1911



Esdeveniments 
Països Catalans 
 17 de gener - Arenys de Mar, Maresme: Lluís Ferran de Pol, escriptor català (m. 1995).
 31 de gener: Un dur temporal de mar, conegut com el Temporal de la Candelària, assota la costa entre Barcelona i València durant quatre dies, amb un resultat de 140 pescadors morts, 37 d'ells només de Peníscola.
 febrer - Barcelona: Publicació de lAlmanac dels noucentistes.
 14 de febrer - Barcelona: Creació de les tres primeres seccions de l'Institut d'Estudis Catalans: Secció Històrico-Arqueològica, de Ciències, i Filològica.
 15 d'abril - Barcelona: Estrena de La reina jove, d'Àngel Guimerà, al Teatre Principal, amb Margarida Xirgu.
 11 de juliol - Barcelona: Es crea l'Escola Superior d'Agricultura de Barcelona, avui integrada a l'EEABB, que inicià les classes el 1912.
 8 - 10 de setembre - Barcelona: congrés fundacional de la Confederació Nacional de Treballadors (CNT).
 setembre - País Valencià: aldarulls violents a Cullera (Fets de Cullera) i altres localitats del País Valencià.
 12 de setembre Toronto (Ontàrio (Canadà)): l'enginyer estatunidenc Fred Stark Pearson hi crea el grup empresarial Barcelona Traction, Light and Power, amb l'objectiu de desenvolupar la producció d'energia hidroelèctrica a gran escala, aprofitant els recursos hidràulics dels rius catalans.
 7 de novembre, Perpinyà: S'inaugura la sala de cinema Le Castillet.
 18 de novembre - Barcelona: s'hi crea la companyia Energia Elèctrica de Catalunya amb l'objectiu de desenvolupar la producció d'energia hidroelèctrica aprofitant els recursos hidràulics de la Vall Fosca (Pallars Jussà).

