13 de febrer

El 13 de febrer és el quaranta-quatrè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 321 dies per a finalitzar l'any i 322 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1352, Bòsfor: La flota catalana derrota els genovesos en la batalla del Bòsfor.
 1976, Sabadell: Manifestació multitudinària i familiar on la policia va carregar i nens van resultar ferits. La ciutat es va paralitzar i els obrers es van proclamar amos de la ciutat.
 2006, Barcelona: Comença el congrés mundial de telefonia mòbil 3GSM, que se celebra per primer cop a la ciutat.
Resta del món
 1668: Tractat de Lisboa mitjançant el que Espanya reconeix la independència del Regne de Portugal, posant punt final a la unió formal d'ambdós països des del 1580 i a la guerra encetada l'any 1640.
 1917, París, França: El servei d'espionatge francès deté Mata-Hari en un hotel de la ciutat.
 1934, Madrid, Espanya: Falange Española i les Juntas de Ofensiva Nacional Sindicalista es fusionen en la FE de las JONS.

Naixements 
Països Catalans
 1845, Tortosa, Baix Ebre: Carlota de Mena i Zamora, actriu catalana de la segona meitat del  (m. 1902).
 1894, Castelló de la Plana: Àngel Sánchez Gozalbo, escriptor valencià (m. 1987).
 1908, Castelló de la Plana: Lluís Sales Boli, pintor, folklorista i escriptor valencià (m. 1981).
 1934, Barcelona: Josep Maria Carandell i Robusté, escriptor català (m. 2003).
 1946, Barcelona: Pilar Bayer i Isant, matemàtica catalana.
 1949, València: Anna Lluch, científica i investigadora en oncologia, una de les especialistes en càncer de mama més rellevants de l'estat.
 1971, Barcelona: Begonya Via-Dufresne, regatista catalana.
 1973, Badalona: Miguel Poveda, cantaor de flamenc.
 1980, Barcelona: Miquel Fernández, actor i cantant català.

Resta del món
 1805, Düren: Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, matemàtic (m. 1859).
 1855, Schaerbeek, Brussel·les, Bèlgica: Paul Deschanel, advocat, President de la República Francesa (m. 1922).
 1872, Cork (Irlanda): Kate Price, actriu irlandesa de vodevil i cinema mut, també guionista (m. 1943).
 1888, Patres, Grècia: Georgios Papandreu, economista i polític grec.
 1889, 
 San Javier, Santa Fe, Argentina: Alcides Greca, escriptor, cineasta, jurista, professor, activista indigenista i polític argentí.
 Budapest (Hongria): Leontine Sagan, actriu i directora austríaca (m. 1974).
 1903, Lieja, Bèlgica: Georges Simenon, escriptor.
 1909, Vilafranca do Bierzo: Blanca Negri, artista de varietats i actriu (m. 1988).
 1910, Londres, Anglaterra: William Shockley, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de 1956 (m. 1989).
 1912, Milà: Antonia Pozzi, poeta italiana (m. 1938).
 1920, Willimantic, Connecticut, (EUA): Eileen Farrell, cantant d'òpera estatunidenca (m. 2002).
 1921, 
 Perpinyà (Pirineus Orientals): Renée Doria, soprano de coloratura francesa.
 Montpeller: Jeanne Demessieux, organista, pianista, compositora i pedagoga francesa (m. 1968).
 1923, Myra, Virgínia de l'Oest, (EUA): Charles Elwood "Chuck" Yeager, as de l'aviació i primera persona a trencar la barrera del so.
 1930, Viena, Àustria: Ernst Fuchs, pintor i escultor austríac.
 1933, Chicago, Illinois (EUA): Kim Novak, actriu estatunidenca, una de les estrelles del cinema més populars en la dècada del 1950.
 1938, Chicago: Johanna Meier, soprano estatunidenca associada al repertori de Wagner i Strauss.
 1939, Berlín, Alemanya: Beate Klarsfeld, periodista francoalemanya dedicada a la cacera de criminals nazis.
 1942, Yan'an, Shaanxi (Xina): Ling Li (xinès simplificat: 凌力; pinyin: Líng Lì) escriptora, cineasta i historiadora xinesa, guanyadora del Premi Mao Dun de Literatura de l'any 1991 (m. 2018).
 1945, Hereford (Anglaterra): Marian Dawkins, biòloga, catedràtica en comportament animal.
 1950, Chobham, Surrey (Anglaterra): Peter Gabriel, compositor, músic i activista anglès, membre de Genesis, que també va triomfar en la seva carrera en solitari.
 1954, Tànger: Bibiana Fernández, actriu de cinema, cantant i presentadora de televisió espanyola.
 1958, Estocolm: Pernilla August, actriu de teatre, cinema i directora de curtmetratges sueca.
 1960, Bolonya: Pierluigi Collina, exàrbitre de futbol italià.
 1966, Canadà: Jeff Waters, guitarrista.
 1969, Prairie Village, Kansas: Joyce DiDonato, mezzosoprano de coloratura estatunidenca especialitzada en Mozart, Händel i Rossini.
 1970, Palmerston North: Metiria Turei, política neozelandesa.
 1971, Santiago de Compostel·la: Carolina Bescansa, sociòloga i politòloga espanyola.
 1974, Stoke-on-Trent, Anglaterra: Robbie Williams, cantant.
 1976, Canadà: Dave Padden, cantant i guitarrista.
 1979, Zamora, Estat de Michoacán, Mèxic: Rafael Márquez, futbolista del Futbol Club Barcelona.
 1988, Madrid: Irene María Montero Gil, política i psicòloga espanyola.

