alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1387



Esdeveniments 
Països Catalans
 16 de gener - Barcelona: Joan I el Caçador instaura el títol de Duc de Montblanc, en concedir aquest títol a son germà Martí.
Món

Naixements 
Països Catalans

Món

 6 de juliol, Pamplonaː Blanca I de Navarra, reina de Navarra (m. 1441).

Necrològiques 
 5 de gener, Barcelona: Pere el Cerimoniós, comte de Barcelona i rei d'Aragó.
 Barcelona: Berenguer d'Abella, conseller i majordom de Pere el Cerimoniós (executat).

Referències 

Anys del segle XIV
1642



Esdeveniments 
Països Catalans
 29 d'agost - Perpinyà (el Rosselló) capitula després de quatre mesos de setge i és ocupada pels francesos.
 7 d'octubre - a la batalla de les Forques (Lleida) són derrotats els terços castellans.

Resta del món
 22 d'agost: es tanquen tots els teatres anglesos per influència dels puritans. La secta presbiteriana havia demostrat ja la seva oposició al rei Carles I, i ara pretenia reorganitzar l'Església nacional segons el model eclesiàstic escocès. Els puritans, des del 1610 sostenien que el dret dels reis, l'origen diví dels quals negaven, era de rang inferior als drets de la nació anglesa. Els puritans veneraven la Bíblia i condemnaven l'art i les distraccions mundanes.
 Primera calculadora: La Màquina de sumar de Blaise Pascal: la Pascalina.
 Es tanquen tots els teatres anglesos per influència dels puritans.
 Fundació de Mont-real.

Naixements 
Països Catalans
 Francesca Felipa de Montsoriu i Montpalau, aristòcrata valenciana.
Resta del món
 Isaac Newton, físic
 Grenoble, França: Louise-Anastasia Serment, filòsofa i poetessa francesa (m. 1692).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 8 de gener - Galileo Galilei considerat el pare de la física juntament amb Newton.
 14 de juny - Amsterdam: Saskia van Uylenburgh, model neerlandesa, que fou dona i model del pintor Rembrandt van Rijn (n. 1612).
 4 de desembre - París: Armand Jean du Plessis de Richelieu, el cardenal Richelieu, cardenal, noble i home d'estat francès (n. 1585).

Referències 

Anys del segle XVII
1788



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 1 de gener - Publicació a Londres del primer número del diari The Times.
 2 de gener: Geòrgia (Estats Units) ratifica la Constitució dels Estats Units i es converteix en el quart estat de la Unió.
 9 de gener: Connecticut ratifica la Constitució dels Estats Units i es converteix en el cinquè estat de la Unió.
 6 de febrer: Massachusetts ratifica la Constitució dels Estats Units i es converteix en el sisè estat de la Unió.
 28 d'abril: Maryland ratifica la Constitució dels Estats Units i es converteix en el setè estat de la Unió.
 23 de maig: Carolina del Sud ratifica la Constitució dels Estats Units i es converteix en el vuitè estat de la Unió.
 21 de juny: Nou Hampshire ratifica la Constitució dels Estats Units d'Amèrica i es converteix en el novè estat de la Unió.
 25 de juny: Virgínia ratifica la Constitució dels Estats Units d'Amèrica i es converteix en el dècim estat de la Unió.
 10 d'agost - Wolfgang Amadeus Mozart compon la seva última simfonia, n. 41.

Naixements 
 22 de gener, Londres, Anglaterra: Lord Byron, poeta romàntic anglès (m. 1824).
 5 de febrer, Lancashire, Anglaterra: Sir Robert Peel, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (m. 1850).

 29 de març, Madrid, Espanya: Carles Maria Isidre de Borbó, aristòcrata espanyol pretendent al tron d'Espanya.
 10 de maig, Broglie, Eure: Augustin Jean Fresnel, físic francès, fundador de l'òptica moderna, pare dels fars moderns (m. 1827)
 25 de setembre, Königsberg, Prússia: Johann Theodor Mosewius, cantant d'òpera, director del cor i director musical 
 1 d'octubre, Bermudes: Mary Prince, esclava, abolicionista i autobiògrafa britànica.
 29 de desembre, Ormaiztegi, País Basc: Tomás de Zumalacárregui y de Imaz, militar carlista basc.
 Riga: August Heinrich von Weyrauch, músic i compositor letó.
 Grècia: Athanasios Diakos, militar

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 16 d'abril, París - Georges-Louis Leclerc, naturalista, matemàtic, biòleg, cosmòleg i escriptor francès (n. 1707).
 6 de desembre, Saint-Cloud: Nicole-Reine Lepaute, matemàtica i astrònoma francesa del .
 14 de desembre
 Madrid: Carles III d'Espanya, rei de les Dues Sicílies (1735-1759) i rei d'Espanya (1759-1788).
 Hamburg (Alemanya): Carl Philipp Emanuel Bach, compositor alemany (n. 1714).
 Francesco Zanetti Itàlia Compositor de Música de cambra.

Referències
1485



Esdeveniments 
Països Catalans
 3 de febrer - Granollers (el Vallès Oriental): el capitost remença Pere Joan Sala s'apodera de la ciutat.
Món
 2 de juny - Qasr Bunayra, avui Casarabonela (Màlaga, Andalusia, Espanya: les tropes castellanes ocupen la vila.

Naixements 
Països Catalans

Món

 30 de novembre, Pralboino, Bresciaː Veronica Gambara, escriptora, humanista, protectora de poetes, governant del comtat de Correggio (m. 1530).
 16 de desembre, Alcalá de Henares: Caterina d'Aragó, filla petita dels Reis Catòlics i reina consort d'Anglaterra.

Necrològiques 
Països Catalans
 28 de març: Pere Joan Sala, capitost remença, executat per les autoritats reialistes.
 22 de novembre: Palma: Beatriu de Pinós, protectora i divulgadora del lul·lisme i promotora de l'Estudi General Lul·lià (n. 1433).

Món
 6 de febrer, Ferrara: Ludovico Carbone, poeta, orador, traductor i acadèmic italià.
 16 de març, Westminsterː Anna Neville, reina d'Anglaterra (n. 1456).
 22 d'agost: Ricard III, rei d'Anglaterra (n. 1452)
 30 de novembre, Pralboino, Bresciaː Veronica Gambara, escriptora, humanista, protectora de poetes, governant de Corregio (m. 1530).

Referències 

Anys del segle XV
1823



Esdeveniments 
 28 de gener, Xile: Bernardo O'Higgins abdica del càrrec de director suprem del país.
 Fi del Primer Imperi Mexicà.
 Simón Bolívar nou líder del Perú.
 Francisco de Goya y Lucientes pinta Saturn devorant un fill
 Restauració absolutista a Espanya 
 Inundació de Sevilla per la riuada del Guadalquivir. 
 Invenció del rugbi. 
 Don Juan, de Lord Byron i Quentin Durward de Walter Scott.

