3 de maig

El 3 de maig és el cent vint-i-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vint-i-quatrè en els anys de traspàs. Queden 242 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1327, Pedralbes: s'inaugura el Monestir de Pedralbes, amb la consagració de l'esgésia de Santa Maria.
 1462, Salvatierra, Regne de Navarra: Joan el Gran i Lluís XI de França s'hi reuneixen per començar a negociar el que acabarà sent el tractat de Baiona.
 1812, Mataró: durant la Guerra del Francès, les tropes del general Luís de Lacy intenten prendre la vila amb l'ajut de la flota britànica, però, són rebutjades pels francesos.
 1837 - Benicarló, Baix Maestrat: els carlins aixequen el setge de Benicarló de 1837 després que els liberals rebessin reforços durant la Primera Guerra Carlina.
 1871, Barcelona: l'Ajuntament hi instaura el sistema mètric decimal al comerç; és el primer municipi del país que ho fa.
 1930, Barcelona: fundació de la Federació Catalana de Patinatge.
 1937, Barcelona: Fets de maig, revolta anarquista reprimida pel govern.
 1939, València: Desfilada militar, anomenada Desfile de la Victoria, presidida per Franco per commemorar la conquesta de la ciutat.
 2011: El diari La Vanguardia instaura la seva versió catalana, però no en l'edició digital, que es manté únicament en castellà.
 2023: El Lluçanès es converteix en la 43a comarca de Catalunya.

Resta del món
 1211, La Vaur, Comtat de Tolosa: Saqueig de la vila de La Vaur per part de les tropes de Simó de Montfort després de dos mesos de setge.
 1216, Roma (Estats Pontificis): el papa Innocenci III confirma l'orde dels Germans de la Santa Creu, fundat pel beat Teodor de Celles.
 1494, Jamaica: Cristòfor Colom arriba per primera vegada a aquesta illa.
 1815, Tolentino (Regne de Nàpols): final de la Batalla de Tolentino, que es va lliurar sobre el 2-3 de maig. Va ser una batalla decisiva en la guerra napolitana, batalla pel Napoleònic Regne de Nàpols Joachim Murat per mantenir el tron després del congrés de Viena.
 1916, Presó de Kilmainham, Dublín: Patrick Pearse, Thomas MacDonagh i Thomas J. Clarke són afusellats per la seva participació en l'Alçament de Pasqua.
 1937, Nova York, EUA: Gone with the Wind (Allò que el vent s'endugué), novel·la de Margaret Mitchell guanya el Premi Pulitzer.
 1977, Espanya: El govern espanyol legalitza el PSUC.
 1979, Londres, Regne Unit: Margaret Thatcher guanya les eleccions al Parlament del Regne Unit. Per primer cop en la història del país, una dona ocupa el càrrec de Primer Ministre.

Naixements 
Països Catalans
 545, València: Joan Baptista Vives, jurista, diplomàtic i mecenes, fundador del Pontifici Col·legi Urbanià de Propaganda Fide (m. 1632).
 1854, Palma, Mallorca: Joan Alcover, poeta en mallorquí (m. 1926).
 1856, Calaf, l'Anoia: Alexandre de Riquer i Ynglada, intel·lectual i polifacètic artista català: dissenyador, dibuixant, pintor, gravador, bibliòfil, exlibrista, escriptor i poeta.
 1894, Barcelona, Barcelonès: Miquel Llor i Forcada, escriptor català (m. 1966)
 1900, Els Prats de Rei: Rosa Obradors i Rovira, pedagoga catalana (m. 1973).
 1914, Barcelona, Barcelonès: Martí de Riquer i Morera, humanista, especialista en literatura medieval i trobadoresca i expert en el Segle d'or espanyol i El Quixot (m. 2013).
 1950, Utiel, Plana d'Utiel: Gabriel Albiac, filòsof i escriptor valencià.
 1953, Barcelona: Dolors Nadal i Aymerich, advocada i política catalana.
 1975, Xàtiva, la Costera: Ximo Cerdà, professor, científic, escriptor i il·lustrador valencià.
 1993, Terrassa: Andrea Ros, actriu catalana de cinema, teatre i televisió.