Necrològiques 
Països Catalans
 1468 - Tarragona: Joana Enríquez i Fernández de Córdoba, reina de Navarra i de Catalunya-Aragó (n. 1425).
 1828 - 12 de juliol, Barcelona: Francesc Salvà i Campillo, metge, físic i meteoròleg català.
 1999 - Vilafranca del Penedès (l'Alt Penedès): Carles Sabater, cantant de Sau i actor.
 2009 - Sabadell: Antoni Farrés i Sabater, advocat i polític català, alcalde de Sabadell del 1979 al 1999.
 2011 - Sant Sebastià, País Basc: Roser Llop Florí, jugadora de basquetbol catalana (n. 1961).

Resta del món
 1542 - Torre de Londres: Caterina Howard, reina consort d'Anglaterra, cinquena esposa d'Enric VIII d'Anglaterra (n. ca 1523).
 1837 - Madrid: Mariano José de Larra, escriptor i periodista espanyol (n. 1809).
 1883 - Venècia (el Vèneto, Itàlia): Richard Wagner, músic alemany, autor d'òperes (n. 1813).
 1934 - Pau, Pirineus Atlànticsː Ellen Ridgway, jugadora de golf i filantropa estatunidenca (n. 1866).
 1935 - San Gervasio Brescianoː Vernon Lee, escriptora britànica d'assaig, novel·la, contes de fantasmes, viatges i poesia (n. 1856).
 1966 - París, Illa de França: Marguerite Long, pianista francesa (n.1874).
 1968 - Roma (Itàlia): Ildebrando Pizzetti, compositor, director d'orquestra i professor de música italià (n. 1880).
 1976 - Dallas, EUA: Lily Pons, soprano de coloratura francesa, nacionalitzada estatunidenca (n. 1898).
 1996 - Roma, Itàlia: Martin Balsam, actor estatunidenc de teatre, cinema i televisió.
 2005 - Coïmbra: Lúcia de Jesus dos Santos, una dels tres vidents de Fàtima, monja carmelita descalça (n. 1907).
 2006 - Pequín (Xina): Wang Xuan, científic i empresari xinès (n. 1936).
 2007 - Perth, Austràlia: Elizabeth Jolley, novel·lista anglesa que visqué a Austràlia Occidental des dels anys 1950 (n. 1923).
 2018 - Hesselager, Dinamarca: Nini Arlette Theilade, ballarina de ballet i coreògrafa danesa (n. 1915).
 2019 - Romaː Marisa Solinas, actriu i cantant italiana (n. 1941).