Naixements 
Països Catalans
 12 de gener, Camprodon: Domènec Buxeda i Crehuet, industrial tèxtil català.
 Barcelona: Jeroni Faraudo i Condeminas, professor dAnatomia artística.

Resta del món
 1 de gener: Sándor Petőfi, poeta de llengua hongaresa 
 8 de gener: Alfred Russel Wallace, geògraf, botànic i naturalista gal·lès conegut per haver arribat al concepte de selecció natural contemporàniament i independentment de Charles Robert Darwin
 27 de gener, Lilla (França): Édouard Lalo, compositor francès (m. 1892)
 15 de febrer, Hefei, Anhui (Xina): Li Hongzhang, militar, polític i diplomàtic xinès. (m. 1901).
 23 d'abril: Abdülmecit I, soldà otomà 
 6 de juliol, Kalmar: Sophie Adlersparre, activista sueca pels drets de les dones (m. 1895).
 30 de juliol, Nantes: Charles Lory, geòleg
 3 d'agost, Madrid (Espanya): Francisco Barbieri, compositor i musicòleg espanyol (m. 1894).
 11 d'agost, Hampshire, Anglaterra: Charlotte Yonge, novel·lista anglesa.
 9 de setembre: Joseph Leidy, paleontòleg estatunidenc
 29 de setembre - Jixi, Huizhou (Xina): Hu Xueyan, empresari i banquer xinès (m. 1885).
 12 de desembre, Almendralejo: Carolina Coronado: escriptora romàntica espanyola.

 Varsòvia: Maurycy Karasowski, compositor i musicòleg polonès del Romanticisme.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 26 de gener, Berkeley (Anglaterra): Edward Jenner, metge.anglès que va desenvolupar la vacuna de la verola.
 7 de febrer, Londres: Ann Radcliffe, novel·lista britànica, pionera de la novel·la gòtica (n. 1764).
 8 de juliol, Edimburg, Escòcia: Henry Raeburn, pintor escocès especialitzat en retrats de personatges (n. 1756).
 22 d'agost, Solothurn, Suïssa: Johann Kyburz, orguener suís.
 11 de setembre, Londres (Anglaterra): David Ricardo, economista anglès del corrent de pensament clàssic (n. 1772).
 7 de novembre, Madrid, Espanya: Rafael del Riego, militar espanyol, el qual va promoure l'aixecament que va portar al Trienni Liberal.

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Referències
1274



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 El papa Gregori X decreta que d'aleshores ençà un nou papa haurà de ser elegit en conclave.
 Eduard I d'Anglaterra imposa importants restriccions als jueus, entre elles l'obligació de portar bandes de color groc i la prohibició de la usura. Setze anys després, els jueus seran expulsats d'Anglaterra.
 Els mongols de Kublai Khan intenten la invasió del Japó i són rebutjats. Tornaran a intentar-ho el 1281 per ser rebutjats de nou.
 Ramon Llull escriu la seva Ars Magna

Naixements

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 7 de març - monestir de Fossanova, Priverno (Campània, Itàlia): Sant Tomàs d'Aquino, filòsof cristià italià.
 12 d'agost Oliver de Tèrme
 2 de setembre - Japó: Príncep Munetaka, onzè shogun

Anys del segle XIII
1693



Esdeveniments 
 9 de gener - Un terratrèmol destrueix seixanta pobles i llogarrons de Sicília causant la mort a més de 50.000 persones.

Naixements 
Països Catalans
Resta del Món
 5 de març, Basilea (Suïssa): Johann Jakob Wettstein, teòleg suís (m. 1754).
 15 d'octubre, Alemanya, Franz Caspar Schnitger, orguener, fill d'Arp Schnitger
 22 de novembre, Xinghua, JIangsu (Xina): Zheng Xie (xinès: 鄭燮) també conegut com a Zheng Banqiao, fou un pintor, cal·lígraf i escriptor xinès (m.1765).

Necrològiques 
Països Catalans
Resta del Món

 6 de gener, París: Marguerite Hessein de la Sablière, salonnière francesa, mecenes i filòsofa (n. 1640).
 16 de maig, Goa (Xina): Philippe Couplet, també conegut com a Philip Couplet o Philippus Couplet, jesuïta flamenc, missioner a la Xina de la Dinastia Qing durant el regnat dels emperadors Shunzhi i Kangxi (n. 1623).
 25 de maig, París: Madame de La Fayette, escriptora, autora de la primera novel·la històrica francesa, La princesa de Clèves (m. 1693).
 17 de desembre, Gdańsk, Polònia: Elisabeth Hevelius, astrònoma polonesa, coneguda com la "mare de la topografia lunar" (n. 1647).

Referències 

1693
211

El 211 (CCXI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Necrològiques 
 4 de febrer - Eboracum (Britània): Luci Septimi Sever, emperador romà (n. 146).

Segle III
1521



Esdeveniments 
Països Catalans
 6 de febrer - Mallorca: les autoritats hi empresonen Joanot Colom i altres dirigents agermanats, cosa que l'endemà hi provocarà la revolta de les Germanies.
 18 de juliol - Almenara (la Plana Baixa): les forces reialistes hi derroten els agermanats (batalla d'Almenara).
 24 de juliol - Gandia (la Safor): els agermanats hi derroten les forces reialistes.
 25 d'octubre - Mallorca: la Germania proclama Joanot Colom instador del poble, és a dir, cap dels agermanats, com a successor de Joan Crespí, que havia estat assassinat per son germà Francesc Colom.

Resta del món
 3 de gener - la Ciutat del Vaticà (Roma): el papa Lleó X hi signa el decret amb el qual excomunica Martí Luter.
 6 de març - les illes Marianes (Oceania): Fernão de Magalhães descobreix aquestes illes.

 16 de març - illa d'Homonhon (les Filipines): Fernão de Magalhães descobreix aquesta illa; després n'anirà descobrint d'altres de l'arxipèlag de les Filipines.
 23 abril - Els comuners són derrotats a Villalar (Valladolid) per les tropes de Carles I de Castella en la Guerra de les Comunitats de Castella.
 8 de maig: la Dieta de Worms condemna les predicacions i els escrits del frare Martí Luter.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 4 d'agost - Roma: Urbà VII, papa (m. 1590).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món

 20 d'abril - Pequín (Xina): Zhu Houzhao, onzè emperador de la Dinastia Ming amb el nom d'emperador Zhengde (n. 1491).

 27 d'abril - illa de Mactán (les Filipines): Fernão de Magalhães, navegant portuguès, en un enfrontament amb els indígenes de l'illa, comandats per Lapu-Lapu (n. c. 1480).

Referències 

Anys del segle XVI
1412

El 1412 (MCDXII) fou un any de traspàs començat en divendres de les darreries de l'edat mitjana segons la historiografia occidental.

