22 de juliol

El 22 de juliol és el dos-cents tresè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quatrè en els anys de traspàs. Queden 162 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1203: Es col·loca la primera pedra de la Seu Vella de Lleida.
 1718: Castella - Una Reial ordre de Felip IV anul·la la figura dels jurats i nomena regidors com a Castella.
 1835 - Reus (el Baix Camp): hi comença una revolta anticlerical que s'estendrà per bona part del Principat.
 1872 - Terrassa. Victòria del Sometent de Terrassa dirigit per Jaume Jover i Marquet i per Valentí Alagorda i Mas contra una partida de 600 carlins dirigits per Joan Castells i Rosell, durant la Tercera Guerra Carlina.
 1931 - Es declara la vaga revolucionària en Andorra.
 1966 - Apareix el primer número de la revista Tele/Estel, primera publicació no eclesiàstica en català després de la Guerra Civil.

Resta del món
 1209 - Besiers (Vescomtat de Besiers)ː Saqueig de la ciutat per part dels croats (Croada albigesa).
 1210 - Vescomtat de Carcassona: Fi del Setge de Menerba durant la Croada albigesa.
 1298 - Falkirk (Escòcia): en la Batalla de Falkirk, dins la Guerra de la Independència d'Escòcia, els arcs llargs d'Eduard I d'Anglaterra derroten les tropes de William Wallace.
 1795 - Basilea (Suïssa): Firma del tractat de pau entre Espanya i la França revolucionària dins de la Pau de Basilea que formaria part del conjunt de tractats que posarien final a la Primera Coalició. Ratificaria l'anterior tractat ratificant que Haití passava a mans franceses i que Espanya reconeixia la França revolucionària a canvi que aquesta li retornés els territoris ocupats.
 1812 - Arapiles (Província de Salamanca, Castella i Lleó): l'exèrcit anglo-luso-espanyol va guanyar contra els napoleònics a la batalla dels Arapiles durant la guerra del Francès.
 1919 - Londres (Regne Unit): estrena del ballet El sombrero de tres picos de Manuel de Falla, en l'Alhambra Theatre.
 1921 - Prop d'Annual, Marroc: les tropes irregulars d'Abd-el-Krim derroten les tropes colonials espanyoles en la Batalla d'Annual de la Guerra del Rif.
 1937 - Mèxic acull a 500 nens espanyols "de la guerra".
 1939 - Arriba a Barcelona, en visita oficial, el Mariscal Pétain.
 1940 - Gran Bretanya rebutja una nova oferta de pau alemanya.
 1941- L'emissora Radio España Independiente (“la Pirenaica”), amb programació en català, comença a emetre des de Moscou.
 1942 - Comença la deportació de jueus de Varsòvia a Treblinka
 1944 - Bretton Woods, Carrol, Nou Hampshire (EUA): signatura dels Acords de Bretton Woods. Acords econòmics que van permetre de dibuixar les grans línies del sistema financer internacional després de la Segona Guerra Mundial.
 1969 - Madrid (Espanya): Les Corts Generals, a proposta de Francisco Franco, designen a Juan Carlos de Borbó com a Cap de l'Estat Espanyol, a títol de rei i amb el títol provisional de príncep d'Espanya.
 1999 - Pequín (Xina): L'organització del Falun Dafa, també conegut com a Falun Gong, disciplina espiritual xinesa, declarada il·legal pel govern xinès.
 2000 - Madrid (Espanya): el 35è Congrés Federal del PSOE elegeix secretari general José Luis Rodríguez Zapatero.
 2010 - Dictamen de la Cort Internacional de Justícia sobre la legalitat de la declaració unilateral d'independència de Kosovo del 2008.
 2011 - Tenen lloc 2 atemptats a Noruega, un a Oslo i l'altre a l'illa d'Utøya.

Naixements 
Països Catalans
 1575 - Olot: Joan Pere Fontanella, jurista i polític català, conseller en cap de Barcelona durant la Guerra dels Segadors (m. 1649).
 1878- la Bisbal d'Empordà: Trinitat Sais i Plaja, metgessa catalana pionera (m.1933).
 1920 - Sabadell: Mercè Sorribas i Elias, locutora de ràdio i actriu catalana (m. 2000).
 1948 - Vic, Osona: Rafael Subirachs i Vila, cantant, músic i compositor català, membre destacat de la Nova Cançó.
 1967 - Terrassa, Vallès Occidentalː Carme Ballesteros Rosa, atleta catalana especialitzada en proves de fons.

