1923



Esdeveniments 
Països Catalans
 23 de febrer, Catalunya: Albert Einstein visita Poblet, l'Espluga de Francolí, Terrassa, Barcelona, i pronuncia diverses conferències, convidat pel científic Esteban Terradas i Illa, com a part dels Cursos Monogràfics d'Alts Estudis i d'Intercanvi organitzats per la Mancomunitat de Catalunya i dirigits per Rafael de Campalans.
 3 de març, Barcelonaː S’inaugura el Viaducte de Vallcarca, sobre la riera del mateix nom.
 10 de març, Vila-real: fundació del Vila-real Club de Futbol.
 15 d'abril, Girona: S'inaugura el Teatre Albèniz, després transformat en cinema, que ja no existeix.
 20 de maig, València: s'inaugura oficialment l'Estadi de Mestalla del València CF.
 1 de juny, Barcelona: Primer número de l'etapa barcelonina de La Revista Blanca.
 15 de juny, Barcelona: Es crea l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya.
 8 de juliol: Fundació de la Unió Socialista de Catalunya.
 5 d'octubre, Barcelona: Es funda l’Editorial Joventut.
 10 d'octubre, 
 Barcelona: S'inaugura la sala Coliseum, destinada al cinema i després al teatre.
 Barcelona: S'estrena al teatre Romea Les veus de la terra, de Josep Maria de Sagarra.
 28 d'octubre, Sant Pere de Ribes, Garraf: s'inaugura l'Autòdrom de Terramar.
 18 de novembre, Rubí: es funda l'Esbart Dansaire de Rubí.

Resta del món
 9 de gener, Madrid, Espanya: Juan de la Cierva hi fa el primer vol en autogir.
 25 de març, Santiago, Xile: s'hi inicia la V Conferència Internacional on se signa el Tractat de Gondra, per arreglar els conflictes entre els diferents Estats americans.
 24 de juliol, Lausana (Suïssa): Signatura del Tractat de Lausana entre les potències vencedores de la Primera Guerra Mundial i la Gran Assemblea Nacional de Turquia, després de la Guerra d'Independència Turca, i que servia per revocar el Tractat de Sèvres.
 27 d'agost, L'incident de Corfú va ésser una crisi diplomàtica que va enfrontar el Regne de Grècia i el Regne d'Itàlia.
 13 de setembre, Espanya: Cop d'Estat de Primo de Rivera que suspèn la Constitució Espanyola de 1876, dissolt el Parlament i instaura la dictadura, que durarà fins al gener del 1929. Es prohibeix l'ensenyament del català a les escoles.
 29 d'octubre, Ankara, Turquia: Proclamació de la República turca.
 21 de desembre - el Nepal: aquest país, fins aleshores un protectorat britànic, esdevé independent.
 Any en el que el microorganisme Bacillus botulinus es torna a classificar per Van Ermengem (professor de bacteriologia a la universitat de Ghent, alumne de Robert Koch). A parit d'aquell moment se'l comença a anomenar Clostridium botulinum.

Còmic

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 6 de gener - València: Santiago Grisolía García, bioquímic valencià, president del Consell Valencià de Cultura des del 1996.
 2 de febrer - Barcelona: Albert Ràfols-Casamada, poeta i pintor català (m. 2009).
 9 de febrer, Mallorca: Cosme Covas Vidal, pintor.
 14 de març - Cambrils: Josep Salceda i Castells, cronista oficial de la vila de Cambrils (m. 2011).
 15 de març - Gironaː Maria Mercè Costa Paretas, arxivera catalana, directora de l'Arxiu de la Corona d'Aragó (m. 2020).
 20 d'abril - Barcelona: Antònia Sanjuan i Vidal –Antoñita Rusel–, cantant dels anys 40 i 50 del segle XX (m. 2021).
 21 de maig - Reus: Josep Maria Morató Aragonès, pintor català (m. 2006).
 23 de maig - Barcelona, Barcelonès: Alícia de Larrocha, pianista catalana (m. 2009).