Esdeveniments 
 24 de juny - Es resol la crisi de la successió al tron de la Corona d'Aragó. Els compromissaris reunits a Casp dicten sentència a favor de Ferran d'Antequera com a successor del rei Martí l'Humà. S'instal·lava així la dinastia castellana dels Trastàmara a la Corona d'Aragó.
 5 de setembre - (Saragossa, Aragó) Ferran d'Antequera és proclamat rei d'Aragó.
 Comença a il·lustrar-se el llibre Les molt riques hores del Duc de Berry (data probable)
 Inici del regnat de Shōkō com a emperador del Japó
 Mesures antisemites a Valladolid: prohibició de la lliure circulació dels jueus
 Jan Hus es retira per escriure els seus pensament sobre l'església

Naixements 
 6 de gener - Domrémy (Regne de França): Joana d'Arc, heroïna francesa de la Guerra dels Cent Anys (m. 1431).
 5 de juny - Màntua, Senyoriu de Màntua: Lluís III Gonzaga, condottiero que va esdevenir 2n marquès de Màntua (m. 1478).
 Jaume Huguet, pintor gòtic català
 Gómez Manrique, escriptor

Necrològiques 
 Joan Maria Visconti, duc de Milà

Referències 

Anys del segle XV
1502

El 1502 (MDII) fou un any comú començat en dissabte segons el calendari gregorià. Pertany a l'edat moderna

Esdeveniments 
 1 de gener - el Brasil: Amerigo Vespucci descobreix la badia que després s'anomenarà de Rio de Janeiro.
 Defensa catalana de Salses, atacada pels francesos.
 14 de febrer - Regne de Castella i Corona d'Aragó: els Reis Catòlics hi promulguen una pràgmàtica segons la qual tots els musulmans s'han de batejar i han d'adoptar la fe cristiana, sota pena d'expulsió.
 18 de setembre - Puerto Limón (Costa Rica): Cristòfol Colom, en el seu quart viatge a Amèrica, arriba on avui hi ha aquesta ciutat.
 Publicació del Vocabolari molt profitos per apendre Lo Catalan Alamany y lo Alamany Catalan
 L'Afganistan cau sota l'Imperi safàvida
 Meñli I Giray, de Crimea, controla part del territori de l'Horda d'Or
 Descobriment europeu de les Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud
 Creació de La llebre per part d'Albrecht Dürer
 Aparició de La Celestina amb els 21 actes (anteriorment se n'havia publicat una versió reduïda)
 Divulgació del Planisferi de Cantino
 Arriben els primers esclaus africans a Amèrica
 Batalla de Seminara (1502) dins la guerra de Nàpols
 Invent del rellotge de butxaca
 Moctezuma II esdevé emperador dels asteques
 Tractat de la Pau Perpètua entre Anglaterra i Escòcia, primer pas cap a la unió dels dos països

Naixements 
 Borriana: Rafael Martí de Viciana, historiador i cronista valencià més conegut del , juntament amb Pere Antoni Beuter. (m. 1574) 
 7 de gener - Bolonya (l'Emília, l'Emília-Romanya, Itàlia): Ugo Buoncompagni, que regnà com a papa amb el nom de Gregori XIII (m. 1585).
 Gonzalo Pizarro, conquistador
 Pedro Nunes matemàtic portuguès

Necrològiques 
 Peter Schoeffer, impressor
 Francesco Laurana, escultor
 Francisco de Bobadilla, cavaller

Referències 

Anys del segle XVI
1536



Esdeveniments 
 Pelegrinatge de Gràcia
 Comença la conquesta de Xile per part de les tropes espanyoles de Diego de Almagro.
 S'estableix la Inquisició a Portugal.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 31 de març - Japó: Ashikaga Yoshiteru, 29è shogun.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 7 de gener - castell de Kimbolton, Huntingdonshire (Hunts, Anglaterra): Caterina d'Aragó.
 19 de maig - Torre de Londres, Anglaterra: Anna Bolena, reina consort d'Anglaterra.
 12 de juliol - Basilea (Suïssa): Erasme de Rotterdam, filòsof, filòleg i teòleg neerlandès, creador del moviment humanista (n. 1466).
 6 de setembre - Vilvoorde, Flandes: William Tyndale, capellà i científic, traductor de la Bíblia a l'anglès (n. 1484).
 14 d'octubre - Niça (França): Garcilaso de la Vega, escriptor i militar espanyol, considerat un dels poetes més importants en llengua castellana
 15 d'octubre - Llíria, Regne de València: Germana de Foix, segona esposa de Ferran el Catòlic i reina consort d'Aragó (n. 1488).

Referències 

Anys del segle XVI
1805



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 10 de febrer - Espanya: s'hi prohibeixen per decret les corregudes de toros.
 17 de març - Regne napoleònic d'Itàlia: Neix al Regne d'Itàlia sota el regnat de Napoleó Bonaparte.
 26 de maig - Catedral de Milà, Milà Regne napoleònic d'Itàlia: Napoleó Bonaparte fou coronat rei d'Itàlia.
 Es convoca la Tercera Coalició contra Napoleó
 22 - 23 de juliol - Cap Finisterre (Galícia): la Royal Navy va impedir que la flota francesa passés cap al canal de la Mànega perquè Napoleó pogués envair Anglaterra en la Batalla del Cap Finisterre de 1805 durant la guerra de la Tercera Coalició.
 14 d'octubre - Elchingen (Baviera, Alemanya): les tropes de la Primera República Francesa guanyen contra els austríacs a la batalla d'Elchingen en el marc de la guerra de la Tercera Coalició.
 16 d'octubre - Batalla d'Ulm, conflicte entre França i Àustria.
 2 de desembre - Austerlitz (Moràvia, República Txeca): Napoleó va guanyar la batalla d'Austerlitz contra els exèrcits rus i austríac i que va significar la destrossa de la Tercera Coalició.
 26 de desembre - Àustria i França signen el Tractat de Pressburg, que posa fí a la guerra de la Tercera Coalició.
 Dafir s'estableix a Iraq

Naixements 
Països Catalans

Resta del món

 8 de febrer - Lo Puget Tenier, Alps Marítims (Occitània): Louis Auguste Blanqui, polític i periodista francès (m. 1881).

