1937



Esdeveniments 
Països Catalans

 8 de febrer - últim número de La Veu de Catalunya, diari en català que es publicà a Barcelona des de 1899, amb dues edicions diàries.
 9 de febrer - València: Decret de creació de l'Institut d'Estudis Valencians, organisme superior d'estudis i investigació.
 17 de febrer - Es crea a Catalunya el Servei de Biblioteques del Front, per al temps de lleure o de convalescència dels soldats.
 4-7 de maig - Barcelona: Fets de Maig.
 2 de novembre - Lleida (el Segrià): l'aviació franquista bombardeja la ciutat i hi causa tres centenars de morts.
 Creació de la Institució de les Lletres Catalanes.
 El govern de la República Espanyola es trasllada a Barcelona.
 Josep Trueta i Raspall introdueix el seu tractament de les ferides de guerra.
 Primers bombardeigs navals i aeris sobre València i Barcelona.

Resta del món
 1 d'abril - Alemanya: la llei de l'àrea metropolitana d'Hamburg esdevé efectiu.
 26 d'abril - Guernica (País basc): Bombardeig de Guernica per la Legió Còndor, durant la Guerra Civil espanyola.
 26 de maig - Egipte: admeten aquest país a la Societat de Nacions.
 27 de maig - San Francisco, Califòrnia (EUA): s'obre al trànsit de vianants el Pont Golden Gate.
 1 de juliol - Espanya: Els bisbes catòlics publiquen la Carta colectiva de los obispos españoles a los obispos de todo el mundo con motivo de la guerra en España en què donen suport a l'aixecament per part del bàndol nacional del general insurrecte Franco.
 7 de juliol:
 Comença la Batalla de Brunete
 Xina: L'incident del pont Marco Polo, va marcar l'inici de la Segona Guerra Sinojaponesa entre l'Imperi del Japó i la República de la Xina. Els soldats d'ambdues potències es van enfrontar a 15 quilòmetres al sud-oest del centre de Pequín en el pont de Marco Polo.
 12 de juliol - Parísː S'inaugura per a l'Exposició Internacional de París de 1937 el Pavelló de la República.
 15 de desembre - Terol: comença la Batalla de Terol, que acabarà el 22 de febrer de 1938 amb victòria franquista.
 Hans Adolf Krebs descobreix el sistema del cicle de Krebs, que es dona dins dels mitocondris.
 Primers usos del triangle rosa en els camps de concentració nazis.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans

 10 de gener - Folgueroles, Osona: Ricard Torrents, assagista, traductor i crític literari català.
 21 de gener - Vilassar de Mar, Maresme: Ernest Lluch, economista i Ministre de Sanitat (m. 2000).
 6 de març - Bolxoie Màslennikovo: Valentina Tereixkova, cosmonauta, enginyera, militar i política russa.
 9 de març - El Pont de Vilomara, Bages: Montserrat Ponsa i Tarrés, escriptora, activista cultural i social.
 14 de març - Andratx, Mallorca: Baltasar Porcel i Pujol, escriptor, periodista i crític literari mallorquí (m. 2009).
 18 de març - Bordeus, França: Odette Pinto, periodista catalana de ràdio i de televisió.
 21 de març - Roses, Girona: Carme Vilà i Fassier, pianista i concertista catalana.
 23 de març - Les: Maria Pilar Busquet i Medan, política aranesa (m. 2016).
 2 d'abril - L'Hospitalet de Llobregat: Antoni Ros-Marbà, director d'orquestra i compositor català.
 6 de maig - Barcelona: Maria Bofill, ceramista catalana (m. 2021).
 31 de maig - Argelaguer, la Garrotxa: Josep Pujiula i Vila, el Tarzan d'Argelaguer, torner català (m. 2016).
 17 de juliol - Barcelona: Sergi Schaaff i Casals, realitzador i director de televisió català (m. 2023).
 18 d'agost - Barcelonaː Purita Campos, dibuixant de còmics, il·lustradora i pintora catalana (m. 2019).
 6 de setembre - Sant Mateu (Baix Maestrat): Sergio Aragonés Domenech, dibuixant de còmics valencià i mexicà.
 21 de setembre - Barcelona: Amparo Baró, actriu de teatre, cinema i televisió catalana.
 8 d'octubre - Boíː Lourdes Beneria i Farré, economista catalana, catedràtica emèrita, pionera de l'economia feminista.
 18 de novembre - Barcelonaː Josepa Soler i Erill, jugadora, entrenadora i directiva de basquetbol catalana.
 5 de desembre - Ciutadella, Menorca: Pilar Benejam i Arguimbau, geògrafa i pedagoga menorquina.
Resta del món