Festes i commemoracions 
 Santoral
 Església Catòlica
 Sants al Martirologi romà (2011): 
 Benigne de Todi, prevere i màrtir (); 
 Martinià d'Atenes, eremita (398); 
 Càstor de Karden, prevere (400); 
 Esteve de Lió, bisbe (ca. 515): 
 Esteve de Rieti, abat (s. VI); 
 Gosbert d'Osnabrück, bisbe (874); 
 Gimer de Carcassona, bisbe (931); 
 Fulcrà de Lodeva, bisbe (1006); 
 Gilbert de Meaux, bisbe (1009); 
 Pau Liu Hanzuo, prevere màrtir (1818); 
 Pau Le-Van-Loc, prevere màrtir (1859).
 Beat Jordà de Saxònia, prevere dominicà (1237);
 Beata Cristina de Spoleto, verge agustina (1458); 
 Beata Lucrezia Bellini, monja benedictina a Pàdua (1469).
 Sants: Àgab, un dels Setanta deixebles (s. I); 
 Fosca i Maura de Ravenna, màrtirs (250); 
 Polieucte de Melitene, màrtir (255); 
 Juliana d'Ivrea, laica;
 Leoni, prevere i deixeble d'Hilari de Poitiers (ca. 368); 
 Domní de Digne (ca. 370); 
 Geronci i Sever de Tarbes, màrtirs (s. V); 
 Passivus de Sees, bisbe (549); 
 Modomnoc O'Neil d'Ossory, bisbe (ca. 550); 
 Leubaci de Sennevières (s. VI);
 Licini d'Anjou, eremita i bisbe d'Angers (ca. 618); 
 Gilberta de Jouarre, abadessa (ca. 660); 
 Dyfnog (s. VII); 
 Huna d'Ely, monjo i prevere (ca. 690); 
 Aimoni i Veremon de Meda, monjos (ca. 790); 
 translació de les relíquies d'Edmund el Màrtir; 
 Pere I de Vercelli, bisbe (997).
 Beats:
 Ekkehard d'Oldenburg, bisbe (1026); 
 Angelo Tancredi de Rieti, franciscà (ca. 1250);
 Irmengilda de Pfullingen, monja (1251);
 Beatriu d'Ornacieux, monja (1309);
 Joan Lantrua, monjo màrtir a la Xina (1816).
 Venerables: 
 Hermenegilda de Kent, abadessa (700); 
 Gisela de Veltheim (1277); 
 Lúcia de Jesus dos Santos, visionària de Fàtima (2005).
 A l'Orde del Cister i al bisbat d'Osnabrück: sant Adolf d'Osnabrück, bisbe (1224);
 a Osnabrück: Wiho d'Osnabrück (804).
 A l'Orde de la Mercè: beat Berenguer d'Assís.

 Església Copta (6 Meixir)
 : Cir el Pobre, Joan el Pobre, Atanàsia, Teodòsi, Teoctista i Eudòxia, màrtirs (340); Climent I, papa de Roma, màrtir i pare apostòlic..

 Església Apostòlica Armènia (24. Arac)
 Ananies, prevere màrtir, i els seus companys, màrtirs sota Dioclecià
 Cir el Pobre i Joan el Pobre, màrtirs (340);
 Sergi i el seu fill, màrtirs sota Sapor.

 Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 26 de febrer del calendari gregorià.

 Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen als sants del 31 de gener del calendari julià.
 Santa Marcel·la de Roma, màrtir;
 Trifena de Cízic, màrtir (s. I);
 Victorí, Víctor, Nicèfor, Claudi, Diòdor, Serapió i Pàpies d'Egipte, màrtirs (251); 
 Cir el Pobre, Joan el Pobre, Atanàsia, Teodosi, Teoctista i Eudòxia, màrtirs (340); 
 Atanasi de Metoneia, bisbe (); Nikita de Petxersk, bisbe de Novgorod (1109);
 Pacomi de Keno, abat (1525); Codrat de Karakallou de l'Atos, monjo;
 Elies d'Ardenísia, monjo atonita màrtir (1686);
 Arseni de Paros (1877);
 Sinaxi dels Màrtirs i Confessors de Rússia.

 Església Ortodoxa de Geòrgia
 Tamara de Geòrgia, reina (1213).

 Esglésies luteranes
 Àquila, Prisca i Apol·lo de Roma, màrtirs (60) (Lutheran Church Missouri Synod);
 Christian Friedrich Schwartz, missioner (1798) (Església Evangèlica d'Alemanya)

Referències 

13