alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1789



Esdeveniments 
Països Catalans
 12 de febrer - Barcelona: s'hi esdevenen els aldarulls coneguts com els "rebomboris del pa".
 Protestes a la Plaça de la Llana de Barcelona per la pujada dels preus dels productes de primera necessitat.
Món
 4 de març - Nova York (EUA): el primer Congrés dels Estats Units hi proclama la nova Constitució.
 28 d'abril - Oceà Pacífic: es fa el Motí del Bounty entre la tripulació del vaixell HMS Bounty de la Royal Navy britànica.
 14 de juliol - París (França): els revolucionaris assalten la Bastilla i n'alliberen els presos.
 26 d'agost - França: Es publica la "Declaració dels drets de l'home i del ciutadà".
 22 de setembre - Valàquia: Té lloc la Batalla de Rymnik entre l'exèrcit otomà i l'aliança ruso-austríaca
 3 d'octubre - Estats Units: George Washington proclama el primer Dia d'acció de gràcies.

Naixements 
Països Catalans
 24 d'octubre - Tàrrega: Ramon Carnicer i Batlle, compositor català d'òpera, mestre de música i l'autor de l'himne nacional de Xile.
 25 de novembre - Mataró: Miquel Biada, promotor i artífex del ferrocarril Barcelona-Mataró
Món
 17 de febrer - Seraing (Principat de Lieja): Mathieu Brialmont, militar francès, neerlandès i belga i ministre belga.
 15 de setembre -  Burlington, Nova Jersey, (EUA): James Fenimore Cooper, novel·lista estatunidenc del Romanticisme (m. 1851).
 5 d'octubre - Whitby, Yorkshire (Anglaterra), William Scoresby, científic i explorador anglès (m. 1857).
 14 de desembre - Varsòviaː Maria Szymanowska, compositora i pianista virtuosa polonesa del  (m. 1831).

Necrològiques

Països Catalans 
 28 de maig - Barcelona: Josepa Vilaret, veïna barcelonina, activa en els Rebomboris del pa, detinguda, sentenciada a mort i executada a la forca.

Món 
 20 de novembre - Maó: Giuseppe Chiesa Baratti, primer pintor professional establert a Menorca, iniciador de l'escola de pintura de Maó.

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1352



Esdeveniments 
 13 de febrer - el Bòsfor: la flota genovesa derrota un estol combinat d'aragonesos, venecians i romans d'Orient en la batalla del Bòsfor.
 18 de desembre - Roma: Innocenci VI és escollit papa. El seu predecessor fou Climent VI.
 Formació del Sultanat de Bengala
 Acamapitzin proclamat rei dels asteques

Naixements

Necrològiques 
 6 de desembre - Avinyó, (França): Climent VI, Papa.

Referències 

Anys del segle XIV
1143

El 1143 (MCXLIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 El regne de Lleó reconeix la independència del Regne de Portugal pel tractat de Zamora

Naixements 
 Xàtiva: Càssim ibn Ferro, savi.

Anys del segle XII
1802



Esdeveniments 
Països Catalans
 16 de juny, Menorca: En nom d'Espanya, el capità general de Mallorca, Joan Miquel de Vives i Feliu, pren possessió de l'illa després de la darrera ocupació del Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda.

Resta del món
 27 de març: Es signa el Tractat d'Amiens que finalitzen les Guerres Napoleòniques entre la Gran Bretanya i França.
 28 de març: Heinrich Wilhelm Olbers descobreix L'asteroide (2) Pal·les. És el segon asteroide més gran i el segon a ser descobert, quan Olbers estava realitzant observacions per a localitzar i determinar l'òrbita del primer asteroide descobert, l'(1) Ceres.
 31 de desembre: El peshwa maratha Baji Rao de Poona i la Companyia Britànica de les Índies Orientals signen el Tractat de Bassein.
 2 d'agost: Napoleó Bonaparte és confirmat consol de per vida en un plebiscit.
 17 d'octubre, Estats Units: Tractat de Fort Confederation entre els Estats Units i els choctaws.
 François-René de Chateaubriand publica René.
 Georg Friedrich Grotefend desxifra part de l'escriptura cuneïforme.
 Intentant desembarcar a Ceilan la HMS Sensible queda destrossada.

Naixements 
Països Catalans
 19 de febrer, Traiguera, el Baix Maestrat: Pere Labèrnia, lexicògraf, gramàtic i humanista valencià establert a Catalunya
 17 de març, Carlet, Ribera Alta: Marià Pellicer, missioner i lingüista valencià (m. 1844).
 14 d'octubre, Ciutat de Mallorcaː Concepción Rodríguez, actriu mallorquina (m.1880).
 Pascual Pérez Gascón, pedagog, organista i compositor valencià 

Resta del món
 26 de febrer, Besançon, el Franc Comtat, França: Victor Hugo, escriptor francès
 4 d'abril, Hampden, Massachusetts [actualment a Maine]ː Dorothea Dix, educadora, reformadora social americana (m. 1887).
 9 d'abril - Elias Lönnrot, filòleg finès 
 1 de maig, Venèrca, Françaː Joan Baptista Noulet, investigador, arqueòleg i naturalista. Va fixar definitivament l'edat dels Pirineus 
 12 de juny, Norwich, Norfolk, Anglaterra: Harriet Martineau, escriptora anglesa
 24 de juliol, Villers-Cotterêts, França: Alexandre Dumas (pare), novel·lista i dramaturg francès 
 27 de juliol, Copenhaguenː Ida da Fonseca, cantant d'òpera i compositora danesa (m. 1858).
 José María Estrada, president de Nicaragua

Necrològiques 
Països Catalans
 29 de desembre, L'Alcúdia, Ribera Alta: Joan Baptista Madramany i Carbonell, horticultor i poeta valencià en llengua castellana (n. 1738).

Resta del món
 14 de gener - Parísː Marie Allard, important ballarina francesa (n.1742).
 22 de maig, Mount Vernon, Virginiaː Martha Washington, primera Primera dama dels Estats Units (n. 1731).
 15 de juliol, Santo Domingo: Louis Fréron, polític i periodista francès, representant a l'Assemblea Nacional durant la Revolució Francesa.
 28 d'octubre, Siena, Regne d'Etrúria: Carlo Lapini, compositor del classicisme.
 Ferrara: Rafael Nuix, teòleg jesuïta toranès.

Referències 

Un any abans / Un any després
274

El 274 (CCLXXIV) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Reforma de la moneda a Roma.
 25 de desembre: Aurelià consagra el Temple del Sol a Sol Invictus.

