna Seghers, escriptora que relatà la resistència antifeixista durant la Segona Guerra mundial (m. 1983).
 5 de juny - Budapest (Hongria): Dennis Gabor, físic hongarès, Premi Nobel de Física de l'any 1971 (m. 1979).
 17 de juny - Wegeleben, Prússia: Martin Bormann, dirigent del Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys.
 29 de juny - Lió: Antoine de Saint-Exupéry, escriptor francès.
 6 de juliol, Nova York: Frederica Sagor Maas, guionista de cinema nord-americana (m. 2012).
 8 de juliol - Nova Jersey, Estats Units: George Antheil, pianista i compositor estatunidenc (m. 1959).
 18 de juliol - Ivànovo (Rússia): Nathalie Sarraute, escriptora francesa d'origen rus, figura destacada del nouveau roman (m. 1999).
 29 de juliol - Boden, Norrbotten (Suècia): Eyvind Johnson, novel·lista suec, Premi Nobel de Literatura de l'any 1974 (m. 1976).
 2 d'agost - Danville, Illinois: Helen Morgan, cantant i actriu de teatre i cinema de nacionalitat nord-americana (m. 1941).
 4 d'agost:
 Louis Armstrong “Satchmo”, compositor i intèrpret de jazz.
 Londres, Regne Unit: Elizabeth Angela Marguerite Bowes-Lyon, reina d'Anglaterra.
 18 d'agost - Allahabad, Índia: Vijaya Lakshmi Pandit, diplomàtica i política índia (m. 1990).
 23 d'agost - Ernst Krenek, nascut a Àustria, d'origen txec, i naturalitzat estatunidenc (m. 1991)
 25 d'agost - Hildesheim, Alemanya: Hans Adolf Krebs, metge i bioquímic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1953 (m. 1981).
 10 d'octubre, Washington DC, Estats Units: Helen Hayes, actriu estatunidenca.
 15 d'octubre, Sant Francisco, Estats Units: Mervyn LeRoy, director de cinema nord-americà (m. 1987).
 17 d'octubre, Plattsburgh, Nova Yorkː Jean Arthur, una de les grans actrius estatunidenques dels anys 30 i 40 (m. 1991).
 19 d'octubre, Dresdenː Erna Berger, cèlebre soprano de coloratura, alemanya d'origen suec (m. 1990).
 25 d'octubre, Abeokuta, Nigèria: Funmilayo Ransome-Kuti, feminista nigeriana.
 30 d'octubre, Hèlsinki, Finlàndia: Ragnar Granit, neurofisiològic suec d'origen finlandès. Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1967 (m. 1991).
 5 de novembre, Penzance, Anglaterra: Ethelwynn Trewavas, ictiòloga britànica (m. 1993).
 8 de novembre, Atlanta, Geòrgia (USA): Margaret Mitchell, escriptora i periodista, Premi Pulitzer 1937 per Allò que el vent s'endugué.
 14 de novembre, Brooklyn, Nova York (USA): Aaron Copland, compositor estatunidenc (m. 1990).
 19 de novembre, Magúncia, Alemanya: Anna Seghers, escriptora alemanya que relatà la resistència antifeixista (m. 1983).
 6 de desembre, Clinton, Massachusetts, Estats Units: Agnes Moorehead, actriu estatunidenca (m. 1974).
 17 de desembre, Aynho: Mary Cartwright, matemàtica britànica; estudià la teoria del caos.
 18 de desembre, Saint-Servan (Ille-et-Vilaine)ː Suzy Solidor, cantant, actriu i novel·lista francesa (m.1983).
 Hans-Georg Gadamer, filòsof.
 Cyril Hare - novel·lista britànic.
 Marcel Légaut - filòsof francès.

Necrològiques 
Països Catalans
 12 de gener - Sabadell: Joan Plans i Costa, adroguer, alcalde de Sabadell i president de Caixa d'Estalvis de Sabadell.
 1 de febrer - Vicː Mercè Font i Codina, poetessa vigatana de la Renaixença (n. 1867).
 23 de febrer - Reus: Lluís Quer Cugat, escriptor i economista.
 23 de març - Alacant: Llorenç Casanova i Ruiz, pintor valencià (n. 1844).
 2 d'abril - Sabadell: Francesc de Paula Clerch i Margall, eclesiàstic català.
 17 d'abril - Pará, Brasil: Clotilde Bosch i Carbonell, pintora del  (n. 1829).
 1 de maig - Sabadell: Feliu Crespí i Cirera, filador i alcalde de Sabadell.
 27 de novembre - Barcelona: Francesc Soler i Rovirosa, pintor i escenògraf, considerat el màxim representant de l'escenografia realista a Catalunya (n. 1836).

Resta del món
 13 de març - Nova York: Catherine Wolfe Bruce, destacada filantropa estatunidenca i mecenes de l'astronomia (n. 1816).
 2 de juny -  Gabon: Samori Turé o Samory Touré, va ser un sobirà i un combatent contra la colonització francesa a l'Àfrica de l'oest (n. 1830).
 3 de juny - Ciutat del Capː Mary Kingsley, escriptora i exploradora anglesa molt compromesa amb Àfrica (n. 1862).
 29 de juliol - Monza: Humbert I, rei d'Itàlia assassinat a causa d'un atemptat anarquista.
 21 d'agost - Ponta Delgada: Ernesto do Canto, historiador, bibliòfil i polític de les Açores.
 16 d'agost - París: José Maria Eça de Queiroz, escriptor portuguès (n. 1845).
 25 d'agost - Weimar: Friedrich Nietzsche, filòsof (n. 1844).
 30 de novembre - París (França): Oscar Wilde, escriptor i dramaturg irlandès (n. 1854).

 París: Alexandre Defaux, pintor francès, especialitzat en la pintura de  paisatges i l'animalística.

Referències