Resta del món
 Els italians ocupen Líbia, al nord d'Africa.
 26 de gener, Dresden, Alemanya: estrena de l'òpera Der Rosenkavalier de Richard Strauss a la Königliches Opernhaus.
 19 de febrer - Bombai, Índia Britànica: Merle Oberon, actriu de cinema britànica (m. 1979).
 19 de març: Se celebra per primera vegada el Dia Internacional de la Dona: Un milió de dones es manifesten a Europa.
 31 de març - És botat el Titànic.
 10 de maig - Ciudad Juárez (Mèxic): Els revolucionaris prenen la ciutat i Francisco Ignacio Madero nomena el seu primer gabinet.
 24 de juliol - Machu Picchu (Perú): Troballa de les ruïnes de la ciutadella inca per Hiram Bingham.
 21 d'agost - París: al Museu del Louvre un italià anomenat Vincenzo Perugia roba La Gioconda.
 Octubre - desembre - Xina: la dinastia manxú és enderrocada i Sun Yat-sen proclama la república.
 6 de novembre - Francisco Ignacio Madero assumeix la presidència de Mèxic.
 20 de novembre - Múnic: estrena pòstuma de Das Lied von der Erde (La cançó de la terra) de Gustav Mahler.
 14 de desembre - L'expedició liderada pel noruec Roald Amundsen és la primera a trepitjar el Pol Sud.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 4 de gener - Sabadell: Adolf Cabané i Pibernat, músic català que compongué l'himne del Centre d'Esports Sabadell (1977 - actualitat) i el del Futbol Club Barcelona (oficial en el període 1957-1974).
 11 de gener - Sa Pobla, Mallorca: Antònia Buades Vallespir –Madò Buades–, cantadora i folklorista mallorquina (m.2007).
 13 de gener - Sabadell: Llorenç Llobet-Gràcia, director de cinema català.
 16 de gener - Barcelonaː Mercedes Núñez Targa, política republicana catalana (m. 1986).
 22 de gener - Barcelona: Paulina Ódena García, Lina, militant i dirigent comunista, heroïna de la República. (m. 1936).
 30 de gener - L'Alguer (Sardenya): Àngel Scala Salis Escriptor i recol·lector de cultura popular.
 1 de febrer - Barcelona: Rosa Ricart i Ribera, bibliotecària catalana (m. 2005).
 8 de febrer - Albalat de la Ribera, Ribera Baixaː Maria Mulet, mestra i escriptora valenciana (m. 1982).
 8 de març - Paulo Afonso: Maria Bonita, cangaceira brasilera (m. 1938).
 7 d'abril - Barcelonaː Anna Maria Tugas i Masachs, atleta dels anys 30, campiona de Catalunya i d'Espanya (m. 2015).
 26 d'abril - Barcelona (Barcelonès): Enric Freixa i Pedrals, enginyer industrial (m. 2002).
 11 de maig - Sabadell: Ricard Simó i Bach, biògraf sabadellenc (m. 1991).
 22 de maig - Sant Celoni (Vallès Oriental): Rafael Ferrer i Fitó, músic (m. 1988).
 26 de juny - Barcelona: Maria Carbonell i Mumbrú, pianista catalana (m. 1988).
 19 de juliol - Sant Genís dels Agudells (Barcelonès): Agustí Chalaux i de Subirà, teòric polític, econòmic i social.
 21 de juliol - Maó (Menorca): Maria Lluïsa Serra Belabre, arqueòloga, historiadora i arxivera menorquina.
 22 d'agost - Castalla (l'Alcoià): Enric Valor Vives, escriptor i gramàtic.
 9 de setembre - València (l'Horta): Manuel Sanchis Guarner, filòleg, historiador i escriptor (m. 1981).
 19 de setembre - Newquay (Anglaterra): William Golding, escriptor anglès guardonat amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1983.
 22 d'octubre - Sant Feliu de Guíxolsː Margarita Wirsing i Bordas, primera llicenciada en Ciències Físico-Químiques a Espanya (m. 1995).
 23 d'octubre - Sant Andreu de Palomar, Barcelona: Joan Pich Santasusana, violoncel·lista, compositor, director d'orquestra (m. 1999).
 7 de novembre - Portbou, Alt Empordà: Ángeles Santos Torroella, pintora i artista gràfica catalana (m. 2013).
 7 de novembre - Algemesí (la Ribera Alta): Joan Pere Segura de Lago, arquitecte.
 24 de novembre - Igualada: Maria Teresa Sàbat i Salinas, mecenes catalanista i fundadora de l'Editorial Alcides (m. 2011).
 9 de desembre - Barcelona: Carles Sentís, periodista, escriptor i polític català (m. 2011).
 16 de desembre - Oviedoː Dolores Medio Estrada, novel·lista asturiana en castellà, premi Nadal de 1953 (m.1996).
 Barcelona, Jaume Batlle Bigas, aparellador i mestre d'obres.
 Barcelona: Margarida Sans i Jordi, escultora catalana (m. 2006).
 Corfú (Grècia): Lluís Millet i Farga, violoncel·lista català (m. 1976).
 Vilassar de Mar: Olimpia Torres Piña, pintora, dibuixant i muralista uruguaiana d'origen català (m. 2007).

Resta del món
 17 de gener - Seattle, Washington (EUA): George Stigler, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de l'any 1982 (m. 1991).