Referències 

Segle III
1148



Esdeveniments 
 31 de desembre - Tortosa (el Baix Ebre): Ramon Berenguer IV culmina la conquesta de la ciutat al califa almoràvit al-Muzaffar.

Naixements 
 El Papa Honori III

Anys del segle XII
1231

Resum dels esdeveniments de l'any 1231:

Naixements 
 Països Catalans
 Resta del món
 17 de març - Japó: Shijō, 87è emperador del Japó (m. 1242).
 Xingtai (Imperi Mongol)ː Guo Shoujing, astrònom, enginyer hidràulic, inventor i matemàtic xinès (m. 1316).
 Joan de Borgonya, comte del Charolais i senyor de Borbó per casament amb Agnès de Borbó-Dampierre (m. 1268).

Necrològiques 
 Països Catalans

 Aurembiaix d'Urgell, comtessa d'Urgell a Balaguer

 Resta del món

 13 de juny - Pàdua (Itàlia). Sant Antoni de Pàdua.
 17 de novembre - Marburg (Hessen)ː Elisabet d'Hongria, princesa hongaresa. És venerada com a santa per l'Església catòlica i l'anglicanisme, i com a renovadora de la societat pel luteranisme (n. 1207).
 25 de desembre - Tolosa de Llenguadoc (Comtat de Tolosa)ː Folquet de Marsella, bisbe de Tolosa i trobador (n. c. 1155).

Referències 

Anys del segle XIII
1242



Esdeveniments 
Països catalans
 30 de desembre - Alzira (la Ribera Alta): Jaume I conquereix la vila.
Món
 5 d'abril - llac Peipus: Té lloc la Batalla del gel entre els cavallers teutons i els habitants de la República de Nóvgorod liderats per Alexandre Nevski. Les tropes russes aturen les germàniques i consoliden el futur paper de Moscou en una espectacular batalla sobre el gel.
 28-29 de maig - Avinhonet, Comtat de Tolosaː Massacre dels inquisidors del tribunal de Tolosa i del seu seguici mentre dormien al castell de la localitat.
 Un metge àrab (Ibn Nafis) descriu els ventricles del cor i el circuit menor de la sang.

Naixements 
Països catalans

Món
 15 de setembre - Japó: Príncep Munetaka, onzè shogun

Necrològiques 
Països catalans
Món
 10 de febrer - Martirano (Calàbria): Enric VII d'Alemanya

Referències 

Anys del segle XIII
1469

(Brescia

Esdeveniments 
 Es van casar els Reis Catòlics.

Naixements 
 15 d'abril, Rai Bhoeki Talwandi, avui Nankana Sahib (el Panjab): Nanak Dev Ji, guru fundador del sikhisme.
 3 de maig, Florència, República de Florència: Nicolau Maquiavel, filòsof florentí.
 31 de maig, Alcochete: Manuel I de Portugal, infant i rei de Portugal.
 Mòdena: Vincenzo Lusignan, organista.
 setembre, Brescia: Laura Cereta, humanista, escriptora i feminista (m.1499).

Necrològiques 
 8 d'octubre, Spoleto, Itàlia: Filippo Lippi, pintor italià del Quattrocento (segle xv) (n. 1406).

Referències 

Anys del segle XV
1794



Esdeveniments 
Països Catalans
 1 de maig - el Voló (el Rosselló): L'exèrcit francès resultà victoriós en la batalla del Voló durant la guerra Gran.
 20 de novembre - Pont de Molins (Alt Empordà): L'exèrcit francès guanya la batalla del Roure durant la Guerra Gran.
 27 de desembre - Figueres (Alt Empordà) és ocupat per tropes franceses.
Resta del món
 26 de juny - Fleurus (Hainaut, Valònia): l'exèrcit de la Primera República Francesa surt victoriós de la batalla de Fleurus en el curs de la guerra de la Primera Coalició.
 5 de juliol - West Suffield, Connecticut (EUA): Sylvester Graham, nutricionista nord-americà, creador de la farina Graham i de la galeta Graham (m. 1851).
 18 de setembre - Sprimont (Ducat de Limburg): Batalla de Sprimont
 Fi del Regnat del Terror, dins del procés de la Revolució Francesa
 Aleksandr Suvórov conquereix Praga amb una matança de civils

Naixements 
 21 de febrer: Antonio López de Santa Anna, militar i president de Mèxic
 17 de març, Montevideo, Banda Oriental: Gabriel Antonio Pereira, President de l'Uruguai.

 París: Antoine Prumier, intèrpret d'arpa francès

Necrològiques 
Països Catalans
 27 de gener - València: Francesc Pérez Bayer, erudit i humanista valencià de la Il·lustració (n. 1711).
Resta del món
 5 d'abril - Danton, polític francés, dirigent de la Revolució Francesa (executat) (n. 1759).
 17 d'abril - Bordeusː Angélique du Coudray, llevadora pionera i molt influent en la França del  (n. 1712).
 23 d'abril - Shaoyang, Hunan (Xina): Wei Yuan, historiador, geògraf, filòsof i escriptor xinès (m. 1857).
 27 d'abril - Calcuta, Índia britànica: William Jones, filòleg britànic (n. 1746).
 29 d'abril - Bourg-la-Reine, França: Nicolas de Condorcet, Marie-Jean-Antoine Nicolas de Caritat, marquès de Condorcet, matemàtic, filòsof i polític (m. 1743).
 8 de maig - Antoine Laurent Lavoisier, químic francès (n. 1743)
 15 de maig - Beaulieu Castle: Suzanne Curchod, salonnière i escriptora francosuïssa (n. 1737).
 23 de maig - Praga: Ignaz Moscheles, pianista i compositor txec (m. 1870).
 24 de juliol - París: Rosalie Filleul, pintora francesa (n. 1753).
 25 de juliol - París (França): André Marie de Chénier,, anomenat André Chénier, fou un poeta en llengua francesa (n. 1762).
 28 de juliol - Maximilien de Robespierre, polític francès (n. 1758)

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1803



Esdeveniments 
 Països Catalans

 Resta del món
 2 de maig - Estats Units - França: se signa la Compra de Louisiana pels dos països per 15 milions de dòlars.
 23 de setembre - Assaye (Maharashtra, Índia): els britànics obtenen una victòria definitiva a la batalla d'Assaye contra els marathes i els francesos en el curs de la Segona Guerra Anglo-Maratha
 1 de novembre - Laswari (Rajasthan, Índia): els britànics van guanyar la batalla de Laswari durant la Segona Guerra Anglo-Maratha.
 28 de novembre - Adgaon (Maharashtra, Índia): els anglesos guanyen la batalla d'Angaon contra els marathes durant la Segona Guerra Anglo-Maratha.
 30 de novembre - La Corunya (Espanya)ː Salpa l'expedició Balmis, missió sanitària que pretenia portar la vaccina de la verola arreu de l'Imperi Espanyol.
 20 de desembre - França entrega Louisiana als Estats Units.

