1979

1979 (MCMLXXIX) fon un any començat en dilluns.

Esdeveniments 
Països Catalans
Enguany tingué lloc el primer Congrés de Periodistes Catalans.
 24 de febrer - Girona: Es publica el primer número del Punt Diari.
 17 d'abril: Comencen les emissions Ona Lliure, la primera ràdio lliure del país.

Art i arquitectura

Cinema i televisió 

També s'estrenà la sèrie de televisió La barraca, basada en la novel·la homònima de Vicent Blasco Ibáñez.

Còmics

Educació 
 30 d'octubre, Cadis: Es funda la Universitat de Cadis.

Literatura

Deport 
El pilotari Bengoetxea III guanyà la final del Manomanista 22 a 10 contra García Ariño IV.
La Selecció d'handbol del Canadà quedà subcampiona en el Campionat Panamericà de Handbol.
 12 de febrer, Berlín: Es funda l'equip de futbol americà Berliner Bären, que més tard prendria el nom de Berlin Adler.

Música

Política i revolucions 

 3 d'abril, Espanya: eleccions municipals espanyoles de 1979, les primeres eleccions municipals després de la mort del General Franco.
 25 d'octubre, Catalunya: s'hi celebra el referèndum en què resultà plebiscitat l'estatut d'autonomia, conegut com lEstatut de Sau. Aquest entra en vigor el 8 de desembre, essent sancionada pel rei Joan Carles I com a llei orgànica estatal (Llei Orgànica 4/1979, de 18 de desembre). És publicada en els diaris oficials corresponents: BOE (22 de desembre) i DOGC (31 de desembre).
 16 de gener, Pèrsia: El xa Mohamed Reza Pahlevi fuig del país amb la família i s'exilia a Egipte, on morí el 27 de juliol de l'any següent.
 1 de febrer, Teheran, Iran: l'aiatol·là Ruhol·lah Khomeini hi arriba procedent de París, on vivia exiliat.
 3 de març, Espanya: La Unió de Centre Democràtic, encapçalada per Adolfo Suárez, guanya les eleccions generals espanyoles de 1979 per majoria relativa.
 5 de març, Júpiter: s'esdevé la màxima aproximació al planeta de la sonda Voyager 1.
 28 de març, Harrisburg, estat de Pennsilvània, Estats Units: Al reactor nuclear de l'illa de Three Mile falla una bomba del sistema de refrigeració del reactor, produint l'evaporació d'aigua contaminada i provocant una fusió nuclear, en l'anomenat Accident de Three Mile Island.
 11 d'abril, tropes de Tanzània ocupen Kampala capital d'Uganda.
 1 d'abril, Iran: després d'un referèndum, s'hi proclama una república islàmica.
 4 de maig:
 Madrid, Espanya: s'hi constitueix el Senat per primera vegada després del franquisme.
 Regne Unit: El Parlament Britànic nomena Margaret Thatcher cap de govern: serà la primera dona que ocupa aquest càrrec.
 2 de juny, Varsòvia, República Popular de Polònia: el papa Joan Pau II hi arriba per visitar el seu país natal, el primer del bloc comunista que visitarà el pontífex.
 19 de juliol, Managua, Nicaragua: El Front Sandinista d'Alliberament Nacional ocupa la ciutat i enderroca la dictadura de Somoza.
 25 d'octubre, Referèndum estatutari a Catalunya de 1979
 24 de novembre - Barcelona: Un atemptat fallit de Terra Lliure es cobra la vida del seu membre Fèlix Goñi i Roura i fereix al militant Quim Pelegrí.
 24 de desembre, Afganistan: A petició del govern comunista, tropes de la Unió Soviètica comencen a envair el país. Comença la Guerra de l'Afganistan.

Premis Nobel

Videojocs

Naiximents i defuncions

Naixements 
Les persones nascudes el 1979 faran  anys el .

Països Catalans
 15 de març, Barcelona: Ariadna Oltra, periodista i presentadora de televisió catalana.
 2 de juliol, Nador, Marroc: Najat El Hachmi, escriptora catalana i mitjancera cultural d'origen amazic.
 11 de juliol, Sabadell: Marina Gatell i Poch, actriu de teatre i cinema i productora catalana.
 29 de juliol, Granollersː Sandra Sabatés, periodista catalana.
 7 de setembre, Calafell: Guillem Solé, cantant i compositor català del grup Buhos.
 10 de setembre, Barcelona: Laia Palau Altés, jugadora catalana de bàsquet.
 15 de novembre, Barcelona: Albert Rivera, expolític català.