 18 de gener - Handahuaylas (Perú), José María Arguedas, escriptor i antropòleg peruà.
 31 de gener - Strumica, Imperi Otomàː Baba Vanga, clarivident i curandera macedònica (m. 1996).
 6 de febrer - Tampico (Illinois), Estats Units d'Amèrica: Ronald Reagan, polític estatunidenc, 40è president dels Estats Units (m. 2004)
 18 de febrer - Madrid: Julián Grimau, polític espanyol afusellat pel franquisme.
 1 de març - Sarzana, Ligúria, Itàlia: Rina Ketty, cantant francesa nascuda a Itàlia (m. 1996).
 3 de març - Kansas City, Missouri: Jean Harlow, actriu estatunidenca i sex symbol de la dècada de 1930 (m. 1937).
 9 de març - Vílniusː Clara Rockmore, intèrpret virtuosa del theremin (m. 1998).
 13 de març - L. Ron Hubbard, escriptor estatunidenc i fundador de la Cienciologia.(m. 1986)
 18 de març - Hernani: Gabriel Celaya, poeta basc en llengua castellana (m. 1991).
 20 de març - Zamora, Michoacán (Mèxic): Alfonso García Robles, diplomàtic mexicà, Premi Nobel de la Pau de 1982 (m. 1991).
 26 de març - Leipzig (Alemanya): Bernard Katz, metge i bioquímic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1970 (m. 2003).
 26 de març - Columbus, Mississipi: Tennessee Williams, escriptor nord-americà (m. 1983).
 29 de març - Colòniaː Freya von Moltke, activista alemanya membre del grup de resistència antinazi Cercle de Kreisau (m. 2010).
 31 de març - Yutz, Mosel·la: Elisabeth Grümmer, soprano lírica alemanya  (m. 1986).
 8 d'abril:
 Saint Paul (EUA): Melvin Calvin, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1961 (m. 1997).
 Braunschweig (Alemanya) Heinz Tobien, paleontòleg alemany.
 6 d'abril - Múnic (Alemanya): Feodor Lynen, bioquímic alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1964 (m. 1979).
 12 d'abril - A Cañiza: Rita Fernández Queimadelos, arquitecta espanyola, la segona a obtenir el títol en aquest país (m. 2008).
 21 d'abril - Nova York, (EUA): Leonard Warren, baríton estatunidenc (m. 1960)
 30 d'abril - Pitzling, Alemanyaː Luise Rinser, escriptora alemanya (m. 2002).
 5 de maig - Dhalghat, Patiya, Bangladeshː Pritilata Waddedar, revolucionària i activista per la independència d'Índia (m. 1932).
 15 de maig - Zúric (Suïssa): Max Frisch, escriptor suís.
 17 de maig - 
 Boyleː Maureen O’Sullivan, actriu nord-americana d'origen irlandès (m. 1998).
 Almenar de Soria: Elvira Gascón, pintora i professora de l'exili republicà espanyol (m. 2000).
 20 de maig - Kapelleː Anna M. G. Schmidt, escriptora neerlandesa, considerada una de les més grans escriptores del seu país (m.1995).
 22 de maig - Southwarkː Violet Olney, atleta britànica, medalla de plata als Jocs Olímpics de Berlín de 1936 (m. 1999).
 27 de maig -Wallace (Dakota del Sud), EUA: Hubert Humphrey, vicepresident dels Estats Units durant el mandat de Lyndon B. Johnson (m. 1978).
 31 de maig - París (França): Maurice Allais, físic i economista francès, Premi Nobel d'Economia de l'any 1988 (m. 2010).
 2 de juny - Hulan, Heilongjiang (Xina): Xiao Hong, escriptora xinesa (m. 1942).
 13 de juny - San Francisco (EUA): Luis Walter Álvarez, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1968 (m. 1988).
 22 de juny - Rotterdamː Marie Braun, nedadora neerlandesa, medallista olímpica (m. 1982).
 25 de juny - Nova York (EUA): William Howard Stein, químic i bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1972 (m. 1980).
 30 de juny - Šeteniai (Imperi Rus): Czesław Miłosz, escriptor nord-americà d'origen polonès, Premi Nobel de Literatura 1980 (m. 2004).
 7 de juliol - Cadegliano-Viconago (Itàlia): Gian Carlo Menotti, compositor i llibretista estatunidenc, nascut italià (m. 2007).
 5 de juliol - Montboudif, França: Georges Pompidou, segon president de la República francesa (m. 1974).
 16 de juliol - Independence, Missouri, Estats Units: Ginger Rogers, actriu i cantant estatunidenca.
 17 de juliol, Pequín (Xina): Yang Jiang, dramaturga, escriptora i traductora xinesa, especialment coneguda per la traducció d'obres occidentals com El Quixot (m. 2016).
 9 d'agost - Pittsburgh, Pennsilvània (EUA): William Alfred Fowler, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1983 (m. 1995).
 16 d'agost - Vienaː Ylla, fotògrafa hongaresa considerada la fotògrafa d'animals més competent del món (m. 1955).
 20 d'agost - New Bedford, Massachusettsː Isabel Morgan, viróloga nord-americana; creà una vacuna contra la poliomielitis (m. 1996).
 25 d'agost - província de Quảng Bình (Indoxina francesa): Vo Nguyen Giap, polític i militar vietnamita.
 3 de setembre - Valparaísoː Laura Allende Gossens, política xilena (m. 1981).
 19 de setembre - Newquay, Cornualla (Anglaterra): William Golding, escriptor anglès, Premi Nobel de Literatura de l'any 1983 (m. 1993).
 26 d'octubre - Nova Orleans, Louisiana (EUA): Mahalia Jackson, cantant de gòspel, pianista, saxofonista i trompetista (m. 1972).
 30 d'octubre - Providence (Rhode Island), Estats Units: Ruth Hussey, actriu estatunidenca (m. 2005).
 2 de novembre - Càndia (Creta): Odisseus Elitis, poeta grec, Premi Nobel de Literatura de l'any 1979 (m. 1996).
 27 de novembre - Intramuros, Manilaː Fe del Mundo, pediatra filipina, fundadora del primer hospital pediàtric de les Filipines (m. 2011).
 3 de desembre - Milà (Itàlia): Nino Rota, compositor italià.
 6 de desembre - Xangai (Xina): Zheng Junli, actor, guionista i director de cinema xinès (m. 1969).
 11 de desembre - El Caire (Egipte): Naguib Mahfuz, escriptor egipci, Premi Nobel de literatura.
 13 de desembre - Skedsmo (Noruega). Trygve Haavelmo, economista noruec, Premi Nobel d'Economia de l'any 1989 (m. 1999).
 18 de desembre - Middletown (Connecticut, EUA): Jules Dassin, director de cinema i guionista estatunidenc.
 23 de desembre - Londres (Anglaterra): Niels Kaj Jerne, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1984 (m. 1994).
 25 de desembre - París: Louise Bourgeois, artista francesa instal·lada a Nova York.
 27 de desembre - Madridː Juana Francisca Rubio, pintora i cartellista espanyola defensora de la República (m. 2008).

