1926



Esdeveniments 
Països Catalans
 16 d'abril, Barcelona: S'estrena Cançó d'amor i de guerra, sarsuela de Rafael Martínez i Valls, al Teatre Nou.
 29 de setembre, Barcelona: Fundació del Col·legi Montserrat, per les Missioneres Filles de la Sagrada Família de Natzaret.
 25 d'octubre, Barcelonaː s'hi inauguren els Magatzems Jorba, al portal de l'Àngel.
 Francesc Macià, des de l'exili, organitza el complot de Prats de Molló per envair Catalunya.
 Antoni Maria Alcover i Francesc de Borja Moll publiquen en fascicles el Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: Inauguració del Ferrocarril Metropolità Transversal de Barcelona, construït per Ferrocarrils de la Mancomunitat de Catalunya, sota la direcció d'Esteban Terradas i Illa.
 Lleida: surt la revista literària i cultural Vida Lleidatana. Barcelona: es publica Espigues en flor, el segon llibre de poemes de Maria Antònia Salvà.

Resta del món
 Espanya: S'emeten per primera vegada per ràdio diaris parlats, anomenats La palabra.
 Bèlgica: Bèlgica deixa la Unió Monetària Llatina i introdueix una nova moneda, el belga.
 8 de gener: Abd-al-Aziz ibn Saüd és proclamat rei del regne independent de Hijaz, origen de l'Aràbia Saudita.
 26 de gener - Londres: l'Esbajocaves John Logie Baird efectua la primera demostració pública de televisió en una botiga de Londres utilitzant un captador per disc de Nipkov. La definició és de 30 línies i la imatge mesura 3,8 sobre 5 centímetres
 31 de gener: En Alemanya conclou l'ocupació de Colònia, amb la sortida de tropes aliades el dia anterior.
 3 de febrer Espanya: Ascendeix a general de brigada el coronel d'infanteria Francisco Franco, sent el general més jove de l'exèrcit espanyol.
 6 de febrer:
 Se signa el Reial decret que institueix la Festa Nacional del Llibre a Espanya.
 Mussolini acusa a Alemanya d'una campanya contra Itàlia, la qual cosa provoca una crisi entre ambdós països.
 Espanya i França planegen les accions militars conjuntes al Marroc.
 1 de març: S'estableix una línia aèria regular per a transport de passatgers entre Buenos Aires i Montevideo.
 5 d'abril, Madrid: L'Esquadrilla Elcano surt en direcció a Manila.
 7 d'abril, Itàlia: Violet Gibson fereix lleugerament a Benito Mussolini d'un tret en el nas.
 24 d'abril, Berlín, República de Weimar: se signa el Tractat de Berlín entre Alemanya i la Unió Soviètica.
 17 de maig: El socialdemòcrata Wilhelm Marx és triat canceller del reich alemany.
 23 de maig: La primera constitució del Líban és adoptada.
 27 de maig: una acció conjunta dels exèrcits colonials, francès i espanyol, acaba amb la República del Rif.
 1 de juliol: El Guomindang comença una campanya d'unificació de territoris al nord de la Xina.
 6 d'agost: Gertrude Ederle, nedadora estatunidenca, esdevé la primera dona en creuar nedant el Canal de la Mànega, batent el rècord masculí existent fins aquell moment.
 8 de setembre: La República de Weimar ingressa en la Lliga de les Nacions.
 11 de setembre, Roma, Itàlia: L'anarquista Gino Lucetti fa un atemptat contra Mussolini en què resulten ferits vuit vianants.
 7 d'octubre, Espanyaː primera celebració del Dia del Llibre, que amb el temps passaria al dia 23 d'abril.
 26 de novembre, Uruguai: se celebren eleccions, és elegit Juan Campisteguy Oxcoby. 
 17 de novembre: Cop d'estat de 1926 a Lituània, el president Kazys Grinius és deposat i lloc baix arrest domiciliari. Antanas Smetona assumeix el poder 2 dies després.
