1948



Esdeveniments 
Països Catalans
 30 de juliol - Al número 57 de la revista Pulgarcito es produeix la primera aparició conservada de Zipi i Zape, a la història "La caseta de baños", encara que Escobar ja havia publicat còmics similars abans.
 10 de desembre, Barcelona: es publica la primera historieta de Doña Urraca de Jorge, al número 77 de Pulgarcito de l'Editorial Bruguera.
 Sant Vicenç de Castellet: es funda l'Esbart Dansaire Santvicentí.

Resta del món
 Fred Hoyle formula, amb l'astrònom Thomas Gold i el matemàtic Hermann Bondi, la teoria de l'Univers quasiestacionari.
 4 de febrer, Sri Lanka: el país assoleix la independència del Regne Unit.
 15 de febrer, Paraguai: Natalicio González, del Partit Colorado, resulta elegit president.
 15 de febrer, Veneçuela: Rómulo Gallegos assumeix la presidència.
 18 de febrer, Irlanda: Éamonn de Valera no és reelegit com taoiseach, sent escollit John A. Costello.
 25 de febrer, Txecoslovàquia: Hi triomfa el Cop de Praga, cop d'estat que implanta un règim comunista que durarà fins al 1989 (Revolució de Vellut).
 17 de març, Tractat de Brussel·les és un tractat internacional signat a la ciutat de Brussel·les per part de Bèlgica, França, Luxemburg, Països Baixos i el Regne Unit i que donà lloc a la Unió Europea Occidental (UEO).
 1 d'abril, Illes Fèroe (Dinamarca)ː Entra en vigor la llei d'autonomia de les Fèroe.
 7 d'abril, Ginebra (Suïssa): constitució i primera reunió de LOrganització Mundial de la Salut (OMS) (WHO en el seu acrònim en anglès). Es una agència de l'Organització de les Nacions Unides (ONU) (Nacions Unides) amb seu a Ginebra (Suïssa) que actua com a autoritat coordinadora en temes de salut públicainternacional.
 16 d'abril, creació de l'OCDE.
 30 d'abril, Washington (EUA): creació de l' Organització dels Estats Americans (OEA).
 14 de maig, Mandat Britànic de Palestina, Declaració d'Independència d'Israel
 15 d'agost, Creació de Corea del Sud, oficialment la República de Corea (en coreà 대한민국 Daehan Minguk, hanja: 大韓民國) país de l'Àsia que ocupa la regió meridional de la península de Corea.
 10 de desembre, seu de les Nacions Unides, Nova York: l'ONU hi proclama la Declaració Universal dels Drets Humans.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 4 de gener - Barcelona: Oriol Solé Sugranyes, activista revolucionari català.
 10 de gener - Castelló de la Plana, Plana Alta: Guillermo Montesinos, actor valencià.
 12 de gener - Palma, Mallorca: Carme Riera, escriptora mallorquina.
 31 de gener - Girona: Joaquim Nadal i Farreras, Alcalde de Girona i Conseller de Política Territorial i Obres Públiques de la Generalitat (2003 -2010).
 7 de febrer - Vilamacolum: Miquel Diumé i Vilà, periodista català.
 26 de febrer - València, Horta: Rodolf Sirera Turó, traductor, guionista i dramaturg valencià.
 15 de març - 
 València, l'Horta: Ortifus, humorista gràfic valencià.
 Terrassa: Dolors Palau Vacarisas, periodista catalana, especialitzada en l'àmbit de la cultura (m. 1991).
 24 d'abril - Barcelona: Júlia Costa i Coderch, narradora i poeta catalana.
 30 d'abril - Barcelona: Fradogo, pintor.
 7 de maig - Verges, Baix Empordà: Lluís Llach i Grande, cantautor.
 13 de maig, Cardona: Àngela Gassó i Closa, política catalana que fou diputada al Parlament.
 15 de maig - Sallent, Bages: Jaume Sorribas i Garcia, actor català
 21 de maig - Godella, l'Horta: Vicent Alonso i Catalina, assagista, poeta i traductor valencià.