 31 de maig - Barcelona: Joan Ruiz i Calonja, historiador de la literatura (m. 2010).).
 14 de juny - Olesa de Montserrat: Joana Grau Masagué, jugadora de bàsquet catalana (m. 2014).
 26 de juny - Barcelona: Maria Martorell i Codina, mestra i directiva del moviment coral a Catalunya (m. 2015).
 5 de juliol - Figueres, Alt Empordà: Agapit Torrent i Batlle, músic, saxofonista, i compositor, principalment de sardanes (m. 1991).
 8 de juliol - Benicarló: Manuel Alvar López, filòleg, dialectòleg i catedràtic espanyol (m. 2001).
 9 de juliol - Lleida: Josep Vallverdú i Aixalà, escriptor català de reconeguda trajectòria en la literatura infantil.
 30 de juliol - Manresa, Pla de Bages: Teresa Borràs i Fornell, compositora, pianista i professora de música catalana.
 31 de juliol - Barcelona: Joan Vernet i Ginés, arabista català.
 5 d'agost - Barcelona: Ramon Noè i Hierro, dibuixant i pintor català.
 1 de setembre - Sabadell: Oriol Casassas i Simó, pediatre català (m. 2012).
 14 de setembre - Portbou, Alt Empordà: Fabià Estapé i Rodríguez, economista polític, professor universitari català (m. 2012).
 18 de setembre - Barcelona: Xavier Valls i Subirà, pintor català, pare de Manuel Valls i Galfetti.
 27 de setembre - Barcelona: Maria del Carme Ponsati Capdevila, nedadora catalana (m. 2001).
 26 d'octubre - Lleida: Joan Oró i Florensa, bioquímic català.
 1 de novembre - Barcelona: Victòria dels Àngels, soprano catalana.
 5 de novembre - Jesenice, Croàcia: Biserka Cvejić, mezzosoprano sèrbia d'origen croat.
 7 de novembre - Molins de Rei, província de Barcelona: Josep Maria Madorell i Muntané, ninotaire català.
 19 de novembre - Sabadell, Vallès Occidental: Genoveva Masip i Torner, religiosa catalana, de la Companyia de les Filles de la Caritat de Sant Vicenç de Paül, coneguda com la Mare Teresa de les Rambles (m. 2015).
 13 de desembre - Barcelona: Antoni Tàpies, pintor català.
 Olot: Joaquim Danés i Llongarriu, metge i escriptor català.

Resta del món
 20 de gener - Oslo: Nora Brockstedt, cantant noruega, primera representant del seu país, i en dues ocasions, a Eurovisió (m. 2015).
 21 de gener - Xerès: Lola Flores, cantant i ballarina de flamenc (m. 1995).
 24 de gener - Vannes: Geneviève Asse, pintora i gravadora francesa, creadora del «blau Asse» (m. 2021).
 25 de gener - Uppsala (Suècia): Arvid Carlsson, metge suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2000.
 15 de febrer, Merv, URSS: Ielena Bónner, activista pels drets humans a la Unió Soviètica i Rússia, esposa d'Andrei Sàkharov (m. 2011).
 27 de febrer, Los Angeles, Estats Units: Dexter Gordon, saxofonista de jazz (m. 1990).
 9 de març - Viena (Àustria): Walter Kohn, físic nord-americà d'origen austríac, Premi Nobel de Química de 1998 (m. 2016).
 10 de març - Merriman, Nebraska (EUA): Val Logsdon Fitch, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1980 (m. 2015).
 14 de març - Nova York: Diane Arbus, fotògrafa estatunidenca (m. 1971).
 16 de març - 
 Boston, Massachusetts (EUA): Merton Miller, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de 1990 (m. 2000).
 Nimes: Robèrt Lafont, lingüista, historiador, poeta, novel·lista, dramaturg i activista cultural i polític occità (m. 2009).
