31 de juliol

El 31 de juliol és el dos-cents dotzè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents tretzè en els anys de traspàs. Queden 153 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1982 - Vilafranca del Penedès: Els Castellers de Barcelona descarreguen per primer cop en la seva història el 4 de 8.

Resta del món
 1759 - Beauport (Ciutat de Quebec, Quebec): l'exèrcit francès aguanta l'atac dels anglesos a la batalla de Beauport durant la Guerra Franco-Índia.
 1895 - Sabino Arana funda lEuzko Alderdi Jeltzalea – Partido Nacionalista Vasco (EAJ–PNV).
 1917 - Passendale: Inici de la batalla de Passendale o Tercera batalla d'Ieper, batalla de la Primera Guerra Mundial, que enfronta els britànics i els seus Aliats contra l'Imperi alemany.
 1954 - K2 (Karakoram, Pakistan): Lino Lacedelli i Achille Compagnoni aconsegueixen pujar al segon cim més al de la Terra, el K2 (o Chogori), de 8.611 m, en una expedició italiana molt polèmica.
 1999 - La NASA estavella intencionadament el Lunar Prospector sobre la Lluna; d'aquesta manera s'acaba la missió per detectar aigua gelada a la superfície del satèl·lit.
 2022 - França: Annemiek van Vleuten guanya el primer Tour de França femení.

Naixements 
Països Catalans
 1817 - Vilanova i la Geltrú: Josep Ferrer i Vidal, empresari, economista i polític català (m. 1893).
 1818 - Barcelona: Joaquim Rubió i Ors, escriptor català i president de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, conegut també pel seu pseudònim lo Gayter del Llobregat.
 1880 - València: Manuel Penella Moreno, compositor valencià de sarsueles.
 1891 - Castelló de la Plana: Juan Adsuara Ramos, escultor valencià.
 1920 - Caldes de Montbui (Vallès Oriental): Joan Trochut Blanchard, tipògraf català.
 1923 - Barcelona: Joan Vernet i Ginés, arabista català.
 1936 - Elisenda Ribas i Sallent, actriu catalana de teatre, cinema, televisió i doblatge (m. 2020).
 1951 - MadridːTeresa Costa i Campí, economista i política catalana.
 1956 - Alboraia, Horta Nord: Joan Dolç i Balaguer, escriptor valencià, a més de productor audiovisual o fotògraf.
 1961 - Taradell, Osona: Antoni Pladevall i Arumí, escriptor i professor català.
 1973 - Figueresː Helena Tornero i Brugués, autora, directora, professora i traductora de teatre.
 1981 - Deià, Mallorca: Vicenç Reynés Mimó, ciclista mallorquí.
 1982 - Torrent, Valènciaː Anabel Medina Garrigues, tennista valenciana, medallista olímpica.
 1988 - Barcelona: Mireia Miró, esquiadora de muntanya i corredora de muntanya catalana.