 13 de febrer - Düren: Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, matemàtic (m. 1859).
 2 d'abril - Odense, Dinamarca: Hans Christian Andersen, escriptor danès (m. 1875).
 22 de juny - Gènova, Itàlia: Giuseppe Mazzini, patriota, polític i filòsof italià (m. 1872).
 5 de juliol, Suffolk, Anglaterra: Robert FitzRoy, explorador i meteoròleg anglès (m. 1865).
 26 de juliol, Roma: Constantino Brumidi, pintor
 29 de juliol, París (França): Alexis de Tocqueville pensador, jurista, polític i historiador francès (m. 1859).
 7 de setembre, Valenciennes, Nord - Pas de Calais: Julie Dorus-Gras, cantant d'òpera francesa (m. 1896).
 19 de novembre - Versalles, França: Ferdinand de Lesseps, diplomàtic i empresari francès (m. 1894).
 31 de desembre, Frankfurt del Main, Hessen: Marie d'Agoult, escriptora francesa (m. 1876).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món

 14 de març - Pequín, Xina: Ji Yun, polític i escriptor xinès (n. 1724).
 28 de maig - Madrid (Espanya): Luigi Boccherini, violoncel·lista i compositor italià (n. 1743)
 21 d'octubre - Barbate, Andalusia: Horatio Nelson, 1r Vescomte Nelson, 1r Baró Nelson del Nil, de Burham Thorpe i d'Hilborough, contraalmirall anglès.(n. 1758).
 Friedrich von Schiller

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Un any abans / Un any després
Å

Å (Noruega), petita vila de les illes Lofoten, a Noruega
 Å, símbol de la unitat de longitud, vegeu àngstrom
 Å (lletra), lletra d'alguns alfabets germànics escandinaus i el való
Àngstrom

Un ångström o àngstrom (Å) és una unitat de longitud equivalent a 0,1 nanòmetres o 1 × 10−10 metres. Rep el seu nom en honor del físic suec Anders Jonas Ångström (1814 - 1874).

A la seva definició original, abans de ser redefinit en termes d'unitats del Sistema Internacional, un àngstrom equivalia a 1/6.438,4696 de la longitud d'ona de la ratlla roja de l'espectre d'emissió del cadmi en aire sec.

L'àngstrom no és una unitat del Sistema Internacional, i tampoc està inclosa entre les unitats que es poden utilitzar dins de la Unió Europea, tanmateix, durant un temps la seva utilització ser acceptada temporalment i es va incloure en la relació que el BIPM publica periòdicament. A la primera edició, de l'any 1970, l'àngstrom apareix a la taula d'unitats admeses temporalment, però el CIPM del 1978 ja va establir que no havia d'utilitzar-se en àmbits nous, a la darera edició on apareix és la vuitena, de l'any 2006, a la novena, de l'any 2019, ja no hi és. Aquesta unitat havia estat utilitzada habitualment per a mesurar distàncies o radis atòmics i longituds d'ona en espectroscòpia o les dimensions dels circuits integrat.

Equivalències:

1 Å = 10−10 m = 0,000 000 000 1 m
1 Å = 0,1 nanòmetres
1 Å = 100 picòmetres
1 Å = 100 000 femtòmetres

10¹⁰ Å = 10.000.000.000 Å = 1 m

Referències 

Unitats de longitud
Índex Simplificat de la Qualitat de l'Aigua

L'Índex Simplificat de la Qualitat de l'Aigua (ISQA) és un índex fisicoquímic usat per avaluar la qualitat de l'aigua, no només la quantitat de contaminants presents, sinó també a altres valors que poden afectar els éssers vius que hi viuen. S'estableix a partir de cinc paràmetres, segons la fórmula següent:

ISQA = f(T)*(f(A)+f(B)+f(C)+f(D))

Les incògnites són:
 T = temperatura de l'aigua
 A = oxidabilitat del permanganat
 B = matèria en suspensió
 C = l'oxigen dissolt
 D = conductivitat elèctrica

L'Índex, emprat a Catalunya, fou establert per Ramon Queralt el 1982. Té el gran avantatge d'utilitzar només cinc paràmetres, que són de determinació senzilla i econòmica. La seva escala oscil·la entre 0 i 100 essent 0 una aigua pèssima i 100 una aigua excel·lent. Tanmateix, però, no contempla nutrients ni tòxics, i l'augment natural de sòlids en suspensió en fa descendir notablement el valor.

Referències

Enllaços externs 
 Quina qualitat d'aigua tenim? 

Medi ambient
Qualitat
1092



Esdeveniments 
Països Catalans

 11 de març - Mor el comte Ermengol IV d'Urgell a Os de Balaguer, conqueridor de la conca de Sió i el Pla d'Urgell

Resta del món

Naixements 
Països Catalans

Resta del món

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món

Anys del segle XI
988



Esdeveniments 
Països Catalans
 10 de març (o algun altre dia d'aquest mes) - Catalunya: Borrell II no renova el jurament de fidelitat al rei franc: esdevé, de facto, comte independent i comença a encunyar moneda pròpia; aquesta independència la confirmarà legalment el tractat de Corbeil (1258).
 3 de Novembre - Catalunya: Primera referència que es té del barri de Santa Eugènia de Ter (Girona), comunitat i antic municipi del gironès.

Món
 Es funda la universitat d'al-Azhar al Caire.
 Es funda Baile Átha Cliath (Dublín) a Irlanda.

Referències 

 Quatre Pobles en un segle (1862-1963).Ajuntament de Girona. Servei de Gestió Documental, Arxius i Publicacions (SGDAP). 2003. Manel Mesquita. Pàgina 81.

Anys del segle X
1419



Esdeveniments 
Països Catalans
 11 de febrer - Andorra: el bisbe d'Urgell hi autoritza la creació del Consell General d'Andorra, conegut com a Consell de la Terra.
 Barcelona - Sant Vicent Ferrer visita la ciutat, i hi té una visió que dona al Portal de l'Àngel el seu nom actual.
Món
 Descobertes les Illes Madeira

Naixements 
Països Catalans
Món

Necrològiques 
Països Catalans
 Vicent Ferrer
Món
 28 de maig - Alken (principat de Lieja), Joan de Wallenrode, príncep-bisbe de Lieja

Anys del segle XV
1650



Esdeveniments 
Països Catalans
Resta del món

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 Caen: Marthe Le Rochois, cantant francesa del Barroc

Necrològiques 
 11 de febrer, Estocolm, Suècia: René Descartes, filòsof i matemàtic francès.
 Adrián de Alesio, pintor i poeta peruà.