Naixements 
Països Catalans
 Barcelona - Francesc Xavier Parcerisa, pintor i litògraf català.

Resta del món

 7 d'abril - París: Flora Tristán, escriptora i activista social francesa d'origen peruà, una de les fundadores del feminisme modern (m. 1844).

 30 d'abril - Albrecht Graf von Roon, canceller de Prússia (m. 1879).
 15 de maig - Michoacán, Mèxic: Juan Nepomuceno Almonte, ministre de l'Imperi Mexicà i president de la Regència (m. 1869).
 24 de maig - Charles Lucien Bonaparte, naturalista francés (m. 1857).
 25 de maig - Boston, Massachusetts (EUA): Ralph Waldo Emerson, assagista, filòsof i poeta estatunidenc (m. 1882).
 5 de juliol - (East Dereham, Norfolk (Anglaterra): George Borrow, escriptor anglès que deixà nombroses novel·les i llibres de viatge basats en les seves experiències personals per diversos països de l'Europa del  (m. 1881).
 24 de juliol - Adolphe Adam, compositor francès (n. 1856).
 11 de desembre - La Côte-Saint-André, Isère, França: Hector Berlioz, compositor francés (m. 1869).
 29 de novembre - Salzburg (Àustria): Christian Andreas Doppler, matemàtic i físic austríac (m. 1853).
 Fregenal de la Sierra (Badajoz): Juan Bravo Murillo, polític Espanyol i president del Govern Espanyol (1851-1852) (m. Madrid 1873).

Necrològiques 
 Països Catalans

 Resta del món
 14 de juliol, València: José Camarón Boronat, pintor, gravador i il·lustrador valencià (n. 1731).
 20 de setembre - Dublín, Irlanda: Robert Emmet ,polític irlandès (n. 1778).
 18 de desembre - Weimar: Johann Gottfried Herder, filòsof, teòleg i crític literari alemany que el seu treball va contribuir a l'aparició del Romanticisme alemany.

 16 de febrer, Praga, Bohèmia: Giovanni Punto, concertista de corn i compositor.
 Madrid: Manuel García de Villanueva Hugalde y Parra, actor, escriptor i músic.

Referències
1

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu U (nombre).

Esdeveniments

Llocs

Àfrica 
 Fundació d'Axum a Etiòpia.

Amèrica 
 Moxos deixa de ser una important zona religiosa d'Amèrica del Sud.

Àsia 
 A la Xina comença el regnat de l'emperador Ping de la Dinastia Han.
 Confuci rep el seu primer títol real nom pòstum: Senyor Baochengxun Ni.
 Introducció del Budisme en Xina.
 Comença l'Era Yuanshi a la Dinastia Han (Xina).
 A la Xina els funerals es tornen més elaborats, respecte als ornaments funeraris que ara inclouen: roba, joieria i models de soldats i servents.
 Es dissenya a la Xina torres de perforació de 18 metres d'altura.
 Construcció del primer gran port artificial a Israel.

Imperi Romà 
 Tiberi sota les ordres d'August sufoca els revoltes a Germania (anys 1-5)
 Tiberi organitza un cens a l'imperi.
 August nomena a Ariobarzanes II rei d'Armènia.
 Gaius Caesar i Luci Emili Paul·le són assignats cònsols.
 S'extingeixen els lleons a l'Europa Occidental.
 Construcció de l'Aqüeducte d'Aqua Alsienta.
 Aparició de la seda a Roma.

Temàtiques

Literatura 
 S'escriu el poema les Metamorfosis per Ovidi.
 Titus Livi escriu la seva monumental història de Roma (Ab Urbe Condita).

Religió 
 Al naixement de Jesucrist (segons els cristians) es marca l'any de partida del seu calendari.
 El budisme és introduït a la Xina.

Naixements 
 Jesucrist, segons la data tradicional calculada per Dionís l'Exigu en el seu calendari.
 Luci Juni Gal·lió, cònsol romà en el 65.

Necrològiques 
 Tigranes IV d'Armènia
 Zhao Feiyan, emperadriu de la Xina.

Referències 

01
2

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu dos.

L'any 2 és un any comú anomenat així des de la implantació del calendari gregorià, on es pren el naixement de Jesús com a referència per datar èpoques.

Esdeveniments 
 Retrobament en l'Eufrates entre el cònsol Gaius Caesar i Fraates V, rei d'Imperi Part.
 Gai Cèsar és greument ferit en intentar suprimir una revolta a Armènia en contra la imposició romana de Ariobarzanes II.
 Elecció a Roma de Publi Alfè Var i de Publi Vinici com a cònsols
 August dona el permís a Tiberi per tornar a Roma del seu exili a l'illa de Rodes.
 Cedeides esdevé arcont d'Atenes
 La població assoleix una xifra propera als 60 milions a la Xina segons el cens finalitzat en aquesta data, força acurat

Naixements 
 Apol·loni de Tíana, filòsof grec
 Deng Yu, militar xinès

Necrològiques 
 Lucius Cesar, aristòcrata romà

Referències 

01
3

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu nombre tres.

Esdeveniments 
 Utilització per primer cop a la Xina del carretó o carretilla
 Luci Eli Làmia i Marc Valeri Mesala Mesalin són cònsols a Roma.
 El rei Marcomà Marobod unifica les tribus sueves.

Naixements 
 Pau de Tars o Sant Pau
 24 de desembre - Galba

03
4

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quatre.

Esdeveniments 
 Tiberi és anomenat hereu d'August.
 Tiberi adopta a Germànic.
 La llei Lex Aelia Sentia regula la manumissió d'esclaus
 Fraates V de Pàrtia és assassinat. La corona passa a Orodes III de Pàrtia.
 Nicolau de Damasc escriu el volum 14 del seu Història del món.

Naixements 
 Luci Juni Moderat Columel·la, escriptor romà (m. 70).
 Daemusin de Gogurieo, rei de Koguryŏ (Corea i Manxúria), (m. 44).

Necrològiques 
 Artavasdes IV, rei d'Armènia (n. 20 aC).
 Bak Hyeokgeose del regne de Silla, primer regent de Corea.
 Gaius Caesar fill d'Agripa i Júlia mor per les ferides que va patir durant la campanya a Artagira (Armènia).

04
5

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinc.

Esdeveniments 
 L'emperador Ru Zi Ying ascens al tron de la Xina.
 Tiberi conqueriex la Germania inferior, derrotant les tribus longobards que habitaven la conca inferir riu Elba.
 Polyainus Marathonius és arcont d'Atenes.