 1 de gener - Istanbul, Turquia: Petros Màrkaris, escriptor i guionista grec.
 4 de gener - Saint Louis, Missouri, Estats Units: Grace Bumbry, mezzosoprano i soprano estatunidenca.
 8 de gener - Cardiff, Gal·les: Shirley Bassey és una cantant britànica.
 14 de gener - Dunedin: Margaret Ann Chapman, limnòloga, primera dona a dirigir una expedició científica a l'Antàrtida.
 16 de gener - La Haia, Països Baixos: Conny Vandenbos, cantant holandesa (m. 2002).
 18 de gener - 
 Derry, Irlanda del Nord: John Hume, polític nord-irlandès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1998.
 Santiago de Xileː Marta Harnecker, pensadora marxista xilena (m. 2019).
 30 de gener - Londres, Regne Unit: Vanessa Redgrave, actriu britànica, guanyadora dels premis Oscar i Globus d'Or.
 31 de gener - Baltimore, Maryland (EUA): Philip Glass, compositor estatunidenc.
 8 de febrer - París: Françoise Claustre, etnòloga i arqueòloga francesa, directora emèrita de recerca del CNRS (m. 2006).
 11 de febrer - Guadalupe: Maryse Condé, escriptora francesa, feminista i activista difusora de la història i la cultura africana al Carib.
 17 de febrer - Wuppertal: Rita Süssmuth, política alemanya que ha estat ministra i presidenta del Bundestag alemany.
 22 de febrer - Nova Yorkː Joanna Russ, escriptora i activista feminista, autora d'obres de ciència-ficció i crítica feminista (m. 2011).
 1 de març - Madridː Ángeles Chamorro, soprano d'òpera i sarsuela castellana (m. 2003).
 13 de març - Sydney, Australia: Janice Monk, geògrafa americana, figura cabdal en el desenvolupament de la geografia del gènere als EEUU.
 20 de març - barri de la Latina, Madridː Lina Morgan, vedette i actriu espanyola (m. 2015).
 27 de març - Donostiaː Lourdes Iriondo Mujika, cantant i escriptora, referent de la cançó d'autor basca de meitat de  (m. 2005).
 30 de març - Richmond (Virgínia), Estats Units: Warren Beatty, actor, productor i director de cinema estatunidenc.
 5 d'abril -  Nova York (EUA):  Colin L. Powell, militar i polític estatunidenc d'origen jamaicà. Va ser general en l'Exèrcit dels Estats Units i President de l'Estat Major Conjunt durant la Guerra del Golf.
 10 d'abril - Moscou: Bel·la Akhmadúlina, una dels grans poetes russes del  (m. 2010).
 18 d'abril - Zywiec (Polònia): Natalia Lach-Lachowicz, més coneguda com a Natalia LL, artista conceptual polonesa pionera en el moviment artístic feminista.
 22 d'abril - 
 Nova York, Estat de Nova York, EUA: Jack Nicholson, actor de cinema estatunidenc, guanyador de tres Oscar.
 Salem, Massachussettsː Patricia Goldman-Rakic, biòloga en el camp de la neurociència, estudiosa del cervell (m. 2003).
 26 d'abril - Tekovské Nemce, Txecoslovàquia: Vladimír Valach, economista, diplomàtic i escriptor eslovac.
 27 d'abril, Pequín (Xina): Zhang Jie, escriptora xinesa, Premi Mao Dun de Literatura dels anys 1985 i 2005.
 28 d'abril - Tikrit, Iraq: Saddam Hussein, dictador iraquià (m. 2006).
 3 de maig - Rio de Janeiro, Brasil: Nélida Piñon, escriptora brasilera, periodista, editora i professora.
 5 de maig - Coventry (Anglaterra): Delia Derbyshire, compositora de música concreta, pionera de la música electrònica (m. 2001).
 7 de maig - Pulacayo, Bolíviaː Domitila Chúngara, líder obrera i feminista boliviana (m. 2012).
 8 de maig - Caracas, Veneçuela: Lolita Aniyar de Castro política, advocada penalista i criminòloga.
 15 de maig - Praga, Txecoslovàquia: Madeleine Albright, primera dona a ser Secretària d'Estat dels Estats Units. Va ser secretària entre 1997 i 2001.
 18 de maig -Wasserbillig, avui dins Mertert,(Luxemburg): Jacques Santer, polític, procurador i notari luxemburguès, Primer Ministre de Luxemburg entre 1984 i 1995, i president de la Comissió Europea entre 1995 i 1999.
 1 de juny - Wellington, Austràlia: Colleen McCullough, neuròloga i escriptora de novel·les romàntiques i històriques (m. 2015).
 5 de juny - Orà (Algèria): Hélène Cixous, filòsofa,assagista i professora francesa. Premi Médicis de l'any 1969.
 11 de juny - Adelaida, Austràlia: Robin Warren, patòleg australià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2005.
 12 de juny - Odessa: Vladímir Arnold, matemàtic (m. 2010).
 15 de juny - Niça, Françaː Michèle Cotta, periodista i escriptora.
 16 de juny - Sofia (Bulgària): Simeó Borisov Sakskoburggotski anomenat també Simeó II de Bulgària, és un polític búlgar i antic tsar o rei d'aquesta nació balcànica.
 23 de juny - Viipuri, Finlàndia: Martti Ahtisaari, polític finlandès, President de Finlàndia (1994-2000), Premi Nobel de la Pau de 2008.
 26 de juny - Washington DC, EUA: Robert Coleman Richardson, físic nord-americà, Premi Nobel de Física l'any 1996 (m. 2013)
 28 de juny - Delaware, Ohio, EUA: Frank Sherwood Rowland, químic nord-americà, Premi Nobel de Química l'any 1995 (m. 2012).
 6 de juliol - Nijni Nóvgorod, URSS: Vladímir Aixkenazi, director d'orquestra i pianista rus.
 16 de juliol - Aiello Calabroː Maria Voce, advocada italiana, líder del moviment dels Focolars.
 18 de juliol - Złoczów, Polònia: Roald Hoffmann, químic nord-americà d'origen polonès, Premi Nobel de Química l'any 1981.
 20 de juliol - Alto Bío-Bío, Xile: Berta Quintremán Calpán, activista política maputxe pewenche.
 28 de juliol - París, França: Bernard Barbiche, historiador francès.
 29 de juliol:
 Sōja, Japó: Ryutaro Hashimoto (橋本龍太郎),polític japonès. Ocupà el càrrec de Primer Ministre de l'11 de gener de 1996 al 30 de juliol de 1998 (m. 2006).
 Raleigh, Carolina del Nord (EUA): Daniel McFadden, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2000.
 2 d'agost: 
 Berlín, Alemanya: Gundula Janowitz, una de les sopranos líriques més grans de la història moderna.
 Niigata, Japó: Shigeko Kubota, artista informal i autora de vídeos, performances i instal·lacions (m. 2015).
 4 d'agost - Londres (Anglaterra): David Bedford, músic i compositor anglès (m. 2011).
 24 d'agost - Abeokuta (Nigèria): Moshood Abiola, sovint referit com MKO Abiola, empresari, editor i polític nigerià (m. 1998).
 27 d'agost - Detroit, EUA: Alice Coltrane, música nord-americana (m. 2007).
 4 de setembre - Balmain, Sydney: Dawn Fraser, nedadora australiana guanyadora de vuity medalles olímpiques.
 5 de setembre - Yakima, estat de Washington, EUA: Robert Lucas, economista, Premi Nobel d'Economia l'any 1995.
 11 de setembre - Forte dei Marmiː Paola Ruffo di Calàbria, aristòcrata italiana, reina dels belgues.
 1 d'octubre - Londres, Regne Unit: Matthew Carter, tipògraf anglès.
 6 d'octubre - Verona, Itàlia: Mario Capecchi, genetista estatunidenc d'origen italià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 2007.
 11 de novembre - Nova York: Alicia Ostriker, poetessa nord-americana autora de poesia feminista
 1 de desembre - Riga, Letònia: Vaira Vīķe-Freiberga, política letona. Presidenta de Letònia el 1999 i entre 2003 i 2007.
 17 de desembre - Nova Orleans, Louisiana: John Kennedy Toole, novel·lista nord-americà (m. 1969).
 21 de desembre -Nova York, EUA: Jane Fonda, actriu.
 31 de desembre - Karcag, Hongria: Avram Hershko, biòleg israelià d'origen hongarès, Premi Nobel de Química de l'any 2004.
 Mintimer Xaimíev, president del Tatarstan.