Dècada del 1650
1797



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 14 - 15 de gener - Rivoli (Província de Torí, Itàlia): l'exèrcit de Napoleó Bonaparte guanya la batalla de Rivoli contra els austríacs durant la Primera Coalició de les Guerres Napoleòniques. A la batalla hi ha 14.000 baixes austríaques i 5000 baixes franceses.
 18 d'octubre - Campoformido (Itàlia): França i el Sacre Imperi Romanogermànic van firmar el Tractat de Campo Formio que posà fi a la guerra de la Primera Coalició. En aquesta França va obtenir territoris de la Península Itàlica i els Països Baixos Austríacs (Bèlgica).
 Tractat entre els EUA i Tunísia pel mutu reconeixement i les bones relacions.
 Terratrèmol a Quito.
 Campanya d'Itàlia dins les guerres de la Revolució Francesa.
 André-Jacques Garnerin fa el primer salt documentat amb paracaigudes.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 10 de gener, Hülshoff: Annette von Droste-Hülshoff, important poeta i compositora alemanya (m. 1848).
 31 de gener: Franz Schubert, compositor austríac
 22 de març, Berlín (Alemanya): Guillem I de Prússia, Rei de Prússia (m. 1888)
 14 d'abril, Marsella, França: Adolphe Thiers, advocat, President de la República Francesa (1871-1873) 
 9 d'octubre, Boudry: Philippe Suchard, mestre xocolater i empresari suís.
 14 d'octubre, Vienaː Ida Pfeiffer, viatgera austríaca i una de les primeres exploradores europees (m. 1858).
 30 d'octubre, Bayreuth: Enriqueta de Nassau-Weilburg, Princesa de Nassau-Weilburg.
 14 de novembre, Kinnordy, Escòcia: Charles Lyell, científic i geòleg escocès 
 29 de novembre, Bèrgam: Gaetano Donizetti, compositor d'òpera.
 Edo (Japó): Andō Hiroshige, dissenyador de xilografies japonès 
 Londres, Regne Unit de la Gran Bretanya: Lucia Elizabeth Vestris, cantant anglesa

 Daniel Thomas Egerton, paisatgista britànic
 Ida Pfeiffer, viatgera austríaca i una de les primeres exploradores europees (m. 1858).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 16 de març, Rovigo: Cristina Roccati, física i poeta italiana, tercera dona a llicenciar-se en una universitat italiana (n. 1732).
 28 de maig, Múnic (Alemanya): Anton Raaff, tenor alemany (n. 1714).
 16 de juny, Dijon: Sophie Rude, pintora francesa i model d'artista (m. 1867).
 10 de setembre, Londres: Mary Wollstonecraft, activista, filòsofa i escriptora, precursora de la filosofia feminista (n. 1759).
 19 de setembre, Viena: Johann Friedrich Daube, compositor, musicòleg i llaütista.

Referències
44 aC



Esdeveniments

República Romana 
 Juli Cèsar i Marc Antoni, són cònsols.
 15 de març - Juli Cèsar, és assassinat per un grup de senadors, entre ells Gai Cassi Longí, Marc Juni Brut tiranicida i Dècim Juni Brut Albí.
 20 de març - El funeral de Juli Cèsar.
 Abril - Octavi torna d'Apol·lònia de Dalmàcia a Roma per ocupar-se de l'herència del Cèsar, en contra dels consells d'Àcia (la seva mare i neboda del Cèsar) i consolats padrastre de Phillipus.
 2 de setembre - La faraona Cleòpatra VII declara el seu fill co-governant Cesarió.
 Fi de la República Romana i començament de l'Imperi Romà.

Naixements

Necrològiques 
 15 de març - Roma: Juli Cèsar, polític, militar i escriptor romà, assassinat per un grup de senadors (n. 100 aC).
 26 de juny - Ptolemeu XIV, faraó d'Egipte.
 Burebista, rei de Dàcia.
 Antípater l'idumeu, procurador de Judea i pare d'Herodes el Gran.

Segle I aC
1311



Esdeveniments 
 15 de març - Darrera gran batalla dels almogàvers. Victòria catalana davant l'exèrcit franc a la batalla del Cefís (Grècia).
 18 de març, la Cancelleria papal expedeix la butlla Dudum ad eliciendum, destinada a permetre la tortura als templers per que confessin la seva culpabilitat.
 Giovanni Pisano acaba les seves obres al púlpit de la catedral de Pisa
 16 d'octubre: inici del Concili de Viena
 La maestà de la catedral de Siena s'exposa per primer cop

Naixements 
 Alfons XI de Castella

Necrològiques 
 29 de maig - Mallorca: Jaume II, rei de Mallorca i comte del Rosselló i la Cerdanya i senyor de Montpeller (n. 1243).
 Arnau de Vilanova, metge

Referències 

Anys del segle XIV
1493



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 1 de març - Baiona (Galícia): hi arriba la caravel·la "La Pinta" després del primer viatge a Amèrica de Cristòfor Colom.
 15 de març - Palos de la Frontera (Huelva, Andalusia, Espanya): Cristòfol Colom hi arriba després de descobrir Amèrica.
 L'expedició marítima de Cristòfor Colom arriba al port andalús de Palos després d'haver descobert el Nou Món.

Naixements 
Països Catalans
 6 de març - València: Joan Lluís Vives, escriptor i filòsof humanista.

Resta del món
 Perpinyà: Cosme Damià Hortolà, teòleg i hebraista, assistent al Concili de Trento, abat de Vilabertran i rector de la Universitat de Barcelona.

Necrològiques 
Resta del món
 31 de març - Palos de la Frontera (Huelva): Martín Alonso Pinzón, navegant i explorador, codescobridor d'Amèrica.

Referències 

Anys del segle XV
1562



Esdeveniments 
Països Catalans
 16 de març: l'ara vila de Salou (el Tarragonès) (aleshores barri marítim de Vila-seca de Solcina) pateix un atac de pirates que fa nombrosos captius.
Resta del món
 20 de setembre: Els hugonots francesos cedeixen Le Havre a Anglaterra, a canvi de l'ajut britànic contra el rei de França.
 19 de desembre: Batalla de Dreux, França, entre catòlics i hugonots (protestats), inicia les guerres de religió europees.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 25 de novembre - Madrid, Regne de Castella: Lope de Vega, escriptor espanyol (m. 1635).
 2 de desembre - Alcaraz, Albacete: Oliva Sabuco, filòsofa, metgessa i humanista, autora de Nueva filosofía de la naturaleza del hombre.
 Haarlem: Cornelis van Haarlem, pintor i dibuixant holandès (m. 1638).

Necrològiques 
 Països Catalans

 Resta del món

Referències 

Anys del segle XVI
1444



Esdeveniments 
 10 de novembre: Batalla de Varna, l'Imperi otomà sota el comandament del sultà Murat II derrota els exèrcits polonès i hongarès sota el comandament de Ladislau I d'Hongria i Joan Hunyadi.
 Els portuguesos arriben a Guinea
 Primera menció dels cosacs a Rússia.
 Publicació de Laberinto de fortuna, de Juan de Mena
 S'obre el primer mercat d'esclaus a Lagos.

Naixements 
Països Catalans
 Barcelona: Lluís Desplà i d'Oms, 44è president de la Generalitat de Catalunya.
 Gastó III de Castellbò, infant de Navarra i príncep de Viana.
 Pino III Ordelaffi, Senyor de Forlì.
 Urbino: Bramante, arquitecte del Renaixement.
 Fermo, Estats Pontificis: Galeàs Maria Sforza, duc de Milà entre 1466 i 1476.
 Sagunt, Regne de València: Lluís Mercader, religiós cartoixà, inquisidor general al Regne d'Aragó.

