1886



Esdeveniments 
Països Catalans

 1 de març, 
 Sitgesː surt el primer número de L'Eco de Sitges, un dels setmanaris locals més antics de Catalunya.
 Tarragona: es funda el Club Gimnàstic al Café del Centro, a la Rambla Nova.
 11 de setembre: Primera commemoració de la diada nacional.
 21 d'octubre - Barcelona: Es crea el Centre Escolar Catalanista.
 Barcelona: es funda la Cambra de Comerç.
 Primer número de la revista anarquista Acràcia.
 Valentí almirall escriu Lo Catalanisme.
 Jacint Verdaguer escriu Canigó.

Resta del món
 3 de març - Bucarest (Romania): se signat el Tractat de Bucarest pel qual es posa fi a la guerra entre Sèrbia i Bulgària.
 1 de maig - Chicago (Illinois, EUA): milers d'obrers s'hi declaren en vaga per reclamar una jornada laboral de 48 hores setmanals: serà l'origen de la celebració del Primer de Maig.
 4 de maig -Chicago: Ocorre la Revolta de Haymarket, fet històric del moviment obrer on es reivindicà la jornada laboral de vuit hores. D'aquí sortiren els anomenats “Màrtirs de Chicago” i la commemoració del Primer de Maig.
 Josephine Cochrane inventa el rentavaixelles.
 Atlanta (Geòrgia, EUA): John Pemberton serveix el primer got de Coca-cola com a beguda medicinal.

Naixements 
Països Catalans
 23 de març, Gràcia, Barcelona: Josep Maria de Sucre i de Grau, crític d'art, escriptor i pintor (m. 1969).
 7 d'abril, La Granadella, les Garrigues: Emili Pujol i Villarrubí, músic català (m. 1980).
 14 d'abril, Tornabous, Província de Lleida: Salvador Seguí i Rubinat, conegut com el «Noi del Sucre», anarcosindicalista (m. 1923).
 26 d'abril, Roda de Ter: Tecla Sala i Miralpeix, empresària catalana.
 7 de maig, Sorbas, Almeriaː Carmen García de Castro, mestra de la II República, directora de l'E. Normal de València, depurada (m.1969).
 15 de setembre, Barcelona: Joaquim Folch i Torres, museòleg, historiador i crític d'art.
 24 d'octubre, Barcelonaː Emma Chacón i Lausaca, pianista i compositora catalana establerta al País Basc (m. 1972).
 5 de novembre, Illa, Rosselló: Josep Sebastià Pons, escriptor nord-català (m. 1962).
 29 de novembre, València: Francisco Javier Goerlich Lleó, arquitecte valencià.
 6 de desembre, Sabadell: Amadeu Aragay i Daví, polític, empresari i sindicalista català.
 23 de desembre, Tornabous, l'Urgell: Salvador Seguí i Rubinat “el Noi del Sucre”, anarquista lleidatà.
 Barcelona: Elvira Malagarriga i Ormart, pintora catalana de retrats, paisatges i flors (m. 1938).

