16 de desembre

El 16 de desembre és el tres-cents cinquantè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents cinquanta-unè en els anys de traspàs. Queden 15 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1808, Llinars del Vallès, corregiment de Mataró: Batalla de Llinars, El VIIé Cos de l'exèrcit francès, comandat pel general Saint-Cyr vencé les tropes espanyoles del general Vives.
 1877, Barcelona: primera comunicació telefònica dels Països Catalans i d'Espanya.
 1980, Barcelona: al casino de l'Aliança del Poble Nou, es fa l'assemblea fundacional de Nacionalistes d'Esquerra.
 1990, Camp Nou, Barcelona: Pep Guardiola debuta amb el F. C. Barcelona contra el Cadis.
 2003, Barcelona: el Parlament de Catalunya elegeix Pasqual Maragall president de la Generalitat de Catalunya.
 2004, Barcelona: s'hi inaugura el Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC).
 2005, Barcelona: assassinat de Rosario Endrinal, tres joves cremen viva una sensesostre que dormia en un caixer. Moriria dos dies després.
 2009, El Tribunal Suprem d'Espanya accepta per primera vegada a la història un recurs exclusivament en català.
 2010, Catalunya: Comença la Novena legislatura de la Catalunya autonòmica.

Resta del món
 653, Toledo, Regne Visigot: se celebra el VIII Concili de Toledo.
 756, Xina: comença la Rebel·lió d'An Lushan.
 1575 - Valdivia (Capitania General de Xile): Terratrèmol de magnitud propera als 8,5 , i posterior tsunami devastador.
 1773, Boston: al Boston Tea Party, un grup de manifestants disfressats d'indis mohawks llença un carregament de te al port de Boston. és l'origen de la Revolució Americana.
 1835, Nova Yorkː comença el Gran Incendi de Nova York. Va durar dos dies i va destruir entre 500 i 700 edificis (17 illes de la ciutat).
 1899: L'Imperi Alemany adquireix les illes Carolines, Mariannes i Palau després de comprar-les a Espanya.
 1899, Milà: Alfred Edwards funda l'equip de futbol Milan Cricket and Football Club, actual AC Milan.
 1935, Madrid, Espanya: es constitueix el Front Popular format per republicans, socialistes, comunistes i nacionalistes bascos.
 1944, Regió de les Ardenes (regió entre Bèlgica, Luxemburg i França: Comença la Batalla de les Ardenes. L'exèrcit alemany intenta frenar l'avançament de les tropes aliades, però va fracassar (Segona Guerra Mundial).
 1966, Nova York: les Nacions Unides acorden el Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics, el qual, entre altres, reconeix el dret de tots els pobles a l'autodeterminació.
 2004, Brussel·les, Bèlgica: els líders europeus decideixen que el 3 d'octubre del 2005 començaran a negociar amb Turquia perquè pugui formar part de la Unió Europea.
 2004, Londres, Anglaterra: un tribunal de nou jutges de la Cambra dels Lords declara il·legal la llei antiterrorista aprovada pel govern de Tony Blair arran de l'11-S del 2001.
 2004, París, França: l'Oficina Internacional d'Exposicions (BIE) anuncia que Saragossa serà la seu de l'Exposició Universal del 2008.
 2006, Gibraltar, Regne Unit: Ibèria realitza el primer vol entre Madrid i la colònia britànica de Gibraltar.
 2012, Nova Delhi, Índia: cas de la violació en grup d'una noia al barri de Munirka de Nova Delhi.
 2020, Xina: La nau Chang'e 5, envia a la terra 2 kg de mostres de sòl lunar 44 anys després que ho fes la missió soviètica Luna 24.

Naixements 
Països Catalans

 1818, Barcelona: Giovanna Rossi-Caccia, soprano catalana que inaugurà el Liceu.
 1846, Vic, província de Barcelona: Jaume Collell i Bancells, eclesiàstic, periodista i escriptor català.
 1861, Barcelona: Guillem August Tell i Lafont va ser un advocat, notari i poeta català  
 1878, Olot, província de Girona: Josep Clarà, escultor català.
 1889, Sant Cugat del Vallès: Joaquima Pla i Farreras, mecenes catalana (m. 1982).
 1894, Olesa de Montserrat, província de Barcelona: Fèlix Figueras i Aragay primer alcalde d'Olesa de Montserrat, durant la Segona República Espanyola.
 1908, Anglès, província de Girona: Remedios Varo, pintora catalana
 1926, So N'Armadans, Palma: Caty Juan de Corral, escriptora, pintora, articulista i gastrònoma (m. 2014).
 1966, Santa Eulàlia de Ronçana, el Vallès Oriental: Empar Moliner, escriptora catalana.
 1980, Esplugues de Llobregat, el Baix Llobregat: Patricia del Soto i Traver, jugadora de waterpolo catalana.
 1985, Vic, Osona: Carla Giudici i Font, jugadora d'hoquei sobre patins.