Resta del món

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 26 d'abril - Tournai: Robert Campin, pintor pertanyent a l'estil flamenc de la pintura gòtica.
 20 de maig, L'Aquila: Bernadí de Siena, frare franciscà, considerat el més gran orador del seu temps. És venerat per l'Església Catòlica com a sant; la seva festivitat se celebra el dia de la seva mort.
 10 de novembre: Ladislau de Varna, rei de Polònia mort a la batalla de Varna.
 Oddo Antonio II Montefeltro, Comte de Montefeltro i Duc d'Urbino.
 Florència: Leonardo Bruni o Aretino, humanista, historiador i polític italià.

Referències 

Dècada del 1440
Anys del segle XV
1305



Esdeveniments 
Països Catalans
 4 d'abril - En Roger de Flor, cap dels Almogàvers, és assassinat a traïció a Adrianòpolis. Comença la Venjança Catalana a Orient.
 5 de juny - Climent V, elegit Papa.
 En 1305 es fon la campana Caterina, de la Catedral de València, la més antiga encara en ús de la Corona d'Aragó.

Resta del món

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 Japó: Ashikaga Takauji, dissetè shogun

Necrològiques 
 19 de gener - València: Roger de Llúria, almirall de la flota catalana (n. 1250).

Resta del món

 4 d'abril, Adrianòpolis, Imperi Romà d'Orient: Roger de Flor, cap dels almogàvers, és assassinat a traïció per ordre d'Andrònic II, la qual cosa provoca l'anomenada Venjança Catalana a l'Imperi Romà d'Orient (n. 1268).

 23 d'agost, Londres (Anglaterra): William Wallace, heroi escocès (n. 1270).

Referències 

Anys del segle XIV
1464



Esdeveniments 
Països Catalans
 1464-1465: Retaule del Conestable (Pere IV), gòtic de Jaume Huguet, encarregat pel mateix rei, de la capella de Santa Àgata (Barcelona).
 21 de gener: Pere el Conestable de Portugal, arriba a Barcelona, amb fama d'esforçat cavaller i del possible ajut de Portugal i Borgonya.

Resta del Món
 Inici del pontificat de Pau II, un venecià.

Naixements

Necrològiques 
 Països Catalans
 14 de maig, Cartoixa d'Escaladei (Priorat): venerable Joan Fort, monjo i autor místic (n. 1406)
 Resta del món
23 de febrer, Pequín (Xina): Zhu Qizhen, emperador Zhengtong, sisè emperador de la dinastia Ming (n. 1427).

Referències 

Anys del segle XV
1785



Esdeveniments 
Països Catalans
 6 d'abril - El bisbe d'Urgell confirma els privilegis d'Andorra i és reconegut com a copríncep.

Resta del món
 22 de març: el comte de Floridablanca sol·licita, de tots els intendents, una relació puntual de totes les jurisdiccions inferiors i llocs de la seva intendència per fer el cens de Floridablanca, el primer cens modern espanyol.
 S'adopta el dòlar com a moneda nacional dels Estats Units.
 Publicació de la Grundlegung zur Metaphysik der Sitten (Fonamentació metafísica dels costums), obra moral de Kant.
 El Marquès de Sade conclou Les 120 jornades de Sodoma mentre és presoner a La Bastilla.

Naixements 
Països Catalans
 26 de setembre, Borredà (Berguedà: Josep Manso i Solà, capità general de l'exèrcit reial en els regnats de Ferran VII i Isabel II.

Resta del món
 4 de gener, Hanau: Jacob Grimm, lexicògraf i historiador de la mitologia alemanya (m. 1863).
 4 d'abril, Frankfurt del Main: Bettina von Arnim, escriptora alemanya del romanticisme (m. 1859)
 9 d'abril, Tuña, Tinéu, Astúries: Rafael del Riego, general espanyol i polític liberal.
 20 de juny, San Carlos (Uruguai): Manuel Basilio Bustamante, president de l'Uruguai (m. 1863).
 6 de juliol, Norwich (Anglaterra): Sir William Jackson Hooker, botànic i il·lustrador botànic anglès (m. 1865).
 13 de novembre, Dorset, Anglaterra: Caroline Lamb, aristòcrata i novel·lista britànica (m. 1828).
 Lviv: Wenceslau Severin Rzewuski, orientalista polonès.
 Viena: Stephan Franz, compositor austríac del Romanticisme.

Necrològiques 
 3 de gener: Baldassare Galuppi, compositor venecià (78 anys).
 15 de desembre, Estocolm: Lars Lalin, poeta i compositor suec.
 Venècia, República de Venècia: Leopoldo de Gregorio, conegut com el Marquès d'Esquilache, polític espanyol d'origen italià destacat en el regnat de Carles III d'Espanya (n. 1700).

Referències
1492



Esdeveniments 
Corona d'Aragó
 3 de febrer - Girona: El convent de Cadins decideix instal·lar-se al Mercadal, Girona, procedent de Cabanes (Alt Empordà).
 31 de març - Corona d'Aragó i Regne de Castella: els Reis Catòlics promulguen un decret pel qual s'ordena l'expulsió dels jueus del territori de les seves corones.

Resta del món
 12 d'octubre - Colom arriba a l'illa que anomenarà San Salvador, actualment Watling (les Bahames), fet que, per als europeus, va suposar el Descobriment d'Amèrica.
 2 de gener - Granada (Andalusia): l'ocupació de la ciutat per les tropes castellanes posa fi a la conquesta del regne de Granada.

Naixements 
 4 de març, Florència: Francesco de Layolle, compositor i organista.
 20 d'abril, Arezzo: Pietro Aretino, poeta i dramaturg italià (m. 1556).

Necrològiques 
Països Catalans
 Abraham Šalom, cabalista jueu, filòsof i jurista que feu de metge a Tàrrega.

Resta del món
 9 d'abril, Careggi, Toscana: Llorenç el Magnífic, mecenes, banquer, poeta, filòsof i Senyor de Florència entre 1469 i 1492 (n. 1449).

Referències 

Anys del segle XV
1455



Esdeveniments 
Països Catalans
 Resta del món
 8 d'abril - la Ciutat del Vaticà (Roma): el conclave elegeix papa el cardenal Alfons de Borja, que regnarà amb el nom de Calixt III.
 22 de novembre - Lieja (principat de Lieja): el príncep-bisbe Joan VIII de Heinsberg va abdicar sota la pressió de Felip el Bo
 Inici de la Guerra de les Dues Roses
 Lais de François Villon

Naixements 
Països Catalans
 València: Alfons d'Aragó (bisbe), bisbe i president de la Generalitat de Catalunya.
 Resta del món
Fra Angelico

Necrològiques 
Països Catalans

 Resta del món
 1 de desembre: Florència: Lorenzo Ghiberti, escultor, orfebre, arquitecte i escriptor d'art italià del Quattrocento.

