16 de febrer

El 16 de febrer és el quaranta setè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 318 dies per a finalitzar l'any i 319 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1918: Barcelona: S'inaugura la primera exposició individual de Joan Miró, a les Galeries Dalmau, amb la presentació de 64 obres entre pintures, aquarel·les i pastels, fetes entre 1914 i 1917.
 1936: Catalunya: El Front d'Esquerres hi guanya les eleccions legislatives.
 2021: Lleida: Detenen al raper Pablo Hasél a la Universitat de Lleida, on s'havia tancat amb diversos simpatitzants per a dificultar el seu arrest.

Resta del món
 1267: Badajoz, Corona de Castella: signatura del Tractat de Badajoz entre Alfons X de Castella i Alfons III de Portugal.
 1543: Heian-kyō, actual Kyoto, Japó: Kanō Eitoku, pintor japonès, un dels més prominents patriarques de l'escola Kano de pintura japonesa (m. 1590).
 1936: Espanya: El Front Popular hi guanya les eleccions legislatives.
 2004: Sydney, Austràlia: Hi esdevenen greus avalots en protesta per la mort d'un jove aborigen.
 2005: Entra en vigor el Protocol de Kyoto, ratificat per 141 estats.
 2022: Carla Simón guanya l'Os d'Or amb la pel·lícula Alcarràs al 72è Festival Internacional de Cinema de Berlín.

Naixements 
Països Catalans
 1594 - Barcelona: Juliana Morell, humanista, teòloga, traductora i escriptora (m. 1653).
 1862 - Barcelona: Miquel Utrillo, enginyer, pintor, decorador, crític d'art i promotor artístic català.
 1891 - Sabadell: Lluís Papell i Comas, periodista i escriptor català.
 1907 - Barcelona: Anna Maria Martínez Sagi, poeta, sindicalista, periodista, feminista i atleta republicana catalana (m. 2000).
 1928 - Balsareny, Bages: Pere Casaldàliga i Pla, religiós català (m. 2020).
 1936 - València: Joan Piquer i Simón, cineasta valencià.
 1955 - Barcelona: Toni Xuclà, músic català.
 1993 - Vilanova i la Geltrú: Clàudia Miret i Molins, jugadora d'hoquei sobre patins catalana.

Resta del món
 1799 - París: François Dauverné, músic francès del Romanticisme.
 1878:
 Pimlico, Londres (Anglaterra): Pamela Colman Smith, també anomenada Pixie, artista, il·lustradora i escriptora (m. 1951).
 Pori (Finlàndia): Selim Palmgrem, compositor, pianista i director d'orquestra finlandès (m. 1951).
 1893 - Berlín: Katharine Cornell, actriu teatral estatunidenca, a més d'escriptora i productora teatral (m. 1974).
 1904 - Milwaukee, Wisconsin, EUA: George F. Kennan, diplomàtic i conseller governamental nord-americà, figura clau a la Guerra Freda.
 1910 - Bucarestː Lucia Demetrius, actriu, traductora i poetessa romanesa (m. 1992).
 1924 - Ettal, districte de Garmisch-Partenkirchen, Alemanya: Annemarie Buchner, coneguda popularment com a Mirl Buchner, esquiadora alemanya (m. 2014).
 1926 - Londres, Regne Unit: John Schlesinger, director, actor, guionista i productor de cinema britànic.
 1939 - Johannesburg, Sud-àfrica: Marita Napier, una de les grans cantants d'òpera sud-africanes del  (m. 2004).
 1942 - Santiago de Xile, Xile: Gabriel Brnčić, compositor, pedagog i especialista en tecnologia i música electroacústica xilè establert a Barcelona.
 1944 - Jackson (Mississipi), EUA: Richard Ford, escriptor estatunidenc.
 1953 - La Verne, Califòrnia: Roberta Williams, dissenyadora de videojocs.
 1965 - Angers: Valérie Trierweiler, periodista política francesa.
 1968 - Esmirna, Turquia: Ceyda Aslı Kılıçkıran, periodista i directora de cinema.
 1979 - Urbino, Itàlia: Valentino Rossi, pilot de motociclisme italià, campió del món nou vegades en diferents cilindrades.

Necrològiques 
Països Catalans
 1931 - Madrid, Espanya: Joan Vert, compositor valencià de sarsueles (40 anys).
 1960 - Tolosa, Llenguadoc: Natividad Yarza Planas, la primera alcaldessa a Catalunya i a Espanya elegida democràticament a les eleccions de gener del 1934 (n. 1872).
 1964 - Petròpolis, Brasil: Emili Mira i López, psiquiatre català.
 1974 - Barcelona: Maria Teresa Vernet, novel·lista, poeta i traductora anterior a la guerra civil espanyola (n. 1907).
 1997 - Nova York (EUA): Chien-Shiung Wu: física nord-americana d'origen xinès, responsable de l'experiment de Wu, que va revolucionar la física en contradir la conservació de la paritat (n. 1912).
 2000 - Barcelona: Enric Casassas i Simó, químic català.
 2011:
 Singapur: Santi Santamaria, cuiner català (n. 1957).
 Argelers, Rosselló: Jordi Barre, cantautor nord-català (n. 1920).
 2021 - Barcelona: Joan Margarit i Consarnau, poeta, arquitecte i professor universitari (n. 1938).