05
6

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu sis.

Esdeveniments 
 Quirí realitza un cens a Judea (d'acord amb Flavi Josefus)
 Gran incendi a Roma
 Establiment del procés per ocupar un càrrec públic a la Xina (precursor de les oposicions)

Naixements 
 Neró, fill de Germànic Cèsar i Agripina I.
 Cesonia, empedradiu romana.

Necrològiques 
 Cleòpatra Selene, reina de Cirenaica i Líbia.
 Orodes III de Pàrtia, rei de Pàrtia.

06
7



Naixements 
 Drus Cèsar: fill de Germànic i Agripina I.

Necrològiques 
 Atenodor Cananita, filòsof estoic.

Referències 

07
8

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuit.

Esdeveniments 
 3 d'agost - El General romà Tiberi derrota els Dalmacians en el riu Bathinus.
 Vipsania Julia és exiliada.
 Ovidi és desterrat de Roma i exiliat al mar Negre a prop de Tomis.
 Tincomarus és despullat com a rei dels Atrebates en Britania i Eppillus.
 Vonones I es converteix en rei de Pàrtia.
 Comença l'era Chushi de la Dinastia Han a la Xina.
 Wang Mang és el virtual governant de la Xina.

Necrològiques 
 Marc Valeri Messala Corví, general romà.
 Mecenes, conseller d'August

08
9

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu nombre nou.

Esdeveniments 
 Batalla del bosc de Teutoburg: Els germànics dirigits per Armini derroten a tres legions romanes, dirigides per Publi Quintili Var

Naixements 
 Vespasià, emperador romà

09
10

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu deu.

Esdeveniments 
 Extinció de la dinastia grega de Bactriana.
 Il·líria es reparteix entre Panònia i Dalmàcia.
 Divisió de la tribu germànica dels Irmiones.

Naixements 
 Heró d'Alexandria, enginyer grec.

Necrològiques 
 Claudi, emperador romà.

Cinema 
 10, la dona perfecta de Blake Edwards (1979)

Segle I
11

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu onze.

L11 (XI) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Naixements 
 4 d'abril: Lívia Drusil·la, fill de Germànic i Agripina I.

Segle I
12

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu dotze.

Esdeveniments

Judea 
 Anni Ruf és anomenat prefecte de Judea.
 Publi Sulpici Quirí torna a Judea per convertir-se en conseller de Tiberi.

Roma 
 L'exèrcit d'Artàxides és enderrocat pels romans.
 August ordena la major invasió d'Alemanya més enllà de Rin.
 Germànic Cèsar i Gai Fonteu Capitó III són cònsols.

Naixements 
 31 d'agost - Calígula, emperador de Roma.

Segle I
13

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu tretze.

Esdeveniments 
 Testament d'August.
 El senat romà aboleix els Vigintisexviri.
 Tiberi entra triomfant a Roma, gràcies a les campanyes que Germànic porta a la Germània.
 Reinstauració de Abgar V d'Edessa al tron d'Osroene.
 Estrabó escriu els seus coneixements sobre la Terra.

Segle I
14

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu catorze.

Esdeveniments 
 Tiberi succeeix a August com a emperador de Roma.
 Revoltes a Germània per part de les legions romanes després de la mort d'August.
 El cens de població està al voltant de 4.973.000 ciutadans romans.
 Divinització d'August.
 Insurreccions a Àfrica.

Necrològiques 
 19 d'agost - Cèsar August, primer emperador de l'Imperi Romà.

Segle I
15

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quinze.

Esdeveniments 
 Fundació d'Emona, avui Ljubljana.
 Valeri Grat és anomenat prefecte de Judea.

Naixements 
 Drusil·la, princesa romana, germana i amant de Calígula.
 Valèria Messal·lina, emperadriu romana, esposa de l'emperador Claudi.
 24 de setembre - Vitel·li: emperador romà

Necrològiques 

Segle I
16

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setze.

Esdeveniments 
 Els Querusc són derrotats per l'exèrcit romà a la batalla d'Idistavisus Campus.

Naixements 
 16 de setembre - Drusil·la, germana de Calígula. (Morta el 38)
 Agripina II - Emperador romà.

Necrològiques 
 Escribònia - Segona esposa d'August. (Data probable)

Segle I
17

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu disset.

Esdeveniments 
 Imperi Romà: Germànic Cèsar comanda campanyes militars cap a Àsia Menor.
 Àsia Menor: Capadòcia esdevé província romana.
 Àsia Menor: un terratrèmol destrueix les ciutats de Sardes i Hieràpolis de Frígia.
 Germània: hi comença una guerra civil.
 Sejanus és nomenat Prefecte pretorià.
 Publicació de Ab Urbe Condita ("Història de Roma des de la seva Fundació") en 142 volums per Livi.

Necrològiques 
 Ovidi, poeta romà (o l'any 18)
 Livi, historiador romà
 Gai Juli Higini, autor romà

Segle I
18

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu divuit.

Esdeveniments 
 Roma: Thusnelda (esposa del guerrer germà Armini) és exhibida en la desfilada de la victòria del general Germànic, tot i que aquest va perdre per sempre Germània a mans de l'Imperi Romà.
 Fundació de Seül.
 Caifàs es converteix en sum sacerdot del temple jueu.

Necrològiques 
 Possible mort d'Ovidi (també en el 17).
 Arquelau de Judea, Etnarca de Judea, Samaria i Idumea.

Segle I
19

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu dinou.

Esdeveniments 
 Catualda deposa Marobod, rei dels marcomans.

Necrològiques 
 Germànic Cèsar, general romà.
 Armini, líder germànic.
 Vonones, rei part.

Referències 

Segle I
20

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint.

El 20 (XX) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Fundació de Tiberíades.
 Aule Corneli Cels escriu una Enciclopèdia de Medicina.
 Galba és pretor de Roma.

Segle I
21



Esdeveniments 
 Construcció de les primeres plomes per escriure a Roma
 Quart consolat de Tiberi.

Necrològiques 
 Armini el querusc (38), guerrer germà que va destruir l'exèrcit romà.
 Publi Sulpici Quirí, governador romà de Síria.

Segle I
22

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-dos.
El 22 (XXII) va ser un any que començà en dijous (un enllaç que mostrarà tot calendari) de calendari julià, en vigor en aquella data.

En l'imperi romà l'any fou nomenat com "el del consulat d'Agripa i Galba" o, menys comunament, com el 755 Ab urte condita, sent la seva denominació com 22 posterior, de l'edat mitjana.

Esdeveniments 
 S'imposa la llei romana a la Gàl·lia
 Inici de la dinastia Han a la Xina.