 22 de maig - Barcelona: Pilar Viñas Torres –Jacinta–, és una cantant catalana.
 23 de maig - Terrassa: Àngels Poch i Comas, actriu catalana.
 26 de maig - Barcelona: Carme Nieto, futbolista pionera del futbol femení a Catalunya.
 30 de maig - Barcelona: Salvador Puig i Antich, activista autònom català, executat pel règim franquista (m. 1974).
 8 de juliol - Cervelló: Carles Camps Mundó, poeta català.
 13 de juliol - Barcelona: Jorge Trías Sagnier, advocat i polític català (m. 2022).
 14 de juliol - Bellpuig, l'Urgell: Isidor Cònsul i Giribet, editor i crític literari i escriptor català.
 23 de juliol - Barcelona: Enric Cormenzana Bardas, pintor, dibuixant i gravador.
 7 d'agost - Palma, Mallorca: Pau Riba i Romeva, cantant polifacètic.
 14 d'agost - Barcelona: Mercè Escardó i Bas, escriptora i bibliotecària catalana.
 30 d'agost - Girona: Josep Pau Garcia Castany, futbolista català (m. 2022).
 24 de setembre - Barcelona: Jaume Sisa, cantautor català.
 25 de setembre - Barcelona: Isabel Rodà de Llanza, epigrafista i arqueòloga catalana.
 10 d'octubre - Sant Vicent del Raspeig: Luísa Pastor Lillo, política valenciana, primera dona alcaldessa del seu municipi  (m. 2018).
 14 d'octubre - Barcelona: Mercè Boada i Rovira, neuròloga catalana dedicada a les malalties neurodegeneratives, en especial a la malaltia d'Alzheimer.
 22 d'octubre - Rià, Conflent: Jean-Pierre Mas, compositor i pianista català.
 23 d'octubre - Barcelona: Jordi Sabatés, pianista català.
 27 de setembre - Mataró, Maresme: Joan Pera, actor de cinema i teatre català.
 13 de novembre - Banyoles: Gemma Rigau i Oliver, filòloga i lingüista catalana.
 27 de novembre - Barcelona: Rosa Maria Martín i Ros, historiadora de l'art, especialitzada en l'estudi del teixit, el brodat i els ornaments litúrgics medievals.
 5 de novembre - Vila-sacra, Alt Empordàː Maria Josepa Arnall i Juan, investigadora i professora catalana (m. 2002).
 2 de desembre - Barcelona, Jorge Wagensberg, físic i museòleg català (m. 2018).

Resta del món
 3 de febrer:
 Estocolm: Henning Mankell, escriptor suec 
 Wailakama, Baukau, Timor Oriental: Carlos Filipe Ximenes Belo, bisbe catòlic, Premi Nobel de la Pau de l'any 1996.
 4 de febrer, Màlaga: Pepa Flores, actriu i cantant espanyola.
 19 de febrer, O Carballiño, Ourense: Ma Teresa Miras Portugal, científica espanyola, catedràtica de Bioquímica i Biologia molecular.
 20 de febrer, Nicòsia, Xipre: Christopher A. Pissarides, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2010.
 28 de febrer, Saint Louis, Missouri (EUA): Steven Chu, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1997.
 4 de març, Los Angeles, Califòrnia (EUA): Lee Earle, conegut popularment com a James Ellroy, assagista escriptor de ficció de novel·la negraamericà.
 9 de març, 
 Bra, Piemont, Itàlia: Emma Bonino, política italiana, diputada i ministra durant els governs de Prodi i d'Enrico Letta.
 Göttingen: Petra Deimer, biòloga marina alemanya i conservacionista implicada en la protecció dels cetacis.
 17 de març, Conway (Carolina del Sud), EUA: William Gibson, autor de novel·les de ciència-ficció. Un dels líders del moviment ciberpunk.
 22 de març, Londres (Anglaterra): Andrew Lloyd Webber, Baró Lloyd-Webber, compositor de teatre musical britànic
 30 de març, S. Cruz de Tenerife: Ana María Crespo de Las Casas, biòloga espanyola, professora, acadèmica de la RAC.