Resta del món

 18 de gener, St. Julian's, Maltaː Roberta Metsola, diputada i presidenta del Parlament Europeu.
 7 de febrer, Ta'izz, Iemen: Tawakul Karman, activista iemenita, Premi Nobel de la Pau de l'any 2011.
 21 de febrer, Waco, Texas: Jennifer Love Hewitt, actriu, autora, productora i cantant estatunidenca.
 4 de març, Roubaix: Karima Delli, política francesa.
 20 de març, València: Silvia Navarro Jiménez, jugadora d'handbol valenciana, medallista olímpica.
 26 de març, Madrid: Saioa Hernández, soprano.
 29 de març, Madrid: Estela Giménez, gimnasta rítmica i presentadora de televisió espanyola.
 30 de març,
 Ribadesella: Adriana Lastra Fernández, política asturiana.
 Nova York (EUA): Norah Jones, cantant, pianista i actriu americana.
 10 d'abril, Washington: Rachel Corrie, activista propalestina que morí esclafada per una excavadora (m. 2003).
 11 d'abril, Xile: María Elena Swett, actriu.
 19 d'abril, Poona, Índia: Amruta Patil, artista i escriptora. És la primera autora de novel·les gràfiques del país.
 5 de maig, Filipines: Charmane Star, actriu porno 
 23 de juny, Meliskerke, Veere: Franca Treur, escriptora i periodista neerlandesa.
 26 de juliol, Zeberio, Biscaia: Txema Añibarro, futbolista basc que jugava com a migcampista.
 27 de juliol, Rio de Janeiroː Marielle Franco, sociòloga, política, feminista, defensora dels drets humans, assassinada (m. 2018).
 15 de setembre, Kenya: Edna Kiplagat, corredora de fons kenyana; campiona del món de marató.
 21 de setembre, Glasgow, Escòcia: Keith Lasley, migcampista actiu a la Lliga Escocesa.
 22 d'octubre, Chicago, Illinois: Jannero Pargo, jugador de bàsquet.
 25 de novembre, Estocolm: Joel Kinnaman, actor suec.
 14 de desembre, Chester, Anglaterra: Michael Owen, futbolista 
 16 de desembre, Rochester, EUA: Luke Harper Lluitador nord-americà († 2020)
 20 de desembre, Florència, Itàlia: Chiara Francini, actriu
 Londres: Taiye Selasi, escriptora, fotògrafa i cineasta anglesa.
 Kristian Nygård, artista noruec
 Marràqueix: Achraf Baznani, fotògraf marroquí
 Batman (Turquia): Yavuz Ekinci, escriptor

Defuncions 

Entre les morts destacades de l'any hi ha la del compositor Vicent Asencio, el cineasta Jean Renoir o el poeta Blas de Otero.

Països Catalans
 4 de gener - Barcelona (Barcelonès): Rafael Durancamps i Folguera, pintor català.
 26 de gener - Barcelona (Barcelonès): Martí Marcó i Bardella, activista socialista i independentista català, militant de Terra Lliure.
 28 de març - Ciutat de Mèxic: Carme Cortès i Lladó, pintora impressionista catalana (n. 1892).
 4 d'abril - València: Vicent Asencio i Ruano, compositor valencià (n. 1908).
 1 de juny - Barcelona: Carme Barnadas i Gorina o Gurina, pintora catalana (n. 1904).
 5 d'agost, Barcelona: Matilde Gironella i Escuder, pintora i escriptora en castellà que va signar com a Ilde Gir (n. 1899).
 12 de setembre - Madrid: Laly Soldevila, actriu catalana.
 18 de setembre - Barcelona: Josep Pascual i Vila, químic català (n. 1895).
 27 de setembre - Barcelona: Palmira Puig i Ximénez, fotògrafa catalana (n. 1912).
Resta del món
 27 de gener - Buenos Aires, Argentina: Victoria Ocampo, escriptora i editora argentina (n. 1890).
 9 de febrer - Londres (Anglaterra): Dennis Gabor, físic hongarès, Premi Nobel de Física de l'any 1971 (n. 1900).