Naixements 
 (dubtós) Valèria Messal·lina, tercera esposa de l'emperador Claudi.

Necrològiques 
 Júnia Tèrcia, esposa de Gai Cassi Longí i germana de Marc Juni Brut tiranicida.

Segle I
23

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-tres.

Esdeveniments 
 Comença el regnat del rei Ptolemeu de Mauritània
 Estrabó publica la seva geografia, comprenent el saber cartogràfic clàssic
 Liu Xuan, un rebel Han es revolta contra la dinastia Xin i es proclama emperador

Naixements 
 Plini el Vell

Necrològiques 
 6 d'octubre: Wang Mang, emperador xinès, fundador de la dinastia Xin
 Drus el Jove, net de Tiberi

Segle I
24

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-quatre.

Esdeveniments 
 Fi de la dinastia Xin a la Xina. La dinastia Han torna al poder.
 Fi de la guerra que enfrontava a Roma amb Numídia i Mauritània.
 Charmides és arcont d'Atenes.

Necrològiques 
 Possible mort d'Estrabó (també pot ser en el 19)

Segle I
25

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-cinc.

Esdeveniments 
 Tiberi s'instal·la una controvèrsia entre Messènia i Esparta durant els Dentheliales en el Taígetos, l'adjudicació de les terres a Messènia.
 Cossus Cornelius Lentulus i Marcus Asinius Agrippa es converteixen en cònsols.
 Es restableix la dinastia Han a la Xina on Liu Xiu s'autoproclama emperador.

Naixements 
 Civilis

Necrològiques 
 Emperador Gengshi Han
 Ruzi Ying

Segle I
26

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-sis.

El 26 (XXVI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Incendi al Celi de Roma
 Ponç Pilat és enviat a Judea
 Tiberi es retira a Capri

Naixements 
 Nerva, emperador romà

Referències 

Segle I
27

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-set.

Esdeveniments 
 El mal estat de l'estai Fidenae al caure provoca la mort de 20.000 els 50.000 espectadors.
 Utilitzant les dates i els intervals enumerats a l'Evangeli de Lluc, aquest any es pot establir com quan Joan Baptista comença a predicar al Jordà. També és probable que Jesús de Natzaret fos batejat per Joan els darrers mesos d'aquest any abans de la seva temptació i la primera de les tres Pasques enumerades a l'Evangeli de Joan.

Naixements 
 Judea: Herodes II Agripa
 Petroni, escriptor romà
 Wang Chong, escriptor xinès

Referències 

Segle I
28

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-vuit.

El 28 (o XXVIII) va ser un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els frisis negocien un tractat amb els romans en el riu Rin per evitar la conquesta.

Naixements 
 Ming of Han emperador de la Xina

Necrològiques 
 Onjo of Baekje emperador de Corea

Segle I
29

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-nou.

Esdeveniments 
 Conquesta de Sofia per part dels romans
 Agripina I és exiliat a l'illa de Ventotene (i els seus fills tret de Calígula) són empresonats

Necrològiques 
 Lívia Drusil·la, muller d'August i mare de Tiberi

Segle I
30

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta.

Esdeveniments 
 Els romans es torben la ciutat de Tournai a Bèlgica

Naixements 
 8 de novembre - Nerva: Emperador romà

Necrològiques 
 Divendres Sant - Jesucrist - és la data actualment més acceptada (tradicionalment 33). Altres autors l'estableixen exactament el 3 d'abril de l'any 33

Segle I
31

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-u.

Esdeveniments 
 Tiberi torna a Roma des de Capri.

Naixements 
 Gai Musoni Ruf, filòsof romà.

Necrològiques 
 Roma: Sejà per orde de Tiberi.
 Roma: Livil·la.
 Sant Esteve màrtir, apedregat.

Segle I
32

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-dos.

Esdeveniments 
 Sant Pere és nomenat el primer papa
 3 de setembre - Mèxic: primers documents escrits d'Amèrica amb esteles de l'època Olmeca tardà

Naixements 
 Marc Salvi Otó: emperador romà

Necrològiques 
 Luci Calpurni Pisó Cesoní, cònsol romà

Segle I
33

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-tres.

Esdeveniments 
 Galba és Consol romà.
 Tiberi funda un crèdit bancari a Roma.
 Una crisi financera accessos a Roma, donat a les polítiques fiscals mal escollides. El valor de la terra va caure en picat i el crèdit va augmentar. Aquestes accions va conduir a una falta d'efectiu, una crisi de confiança i molta especulació del sòl. Les primeres víctimes va ser els senadors, els cavallers i els rics. Moltes famílies aristocràtiques es van arruïnar.

Naixements 
 Gaius Rubellius Plautus, fill de Gaius Rubellius Blandus i Júlia Drusa

Necrològiques 
 3 d'abril, Jerusalem (Palestina) - Jesús de Natzaret, crucificat per la cohort de Ponç Pilat a instàncies del Sanedrí (data més probable).
 Agripina I dona de Germànic Cèsar (suïcidada per inanició).
 Marc Emili Lèpid cònsol de Roma.

Segle I
34

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-quatre.

Esdeveniments 
 Construcció d'un aqüeducte romà a tres bandes a partir de Nimes i el funcionament del 269 milles.
 Pau de Tars i Sant Bernabé apòstol comencen a predicar l'evangeli als Jentils.
 Intervenció romana a Armènia (34-37).
 Els habitants originals de Dàcia es revolten contra els Sàrmates tribu Iazyges que els van esclavitzar.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 4 de desembre - Volterra (la Toscana): Persi, poeta satíric llatí d'origen etrusc (m. 62).

Necrològiques 
 Sant Esteve màrtir, el primer màrtir del cristianisme

Segle I
35

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-cinc.

Esdeveniments 
 Tiridates III és coronat rei de Pàrtia

Naixements 
 8 de novembre - Nerva, emperador romà
 Ban Zhao, historiadora xinesa
 Quintilià, retòric romà

Necrològiques 
 Epaticcus, príncep de Catuvellauni
 Artaxes III, rei Armènia
 Mahajabeen II, rei d'Esbee

Segle I
36

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-sis.

Esdeveniments 
 Ponç Pilat torna a Roma.
 Conversió de Pau de Tars (Sant Pau) al cristianisme (data popular).
 Marc Claudi Marcel VII és governador de Judea romana i Samària.

Segle I
37

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-set.

Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Gneu Acerroni Pròcul és proclamat cònsol.
 18 de març - El Senat proclama a Calígula emperador de Roma.
 Un terratrèmol destrueix Antioquia de l'Orontes.
 Sant Pere funda l'Església Ortodoxa Siriana (data tradicional).
 Any probable de la conversió del fariseu Pau de Tars al cristianisme.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 15 de desembre - Neró, emperador de Roma.
 Flavi Josep, historiador jueu.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 16 de març - Tiberi, emperador de Roma.
 1 de maig - Antònia Menor, filla de Marc Antoni.
 Marobod, rei marcomà.

Segle I
38

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-vuit.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 Boda probable entre Valèria Messal·lina i Claudi.

Temàtiques

Arts i ciències 
 Fedre escriu un recull de faules populars.

Naixements 
 Marc Valeri Marcial, epigrama llatí.

Necrològiques 
 Drusil·la, germana de Calígula
 Sant Andreu l'apòstol.
 Du Shi, enginyer i arquitecta xinès

Segle I
39

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-nou.

Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Domici Afer i Calígula són cònsols.
 Herodes I Agripa, rei de Judea, acusa a Herodes Antipas de conspiració contra Calígula. Antipas és exiliat Agripa i rep el seu territori.
 Calígula ordena una estàtua de si mateix al Temple de Jerusalem.
 Les germanes Trung resisteixen a la Xina davant les influències de Vietnam.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 3 de novembre, Còrdova: Marc Anneu Lucà, poeta romà.
 30 de desembre: Tit Flavi Sabí Vespasià, Emperador romà (79-81).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 Sèneca el Vell, retòric cordovès.

Referències 

Segle I
40

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Calígula s'embarca a una campanya per conquerir Britània però fracassa.
 Mauretània s'incorpora a l'Imperi Romà com la Província romana de Mauritània.
 Calígula transforma el Principat en una autocràcia hel·lenística. Ell distribueix honors a discreció, es declara a si mateix un déu i que tots els caps de les estàtues de les divinitats gregues se substitueixin per la seva.

Europa 
 La tribu germànica quades es va expandir més enllà del que avui en dia seria Moràvia i Eslovàquia.

Àsia 
 Vardanes I és rei de l'Imperi Part.

Temàtiques

Arts i ciències 
 Filó d'Alexandria ensenya que tots els homes neixen lliures.

Naixements 
 13 de juny, Frejús - Gneu Juli Agrícola, general romà i governador de Britània.
 Dioscòrides Pedaci, metge grec.
 Sext Juli Frontí, magistrat romà.
 Dió Crisòstom, filòsof i historiador grec.
 Claudia Octavia, filla de Claudi i Valèria Messal·lina.
 Emperadriu Ma, de la dinastia Han.

Necrològiques 
 Ptolemeu de Mauritània. (executat per Calígula)

Referències 

Segle I
41

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-u.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 24 de gener - Claudi succeeix a Calígula com a emperador de Roma després del seu assassinat.
 Gai Senti Saturní I i Calígula són cònsols.
 Claudi fa a Herodes I Agripa rei de Judea.
 Claudi restaura la llibertat religiosa als jueus a tot l'imperi, però els prohibeix el proselitisme a Roma.

Àsia 
 L'emperador Liu Xiu de la dinastia Han, substitueix la seva esposa Guo Shentong per la seva consort Yin Lihua com a emperadriu.

Temàtiques

Religió 
 Els deixebles de Jesús després de la diàspora, sobretot en Damasc i Antioquia, són anomenats per primera vegada com a cristians

Naixements 
 Marc Valeri Marcial, poeta llatí. (data probable)
 12 de febrer - Claudi Tiberi Germànic, fill de Claudi i Valèria Messal·lina.

Necrològiques 
 24 de gener - Calígula, emperador de Roma. (Assassinat)
 24 de gener - Julia Drusil, filla de Calígula.

Segle I
42

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-dos.

Esdeveniments 
 Imperi Romà: Claudi i Gai Cecina Llarg són cònsols.
 Imperi Romà: Conquesta romana de Ceuta.
 Àfrica: Els territoris actuals d'Algèria i Marroc passen a ser de domini romà.
 Claudi comença la construcció de Portus.
 El general xinès Ma Yuan inicia la campanya contra la revolta de les Germanes Trung al Vietnam.
 25 de gener: data de celebració de la memòria de Sant Pau de Tars essent suposadament i tradicionalment la data de la seva conversió al cristianisme.

Naixements

Necrològiques

Referències 

Segle I
43

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-tres.

Esdeveniments 
 El geògraf Pomponi Mela escriu De situ orbis (data probable).

Imperi romà 
 Claudi i Luci Viteli són cònsols.
 Roma comença la conquesta de Britània.
 Fundació de Londinium (Londres).
 L'imperi romà aconsegueix el control complet del Mediterrani.

Àsia 
 Comença la guerra contra el nord i el sud dels huns.
 L'actual Vietnam passa a ser una província de la Xina acabada la campanya del general xinès Ma Yuan contra la revolta de les Germanes Trung.

Naixements 
 Marc Valeri Marcial, poeta llatí. (data probable)

Necrològiques 
 Togodumnus rei dels Catuvel·launs.
 Júlia Drusa, filla de Drus el Jove.

Referències 

Segle I
44

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-quatre.

Esdeveniments

Llocs 
 Imperi Romà
 Claudi retorna de Britània després de la seva conquesta.
 La Mauretània esdevé una província romana.
 L'illa de Rodes retorna a l'Imperi Romà.
 Judea passa a ser controlada pels governadors romans a causa de la mort d'Herodes I Agripa.
 Cuspi Fade, Governadoer de Judea fa caure la revolta de Teudes, que va ser decapitat.
 Pomponi Mela, geògraf gadità, escriu De Chorographia, el primer tractat geogràfic escrit en llatí.

Temàtiques 
 Ciència
 El geògraf Pomponi Mela escriu De situ orbis libri (data probable).

Necrològiques 
 Sant Jaume el Major (martirilogi)
 Herodes I Agripa
 Claudia Julia (filla de Drus el Jove)
 Wu Han, general de la Dinastia Han

Segle I
45

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-cinc.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 Marcus Vinicius i Tito Statilius Taure Corvinus són cònsols.
 Comencen els viatges de Sant Pau segons la cronologia tradicional
 Galba es converteix en el comandant de la Legió III Augusta.
 L'actual Salzburg es concedeix l'estatut d'un municipi roma.
 L'emperador Claudi expulsa els jueus de Roma.
 L'emperador Claudi funda Szombathely, actualment una ciutat hongaresa.
 El senat celebra consultes sobre béns immobles en l'especulació de Roma.

Àsia 
 Expedició del general xinès Ma Yuan contra Xiongu i Xianbei a Manxúria.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars comença el seu viatge com a missioner.