Resta del món
 1485, Alcalá de Henares, Regne de Castella: Caterina d'Aragó, filla petita dels Reis Catòlics i reina consort d'Anglaterra.
 1770, Bonn, Alemanya: Ludwig van Beethoven compositor alemany  
 1775, Steventon, Hampshire: Jane Austen, escriptora britànica.
 1777, Reims, Regne de Françaː Barbe-Nicole Ponsardin, la Vídua Clicquot, empresària de la indústria del xampany  
 1790, Coburg, Alemanya: Leopold I, rei dels belgues.
 1804, Brussel·les: Adèle Kindt, pintora belga (m. 1893).
 1847, París: Augusta Holmès, compositora francesa (m. 1903).
 1849, Torí: Virginia Ferni Germano, soprano italiana
 1878, Berna, Suïssa: Gertrud Woker, bioquímica suïssa que denuncià les armes químiques.
 1882, Kecskemét, Hongria: Zoltán Kodály, compositor, etnomusicòleg i pedagog musical hongarès  
 1899, Teddigton, Regne Unit: Noël Coward, dramaturg, actor i guionista britànic.
 1901, Filadèlfia: Margaret Mead, etnòloga, antropòloga, professora universitària i investigadora pionera estatunidenca.
 1902
 El Puerto de Santa María, Espanya: Rafael Alberti, poeta  
 Cheonan, ara Corea del Sud: Ryu Gwansun, líder contra l'ocupació japonesa, símbol de la lluita coreana per a la independència.
 1907, Châteaubriant, França: Jacques Pâris de Bollardière, militar francès i figura de la no-violència.
 1911, Oviedoː Dolores Medio Estrada, novel·lista asturiana en castellà, premi Nadal de 1953  
 1917, Minehead, Somerset, Anglaterra: Arthur C. Clarke, autor de 2001. Una odissea a l'espai.
 1928, Chicago, EUA: Philip K. Dick, escriptor de ciència-ficció americà.
 1936, Zúric, Suïssa: Elisabeth Kopp, política suïssa.
 1938, Tòquio, Japó: Liv Ullmann, actriu noruega.
 1961, Valdosta, Geòrgia (Estats Units): Bill Hicks, humorista estatunidenc.
 1969, Washington DC (EUA): Adam Riess, astrofísic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2011.
 1970: Valerie Chow, actriu xinesa 
 1976, Mashad: Mitra Jashni, pintora, professora d'art, traductora i autora kurda iraniana.
 1985, Nova York, EUA: Amanda Setton, actriu de cinema i TV estatunidenca.

Necrològiques 
Països Catalans
 1965, Sant Feliu de Guíxols: Gertrudis Romaguera Valls, pintora, professora a l'Escola d'Arts i Oficis de Sant Feliu (n. 1879).
 1981, València: Manuel Sanchis i Guarner, filòleg, historiador i escriptor valencià (n. 1911).
 1985, Barcelona: Quim Sànchez i Núñez, militant de Terra Lliure (n. 1963).
 2011, Múrcia: Rosa Maria Esbert i Alemany, geòloga catalana, pionera en l'estudi del «mal de la pedra» (n. 1941).

 Resta del món

 705, Luoyang (Xina): L'Emperadriu Wu, o Wu Zetian,(xinès tradicional: 武則天, xinès simplificat: 武则天), durant la Dinastia Tang, va ser l'única emperadriu reconeguda oficialment pel regne de la Xina durant més de dos mil·lennis (n. 624).

 882, Roma, Estats Pontificis: Papa Joan VIII, pontífex de Roma.
 999, Seltz: Adelaida de Borgonya, emperadriu consort i regent del Sacre Imperi Romanogermànic, venerada com a santa per l'Església catòlica.
 1325, Nogent-le-Roi: Carles I de Valois, príncep de França, comte de Valois, comte d'Anjou i Maine, comte d'Alençon, Chartres i Perche.
 1515, Goa, Índia: Afonso de Albuquerque, cèlebre almirall i conqueridor portuguès, descobridor de la ruta marítima cap a l'Índia.
 1569, Roma, Itàlia: Giuliano Tiburtino, intèrpret d'instruments de corda, cantant i compositor del Renaixement.
 1781, Gdańsk, Polònia: Georg Simon Löhlein, pianista, violinista, professor de música, director d'orquestra i compositor.
 1783, Japó: Arima Yoriyuki, matemàtic japonès (n. 1714).
 1859, Berlín: Wilhelm Grimm, germà menor dels germans Grimm, coneguts per recopilar de contes infantils (n. 1786).
 1897, París: Alphonse Daudet, escriptor occità en llengua francesa (n. 1840).
 1909, Berlínː Lina Morgenstern, activista social, educadora, escriptora, feminista i pacifista alemanya (n. 1830).
 1921, Alger, Algèria francesa: Camille Saint-Saëns, compositor francès (n. 1835).
 1945, Torí, Itàlia: Giovanni Agnelli, empresari i senador italià, fundador de la FIAT (n. 1866).
 1965, Niça, França: William Somerset Maugham, dramaturg i novel·lista britànic (n. 1874).
 1989, Madrid, (Espanya): Silvana Mangano, actriu italiana (n. 1930).
 2004, Taos, EEUUː Agnes Martin, pintora estatunidenca, expressionista abstracta (n. 1912).
 2013, Madridː Lolita Sevilla, cantant i actriu espanyola (n. 1935).
 2014: Tim Cochran, matemàtic estatunidenc (n. 1955).
 2015, Huizen, Països Baixos: Aafje Heynis, contralt neerlandesa, especialista en lied i música barroca (n.1924).

Festes i commemoracions 
 Santoral:
 Sant Ageu, profeta;
 Santa Adelaida de Borgonya, emperadriu.

Referències 

16