Resta del món
 1756, Fontetteː Jeanne de Valois-Saint-Rémy, aventurera francesa, cèlebre per la seva participació en el famós assumpte del collar.
 1776, Tisbury, Wiltshire, Regne Unitː Etheldred Benett, una de les primeres geòlogues angleses (m. 1845).
 1804, París: Victor Schoelcher, polític francès conegut per haver tractat d'abolir definitivament l'esclavatge a França.
 1848, París: Lucien Fugère, cantant francès (m. 1935).
 1877, Vicenza (Itàlia): Giovanni Giorgio Trissino, també anomenat Gian Giorgio Trissino, genet italià que va prendre part en els Jocs Olímpics de París de 1900 (m. 1963).
 1881, Hampstead, Londresː Mabel Parton, tennista britànica, medallista olímpica als Jocs Olímpics d'Estocolm 1912 (m. 1962).
 1887, Hamburg, Alemanya: Gustav Ludwig Hertz, físic alemany, Premi Nobel de Física de 1925 (m. 1975).
 1889:
 Dudley (Staffordshire): James Whale, director de cinema anglès (m. 1957).
 Pueblo, Colorado: Frederick Preston Search, director d'orquestra, compositor i violoncel·lista nord-americà.
 1892, Stonařov (Moràvia, Àustria-Hongria): Arthur Seyss-Inquart, dirigent naziaustríac que va ser Canceller d'Àustria durant els dos dies anteriors a l'Anschluss (m. 1946).
 1909, Bari, Pulla, Itàlia: Licia Albanese, soprano italiana nacionalitzada estatunidenca el 1945 (m. 2014).
 1923, Russell, Kansas (EUA): Robert Joseph "Bob" Dole, polític estatunidenc.
 1945, Cleveland (Ohio): Adele Goldberg, matemàtica i científica de la computació.
 1946:
 Avinyó (Vaucluse): Mireille Mathieu, cantant francesa.
 San Francisco, Califòrnia, Estats Units: Danny Glover, actor, director de cinema i productor estatunidenc.
 1947, Gilmer, Texas, Estats Units: Don Henley, músic nord-americà, membre fundador dels Eagles.
 1973, Rhinebeck, Nova York: Rufus Wainwright, cantautor nord-americà.
 1974, Dülmen, Rin del Nord-Westfàlia, Alemanya: Franka Potente, actriu i cantant alemanya.
 1980, Tessenderlo, Flandes: Kate Ryan, cantant flamenca de música dance i una de les més destacades a escala europea.
 1989, Tirana, Albània: Edgar Çani, futbolista albanès que juga com a davanter
 2013, Londres, Anglaterra: Jordi de Cambridge, fill primogènit de Guillem de Cambridge i Kate Middleton.

Necrològiques 
Països Catalans
 1969 - València, Horta: Leopold Magenti i Chelvi, compositor valencià (n. 1894).
 1993 - Briones, la Rioja: Ramon Tosas i Fuentes, conegut com a Ivà, dibuixant de còmics català famós per les seues sèries Makinavaja i Historias de la puta mili (n. 1941).
 2000 - Alcúdia, Mallorca: Josep Melià i Pericàs, advocat, polític i escriptor mallorquí (n. 1939).
 2022 - Barcelona: Núria Feliu i Mestres, cantant i actriu catalana (n. 1941).
Resta del món