Resta del món
 1469, Florència, República de Florència: Nicolau Maquiavel, filòsof florentí (m. 1527).
 1678, Tenerife, Espanya: Amaro Pargo, corsari espanyol (m. 1747).
 1713, París, Regne de França: Alexis Claude Clairaut, matemàtic francès (m. 1765).
 1737, Antrim (Irlanda del Nord): George Macartney. Primer ambaixador britànic a la Xina (m. 1806).
 1761, Weimar, Saxònia (Alemanya): August von Kotzebue, dramaturg alemany (m. 1819).
 1826, Estocolm, Suècia: rei Carles XV de Suècia (m. 1872).
 1839, Remscheid, Rin del Nord-Westfàlia (Alemanya): Johannes Fastenrath, escriptor i hispanista alemany (m. 1908).
 1873, Molde, Noruega: Nini Roll Anker, novel·lista i dramaturga noruega (m. 1942).
 1876, Hamburg: Richard Ohnsorg, actor, director de teatre i activista per a la causa del baix alemany
 1886, Rouen, Normandia, França: Marcel Dupré, compositor francès (m. 1971).
 1891, Kíev, Imperi Rus: Mikhaïl Bulgàkov, escriptor (m. 1940).
 1892, Cambridge, Anglaterra: George Paget Thomson, físic britànic i Premi Nobel de Física de l'any 1937 (m. 1975).
 1896, 
Atenesː Helena de Grècia, reina de Romania (1940 - 1947) (m. 1982).
 Whitefield, Gran Manchesterː Dodie Smith, novel·lista, dramaturga i guionista britànica, autora de 101 Dàlmates (m.1990).
 1898, Kíev (actual Ucraïna: Golda Meir, política israelita. (m. 1978).
 1902, Guebwiller, Alsàcia, Imperi Alemany: Alfred Kastler, físic, Premi Nobel de Física de l'any 1966 (m. 1984)
 1903:
Tacoma, estat de Washington, EUA: Harry Lillis Crosby, conegut com a Bing Crosby, cantant i actor de cinema estatunidenc (m. 1977).
 Providence (Rhode Island), EUA: Ilyas Abu-Xàbaka, poeta, editor, traductor i crític literari libanès, considerat una de les figures capdavanteres de la Nahda.
 1910 - Sant Petersburg: Olga Bergholz, poetessa soviètica (m. 1975).
 1913, Independence (Kansas), EUA: William Inge, dramaturg i guionista de cinema nord-americà.
 1918: Annelise Pflugbeil, professora i clavecinista alemanya.
 1919, Nova York, EUA: Pete Seeger, cantautor i activista polític nord-americà (m. 2014).
 1921, Ailey, Geòrgia, EUA: Sugar Ray Robinson, boxador nord-americà.
 1930, Blaton (actualment integrat a Benissart, Bèlgica): Luce Irigaray, filòsofa, lingüista i psicoanalista, referent del feminisme francès.
 1933:
Barnwell, Carolina del Sud, EUA: James Brown, cantant nord-americà (m. 2006).
 Nova York, EUA: Steven Weinberg, físic nord-americà i Premi Nobel de Física de l'any 1979.
 1934, Alexandria (Egipte): Giuseppe Mustacchi, conegut pel nom artístic de Georges Moustaki, cantautor francès d'origen greco-egipci (m. 2013).
 1937, Rio de Janeiro, Brasil: Nélida Piñón, escriptora brasilera, periodista, editora i professora.
 1938, South Shields (Anglaterra): Lindsay Kemp, ballarí, actor, mestre, mim i coreògraf anglès (m. 2018).
 1942, 
L'Illa de Sòrga: Christiane Ziegler, egiptòloga francesa, ha treballat al departament d'antiguitats egípcies del Museu del Louvre.
Pragaː Věra Čáslavská, gimnasta artística txeca, guanyadora d'onze medalles olímpiques (m. 2016).
 1950, Casablanca, Marroc: Elvira Navares, il·lustradora que conreà la tècnica del pastitx (m. 1981).
 1951, Leningrad (antiga URSS)ː Tatiana Tolstaia, notable escriptora russa moderna.
 1961, Silvan, Turquia: Leyla Zana, política turca d'origen kurd, activista dels drets humans; ha estat membre del Parlament turc.
 1966, Vilagarcía de Arousa, Galícia: Luis Ángel César Sampedro, futbolista i entrenador gallec.
 1975, Knoxville, Tennessee: Christina Hendricks, actriu nord-americana.
 1990, Bucarest: Alexandra Cadanţu, tennista romanesa.
 1991, Londres: Carlo Acutis, beat per l'Església catòlica (m. 2006).