 25 de desembre: Després de la mort de l'emperador japonès Yoshihito el príncep regent Hirohito es converteix en el nou emperador.
 Es publica la primera edició del recull de relats Dos arquivos do trasno de Rafael Dieste Gonçalves
 Masrroc, Driss Chraïbi, escriptor.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 16 de gener - Barcelona: Arnau Puig i Grau, artista, crític d'art i filòsof català (m. 2020).
 9 de febrer - Barcelona: Manuel Cabero, director coral català (m. 2022).
 11 de febrer - Barcelona: Griselda Pascual i Xufré, científica catalana vinculada a la investigació matemàtica i a la docència (m.2001).
 23 de febrer - València, Horta de València: Fernando Vizcaíno Casas, advocat, escriptor i periodista valencià.
 4 de març - Palamós: Dolors Condom i Gratacòs, catedràtica i llatinista catalana (m. 2016).
 24 de març - Felanitx: Guillem Timoner Obrador, ciclista de pista mallorquí (m. 2023).

 3 d'abril - Sitges, Garraf: Lolita Mirabent i Muntané, bibliotecària que visqué i exercí com a tal a Sitges (m. 2014).
 5 d'abril - Calonge, Empordà: Lluís Vilar i Subirana, historiador i activista cultural català.
 17 d'abril - Barcelona: Montserrat Torrent i Serra, organista catalana.
 7 de maig - Sabadell, Vallès Occidental: Miquel Civil i Desveus, assiriòleg català (m. 2019).
 22 de maig - Valènciaː Concha Alós, escriptora valenciana en llengua castellana (m. 2011).
 22 de juny - Barcelona: Marta Mata, pedagoga i diputada socialista al Parlament, les Corts Espanyoles i el Senat 
 8 de juliol - Zúric: Elisabeth Kübler-Ross, psicòloga suïssa-americana, escriptora, pionera en l'estudi d'experiències properes a la mort.
 11 de juliol, 
 València: Carloandrés López del Rey, pintor
 Barcelonaː Antònia Vilàs i Ferràndiz, poetessa, rapsoda, cantant, lletrista, compositora de cançons i havaneres (m. 2013).
 2 d'agost - Barcelona: Maria Teresa Llorens i Crusat, mestra i compositora catalana (m. 2009).
 13 d'agost - Barcelona: Josep Sazatornil, conegut com a Saza, actor de teatre i cinema català resident a Madrid.
 20 d'octubre - Sant Llorenç Savall, Vallès Occidental: Josep Dalmau i Olivé, sacerdot, escriptor, teòleg i activista català (m. 2018).
 10 de desembre - Santanyí, Mallorca: Blai Bonet, poeta i escriptor mallorquí
 15 de desembre - Barcelona: Josep Maria Castellet, escriptor, crític literari i editor català.
 16 de desembre - So N'Armadans, Palma: Caty Juan de Corral, escriptora, pintora, articulista i gastrònoma (m. 2014).
 31 de desembre - Barcelona: Elena Blume i Carreras, gimnasta barcelonina, primera campiona de Catalunya de la història.

Resta del món
 12 de gener, Nova York (EUA): Morton Feldman, compositor estatunidenc (m. 1987).
 15 de gener, Viena: Maria Schell, actriu austro-suïssa (m. 2005).
 17 de gener, Dunfermline: Moira Shearer, famosa ballarina i actriu escocesa (m. 2006).
 20 de gener, Packard, Kentuckyː Patricia Neal, actriu estatunidenca de teatre i cinema, guanyadora d'un Oscar (m. 2010).
 29 de gener, Santokdas, Pakistan: Abdus Salam, físic pakistanès, guardonat amb el Premi Nobel de Física el 1979, Premi Internacional Catalunya del 1990.
 2 de febrer, Coblença, Alemanya: Valéry Giscard d'Estaing, president de la República Francesa.