 12 de febrer - Beverly Hills (EUA): Jean Renoir, cineasta francès.
 16 de març
 Bazoches-sur-Guyonne, França: Jean Monnet, economista francès i un dels pares de l'actual Unió Europea (n. 1888)
 Madrid: Carmen de Icaza, novel·lista espanyola del 1935 al 1960 (n. 1899).
 4 d'abril -Rāwalpindi, Pakistan: Zulfikar Ali Bhutto, president de Pakistan entre 1971 i 1973 (n. 1928)
 10 d'abril -Roma (Itàlia): Giovanni Rota Rinaldi, conegut com a Nino Rota, compositor italià especialment conegut per la seva feina com a compositor de música per a pel·lícules (n. 1911).
 2 de maig - Bèrgam (Itàlia): Giulio Natta, químic italià, Premi Nobel de Química de l'any 1963 (n. 1903).
 1 de juny - Schopfheim (Alemanya): Werner Forssmann, metge alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1956 (n. 1904).
 2 de juny - Barcelona: Fèlix Goñi i Roura, activista polític català (n. 1958).
 16 de juny - Nova York (EUA): Nicholas Ray, director de cinema estatunidenc (n. 1911).
 29 de juny - Majadahonda, Madrid: Blas de Otero, poeta basc en llengua castellana (n. 1916).
 2 de juliol - Tver, Rússia: Larissa Iukhímivna Xepitko, directora de cinema, guionista i actriu soviètica ucraïnesa (n. 1938).
 8 de juliol:
 Tòquio (Japó): Sin-Itiro Tomonaga, físic japonès, guardonat amb el Premi Nobel de Física de 1965 (n. 1906).
 Cambridge, Massachusetts (EUA): Robert Burns Woodward, químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1965 (n. 1917).
 15 de juliol - Montevideo (Uruguai): Juana de Ibarbourou, poetessa uruguaiana.
 3 d'agost - Estocolm (Suècia): Bertil Ohlin, economista i polític suec, guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1977.
 6 d'agost - Múnic (Alemanya): Feodor Lynen, bioquímic alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1964 (n. 1911).
 12 d'agost - Dublín (Irlanda): Ernst Boris Chain, bioquímic britànic d'origen alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1945 (n. 1906).
 8 de setembre - París: Jean Seberg, actriu nord-americana (n. 1938).
 16 de setembre - Edimburg: Marion Gray, matemàtica escocesa, que ha donat nom a un graf (n. 1902).
 22 d'octubre -  París: Nadia Boulanger, professora de música, directora d'orquestra i compositora francesa (n. 1887).
 26 d'octubre - Seül (Corea del Sud): Park Chung-hee (en hangul: 박정희, en hanja: 朴正熙) polític i militar sud-coreà, que ocupà els càrrecs de primer ministre el 1962 i de president interí de 1962 a 1963. Més endavant fou president de Corea del Sud de 1963 fins al seu assassinat el 1979 (n. 1917).
 29 d'octubre, Madrid: Felisa Martín Bravo, primera doctora en Física i primera dona a ingressar al Cuerpo Superior de Meteorologia d'Espanya (n. 1898).
 21 de novembre - Riga, Letòniaː Asja Lācis, actriu i dramaturga letona, promotora del «teatre proletari per a nens» (n. 1891).
 23 de novembre - Malibú, EUA: Merle Oberon, actriu de cinema britànica (n. 1911).
 5 de desembre - París, França: Sonia Delaunay, pintora i dissenyadora de les avantguardes artístiques (n. 1885).
 7 de desembre - Cambridge, Massachusetts, EUA: Cecilia Payne-Gaposchkin, astrònoma i astrofísica britanicoamericana, destacada pel seu descobriment sobre la composició de les estrelles (n. 1900).
 23 de desembre, Pàdua: Peggy Guggenheim, mecenes nord-americana (n. 1898).
 Ciutat de Mèxic: Carme Cortès i Lladó, pintora impressionista (n. 1892).

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XX

Un any abans / Un any després

Referències