Necrològiques 

Països Catalans
 1885, Màlaga, Andalusia, Espanya: Bernat Ferrandis i Badenes, pintor valencià (n. 1835).
 1955, Barcelona: Josep Maria Junoy i Muns, periodista, poeta i dibuixant català (n. 1887).
 1973, València: Amparo Martí, actriu teatral valenciana (n. 1903).
 2003, Alcorcón, Espanya: Queta Claver, actriu i vedette valenciana (n. 1932).
 2016, Barcelona: Mey Hofmann, destacada cuinera catalana (n. 1946).
 2017, Barcelonaː Enric Tous i Carbó, arquitecte català (n. 1925).
 2021 - Barcelonaː Roser Agell i Cisa, pintora, dibuixant i gravadora catalana (n. 1924).

Resta del món
 1211, La Vaur, Comtat de Tolosaː Guirauda de Laurac, noble del Llenguadoc i figura emblemàtica de la resistència occitana durant la Croada albigesa.
 1598, Ferrara: Anna Guarini, cantant italiana del Renaixement, del concerto delle donne.
 1616, Stratford-upon-Avon, Regne d'Anglaterra: William Shakespeare, escriptor i dramaturg anglès (correspon al 23 d'abril del calendari julià vigent en aquella època).
 1620, Macau (Xina): Sabatino de Ursis, jesuïta italià, matemàtic i astrònom, missioner a la Xina durant el regnat de l'emperador Wanli de la dinastia Ming (n. 1575).
 1704, Salzburg, Arxiducat d'Àustria: Heinrich Biber, compositor i violinista austríac (n. 1644).
 1758, Roma, Estats Pontificis: Benet XIV, Papa de Roma (n. 1675).
 1839, París (França): Ferdinando Paër, compositor parmesà (n. 1771).
 1856, París (França): Adolphe Charles Adam, compositor, pianista i crític de música francès (n. 1803).
 1987, el Caire, Egipteː Dalida, cantant i actriu d'origen italià i nacionalitat francesa, nascuda al Caire (n. 1933).
 1995, Mèxic: Francisco Moreno Capdevila ,artista mexicà d'origen català, més conegut pel seu gravat i altra obra gràfica (n. 1926).
 1997, Múrcia (Espanya): Narciso Yepes, guitarrista espanyol (n. 1927).
 2006:
Würzburg, Alemanya: Siegfried Fink, percussionista, compositor i professor alemany (n. 1928).
 Zúric (Suïssa): Christiaan Karel Appel, conegut com a Karel Appel, pintor i escultorneerlandès, membre fundador del moviment artístic Cobra (n. 1921).
 2014, Chicago, EUA:: Gary Becker, economista i professor universitari estatunidenc (n. 1930).
 2020, Chichester: Selma Huxley, historiadora canadenca que estudià la història balenera del País Basc al Canadà al s. XVI (n. 1927).

Festes i commemoracions 
 Fires i Festes de la Santa Creu, a Figueres (Alt Empordà).
 Festa Major de la Santa Creu de Cabrils, a la comarca del Maresme
 Dia de la Creu de Santa Cruz de Tenerife.
 Dia Mundial de la Llibertat de Premsa
 Onomàstica: Sant Felip apòstol; sant Jaume el Menor apòstol; sant Jaume el Just; Juvenal de Narni, bisbe; Teodosi de Kíev, abat; sant Alexandre I, papa; sant Pasqual de Tormellas, prevere; beat Estanislau de Kazimierz, canonge; venerable Juana de la Cruz Vázquez, franciscana; servent de Déu Istifan al-Duwayhi, bisbe maronita, fundador de l'Orde Libanès Maronita.

Referències 

03