 17 de febrer, Viena (Àustria): Friedrich Cerha, compositor, violinista i director d'orquestra austríac.
 18 de febrer, Budapest: Susanna Egri, ballarina hongaresa, coreògrafa i professora de dansa.
 20 de febrer, 
 Bromley: Gillian Lynne, ballarina, coreògrafa, actriu i directora de teatre, teatre musical i televisió anglesa (m. 2018).
 Allendale (Nova Jersey): Richard Matheson, escriptor i guionista nord-americà 
 27 de febrer, Windsor, Ontàrio, Canadà: David Hunter Hubel, neurobiòleg nord-americà d'origen canadenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1981 (m. 2013)
 3 de març, Rupperswil, Suïssa: Lys Assia, cantant suïssa, guanyadora del primer Festival de la Cançó d'Eurovisió (m. 2018).
 6 de març, 
 Suwałki, (Polònia):  Andrzej Wajda ,director de cinema de polonès (m. 2016)
 Cesena, Emília-Romanya: Marietta Alboni, contralt italiana (m. 1894).
 8 de març:
 La Robla, Castella i Lleó: Josefina Aldecoa, escriptora espanyola.
 Sant Joan Lohitzune: Jeanette Campbell, nedadora argentina (m. 20023).
 16 de març, Newark, Nova Jersey, EUA: Jerry Lewis, actor i director de cinema estatunidenc (2017)
 18 de març, Ançã, Beira: Augusto Abelaira, novel·lista i periodista portuguès.
 24 de març, Leggiuno-Sangiano, Itàlia: Dario Fo, dramaturg italià, Premi Nobel de Literatura de l'any 1997.
 28 de març, Madridː Cayetana Fitz-James Stuart, aristòcrata espanyola, cap de la Casa d'Alba (m. 2014).
 7 d'abril, Ciutat de Mèxic: Julio Scherer García, periodista i escriptor mexicà, director del periòdic Excélsior (1968 -76) i fundador del setmanari Proceso.
 15 d'abril, Harlem, Nova York: Norma Merrick Sklarek, arquitecta afroamericana (m. 2012).
 21 d'abril, Londres, Anglaterra: Elisabet II del Regne Unit, aristòcrata anglesa, reina de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.
 23 d'abril, Brooklyn, Nova York, Estats Units: James Patrick Donleavy, escriptor estatunidenc nacionalitzat irlandès (m. 2017)
 28 d'abril, Monroeville (Alabama): Harper Lee, escriptora nord-americana.
 16 de maig, Kalisz, Polòniaː Alina Szapocznikow, escultora polonesa, supervivent de l'Holocaust (m. 1973).
 26 de maig, Alton, Illinois (EUA: Miles Davis, trompetista, i compositor de jazz, un dels músics més influents del  (m. 1991).
 1 de juny, Los Angeles, Califòrnia, EUA: Marilyn Monroe, actriu estatunidenca esdevinguda mite de l'erotisme i icona de l'art pop (m. 1962).
 5 de juny, Ninotsminda: Gurguèn Dalibaltaian, militar armeni.
 8 de juny, Iași: Anatol Vieru ,compositor, teòric i educador romanès (m. 1998).
 15 de juny, Juan Griego, Illa Margaritaː Modesta Bor, compositora veneçolana de gran rellevància, pianista i directora coral (m. 1998).
 19 de juny, Nova Jerseyː Erna Schneider Hoover, matemàtica nord-americana, inventora d'un automatisme de commutació telèfònica.
 25 de juny, Klagenfurt, Caríntia: Ingeborg Bachmann, escriptora austríaca (m. 1973).
 30 de juny, Nova York: Paul Berg, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1980.
 1 de juliol:
 Nova York: Robert Fogel, economista, Premi Nobel d'Economia de 1993
 Gütersloh, Westfàlia, Alemanya: Hans Werner Henze, compositor alemany (m. 2012).
 9 de juliol, Chicago, Illinois (EUA): Ben Roy Mottelson, físic danès d'origen estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1975.