 31 de març, Washington DC, Estats Units: Al Gore, polític estatunidenc.
 1 d'abril, Tunísia: Hélé Béji, professora de Literatura, assessora de la UNESCO, escriptora i presidenta del Collège International de Tunis.
 9 d'abril, Metz (França): Bernard-Marie Koltès, dramaturg francès.(m. 1989).
 13 d'abril: Michael Hammer: enginyer nord-americà, conegut com un dels fundadors de la teoria de gestió de la reenginyeria de processos d'empresarials.
 18 d'abril, Nova York: Catherine Malfitano, soprano estatunidenca.
 21 d'abril, Parísː Claire Denis, directora de cinema francesa.
 23 d'abril, Verneuil-sur-Avre, França: Pascal Quignard, escriptor francès, Premi Goncourt de l'any 2002.
 28 d'abril:
 Beaconsfield, EUA: Terry Pratchett, escriptor anglès (m. 2015).
 Filadèlfia, Pennsilvània, EUA: Karl Barry Sharpless, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 2001.
 15 de maig, Woodbridge (Anglaterra): Brian Eno, teclista i compositor de música electrònica.
 19 de maig, Spanish Town, Jamaica: Grace Jones, cantant, compositora, supermodel, productora i actriu jamaicana.
 28 de maig, Elsene, Bèlgica: Pierre Rapsat, cantautor belga.
 31 de maig, Stanislav, URSS: Svetlana Aleksiévitx, escriptora bielorussa, Premi Nobel de Literatura de l'any 2015.
 9 de juny, Nàpols: Costanzo Di Girolamo, filòleg romanista italià (m. 2022).
 21 de juny, Aldershot (Anglaterra): Ian McEwan, novel·lista i guionistaanglès.
 23 de juny, Torí: Lucetta Scaraffia, historiadora i periodista italiana, reclama un tracte igualitari de l'Església a homes i dones en tots els àmbits.
 28 de juny, Memphis, Tennessee: Kathy Bates, actriu de teatre i cinema nord-americana.
 6 de juliol, São Paulo, Brasil: Arnaldo Dias Baptista, músic i compositor brasiler de música rock.
 18 de juliol, Ludwigsburg, Baden-Wüttemberg (Alemanya): Harmut Michel, bioquímic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1988.
 19 de juliol, Tianzhen, Shanxi (Xina): Wang Qishan, polític xinès, alcalde de Pequín (2003-2007), vicepresident de la Republica Popular de la Xina.
 3 de setembre, Rostov del Don: Lyudmila Karachkina, astrònoma ucraïnesa.
 15 de setembre, Feldkirch (Vorarlberg), Àustria: Haimo Leopold Handl, politòleg, editor, artista i escriptor austríac.
 20 de setembre, Bayonne (Nova Jersey, EUA): George R. R. Martin, escriptor creador de la sèrie de llibres en què es basa la sèrie televisiva Joc de Trons.
 26 de setembre, Cambridge, Anglaterra: Olivia Newton-John, cantant i actriu Britànic-Australiana-Estatunidenca.
 6 d'octubre, Belfast, Irlanda del Nord: Gerry Adams, polític nord-irlandès, representant de Belfast Oest al Parlament del Regne Unit i president del Sinn Féin.
 8 d'octubre, Queens, Nova York (EUA): Johnny Ramone, guitarrista i compositor nord-americà, conegut sobretot per ser guitarrista del grup punk The Ramones (m. 2004).
 9 d'octubre, Londres, Anglaterra: Oliver Hart, economista americà, Premi Nobel d'Economia 2016.
 27 d'octubre, Baltimore, Maryland, EUA: Bernie Wrightson, dibuixant de còmics especialitzat en el gènere de terror (m. 2017).
 11 d'octubre, El Pardo, Espanya: Cecilia, cantautora espanyola (m. 1976).
 5 de novembre, Wilkes-Barre, Pennsilvània, EUA): William Daniel Phillips, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1997.
 18 de novembre, L'Havana: Ana Mendieta, artista cubana (m. 1985).