Naixements 
 Plutarc, historiador grec.
 Publi Papini Estaci, poeta llatí.

Necrològiques 
 Júlia Drusa, neboda de Claudi i Valèria Messal·lina. (data probable)

Segle I
46

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-sis.

Esdeveniments

Imperi romà 
 Decimus Valerio Asiaticus i Marcus Junius Silanus torquatus són cònsols.
 Dobrudja s'annexà a Mèsia.
 Es superen els sis milions de ciutadans de Roma
 Després de la mort del seu rei, Tràcia es converteix en una província romana.
 Roma, i la seva frontera es troba al nord-est pel camí del Danubi.

Naixements 
 Plutarc, historiador grec.

Necrològiques 

Segle I
47

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-set.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 L'emperador Claudi i el Luci Vitel·li són cònsols.
 Plini el Vell considera que el servei militar a Alemanya.
 Publi Ostori Escapula es converteix en governador de Bretanya, en lloc d'Aule Plauci. El sud-est de l'illa és ara una província romana, mentre que alguns estats de la costa sud es regeixen nominalment com regne independent del client per Tiberi Claudi Cogidubnus, la seu es troba probablement en Fishbourne, prop de Chichester.
 Els romans conquereixen els caucs de la regió de Frísia.
 Claudi reviu els Jocs Seculars.
 Els romans construeixen una fortificació que més tard es convertirà en la ciutat d'Utrecht.

Temàtiques

Religió 
 Anasias es converteix en sacerdot de Judea.
 Pau de Tars comença la seva tasca evangèlica.

Naixements

Necrològiques 
 Vardanes I, dels arsàcides, rei de l'Imperi Part.

Segle I
48

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-vuit.

Esdeveniments

Imperi romà 
 Aulus Vitellius i Lucio Vipstanus Publicola Messalles són cònsols.
 Després de l'execució de la seva esposa Messalina, Claudi rep aprovació senatorial per casar-se amb la seva neboda, Agripina.
 Els aristòcrates gals poden participar en el senat romà.

Àsia 
 Divisió dels huns en dues branques, una passa al servei xinès.

Naixements

Necrològiques 
 Valèria Messal·lina

Segle I
49

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-nou.

Esdeveniments

Llocs

Temàtiques 
 L'emperador Claudi es casa amb la seva neboda Agripina el Jove (data aproximada).
 Melankomas és el campió de boxa en els Jocs Olímpics 207..
 Probable data de l'expulsió dels jueus de Roma.
 Agripina el Jove Octavia càrrecs del primer nuvi Lucius Junius Silanus torquatus amb l'incest. Que sigui portat davant el Senat i condemnat a mort.
 A la Gran Bretanya, governador Publi Ostori Escapula escàpula funda una colònia romana de veterans a Camulodunum (Colchester).
 Sèneca es converteix en tutor de Neró.

Temàtiques

Religió 
 La carta de Sant Pau: Epístola als gàlates, és redactada.

Necrològiques 
 Ma Yuan, general de la dinastia Han.

Segle I
50

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta.

Necrològiques 
 Abgar V d'Edessa, rei d'Osroene
 Aule Corneli Cels, autor de De Medicina
 Filó d'Alexandria, filòsof jueu
 Gamaliel, fariseus

Segle I
51

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-u.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Claudi i Vespasià són cònsols.
 Sext Afrani Burre, prefecte del Pretori (51-62), juntament amb Sèneca s'encarrega de l'educació de Neró.

Tàrraco 
 Es construeix el Teatre de Sagunt.

Temàtiques

Religió 
 Segon gran viatge de Pau de Tars: fundació d'una comunitat cristiana a terres gregues
 S'escriu el llibre Thessalonians del Nou Testament (possible data)
 A l'epístola als Galatas, Pau de Tars dona suport a la separació del cristianisme del judaisme.

Naixements 
24 d'octubre - L'emperador romà Domicià.

Segle I
52

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-dos.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 Sorà Barea, és cònsol.
 El dret romà prohibeix l'execució dels antics esclaus.
 Ananies, un gran sacerdot a Jerusalem, és enviat a Roma després de ser acusat per violent.
 Plini el Vell escriu el seu relat de la guerra alemany.

Xina 
 S'escriu el Yuejue Shu, el primer nomenclator de la Xina.

Naixements

Necrològiques 
 Publi Ostori Escapula, magistrat romà.
 Guo Shengtong, emperadriu xinesa de la dinastia Han.

Segle I
53

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-tres.

Esdeveniments

Lloc

Imperi Romà 
 Claudi assegura un decret senatorials que dona la competència en els assumptes financers i fiscals als imperials. Això marca un important enfortiment de les potències imperialistes a costa de la Cambra de Senadors.
 Neró es casa amb Octavia.
 Claudi accepta a Neró com a successor en detriment de Claudi Tiberi Germànic, el seu fill per la seva primera dona, Valèria Messal·lina.

Temàtiques

Religió 
 Eoudis succeeix a Sant Pere com a Patriarca d'Antioquia.

Art i ciències 
 Sèneca escriu la tragèdia Agamèmnon, que té la intenció de ser llegit com l'últim capítol d'una trilogia que inclou dos dels seus altres tragèdies, Medea i Èdip.

Naixements 
 18 de setembre - Itàlica (la Bètica, Imperi Romà): Marc Ulpi Trajà, emperador romà des del 98 (m. 117).
 Sant Sadurní, teòleg.
 Domícia Longina, primera esposa de l'emperador Domicià.
 Kanishka I, rei de l'Imperi Kushan.

Referències 

Segle I
54

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-quatre.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Neró es converteix en emperador.
 Neró intenta prohibir els jocs dels gladiadors.
 Es publica l'obra filosòfica de Sèneca.
 Dos centurions són enviats al sud d'Egipte per trobar les fonts del Nil, i les possibles noves províncies.

Àsia 
 Judea torna a mans d'Herodes I Agripa.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars s'inicia la seva tercera missió.
 Apol·ló, més tard un ajudant de Pau, converteix Efes al cristianisme.

Naixements

Necrològiques 
 13 d'octubre - Claudi, emperador de l'Imperi Romà, probablement enverinat per la seva dona.
 Domicia Lépida Menor, vídua de Marc Valeri Messal·la Barbat Appià i mare de Valèria Messal·lina.
 Ban Biao, historiador xinès.

Segle I
55

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-cinc.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Neró és alhora emperador romà i cònsol.
 Agripina II es retira del palau imperial del seu fill Neró.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars escriu la Primera Epístola als Corintis. (data probable)

Naixements 
 Epictet de Hieràpolis, filòsof grec
 Tàcit, historiador

Necrològiques 
 Claudi Tiberi Germànic, fill de Claudi. (Es creu que assassinat per Neró)

Segle I
56

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-sis.