 15 de juliol,Caseros, província de Buenos Aires: Leopoldo Galtieri Castelli, militar argentí que va ocupar de facto la presidència de la Nació entre 1981 i 1982, durant el període conegut com a Procés de Reorganització Nacional (m. 2003).
 16 de juliol, Nova York: Irwin Rose, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 2004 (m. 2015).
 18 de juliol, Boston, Lincolnshire: Elizabeth Jennings, bibliotecària, escriptora i poetessa anglesa (m. 2001).
 5 d'agost, París, França: Betsy Jolas, compositora francesa.
 10 d'agost - 
 Lima (Perú): Blanca Varela Gonzales, poeta peruana, una de les veus poètiques importants d'Amèrica Llatina (m. 2009).
 Saint-Germain-en-Laye, Illa de Françaː Marie Claire Alain, organista francesa (m. 2013).
 11 d'agost, Zelvas, Lituània: Aaron Klug, químic britànic d'origen lituà, Premi Nobel de Química de l'any 1982 (m. 2018).
 13 d'agost, Mayarí, Holguín, Cuba: Fidel Castro, polític cubà, president de Cuba (m. 2016).
 14 d'abril, Madrid, Espanya: Leopoldo Calvo-Sotelo, polític espanyol, President del Govern d'Espanya
 3 de setembre, 
 Chicago: Alison Lurie, escriptora estatunidenca i investigadora de la moda.
 Chiliomodi, Corint, Grècia: Irene Papas, actriu de cinema i teatre i cantant grega.
 14 de setembre, Mons-en-Barœul (França): Michel Butor, poeta, assagista i novel·lista francès (m. 2016).
 19 de setembre, Toyohshi, Aichi, Japó: Masatoshi Koshiba, físic japonès, Premi Nobel de Física de l'any 2002.
 21 de setembre, Cleveland, Ohio (EUA): Donald Arthur Glaser, físic i neurobiòleg estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1960 (m. 2013).
 23 de setembre, Hamlet, North Carolina (EUA):John Coltrane, saxofonista i compositor estatunidenc de jazz.(m. 1967).
 2 d'octubre - Chicago (EUA): Ramona Fradon, artista de còmics estatunidenca.
 11 d'octubre: Thich Nhat Hanh, monjo budista vietnamita i activista per la pau, promotor del budisme zen a occident.
 15 d'octubre, Poitiers, França: Michel Foucault, filòsof francès (m.1984).
 18 d'octubre, Saint Louis, Missouri (EUA): Chuck Berry, compositor, intèrpret i guitarrista afroamericà de rock and roll (m. 2017).
 24 d'octubre, Logronyo, La Rioja: Rafael Azcona, guionista espanyol 
 25 d'octubre, Sant Petersburg, Rússia: Galina Vixnévskaia, soprano russa (m. 2012).
 7 de novembre, Sydney, Austràlia: Joan Sutherland, soprano australiana (m. 2010).
 9 de novembre, París: Rachel Rosenthal, animalista
 11 de novembre, 
 Worcester (Massachusetts), EUA: Noah Gordon, novel·lista estatunidenc.
 Nàpols, Itàlia: Maria Teresa de Filippis, pilot de curses automobilístiques italiana.
 14 de novembre, Londres: Quentin Crewe, escriptor.
 29 de novembre, Esmirna, Turquiaː Dilhan Eryurt, astrofísica turca que treballà per a la NASA en la missió Apollo 11 (m. 2012).
 30 de novembre, Vílnius, República de Polònia (avui Lituània): Andrew Victor Schally, metge, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1977
 9 de desembre, Boston, Massachusetts, EUA: Henry Way Kendall, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1990
 12 de desembre: Roman Kroitor, cineasta canadenc 
 19 de desembre, Bagdad: Abd al-Wahhab al-Bayati, poeta iraquià.
 28 de desembre, Missouri: Donna Hightower, cantant nord-americana (m. 2013).