Resta del món
 1527, Viena, Àustria: Maximilià II del Sacre Imperi Romanogermànic, Emperador del Sacre Imperi, arxiduc d'Àustria, rei d'Hongria i de Bohèmia.
 1702, Dole, França: Jean-Denis Attiret, missioner jesuïta, pintor a Pequín (m. 1768).
 1773, Carabanchel Alto: Teresa Cabarrús, aristòcrata espanyola (m. 1835).
 1822, Breslau, Prússia: Ferdinand von Strantz, cantant alemany.
 1860, Filadèlfia: Mary Morris Vaux Walcott, artista i naturalista, pintora d'aquarel·les de flors de plantes silvestres (m. 1940).
 1897, Osca (Espanya): Ignacio Fleta Pescador, lutier aragonès que va viure a Barcelona.
 1901, Le Havre (França): Jean Dubuffet, pintor i escultor francès (m. 1985).
 1902, Madrid: Julia Caba Alba, actriu espanyola (m. 1988).
 1910, Hawthorn, Austràliaː Dora Lush, microbiòloga australiana (m. 1943).
 1912, Nova York, Estats Units: Milton Friedman, economista estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1976 (m. 2006).
 1914, Courbevoie, França: Louis de Funès, còmic francès (m. 1983).
 1915, Nuño Gómez, Toledo (Espanya): Simón Sánchez Montero, polític espanyol, destacat dirigent del Partit Comunista d'Espanya (PCE) (m. 2006).
 1918, Provo (Utah, EUA): Paul Delos Boyer, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1997 (m. 2018).
 1919, Torí, Regne d'Itàlia: Primo Levi, escriptor italià d'origen jueu.
 1923, 
Madridː Ana Mariscal, actriu, directora i productora cinematogràfica espanyola (m. 1995).
New Kensingtonː Stephanie Kwolek, química polonesa-estatunidenca, inventora del Kevlar®, fibra d'alta resistència (m. 2014).
 1927, Mola di Bari, Pulla, Itàliaː Cecilia Mangini, fotògrafa i primera directora de cinema documental italiana (m. 2021).
 1930, Virubovo, Rússia: Oleg Popov, pallasso de la Unió Soviètica.
 1933, La Haia, Països Baixos: Cees Nooteboom, escriptor i cronista de viatges dels Països Baixos que escriu en neerlandès.
 1940, Zúric: Fleur Jaeggy, escriptora suïssa en llengua italiana.
 1944, 
Nova York, Estats Units: Robert Merton, economista estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1997.
 Santa Mònica, Califòrnia, Estats Units: Geraldine Leigh Chaplin és una actriu cinematogràfica estatunidenca.
 1958, Pittsburgh, Estats Units: Mark Cuban: empresari nord americà i propietari dels Dallas Mavericks.
 1962, Florida, Estats Units: Wesley Snipes, actor nord americà.
 1965, 
 Yate, Regne Unit: J.K. Rowling, escriptora anglesa i creadora de Harry Potter.
Logronyo: Elisa Beni, periodista espanyola, especialista en periodisme judicial.
 1975, Lisboa, Portugal: Lura, famosa cantant de Cap Verd, que interpreta música tradicional del país.

Necrològiques 
Països Catalans
 1410 - Barcelona: Martí l'Humà, Rei de la Corona d'Aragó, la seva mort sense descendència, provocarà el Compromís de Casp per a elegir un nou monarca.
 1691 - Sogorb, Alt Palància: Crisóstomo Royo de Castellví, bisbe de Sogorb.
 1936 - Barcelona: Miquel Augé i Vila, músic, compositor i mestre de capella (n. 1885).
 1986 - Barcelona: Enric Casals i Defilló, violinista i compositor català (n. 1892).
 2021 - El Genovès, la Costeraː Paco Cabanes Pastor, "el Genovès", pilotari valencià. És considerat una de les cinc figures del segle xx en l'escala i corda (n. 1954).

Resta del món
 1556 - Roma, Estats Pontificis: Ignasi de Loiola, fundador de la Companyia de Jesús.
 1849 - Sighișoara, Transsilvània, Romania: Sándor Petőfi, poeta hongarès, mort en la batalla de Sighișoara.
 1864 - París, França: Louis Hachette, editor francès.
 1875 - Elizabethton, Tennessee (EUA): Andrew Johnson, fou el dissetè president dels Estats Units (n. 1808).
 1886 - Bayreuth, Baviera: Franz Liszt, compositor i pianista hongarès.
 1914 - París, França: Jean Jaurès, dirigent i polític francès (n. 1859).
 1926 - Nova Yorkː Carlota Matienzo Román, mestra i feminista que desenvolupà la trajectòria professional a Puerto Rico (n. 1881).
 1909 - Teheran, Pèrsia: Fadl Allah Nuri, ulema contrari a la constitució de Pèrsia el 1906-1909 (executat).
 1938 - Madrid, Espanya: José María Alvira Almech, compositor espanyol.
 1944 - Antoine de Saint-Exupéry, escriptor, poeta i aviador francès.
 1952, Berlínː Clara Viebig, escriptora alemanya (n. 1860).
 1967 - Heidelberg (Alemanya): Richard Kuhn, químic germano-austríac, Premi Nobel de Química de 1938 (n. 1900).
 1972 - Braine-l'Alleud (Bèlgica): Paul-Henri Spaak, polític belga, tres vegades Primer Ministre de Bèlgica, que fou President de l'Assemblea Comuna de la Comunitat Europea del Carbó i l'Acer (CECA) i Secretari General de l'OTAN (n. 1899).
 2002 - Xangai, RP Xina: Pauline Chan Bo-Lin, actriu de cinema xinesa.
 2003 - Hamden, Connecticutː Patricia Goldman-Rakic, biòloga en el camp de la neurociència, estudiosa del cervell (n. 1937).
 2011 - Rosarioː Ana María Zeno, metgessa, professora, ginecòloga, sexòloga argentina, pionera de la contracepció  (n. 1922).
 2017 - 
París, França: Jeanne Moreau, actriu, directora de cinema i de teatre, guionista i escriptora francesa.
Badajoz, Espanya: Kepa del Hoyo Hernández, activista polític basc, militant d'ETA.
 2023 - París: Sophie Fillières, Guionista i director francès (n. 1964).