Esdeveniments

Llocs

Imperi romà 
 Publius Clodius Thrasea Paetus és cònsol.
 Roma entra en guerra amb l'Imperi Part.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars escriu la Primera Epístola als Corintis. (data probable)

Naixements 
 Tàcit historiador romà.

Segle I
57

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-set.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Neró és cònsol i emperador de Roma.
 A la Gran Bretanya, Quint Verani es converteix en governador en lloc d'Aule Didi Gal. Comença una campanya contra la silur del sud de Gal·les.

Àsia 
 Datació més antiga d'escrits al Japó.
 Ming de Han puja al tron a la Xina.
 Talhae puja al tron a Silla.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars escriu la Segona Epístola als Corintis. (data probable)

Naixements 
 Han Zhangdi, emperador de la Xina durant la dinastia Han. (Mort el 88)

Necrològiques 
 Publius Anteius, magistrat romà i governador de Síria.
 Liu Xiu emperador de la Xina durant la dinastia Han.
 Yuri rei de Silla.

Segle I
58

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-vuit.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Neró és emperador i cònsol de Roma.
 L'amistat entre Neró i Marc Salvi Otó acaba quan tots dos s'enamoren de Poppea Sabina, Marc Salvi és enviat a Lusitània com a governador.
 Comença una guerra contra l'Imperi Part.
 La ciutat d'Artaxata a l'actual Armènia passa a formar part de l'Imperi Romà.

Àsia 
 Ming-Tu, nou Emperador de la Xina, presenta el budisme al seu país i a l'oest de l'Indus.
 A la Xina, els sacrificis per Confuci estan ordenats en totes les escoles del govern.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars és empresonat.
 Pau de Tars escriu Epístola als Romans.

Naixements 
 Juvenal, poeta romà.
 Xu Shen, escriptor xinès autor del Shuowen Jiezi.

Necrològiques 
 Deng Yu, general de la dinastia Han.

Referències 

Segle I
59

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-nou.

Esdeveniments

Imperi Romà 
 Publio Clodius Thrasea Paetus es retira del Senat Romà.
 Boiocalus, cabdill del poble germànic dels ansibaris, declara la guerra als romans.

Necrològiques 
 Agripina II, mare de Neró, assassinada sota les ordres del mateix Neró.

Segle I
60

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta.

Esdeveniments

Llocs

Imperi Romà 
 Els romans van construir el primer pont de Londres.
 Els roxolans són derrotats al Danubi.
 Vitel·li va ser (possiblement) procònsol a l'Àfrica.

Temàtiques

Religió 
 Pau de Tars va escriure gran part de les cartes paulines.

Art i ciències 
 Heró d'Alexandria escriu Metrica, Mechanics i Pneumatics.

Naixements

Necrològiques 
 Domici Afer, pretor romà

Segle I
61

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-u.

Esdeveniments 
 Galba esdevé governador de la província romana de Tarraconensis.
 Rebel·lió dels britànics liderats per Boudica.
 Després de derrotar els Icens, els romans començar el procés de romanització de la Gran Bretanya. Creen ciutats d'estil romà, instal·lant una administració romana i la construcció de carreteres.
 La fortalesa druida d'Anglesey a Gal·les del Nord és atacat i destruït per Suetoni Paulino.

Naixements 
 Plini el Jove, polític i escriptor romà. (Mort el 113)

Necrològiques 
 Boudica, reina dels Iceni.
 Sant Marc és executat després d'introduir el cristianisme a Egipte. (Data oficial de textos religiosos)

Segle I
62

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-dos.

El 62 fou un any de l'edat antiga conegut com a 815 Ab urbe condita al calendari oficial romà de l'època.

Esdeveniments 
 Pau de Tars empresonat
 Inici de la publicació de La Farsàlia
 Expansió dels parts per Armènia, vencent els romans a la batalla de Rhandeia

Necrològiques 
 24 de novembre - Roma: Persi, poeta satíric llatí d'origen etrusc (n. 34).
 Jaume el Just (sant)
 9 de junyː Pandatàriaː Clàudia Octàvia, emperadriu romana, consort de l'emperador Neró.

Referències 

Segle I
63

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-tres.

El 63 (LXIII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Gran terratrèmol a Pompeia
 Enciclopèdia d'Aule Corneli Cels

Segle I
64

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-quatre.

Esdeveniments 
 18 de juliol: Incendi de Roma, que permet a Neró dissenyar un pla urbanístic que preveu la monumentalització de Roma.
 Lió envia una gran suma de diners a Roma per ajudar a la Recontrucció de la ciutat, però a l'hivern també pateix un foc catastròfic i Neró també els envia diners.
 Fenícia esdevé part de Síria.
 Primera persecució de cristians segons la tradició.
 S'escriu la Primera Epístola de Sant Pere.
 Sèneca proclama la igualtat de tots els homes, incloent-hi els esclaus.
 L'Imperi Kushan saqueja la ciutat de Tàxila (avui en dia al Pakistan).

Naixements 
17 de setembre - Júlia Flavia, filla de l'Emperador Romà, Titus.

Necrològiques 
 Sant Pau (la data més antiga)
 Sant Pere (la data més antiga)
 L'emperadriu Yin Lihua, de la Dinastia Han.

Segle I
65

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre visiteu seixanta-cinc.

Esdeveniments 
 Neró assassina la seva esposa Popea Sabina

Necrològiques 
 12 d'abril - Romaː Sèneca, filòsof (n. 4 aC-1 dC).
 30 d'abril - Roma: Marc Anneu Lucà, Lucà, poeta hispanoromà (n. 39).

Referències 

Segle I
66

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-sis.

Esdeveniments 
 Revolta jueva contra l'Imperi Romà. Els zelotes prenen Jerusalem
 Cesti Gal intenta fer caure la rebel·lió jueva
 Suetoni Paulí esdevé un Cònsul Romà
 22 de setembre - fou reclutada la Legió I Italica
 Gai Petroni Àrbitre, autor del Satíricon és acusat de traïció i convidat a suïcidar-se. També són condemnats a mort Sèneca i Lucà
 Dioscòrides Pedaci escriu la seva obra De Materia Medica
 Baekje envaeix Silla, a la Península de Corea

Necrològiques 
 Petroni, escriptor romà

Segle I
67

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-set.

Esdeveniments 
 A Corint, Grècia, comença la construcció del canal que ha de permetre la comunicació marítima entre el Mar Egea i el mar Jònic.

Necrològiques 
 Sant Pere - Segons la tradició crucificat cap per avall.

Segle I