 Lima, Perú: Francisco Espinoza Dueñas, artista plàstic
 Nàuplia, Grècia: Nikos Karuzos, poeta en grec
 Gloria Stewart, cantant de jazz.
 Iola (Kansas): Don Coldsmith, escriptor

Necrològiques 
Països Catalans
 29 de gener - Barcelonaː Ángeles López de Ayala, activista política espanyola, la principal intel·lectual de finals del s. XIX (n. 1858).
 23 de febrer - Barcelona: Joan Llimona i Bruguera, pintor català (n. 1860).
 25 de febrer - Palma, Mallorca: Joan Alcover i Maspons, escriptor i polític mallorquí.
 17 de març - Sant Mateu (Baix Maestrat): Manuel Betí Bonfill, historiador valencià (n. 1864).
 12 d'abril - Santa Cruz de Tenerife: Clotilde Cerdà i Bosch, arpista, compositora, activista per millorar les condicions de les dones (n. 1861).
 8 de maig - Barcelona: Josep Collaso i Gil, polític i filantrop català (n. 1857)
 1 de juny - Barcelona: Ramon Turró i Darder, veterinari, biòleg i filòsof català (n. 1854).
 10 de juny - Barcelona: Antoni Gaudí i Cornet, arquitecte català.
 15 de setembre - Jena, Alemanya: Rudolf Christoph Eucken, filòsof i escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura 1908 (n. 1846).
 20 d'octubre - Sabadell (Vallès Occidental), Josep Mir i Marcet, metge i regidor de Sabadell.
 20 de desembre - Barcelona: Narcisa Freixas i Cruells, compositora catalana i pedagoga musical.

Resta del món
 21 de gener - Pavia, (Itàlia): Camillo Golgi, metge italià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1906 (n. 1843).
 10 de febrer - Zwickau: Reinhard Vollhardt, compositor alemany.
 21 de febrer - Leiden, Alemanya: Heike Kamerlingh Onnes, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1913 (n.1853).
 23 de febrer - Barcelona: Joan Llimona i Bruguera, pintor català (n. 1860).
 5 de març - Tolosa de Llenguadoc, Occitània: Clément Ader, enginyer occità.
 25 d'abril - Ödeshög (Suècia): Ellen Key, feminista i sufragista sueca (n. 1849).
 4 de juny - Milàː Carolina Ferni, violinista i soprano italiana (n. 1846).
 14 de juny - Le Mesnil-Théribus, Illa de Françaː Mary Cassatt, pintora americana impressionista, establerta a París (n.1844).
 26 de juny - Stuttgart, Alemanya: Anna Peters, pintora alemanya (n. 1843).
 12 de juliol - Bagdad (Iraq): Gertrude Bell, viatgera, espia agent de l'Imperi britànic, arqueòloga i escriptora britànica (n. 1868).
 13 de juliol - Ankara: Ahmed Shukri Bey, polític turc (executat).
 31 de juliol - Nova Yorkː Carlota Matienzo Román, mestra i feminista que desenvolupà la trajectòria professional a Puerto Rico (n. 1881).
 9 de setembre - Hamburg, Alemanya: Bernhard Schädel, filòleg, fonetista i dialectòleg que influí molt en els filòlegs catalans contemporanis.
 31 d'octubre - Detroit, els EUA: Harry Houdini, mag nord-americà d'origen hongarès (n. 1874).
 5 de desembre - Giverny (França): Claude Monet, pintor impressionista francès (n. 1840).
 25 de desembre - Hayama, Japó - Yoshihito, l'emperador Taishō del Japó (n. 1879).
 29 de desembre - Valmont (Suïssa): Rainer Maria Rilke, escriptor austríac (n. 1875).
 Massachusetts: Samuel Winkley Cole, músic.
 Madrid, Espanya: Maria Luisa de la Riva i Callol-Muñoz, pintora espanyola especialitzada en pintura de natura morta i de flors (n. 1859).

Referències 

1926