Necrològiques 
Països Catalans
 5 de gener - Manacor: son afusellades al cementiri de Son Coletes les Roges des Molinar.
 23 de gener - València: Tina de Jarque, vedet, actriu i cantant catalana (n. 1906).
 24 de gener - Barcelonaː Teresa Gelats i Grinyó, recuperà cançons populars i tradicionals catalanes (n. 1855).
 24 de febrer - Palma, Mallorca: Emili Darder i Cànaves, darrer batle republicà de Palma (n. 1895).
 25 de febrer - Sabadell: Marçal Ballús i Bertran, odontòleg i pioner de la cinematografia a Catalunya.
 31 de març - Barcelona: Pauleta Pàmies, cèlebre ballarina de dansa clàssica i de dansa espanyola (n. 1851).
 5 d'abril - València: Josep Benlliure i Gil, pintor valencià (n. 1855).
 14 d'abril - Barcelona: Francesc de Paula Xercavins i Rius, psiquiatre català.
 10 de maig -, Barcelona: Josep Torres i Vilalta, Toresky, locutor de ràdio, transformista i ventríloc català (n. 1869)
 9 de juny - Barcelona: Antoni Rubió i Lluch fou un historiador i intel·lectual català.
 20 de juny - Madrid / Alcalá de Henares?: Andreu Nin polític i escriptor català, assassinat per elements estalinistes.
 5 de novembre - Barcelona: Josep Mongrell i Torrent, pintor valencià (n. 1870).
 2 de desembre - Barcelona: Josep Comas i Solà, astrònom i divulgador científic català, impulsor de l'astronomia moderna a Catalunya (n. 1868).
 Courbevoie - Hauts-de-Seine: Jean-François Caloni, enginyer militar, polític i historiador colliurenc que participà en la batalla de Verdun.