 22 de març - Estrasburg, França: Marcel Marceau, mim de fama mundial (m. 2007)
 5 d'abril - Phan Rang–Tháp Chàm,(Vietnam): Nguyễn Văn Thiệu, militar i polític vietnamita, president de la República del Vietnam de 1965 a 1975. (m. 2001)
 20 d'abril - Alquízar, Cubaː Antonio Núñez Jiménez, polític, revolucionari i científic cubà. Pare de l'espeleologia llatinoamericana.
 22 d'abril - Nashville (Tennessee, EUA): Bettie Page, model pin-up estatunidenca (m. 2008)
 28 d'abril - l'Havana: Fina García Marruz, poetessa i investigadora literària cubana.
 5 de maig - Toronto, Canadà: Cathleen Synge Morawetz, fou una matemàtica canadenca-estatunidenca.
 7 de maig - Michigan City, Indiana: Anne Baxter, actriu nord-americana guanyadora del premi Oscar (m. 1985).
 8 de maig - Tessala, Algèria: Cheikha Remitti, cantant algeriana de música raï (m. 2006).
 21 de maig - La Chaux-de-Fonds, Suïssa: Armand Borel, matemàtic (m. 2003).
 27 de maig:
 Florència, Regne d'Itàlia: Lorenzo Milani, sacerdot catòlic i pedagog italià (m. 1967).
 Fürth, Alemanya: Henry Kissinger, polític estatunidenc, Premi Nobel de la Pau de l'any 1973.
 Graz, Àustria: Inge Morath, fotògrafa americana (nascuda austríaca) que va treballar a l'Agència Magnum (m. 2002).
 28 de maig - Dicsőszentmárton, Transsilvània, Romania: György Ligeti, compositor hongarès (m. 2006).
 29 de maig - Loins-le-Saunier, Jura (França): Bernard Clavel, assagista i escriptor francès. Premi Goncourt de l'any 1968 (m. 2010).
 31 de maig - Newburgh (Nova York): Ellsworth Kelly, pintor i escultor estatunidenc (m. 2015).
 2 de juny - Cambridge, Massachusetts (EUA): Lloyd Shapley, economista i matemàtic estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 2012 (m. 2016).
 3 de juny, Curau: Erika Böhm-Vitense, astrònoma estatunidenca d'origen alemany (m.2017).
 4 de juny - 
 Madridː Luisa Sala Armayor, actriu espanyola (m. 1986).
 Birmingham, Anglaterra: Elizabeth Jolley, novel·lista anglesa que visqué a Austràlia Occidental des dels anys 1950 (m. 2007).
 8 de juny - Buenos Aires, Argentinaː Ermina Odoardo, arquitecta, primera dona a exercir l'arquitectura a Santiago de Cuba.
 9 de juny - Babice: Milena Müllerová, gimnasta artística txecoslovaca, medallista olímpica.
 26 de juny - Colònia: Franz-Paul Decker, director d'orquestra alemany de nacionalitat canadenca.
 2 de juliol - Bnin, Polònia: Wisława Szymborska, poetessa polonesa, Premi Nobel de Literatura de l'any 1996.
 6 de juliol - Kurów, Polònia: Wojciech Jaruzelski, polític polonès, president de Polònia.
 10 de juliol, Michoacán: Amalia Mendoza, cantant mexicana de ranxera i mariachi (m. 2001).
 11 de juliol, Kolín: Ludmila Dvořáková, soprano txeca (m. 2015).
 20 de juliol - Neuteich, Ciutat Lliure de Danzig: Elisabeth Becker, guardiana de camp de concentració alemanya.
 21 de juliol - Mont-real, Canadà: Rudolph Marcus, químic estatunidenc d'origen canadenc. Premi Nobel de Química de l'any 1992.
 22 de juliol - Russell, Kansas (EUA): Robert Joseph "Bob" Dole, polític estatunidenc.
 25 de juliol, Vaxholm, Suècia: Maria Gripe, escriptora sueca de literatura infantil (m. 2007).
 31 de juliol - 
 Madridː Ana Mariscal, actriu, directora i productora cinematogràfica espanyola (m. 1995).
 New Kensingtonː Stephanie Kwolek, química polonesa-estatunidenca, inventora del Kevlar®, fibra d'alta resistència (m. 2014).