Resta del món
 2 de gener, Hamilton, Ontàrio, Canadà: Florence Lawrence, actriu de cinema mut, la primera gran estrella cinematogràfica.
 10 de gener, Oriolː Nadejda Udaltsova, artista russa, representant prominent de l'avantguarda russa en pintura (m. 1961).
 30 de gener, Rianxo, Galícia: Alfonso Rodríguez Castelao, polític, escriptor, pintor i dibuixant gallec (m. 1950).
 10 de febrer, Tòquio, Japó: Raichō Hiratsuka, activista social, escriptora i pionera del femenisme al Japó (m.1971).
 26 de febrer, Nova York: Josephine de Boer, filòloga estatunidenca, pionera dels estudis de catalanística a Nord-amèrica (m. 1972).
 15 de març, Hammelev: Gerda Wegener, pintora i il·lustradora eròtica danesa (m. 1940).
 24 de març, Highland Park, Illinois (EUA): Edward Weston  fotògraf estatunidenc (m. 1958)
 28 de març, Horodok, a l'Imperi rus, actual Ucraïnaː Clara Lemlich, sindicalista i sufragista americana (m. 1982).
 13 d'abril, La Haia Anna-Louisa-Geertruida Bosboom-Toussaint, escriptora neerlandesa.
 16 d'abril, Hamburg (Alemanya): Ernst Thälmann, líder del Partit Comunista d'Alemanya (KPD) durant bona part de la República de Weimar (m. 1944)
 26 d'abril, Columbus (Geòrgia): Ma Rainey, cantant de blues (m. 1939).
 3 de maig, Rouen, Normandia, França: Marcel Dupré, compositor francès (m. 1971).
 17 de maig, Madrid, Espanya: Alfons XIII, rei d'Espanya (1902-1931) fins que abdicà després de la proclamació de la Segona República Espanyola (m. 1941).
 27 de maig, Gant, Bèlgica: Joseph François Piscador, arquitecte.
 2 de juny, Ciutat Lerdo, Durango, Mèxicː Hermila Galindo, política, feminista i sufragista mexicana (m. 1954).
 18 de juny, Mobberley (Anglaterra): George Mallory, alpinista anglès que va participar en les tres primeres expedicions que es proposaren escalar l'Everest (m. 1924).
 29 de juny, Ciutat de Luxemburg (Luxemburg): Robert Schuman, polític francès, considerat "pare d'Europa", conegut per la Declaració Schuman (m. 1963).
 30 de juliol, Madràsː Muthulakshmi Reddy, metgessa i reformadora social índia (m. 1968).
 30 d'agost, Gant, Bèlgica: George Minne, escultor i dibuixant.
 1 de setembre, Capivari, São Paulo: Tarsila do Amaral, pintora modernista, figura emblemática de la pintura del Brasil (m. 1973).
 16 de setembre, Estrasburg, imperi Alemany: Jean Arp, escultor, poeta i pintor alsacià (m. 1966).
 25 de setembre, Vitòria, Euskadi: Jesús Guridi Bidaola, compositor basc (m. 1961).
 24 d'octubre, Montevideo: Delmira Agustini, escriptora uruguaiana, una de les més importants de l'Amèrica Llatina.
 6 de novembre, New Haven, Connecticutː Ida Barney, astrònoma americana que enregistrà 150.000 estrelles (m. 1982).
 13 de novembre, Hannover, Baixa Saxònia: Mary Wigman, coreògrafa i ballarina alemanya de dansa expressionista.
 20 de novembre, Viena, Imperi austrohongarès: Karl von Frisch, etòieg austríac, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1973 (m. 1982).
 24 de novembre, Indianapolis, Estats Units: Margaret Anderson, fundadora, editora i redactora de la revista d'art i literatura The Little Review (m. 1973).
 3 de desembre - Örebro (Suècia): Manne Siegbahn, físic suec, Premi Nobel de Física de 1924 (m. 1978).
 8 de desembre, Guanajuato, Mèxic: Diego Rivera, muralista mexicà (m. 1957).
 25 de desembre, Al-Jamaliyah: Malak Hifni Nasif, mestra i escriptora i feminista egípcia.

 Copenhaguen: Michael Listov Saabye, pedagog i músic danès.
 Estats Units: Benjamin Burton Gillette, organista.

Necrològiques 
Països Catalans
 9 de novembre - Perpinyà, Rosselló: Andreu Toron i Vaquer, músic i constructor d'instruments rossellonès, inventor de la tenora moderna (m. 1815).

Resta del món
 25 de gener - Santa Rosa de Colmo (Quintero, Xile): Benjamín Vicuña Mackenna, historiador i polític xilè.
 13 d'abril - La Haia: Anna-Louisa-Geertruida Bosboom-Toussaint, escriptora neerlandesa.
 5 de maig, Anvers: Jean Louis Gobbaerts, pianista.
 15 de maig - Amherst, Massachusetts, EUA: Emily Dickinson, poetessa americana. Una figura important en la poesia americana del . (n. 1830).
 23 de maig -Berlín (Alemanya): Leopold von Ranke, historiador alemany, un dels més importants historiadors del  i considerat comunament com el pare de la historiografia científica (n. 1795).
 13 de juny - Llac Starnberg, Baviera: Lluís II de Baviera, rei de Baviera (n. 1845).
 31 de juliol - Bayreuth (Alemanya): Franz Liszt, compositor i pianista hongarès (n. 1811).
 18 de novembre - Nova York (EUA): Chester Alan Arthur, militar, advocat, 21è president dels Estats Units. (n. 1829).
 20 de novembre, Londresː Rebecca Solomon, pintora anglesa prerafaelita interessada a denunciar la injustícia social (n. 1832).
 Harar: Giovanni Battista Licata, científic i explorador.

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Un any abans / Un any després

Referències