 1591 - Venècia, Itàlia: Veronica Franco, escriptora rellevant del Renaixement i cortesana (n. 1546).
 1684 - Óbidos, Portugal: Josefa de Óbidos, la més destacada pintora de la segona meitat del XVII portuguès (n. 1630).
 1850 - Madrid, Espanya: Vicent López i Portaña, pintor del neoclassicisme valencià, pintor de cambra de la monarquia borbònica, des de Carles IV fins a Isabel II (n. 1772).
 1870 - Viena, Àustria: Josef Strauss, compositor austríac (n. 1827).
 1884 - Vanves: Nina de Callias, escriptora, pianista i salonniere francesa (n. 1843).
 1908 - Londres, Anglaterra: William Randal Cremer, Premi Nobel de la Pau 1903 (n.1828).
 1909 - Estocolm, Suècia: Oscar Byström, compositor i director d'orquestra suec (n. 1821).
 1932 - Roma (Itàlia): Errico Malatesta, teòric i activista anarquista italià (n. 1853).
 1950 - William Lyon Mackenzie King, polític canadenc, desè Primer ministre del Canadà (n. 1874).
 1972 - Ciutat de Mèxic: Max Aub, escriptor valencià d'origen francoalemany (n. 1903).
 1973 - Moscou (Rússia): Aleksandr Mossolov, en rus: Александр Васильевич Мосоло́в, compositor i pianista rus de principis de l'era soviètica (n. 1900).
 1968 - Chennai, Índiaː Muthulakshmi Reddy, metgessa i reformadora social índia (n. 1886).
 2013 - Chicago, Illinois: Natalie Griffin de Blois, arquitecta nord-americana (n. 1921).
 2019 - 
Hamburg: Brigitte Kronauer, escriptora alemanya (n. 1940).
Pequín (Xina): Li Peng, polític xinès, responsable de la repressió contra les Protestes de la plaça de Tian'anmen de 1989 (n. 1928).

Festes i commemoracions 
Festa Major de La Nou de Gaià.

Dia de Santa Magdalena. A l'ermita de Santa Magdalena del Boixader del municipi de Vallcebre, alBerguedà, s'hi celebra un aplec.

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Maria Magdalena; Plató d'Ancira, màrtir (ca. 303); Ciril d'Antioquia, bisbe i màrtir (ca. 306); Màrtirs de Massilitana (s. IV); Anastasi del Caucas, monjo (622); Vandregisil de Fontenelle, abat (668); Meneleu d'Alvèrnia, abat (ca. 700); Jeroni de Pavia, bisbe (s. IV); Gualter de Lodi (1224); Philipp Evans i John Lloyd, preveres màrtirs (1679); Anna Wang, Llúcia Wang Wangzhi i Andreu Wang Tianqing, fills seus, màrtirs (1900)
 Beats: Agostino Fangi de Biella, prevere (1493); Jacques Lombardie, prevere màrtir (1794); Manuela de Jesús Arias Espinosa, fundadora de les Missioneres Clarisses del Santísim Sagrament (1981).
 Sants: Síntica de Filipos, màrtir (s. I); Florenci, Sisinni i companys màrtirs d'Osimo (s. IV); Josep de Palestina, comte (ca. 356); Pancari o Pancraci de Besançon, màrtir (ca. 356); Verena de Schönau, màrtir (451); Biteu d'Inis-Coosery, abat; Teòfil de Xipre, oficial màrtir (789).
 Beats: Eberhard de Berg, abat (ca. 1150).
 Venerables: Romanus Bange, prevere (1941).

Església Armènia 
 3 Hrotits: Agnès de Roma, màrtir (ca. 303).

Església Copta 
 15 Abib:; Pere apòstol i Pau de Tars, màrtirs; Efrem el Sirià, diaca (373); Harsios Basul, màrtir; Quirze i Julita, màrtirs.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 4 d'agost del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 9 de juliol del calendari julià.
 Sants: Pancraci de Taormina, bisbe màrtir (s. I); Ciril de Gortina, màrtir (ca. 304); Patermufi, Copri i Alexandre d'Egipte, màrtirs (361); Foci de Salònica; Joan (abans Moavi), rei de Bagdad i màrtir (); Teodor d'Edessa, bisbe (); Teodosi d'Edessa, estilita (); Joan de les Coves de Babilònia; Eutimi de Carèlia (1435); Pere de Txerekov, màrtir (s. XVI-XVII); Anton Leokhnovskij (1611); Metodi d'Amària, bisbe màrtir (1793); Melkhizedek de Roslavl (1840); Patermufi de Valaam, monjo (1840); Konstantinos, prevere màrtir (1918); Neomàrtirs de Glamoč i Kulenvakuf; Miquel, deixeble de Teodor, màrtir.

Església Ortodoxa Grega
 Sants: Andreu i Probe, màrtirs; Dionís i Metròfanes d'Atos.

Esglésies luteranes 
 Maria Magdalena, seguidora de Crist; Moritz Bräuninger, evangelitzador dels indis (1860) (Evangelische Kirche im Deutschland)

Anglicanisme 
 Maria Magdalena, seguidora de Jesús.

Notes 

22