 2 d'agost -Wiszniew, Polònia: Ximon Peres, polític d'Israel (m. 2016).
 25 d'agost - Bogotà, Colòmbia: Álvaro Mutis, periodista, escriptor i poeta colombià.
 29 d'agost - Cambridge: Richard Attenborough, actor, director i productor de cinema anglès.
 4 de setembre - Homburgː Edith Aron, escriptora i traductora alemanya, inspiradora de la Maga, de Rayuela (m. 2020).
 9 de setembre - Yonkers, Nova York (EUA): Daniel Carlton Gajdusek, metge nord-america, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1976 (m. 2008).
 13 de setembre - São Miguel, Açoresː Natália Correia, escriptora portuguesa que participà en la vida política del seu temps (m. 1993).
 17 de setembre - Mount Olive (Alabama) (EUA): Hank Williams, cantant, compositor i músic estatunidenc.
 18 de setembre -
 París: Anna de Borbó-Parma, reina de Romania (m. 2016).
 Stockton-on-Tees, comtat de Durham: Peter Smithson, arquitecte (m. 2003).
 24 de setembre - Key West, Florida (EUA): Theodore "Fats" Navarro, trompetista estatunidenc de jazz (m. 1950).
 4 d'octubre - Evanston (Illinois), Estats Units: Charlton Heston, actor i director de cinema estatunidenc, famós especialment pels seus papers de Ben Hur i de Moisès (m. 2008).
 6 d'octubre - Adana: Yaşar Kemal, escriptor turc Premi Internacional Catalunya de l'any 1995 (m. 2015).
 15 d'octubre: Santiago de las Vegas, Cuba: Italo Calvino, escriptor italià.
 17 d'octubre: Georg Oddner, fotògraf suec.
 27 d'octubre, Nova York (EUA):  Roy Lichtenstein,  pintor estatunidenc de Pop Art, artista gràfic i escultor, conegut sobretot per les seves representacions a gran escala de l'art del còmic (m. 1997).
 30 d'octubre,Créhen: Anne Beaumanoir, neurofisiòloga francesa i membre de la Resistència.
 31 d'octubre, Saragossa: Carmen Forns Aznar, coneguda com a Carmen de Lirio, vedet de revista, actriu i cantant (m. 2014).
 2 de novembre - Montevideo: Ida Vitale, escriptora, crítica, assagista, traductora i poetessa uruguaiana.
 8 de novembre - Jefferson City, Missouri (EUA): Jack Kilby, enginyer nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2000 (m. 2005).
 9 de novembre - Chicago: Elizabeth Hawley, periodista i cronista d'expedicions a l'Himàlaia.
 12 de novembre - Avilésː Julia Rodríguez-Maribona, iinventora del pal de fregar, juntament amb la seva mare, Julia Montoussé.
 15 de novembre - Toronto: Miriam Schapiro, artista feminista estatunidenca (m. 2015).
 17 de novembre, Pennsilvània: Ruth Bleier, neurofisiòloga nord-americana, estudiosa dels biaixos de gènere en biologia (m.1988).
 20 de novembre - Springs, Unió Sud-africana: Nadine Gordimer, escriptora sud-africana, Premi Nobel de Literatura 1991 (m. 2014).
 21 de novembre - Shangyu, Zheijiang (Xina): Xie Jin, actor, guionista i director de cinema xinès (m. 2008).
 22 de novembre - Viena: Victor Papanek, dissenyador i educador estatunidenc ferm defensor de la concepció social i ecològicament responsable de productes, eines i les infraestructures.
 28 de novembre - Los Angeles: Glòria Grahame, actriu estatunidenca de cinema, teatre i televisió.
 2 de desembre - Nova York, Estats Units: Maria Kalogeropoulos, coneguda com a Maria Callas, soprano estatunidenca (m. 1977).
 10 de desembre - Buenos Aires, Argentina: Clorindo Testa, arquitecte argentí d'origen italià.
 13 de desembre. Indianapolis, Indiana (EUA): Philip Warren Anderson, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1977.