Festes i commemoracions 
 Vuité i darrer dia de les festes de Moros i Cristians de la Vila Joiosa (Marina Baixa).

Santoral

Església Catòlica 
 Sants i beats al Martirologi romà (2011): Ignasi de Loiola, fundador de la Companyia de Jesús (1556); Calímer de Milà, bisbe (s. II); Demòcrit, Secund i Dionís, màrtirs (s. III); Fabi, màrtir (303-304); Tertul·lí de Roma, màrtir (s. IV); Germà d'Auxerre, bisbe màrtir (448); Helena de Skövde, màrtir (s. XII); Pere Doàn Cong Quy, Emmanuel Phung, màrtirs (1859); Giustino de Jacobis, bisbe a Eritrea (1860).
 Beats: Giovanni Colombini, fundador dels jesuats (1367), i Caterina Colombini, fundadora de les jesuates; Everard Hanse, prevere màrtir (1581); Nicolau Nagawara Keyan Fukunaga, samurai, frare i màrtir (1633); Jean-François Jarrige de la Morélie du Breuil, prevere màrtir (1794); Dionisio Vicente Ramos, Francisco Remón Játiva, màrtirs (1936); Jaume Buch i Canals, màrtir (1936); Mihail Ozieblowski, màrtir (1942); Franciszek Stryjas, màrtir (1944); Zdenka Schelingová, monja (1955).
 Sants no inclosos al Martirologi: Firm de Tagaste, bisbe; Neot de Cornualla, monjo (877-880).
 Beats no inclosos al Martirologi: Hermann de Niederaltaich, abat (1275).
 Venerables Goswin Nickel, jesuïta (1664); Elisabet-Alphonse-Marie Eppinger, fundadora (1867).

Església Copta 
 24 Abib: Abanub de Bahnessa, màrtir; Simó d'Alexandria, patriarca (700).

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 13 d'agost del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 18 de juliol del calendari julià.
 Sants: Emilià, màrtir; Atanasi de Klisma, màrtir (s. III-IV); Joan de Constantinoble, arquebisbe; Pambos, eremita (386?); Onesífor de Xipre; Jacint d'Amastris, màrtir (s. IV); Joan el Pacient, de les Coves de Kíev (1160); Foci de Xipre, màrtir; Pambos de les Coves de Kíev, reclòs (1241?); Lleonci de Karikhov, abat (1492); Apol·linar, màrtir (1918).

Església Ortodoxa Grega
 Dasi i Maró, màrtirs; Marcel, màrtir; Esteve d'Amàsia, patriarca de Constantinoble (928); Joan de Calcedònia, metropolita ().

Església Ortodoxa Georgiana
 Cosme de Katxetien, monjo (1630).

Esglésies luteranes 
 Josep d'Arimatea; Bartolomé de Las Casas, bisbe de Chiapas (Església Evangèlica d'Alemanya).

Esglésies anglicanes 
 Ignasi de Loiola, fundador.

Referències 

31