Resta del món
 1573 - Magúncia: Georg Witzel, pedagog i compositor de música religiosa.
 1803 - Praga, Bohèmia: Giovanni Punto, concertista de trompa i compositor.
 1864 - Litoměřice: Václav Jindřich Veit conegut en alemany com Wenzel Heinrich Veit, compositor, copista, pianista i advocat txec.
 1899 - París (França): Félix Faure, President de la República Francesa (n. 1841).
 1907 - Bolonya (Itàlia): Giosuè Carducci, poeta italià, Premi Nobel de Literatura de 1906 (n. 1835).
 1970 - Nova York (EUA): Francis Peyton Rous, patòleg estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1966 (n. 1879).
 1976 - Moscou, Rússia: Liudmila Kéldix, matemàtica soviètica coneguda per la teoria de conjunts i la topologia geomètrica (n. 1904).
 1977 - Budapest: Rózsa Politzer, més coneguda com a Rózsa Péter, matemàtica hongaresa (n. 1905).
 1990 - Nova York, EUA: Keith Haring, artista i activista social nord-americà (n. 1958).
 1992 - Londres: Angela Carter, novel·lista i periodista anglesa (n. 1940).
 1993 - Israel: Amos Guttman, director de cinema israelià.
 2000ː 
 Ontàrio, Canadà: Lila Kedrova, actriu nascuda a Rússia que treballà en el cinema francès (n. 1918).
 Vigo, Galíciaː Suso Vaamonde, cantautor i compositor gallec. Va formar part del moviment musical i reivindicatiu Voces Ceibes.
 2013- 
 Benalmádena, Màlaga: Marifé de Triana, cantant de copla andalusa i actriu espanyola (n. 1936).
 Estocolm, Suècia: Eric Ericson, director de cor i professor de direcció coral suec (n. 1918).
 2016 - El Caire, Egipte: Boutros Boutros-Ghali, diplomàtic egipci, secretari general de les Nacions Unides (n. 1922).

Festes i commemoracions 
 2010, Dimarts de Carnaval
 2012, Dijous Gras
 Santoral
 Església Catòlica
 Sants i beats al Martirologi romà (2011):
 Juliana de Nicomèdia, verge i màrtir;
 Porfiri, Seleuci i companys màrtirs de Cesarea (309).
 Maruta de Martirópolis, bisbe (ca. 420).
 Beat Filippa Mareri, clarissa (1236);
 Beat Nicola Paglia, dominic (1255);
 Beat Francesc Toyama Jintaró, samurai i màrtir a Hiroshima (1624);
 Beat Giuseppe Allamano, prevere (1926).
 Sants i beats que no figuren al Martirologi romà:
 Sant Julià d'Egipte i companys màrtirs;
 Sant Honest de Nimes, bisbe llegendari (ca. 289);
 Sant Pàmfil de Beritos, màrtir (309);
 Sant Simeó de Metz, bisbe (380);
 Sant Faustí de Brescia, bisbe (381);
 Sant Tigrides de Clarmont, prevere (388);
 Sant Armentari de Lerina, bisbe d'Antibes (451);
 Sant Tetradus de Bourges, bisbe (509-513);
 Sant Àntim de Brantome, abat (s. VIII);
 Sant Aganus d'Airola, abat (1100).
 Beat Bernat de Scammacca, monjo (1486).
 Beat Simone Fidati de Cascia, prevere agustinià (1348). Venerat a l'Orde de Sant Agustí:
 Beat Pere de Castellnou, prevere màrtir (1208).Venerat a l'Orde del Cister:

 Església Copta
 9 Meixir: Barsuma de Síria (458); Pau el Sirià, màrtir a Alexandria.

 Església Apostòlica Armènia
 27 Arac: Simeó el Just, sacerdot;
 Adrià i Èubul de Cesarea, màrtirs; 
 Escalita i Epifani, deixebles de Daniel; 
 Esteve, baró, fill del gran príncep Lleó; 
 Jimar de Van, màrtir sota Lenk-Timur-khan.

 Església Ortodoxa Siríaca
 Barsauma de Síria, monjo (457).

 Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 29 de febrer del calendari gregorià.

 Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)

 Corresponen als del 3 de febrer del calendari julià.
 Sant Azaries, profeta;
 Sant Anna la Profetessa i Simeó el Just;
 Sant Blai de Cesarea, màrtir (s. III);
 Sant Pàpias, Diodor i Claudià, màrtirs (250);
 Sant Pau el Sirià, màrtir (ca. 304);
 Sant Adrià i Èubul de Cesarea, màrtirs (308-309);
 Sant Pau i Simó, màrtirs; laudi, monjo;
 Sant Anatoli d'Adana, bisbe (406); Rumel de Norden, eremita (s. VI);
 Sant Òscar de Bremen, bisbe (865);
 Sant Sviatoslav de Iur'ev, príncep, i Demetri el seu fill (1253);
 Sant Romà d'Uglitx, príncep (1285);
 Sant Simeó de Tver, bisbe (1289);
 Sant Jaume de Sèrbia, arquebisbe (1292);
 Sant Sabas de Ionannina (s. XV);
 Sant Ignazij de Mariupol, bisbe (1786);
 Sant Estamaci, Joan i Nicolau de Quios, màrtirs (1822);
 Sant Pau de Simonov, monjo (1825);
 Sant Isidor de Getsemaní en Moscou (translació de les relíquies, 1908);
 Sant Nikolaj, arquebisbe al Japó (1912);
 Sant Ivan, Timofeij, Adriados i Vladímir, preveres màrtirs (1938)

 Esglésies luteranes
 Philipp Melanchthon, confessor (Lutheran Church Missouri Synod);
 Wilhelm Schmidt, enginyer (Església Evangèlica d'Alemanya) (1924).

Referències 

16