 26 de novembre, Hobart, Tasmània, Austràlia: Elizabeth Blackburn, metgessa i bioquímica australiana, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2009.
 8 de desembre - Buenos Aires, Argentina: Luis Caffarelli, matemàtic argentí-estatunidenc, Premi Abel de 2023.
 21 de desembre, Washington D.C. (EUA): Samuel L. Jackson, actor.
 27 de desembre, Châteauroux, Indre, França: Gerard Depardieu, actor francès.
 29 de desembre, Liverpool, Anglaterra: Edward Hugh, economista anglès.
 31 de desembre, Boston, Estats Units: Donna Summer, cantant i compositora musical afroamericana.
 París: Hervé Loilier, pintor francès.
 Mataro: Perecoll, artista
 Desert del Nègueb: Salim Alafenisch, escriptor palestí.
 Freetown: Dele Charley, escriptor

Necrològiques 
Països Catalans
 23 de gener - Banyoles, Pla de l'Estany: Joaquim Pecanins i Fàbregas, músic català (64 anys).
 25 de desembre - Prada de Conflent, Conflent: Pompeu Fabra i Poch, filòleg català, principal impulsor de la reforma ortogràfica (80 anys).

Resta del món
 30 de gener - Nova Delhi, Delhi, l'Índia: Mohandas Karamchand Gandhi, conegut com a Mahatma Gandhi, independentista indi, líder de la resistència pacífica.
 26 de febrer - Brescia, Itàlia: Virginia Guerrini, mezzosoprano italiana (n. 1871).
 4 de març - Cambridge: Elsa Brändström, infermera i filantropa sueca, coneguda com l'«Àngel de Sibèria» (n. 1888).
 24 de març - Estocolmː Sigrid Hjertén, pintora sueca, adscrita a l'expressionisme (n. 1885).
 19 de maig, Mèxic: Julia Álvarez Resano, mestra, advocada, política socialista navarresa (n.1903).
 29 de maig - Beverly Hills, Califòrnia: May Whitty, actriu anglesa, eminentment de teatre (n. 1865).
 10 de juny - Brighton: Philippa Fawcett, matemàtica i educadora anglesa (n.1868).
 12 de juny - La Corunya: Celia Brañas, científica gallega pionera. (n. 1880).
 5 de juliol - Neuilly-sur-Seine (França): Georges Bernanos, escriptor francès (n. 1888).
 21 de juliol - Connecticut, EUA: Arshile Gorky, pintor abstracte armeni (n. 1904).
 30 de juliol - República de Florència: Clarice Orsini, noble italiana de la Casa de Mèdici.
 3 d'agost - Nova York: Rózsa Schwimmer, pacifista i feminista hongaresa (n. 1877).
 30 d'agost - Nova Yorkː Alice Salomon, reformadora social alemanya i pionera del treball social com a disciplina acadèmica (n. 1872).
 1 de setembre - Salóː Giuseppina Cobelli, soprano italiana (n. 1898).
 3 de setembre --Sezimovo Ústi (República Txeca): Edvard Beneš, polític txec, segon President de la República Txeca (n. 1884).
 17 de setembre - Nova Yorkː Ruth Benedict, antropòloga nord-americana (n. 1887).
 22 de setembre, Washington, DC: Florence Merriam Bailey, ornitòloga nord-americana i escriptora, autora de la primera guia d'ocells moderna il·lustrada (n. 1863).
 24 d'octubre - Bad Ischl, Àustria: Franz Lehár, compositor austríac d'origen hongarès (78 anys).
 5 de novembre, Tànger: Marga d'Andurain, aventurera, presumpta criminal (n.1893).
 2 de desembre - Parísː Germaine Gargallo, model pictòrica de molts artistes (n. 1880).
 9 de desembre - Buenos Aires: María Luisa Navarro Margati, pedagoga espanyola i defensora dels drets de les dones.
 23 de desembre - Tòquio (Japó): Hideki Tojo, polític i militar de l'Imperi del Japó executat a la forca (n. 1884).
 30 de desembre: Rosina Buckman, soprano

Referències