Referències 

Anys del segle XV
1722



Esdeveniments 
Món
 5 d'abril - illa de Pasqua: hi arriba el navegant holandès Jakob Roggeveen.
 Inici de la guerra entre Rússia i Pèrsia
 Ucraïna perd autonomia davant el poder rus
 Publicació de Les aventures de Moll Flanders, novel·la picaresca de Daniel Defoe
 Publicació del primer cicle del clavecí ben temprat de Johann Sebastian Bach
 Publicació del Tetsujutsu Sankei, on el matemàtic japonès Takebe Kenko fa servir el mètode d'extrapolació de Richardson, dos-cents anys abans que el mateix Lewis Fry Richardson, per trobar una aproximació de π correcta fins al 41è decimal.

Naixements 
 Bayreuth: Wilhelm Gottfried Enderle, violinista i compositor alemany.
 12 d'abril: Liorna, Gran Ducat de Toscana: Pietro Nardini, violinista i compositor italià (m. 1793).
 1 de desembre: Hammer, Silèsia: Anna Louisa Karsch, poeta alemanya, la primera que visqué de la seva obra literària (m.1791).

Necrològiques 
Països Catalans
 Artà (Mallorca): Francesc Guerau, compositor
Món
 11 de març - John Toland, filòsof irlandès (n. 1670)
 5 de desembre - Marie-Anne de La Trémoille, noble francesa de la cort de Felip V de Castella (n. 1641)

Referències
1795



Esdeveniments 
Països Catalans
 11 de juny - Pontós (Alt Empordà): L'exèrcit espanyol guanya la batalla de Pontós contra el francès durant la Guerra Gran.
 Comença a publicar-se l'Almanak mercantil
Resta del món
 1 d'abril - Basilea (Suïssa): Firma del tractat de pau entre Prússia i la França revolucionària dins de la Pau de Basilea que formaria part del conjunt de tractats que posarien final a la Primera Coalició.
 5 d'abril - Basilea (Suïssa): s'hi signa el tractat segons el qual passa en poder de França la part de la Hispaniola que avui és la República Dominicana (la part que avui és Haití ja era francesa).
 16 de maig - La Haia (República Batava): se signa el Tractat de la Haia de 1795 entre la República de Batava i la República Francesa, pel qual la primera cedeix alguns territoris a la segona.
 22 de juliol - Basilea: Firma del tractat de pau entre Espanya i la França revolucionària dins de la Pau de Basilea que formaria part del conjunt de tractats que posarien final a la Primera Coalició. Ratificaria l'anterior tractat ratificant que Haití passava a mans franceses i que Espanya reconeixia la França revolucionària a canvi que aquesta li retornés els territoris ocupats.
 28 d'agost - Basilea: Firma del tractat de pau entre el landgraviat de Hesse-Kassel i la França revolucionària dins de la Pau de Basilea que significà el final a la Primera Coalició.
 27 d'octubre - Monestir de l'Escorial (Comunitat de Madrid): Espanya signa amb els Estats Units el Tractat de Madrid que definia l'aliança entre els dos països i els límits territorials dels Estats Units amb les dues Florides, que eren colònies espanyoles.

Naixements 
Països Catalans
 13 de maig - Sabadell: Antoni Casanovas i Bosch, empresari tèxtil i alcalde de Sabadell.

Resta del món
 3 de febrer - Antonio José de Sucre, president de Bolívia (m. 1830).
 4 de maig - José Gregorio Monagas Burgos, president de Veneçuela (m. 1858).
 25 d'agost - Luis José de Orbegoso, president del Perú (m. 1847).
 31 d'octubre - Londres (Anglaterra): John Keats, poeta britànic del romanticisme (m. 1821).
 2 de novembre - James Knox Polk, president dels Estats Units (m. 1849).
 4 de desembre - Ecclefechan (Escòcia): Thomas Carlyle, assagista, historiador, professor i escriptor satíric escocès (m. 1881).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 26 de gener, Leipzig, Alemanya:Johann Christoph Friedrich Bach, Músic alemany, va ser el novè fill de Johann Sebastian Bach.
 Lisboa: Alberto José Gomes da Silva, compositor.

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1588



Esdeveniments 
 28 a 30 de maig - Lisboa: L'Armada Invencible salpa cap al Canal de la Mànega, on és derrotada.
 Tarragona: primera edició coneguda de Partinobles, versió catalana del roman de cavalleries anònim d'origen francès Partonopeus de Blois (s. XII).
 Cabdet (província d'Albacete): Es documenten les festes de Moros i Cristians més antigues.

 Naixements 
 5 d'abril, Londres, Regne d'Anglaterra: Thomas Hobbes, filòsof anglès (m. 1679).

 9 de juny, Nuremberg: Johann Andreas Herbst, compositor i teòric musical del Barroc.
 13 de desembre, Roma: Catherine de Vivonne, amfitriona del primer saló literari parisenc, a lHôtel de Rambouillet (m. 1665).

 Necrològiques 
 7 de maig, Florència, Itàlia: Plautilla Nelli, pintora renaixentista (n. 1524).
 Venècia: Paolo Caliari o Paolo Càller,''' conegut com el Veronès'', va ser un pintor italià, conegut per ser el gran decorador del manierisme venecià (n. 1523)

Referències 

Anys del segle XVI
1752

1752 (MDCCLII) va ser un any de traspàs començat en dissabte del calendari gregorià i un any de traspàs començat en dimecres segons el calendari julià. A l'Imperi Britànic i a causa de l'adopció del calendari gregorià, aquest any només va tenir 355 dies, perquè els dies compresos entre el 3 i el 13 de setembre van ser omesos, ambdós inclosos.

Esdeveniments 
Països Catalans
 24 de desembre - Barcelona: s'hi fa el primer assaig d'enllumenat públic amb oli.

Resta del món
 1 de gener: L'Imperi Britànic adopta el calendari Gregorià.
 23 de març: es publica el Halifax Gazette, el primer diari canadenc.
 23 de maig - Buenos Aires: s'enfonsa la major part de la catedral.
 14 de juny - Aranjuez: el Regne d'Espanya signa el Tractat d'Aranjuez amb el Sacre Imperi i el Regne de Sardenya-Piemont amb el qual es comprometen a ajut mutu i que es respectaran els respectius territoris a la Península Itàlica.
 15 de juny: Benjamin Franklin demostra que el llamp és electricitat amb una cometa.

Naixements 
Països Catalans
 24 d'octubre - Maó: Pasqual Calbó i Caldés, pintor.
 Vilafranca del Penedès: Manuel Barba i Roca, advocat i agrònom.
 Perpinyà: Francesc Xavier de Llucià, polític.
 Xàtiva: Josep Jordà i Maltés, cap d'esquadra de l'armada.
 Camprodon: Joan Izquierdo i Capdevila, pensador il·lustrat.
 València: Marià Llorente, escriptor.