Resta del món
 25 de gener - Paviaː Rina Monti, biòloga, fisiòloga i zoòloga italiana, primera dona a obtenir càtedra universitària a Itàlia (n. 1871).
 7 de febrer - Nova York (EUA): Elihu Root, polític nord-americà, Premi Nobel de la Pau de 1912 (n. 1845).
 17 de març - Londres, Regne Unit: Austen Chamberlain, polític britànic, Premi Nobel de la Pau del 1925. (n. 1863).
 18 de març - Parísː Clémentine-Hélène Dufau, artista pintora, cartellista i il·lustradora francesa (n. 1869).
 29 de març - Lausana, Suïssa: Karol Szymanowski, compositor polonès.(n. 1882).
 25 d'abril - Roma: Guglielmo Marconi, enginyer italià, Premi Nobel de Física de 1909 (n. 1874).
 27 d'abril - Roma: Antonio Gramsci, escriptor, polític i filòsof italià d'origen sard (n. 1891).
 23 de maig - Richford, Nova York (EUA): John D. Rockefeller ,empresari i filantrop estatunidenc. Fundador de la Standard Oil Company, que dominà durant anys la indústria del petroli, fou un dels primers grans empresaris estatunidencs (n. 1839)
 3 de juny - Castil de Peones, Alcocero, província de Burgos: Emilio Mola Vidal, militar espanyol i un dels líders de l'intent de cop d'estat del 18 de juliol de 1936 (n. 1887).
 7 de juny - Los Angeles, Califòrniaː Jean Harlow, actriu estatunidenca i sex symbol de la dècada de 1930 (n. 1911).
 18 de juny - Aigasvivas, Gard, França: Gaston Doumergue, polític francès, que fou President de la República francesa del 1924 al 1931 (n. 1863).
 2 de juliol - Howland Island, oceà Pacífic: Amelia Earhart, aviadora nord-americana (n. 1897).
 8 de juliol - Sant Sebastià: Buenaventura Zapirain Uribe, compositor i organista basc.
 20 de juliol, Roma (Itàlia): Guglielmo Marconi, inventor italià, Premi Nobel de Física de l'any 1909 (n. 1874).
 26 de juliol, El Escorial, Espanya: Gerda Taro, fotògrafa alemanya, corresponsal a Guerra Civil espanyola (n. 1910).
 2 de setembre, Ginebra (Suïssa): Pierre de Coubertin reinstaurador dels Jocs Olímpics de l'era moderna (n. 1863).
 7 de setembre, Londresː Annie Lorrain Smith, liquenòloga i micòloga britànica (n. 1854).
 20 de setembre, Parísː Sonia Lewitska, pintora i gravadora francesa de l'Escola de París (n. 1880).
 26 de setembre, Clarksdale, Mississipi: Bessie Smith, cantant de blues (n. 1894).
 19 d'octubre, Cambridge (Anglaterra): Ernest Rutherford, físic i químic anglès, Premi Nobel de Química de 1908 (n. 1871).
 24 d'octubre - Leipzig: Ferdinand Küchler, violinista.
 31 d'octubre - Deurle, Bèlgica: Jeanne (Jenny) Montigny, pintora belga (n. 1875).
 2 de novembre - Normandia, Françaː Maude Valérie White, compositora anglesa (n. 1855).
 9 de novembre - Oceà Atlàntic (paquebot RMS): James Ramsay MacDonald, polític escocès, Primer Ministre del Regne Unit (n. 1866).
 9 de desembre - Estocolm, Suècia: Gustaf Dalén, enginyer i físic suec, Premi Nobel de Física de l'any 1912 (n. 1869).
 20 de desembre - Tutzing, Baviera: Erich Ludendorff [ˌˀeˑʁɪç ˈluːdn̩dɔʁf] ,militar prussià (n. 1865)
 21 de desembre - Saint Paul, Minnesota (EUA): Frank Billings Kellogg, advocat i polític estat-unidenc, Premi Nobel de la Pau de 1929 (n. 1856).
 28 de desembre - París, França: Maurice Ravel, compositor francès (n. 1875).

Referències 

Un any abans / Un any després