 Póvoa de Atalaia: Eugénio de Andrade, pseudònim de José Fontinhas, poeta i prosista portuguès.
 Camariñas: Manuel Ferrol, fotògraf.

Necrològiques 
Països Catalans
 21 de gener, Incaː Marcel·lina Moragues Ginart, poetessa mallorquina (n. 1855).
 11 de febrer, Barcelona: Joan Baptista Codina i Formosa, filòleg i eclesiàstic català.
 10 de març, Barcelona: Salvador Seguí, àlies el Noi del Sucre, anarcosindicalista català, mort per un pistoler (36 anys).
 22 de juny, Barcelona: Cèsar August Torras i Ferreri, muntanyenc i primer promotor de l'excursionisme català.
 12 de juliol, Barcelona: Teresa Lostau i Espinet, pintora i ceramista catalana (n. 1884).
 10 d'agost, Cercedilla, Madrid, Espanya: Joaquim Sorolla i Bastida, pintor valencià (80 anys).
 26 de setembre, València: Ángel García Cardona, cineasta pioner del cinema a Espanya (67 anys).
 3 de desembre, París: Roseta Mauri i Segura, ballarina catalana, musa i inspiradora de molts artistes impressionistes (n. 1850).  
 27 de desembre, Barcelona: Lluís Domènech i Montaner, arquitecte, polític i historiador català (73 anys).
 21 de desembre, Castellar del Vallès: Lluís Rodés i Pou, escolapi català.

Resta del món
 3 de gener, Lipnice nad Sázavou (República Txeca): Jaroslav Hašek, escriptor txec (n. 1883)
 5 de gener, Norwich: Edward Bunnet, compositor i organista anglès.
 9 de gener, Fontainebleau, França: Katherine Mansfield, escriptora modernista neozelandesa (35 anys).
 10 de febrer, Lennep, Prússia: Wilhelm Röntgen, físic alemany, Premi Nobel de Física l'any 1901 (77 anys).
 8 de març, Amsterdam, Països Baixos: Johannes Diderik van der Waals, físic holandès, Premi Nobel de Física de 1910 (n. 1837).
 26 de març, París, França: Sarah Bernhardt, actriu de cinema i teatre (78 anys).
 24 de març, Friburg de Brisgòvia: Carl Braig, filòsof i teòleg alemany.
 4 d'abril, Schömberg (Alemanya): Iuli Ossípovitx Zederbaum, més conegut pel pseudònim de Iuli Màrtov, Julius Martov o L. Martov fou un revolucionari socialista ruslíder de la fracció menxevic. (n. 1873).
 6 d'abril, Washington, D.C.: Alice Cunningham Fletcher, antropòloga que estudià i documentà la cultura dels amerindis dels EUA (n. 1838).
 5 de maig, Gijón: Rosario de Acuña, escriptora, pensadora i periodista espanyola (n. 1850).
 23 de maig, Baviera: Heinrich Schmidt, compositor.
 20 de juliol, José Doroteo Arango Arámbula, conegut pel seu nom de guerra, Francisco Villa o Pancho Villa fou un dels líders més importants de la Revolució Mexicana (n. 1878).
 2 d'agost, Califòrnia, EUA: Warren Harding, 29è president dels Estats Units, mort en el càrrec (58 anys).
 30 de setembre, París, Rosalie de Fitz-James: aristòcrata i salonnière francesa (n. 1862).
 30 d'octubre, Londres, Anglaterra: Andrew Bonar Law, polític britànic, Primer Ministre del Regne Unit (1922-23) (65 anys).
 8 de novembre, Flen, Suècia: Alfhild Agrell, escriptora i dramaturga sueca (n. 1849).
 2 de desembre, Madrid: Tomás Bretón y Hernández, compositor i violinista espanyol (72 anys).
 27 de desembre: Alexandre Gustave Eiffel, enginyer civil (91 anys).
 Cöslin, Pomerània, Prússia: Carl Adolf Lorenz, compositor prussià (n. 1837).

Referències