Necrològiques 
Països Catalans
 7 de febrer, Sabadell: Pau Colomer i Oliver, industrial tèxtil, comerciant, escriptor i promotor de la cultura catalana.
 11 de febrer, Barcelona: Isidre Nonell i Monturiol, pintor i dibuixant català.
 29 d'abril, Palmaː Manuela de los Herreros Sorà, escriptora i administradora mallorquina (n. 1845).
 2 de juliol, València: Teodor Llorente, poeta i polític, màxim representant de la Renaixença valenciana (n. 1836).
 25 de juliol, Sabadell: Josep Santanac i Camps, primer propietari que edificà al barri d'Hostafrancs de Sabadell, el 1883.
 2 d'agost, Badalona: Pere Renom i Riera, escriptor i polític català (n. 1850)
 3 de novembre, València: Salvador Giner i Vidal, compositor i professor de música valencià (n. 1832).
 20 de desembre, Barcelona: Joan Maragall, poeta i periodista (n. 1860).
 València: Josep M. Puig i Torralva, escriptor (n. 1854).

Resta del món
 15 de gener - Lisboa, Portugal: Carolina Coronado: escriptora romàntica espanyola.
 8 de febrer - Graus, Ribagorça: Joaquín Costa Martínez, polític, jurista, economista i historiador aragonès (m. 1846).
 28 de febrer - Florènciaː Ida Baccini, pedagoga, escriptora i periodista italiana (n. 1850).
 1 de març - Berlín, Alemanya: Jacobus Henricus van't Hoff, Premi Nobel de Química 1901 (n. 1852).
 2 de març - Madrid: Joaquina García Balmaseda, actriu, periodista, poeta, comediògrafa i escriptora espanyola (n. 1837).
 15 d'abril - Berlínː Wilma Neruda, violinista moraviana (n. 1838).
 25 d'abril - Torí, Itàlia, Emilio Salgari, escriptor i periodista italià (n. 1862).
 18 de maig - Viena, Imperi Austrohongarès: Gustav Mahler, compositor i director d'orquestra austríac (n. 1860).
 21 de maig - Boston, Massachusettsː Williamina Fleming, astrònoma estatunidenca (n. 1857).
 7 de juny - Neuilly-sur-Seine (França): Maurice Rouvier, estadista francès, President del Consell de França (n. 1842).
 5 de juliol - Torí: Maria Pia de Savoia, princesa de Sardenya i després d'Itàlia, es convertí en reina de Portugal (n. 1847).
 13 de juliol - Madrid (Espanya): Trinitario Ruiz Capdepón, polític i advocat valencià (n. 1836).
 29 d'octubre - Makó, Hongria: Joseph Pulitzer, editor i periodista hongarès (n. 1847).

 Berlín: Friedrich Spielhagen, novel·lista
 Santiago de Xile: : José Arce Cerda, metge i polític

Referències