Resta del món
 13 de gener - Roma: Eleonora Fonseca Pimentel, poetessa, activista, periodista i revolucionària en la República Partenopea (m. 1799).
 23 de gener - Roma, Itàlia: Muzio Clementi, compositor, intèrpret virtuós d'instruments de tecla, professor, editor musical i constructor de pianos d'origen italià establert a Anglaterra (n. 1752).
 21 de març - Killingly, Connecticutː Mary Dixon Kies, inventora, primera dona estatunidenca a demanar i obtenir una patent (m. 1837).
 13 de juny - King's Lynn, Norfolk, Anglaterraː Fanny Burney, novel·lista i dramaturga anglesa (m. 1840).
 7 de juliol - Lió (França): Joseph Marie Jacquard, inventor francès conegut per automatitzar, mitjançant l'ús de targetes perforades, l'anomenat teler de Jacquard (m. 1834).
 Baiona: Francisco Cabarrús, financer i polític al servei de la monarquia hispànica.
 Lima: Luis Fermín de Carvajal y Vargas, militar i capità general de Catalunya.
 Volínia: Franciszek Zabłocki, comediògraf i poeta satíric.
 Viena: Maria Carolina d'Àustria, reina de Nàpols i Sicília.
 Viševac: Jordi I de Sèrbia, príncep de Sèrbia (1804-13) i cap de la dinastia Karagjorgević.
 Nàpols: Nicola Antonio Zingarelli, compositor italià.
 Londres: John Nash, arquitecte anglès.

Necrològiques 
 Països Catalans
 Perpinyà: Josep Bosc, numismàtic i notari.
 9 de desembre - Catarroja: Francesc de Catarroja, missioner caputxí.
 Palma: Agustí Antic de Llorac, eclesiàstic.

Resta del món
 Viena: Conrad Rudolf, escultor alemany.
 Nàpols: Jacopo Amigoni, pintor.
 Versalles: Lluís d'Orleans, duc d'Orleans.

Referències
1824



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 25 de març – Rio de Janeiro (el Brasil): l'emperador Pere I jura una constitució liberal presentada pel Consell d'Estat.
 7 de maig: s'estrena la Simfonia núm. 9 de Ludwig van Beethoven.
 Austràlia esdevé topònim oficial del país.
 Batalla d'Ayacucho.
 Anglaterra supera els 600 establiments bancaris.

Naixements 
Països Catalans
 20 d'abril, Barcelona: Francesc Pi i Margall, president de la Primera República Espanyola i president del consell de Ministres (m. 1901).
 21 d'abril, Barcelona: Josep Anselm Clavé i Camps, compositor i polític català, creador dels Cors de Clavé (m. 1874).
 11 de desembre, Barcelona: Víctor Balaguer i Cirera, polític liberal, escriptor romàntic i historiador català 
 Reus: Eusebi Freixa i Rabassó (Eusebio Freixa y Rabasó), escriptor, funcionari i editor.

Resta del món
 8 de gener, Londres, Anglaterra: Wilkie Collins, escriptor britànic 
 2 de març, Litomyšl, Bohèmia: Bedřich Smetana, compositor txec 
 4 de març, Fröskogs, Älvsborg, Suècia: Carl Yngve Sahlin, filòsof suec.
 6 de maig, Japó: Tokugawa Iesada, 44è shogun.
 27 de març, Olevano di Lomellina, Província de Pavia, Itàlia: Luigi Luzzi, compositor italià 
 26 de juny: William Thomson, lord Kelvin, físic, matemàtic i enginyer britànic (m. 1907).
 12 de juliol, Honfleur, Normandia (França): Louis-Eugène Boudin més conegut com a Eugène Boudin, un dels primers paisatgistes francesos a pintar a l'aire lliure (m. 1898).
 4 de setembre, Ansfelden, propo de Linz, Alta Àustria: Anton Bruckner, compositor austríac (m. 1896).
 18 d'octubre, Cabra (Còrdova): Juan Valera y Alcalá Galiano, diplomàtic, polític i escriptor andalús
 14 de novembre, Linköping: Carl Israel Sandström, organista, professor i compositor suec

Necrològiques 
Països Catalans
 11 de novembre - Barcelona: Fèlix Amat de Palou i Pont, escriptor, filòsof, lexicògraf i teòleg jansenista català de la Il·lustració.

Resta del món
 1 de febrer, Viena, Àustriaː Maria Theresia Paradies, pianista, cantant i compositora austríaca (n. 1759).
 14 de febrer, Tórshavn (Illes Fèroe): Jens Christian Svabo, escriptor i lingüista feroès (n. 1746).
 19 d'abril, Missolonghi (Grècia): Lord Byron, poeta romàntic anglès (n. 1788).
 6 de maigː Milàː Rosa Morandi, soprano italiana de renom (n. 1782).
 19 de juliol, Tamaulipas, Mèxic: Agustí I de Mèxic, que encapçalà l'efímer Primer Imperi Mexicà. Fou afusellat.
 Possible any de la mort a Teheran de Ali Kuli Khan Qadjar

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Referències 

Un any abans / Un any després
1500



Esdeveniments 
 Cèsar Borgia és nomenat Capità General de l'Església.
 30 de gener - Vicente Yáñez Pinzón descobreix l'eixida al mar del riu Amazones.
 11 de novembre - Granada: Lluís XII de França i Ferran el Catòlic hi signen el Tractat de Granada per repartir-se el Regne de Nàpols.

Naixements 
 Gant (Bèlgica) - Carles d'Habsburg, futur Emperador Carles V.
 3 de novembre - Florència (Itàlia): Benvenuto Cellini, orfebre, pintor, escultor, soldat i músic italià del Renaixement (m. 1571).

Necrològiques 
 Assassinat d'Alfons d'Aragó, espòs de Lucrècia Borja, instigat per Cèsar Borja.
 20 de juliol - Granada: Miquel da Paz, infant de Portugal i príncep d'Astúries

Referències 

Anys del segle XV
1462



Esdeveniments 
 12 de febrer, Calaf, Anoia: els remences es revolten contra les autoritats.
 3 de maig, Salvatierra (Àlaba), País Basc: Joan II i Lluís XI de França s'hi reuneixen per començar a negociar el que acabarà sent el tractat de Baiona, assolint un acord els representants de Joan II i Lluís XI el 9 de maig a Baiona. El tractat serà ratificat per ambdós monarques el 21 de maig a Saragossa per Joan II i setmanes més tard per Lluís XI a Chinon, Vall del Loira el 15 de juny.
 9 de juny, Principat de Catalunya: hi comença la guerra civil catalana entre Joan II i la Diputació del General de Catalunya.
 15 de desembre, Emirat de Gibraltar: Enric IV de Castella incorpora l'Emirat de Gibraltar a la Corona de Castella.

Naixements

Necrològiques

Referències 

Anys del segle XV