4 de maig

El 4 de maig és el cent vint-i-quatrè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vint-i-cinquè en els anys de traspàs. Queden 241 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans

 1704, Lisboa, Regne de Portugal: Hi desembarca l'arxiduc Carles d'Àustria, amb la qual cosa comença la Guerra de Successió.
 1707, Bunyol, Foia de Bunyol: Les tropes borbòniques ocupen la vila, guerra de Successió).
 1773, Barcelona: S'hi esdevé lAvalot de les quintes, una protesta contra les lleves abusives, i seguit després pels Rebomboris del pa, una de les causes de la Guerra dels Matiners.
 1814, València: Ferran VII d'Espanya proclama un decret pel qual es restableix l'absolutisme i es nega validesa a l'obra constitucional de les Corts de Cadis.
 1879, Barcelona: S'hi publica el primer número del Diari Català, el primer diari escrit íntegrament en català.
 1884, Sant Martí de Provençals (Barcelona): Publicació del primer número de L'Arc de Sant Martí (o també L'Arch de Sant Martí). Se subtitulava "Periòdic polític defensor dels interessos morals i materials del país".

Resta del món

 813, eclipsi solar visible a Adrianòpolis.
 1589, La Corunya, Galícia: el corsari anglès Francis Drake comença el seu pla d'atac contra la ciutat.
 1640: Reacció violenta a Escòcia per la rigorosa observança del culte anglicà propugnat per Carles I d'Anglaterra, que el conduí pressionat pels presbiterians escocesos a convocar el Parlament.
 1675, Greenwich, Sussex, Regne d'Anglaterra: el rei Carles II ordena que s'hi construeixi el Reial Observatori de Greenwich.
 1803: Els Estats Units compren el territori de Louisiana a França.
 1886, Chicago: Ocorre la Revolta de Haymarket, fet històric del moviment obrer on es reivindicà la jornada laboral de vuit hores. D'aquí sortiren els anomenats “Màrtirs de Chicago” i la commemoració del Primer de Maig.
 1904: Comença la construcció del Canal de Panamà
 1916, Presó de Kilmainham, Dublín: Joseph Plunkett, William Pearse, Edward Daly i Michael O'Hanrahan són afusellats per la seva participació en l'Alçament de Pasqua.
 1919, Pequín (Xina): Moviment del Quatre de Maig (xinès tradicional: 五四運動, xinès simplificat: 五四运动, pinyin: Wǔ Sì Yùndòng) va ser un moviment social xinès, sorgit arran de les protestes dels estudiants en la Plaça de Tian'anmen de Pequín.
 1924, París (França): Comencen el Jocs Olímpics d'Estiu de 1924, en què van participar 3.089 atletes.
 1949: Accident aeri de Superga en el qual morí gran part de la plantilla del Torino Football Club coneguda com a Gran Torino.
 1979, Madrid, Espanya: s'hi constitueix del Senat per primera vegada després del franquisme.
 1979, Regne Unit: el Parlament nomena Margaret Thatcher cap del govern. Serà la primera dona que ocupa aquest càrrec.
 1994, Oslo, Noruega: Se signen els Acords d'Oslo entre Isaac Rabin (primer ministre d'Israel) i Iàssir Arafat (representant de l'Organització per a l'Alliberament de Palestina) per la creació de l'Autoritat Nacional Palestina, amb poders limitats a la Franja de Gaza i Jericó (posteriorment ampliats a tota Cisjordània).

Naixements 
Països Catalans
 1757 - Énguera, la Canal de Navarrés: Manuel Tolsà, arquitecte i escultor valencià neoclàssic (m. 1816).
 1818 - Vilafranca del Penedès: Manuel Milà i Fontanals, filòleg, erudit i escriptor català (m. 1884).
 1864 - Campanet (Mallorca): Miquel dels Sants Oliver i Tolrà, periodista i escriptor mallorquí (m. 1920).
 1884 - Sabadell: Lluís Carreras i Mas, clergue, escriptor, periodista català (m. 1955).
 1898 - Barcelona: Just Cabot i Ribot, escriptor i periodista català (m. 1961).
 1914 - Barcelona: Montserrat Mussons i Artigas, bibliotecària especialitzada en revistes i escriptora barcelonina (m. 2007).
 1921 - Barcelona: Ricard Palmerola, radiofonista i actor de doblatge català.
 1954 - Constantí, Tarragonès: Muntsa Alcañiz, actriu i professora d'interpretació de l'Institut del Teatre; Premi Margarida Xirgu 1985.
 1981 - Barcelona: Jordi Graupera i Garcia-Milà, periodista i filòsof.

Resta del món
 1611 - Roma: Carlo Rainaldi, arquitecte italià del període Barroc (m. 1691).
 1622: Juan de Valdés Leal, pintor (m. 1690).
 1655 - Pàdua, Itàlia: Bartolomeo Cristofori, constructor d'instruments musicals italià, reconegut per inventat el piano (m. 1731).
 1744 - Vienaː Marianne von Martinez, compositora, pianista i cantant austríaca (m. 1812).
 1772 - Dortmund (Sacre Imperi): Friedrich Arnold Brockhaus, editor alemany (m. 1823).
 1781 - Weissenfels: Carl Gotthelf Glaeser, músic prussià.
 1852 - Westminster, Londres: Alice Liddell, inspirà el conte clàssic per a xiquets Alícia en terra de meravelles, de Lewis Carroll (m. 1934).
 1859 - Madridː Julia de Asensi y Laiglesia, escriptora espanyola del Romanticisme, periodista i traductora (m. 1921).
 1865 - Europa: Henry Christy, etnòleg anglès (n. 1810).
 1875 - Vitòria, Espanya: Ramiro de Maeztu, escriptor (m. 1936).
 1883 - Sanshui,província de Guangdong (Xina): Wang Jingwei (xinès simplificat: 汪精卫, xinès tradicional: 汪精衛, pinyin: Wāng Jīngwèi), pseudònIm de  Wang Tiaoming, polític xinès (m. 1944).
 1892 - Nashua (Nou Hampshire, EUA): Forrest Spaulding, bibliotecari estatunidenc, defensor de la llibertat intel·lectual (m. 1965).
 1925 - Johannesburg: Ruth First, activista anti-apartheid sud-africana (m. 1982).
 1928 - Al-Minufiyah, Egipte: Hosni Mubàrak, president d'Egipte (1981-2011) (m. 2020).
 1929 - Brussel·les (Bèlgica): Audrey Hepburn, actriu d'origen europeu que treballà als EUA (m. 1993).
 1930 - Nova York: Roberta Peters, soprano novaiorquesa (m. 2014).
 1934 - Leningrad: Tatiana Samóilova, actriu soviètica i russa (m. 2014).
 1939 - Jerusalem (Israel): Amos Oz, escriptor, periodista i pacifista israelià, Premi Internacional Catalunya 2004.
 1947 - DeKalb, Illinois, Estats Units: Richard Jenkins, actor estatunidenc.
 1951 - París, França: Gérard Jugnot, actor, director, guionista i productor de cinema francès.
 1956 - Frankfurt del Main, Alemanya Occidental: Ulrike Meyfarth. atleta alemanya, una de les millors saltadores d'alçada de la història.
 1958 - Reading, Pennsilvània: Keith Haring, artista i activista social nord-americà (m. 1990).
 1968 - Lió (França): Éric Vuillard, escriptor francès, Premi Goncourt de 2017.
 1972: Mike Dirnt, músic de rock, Green Day.
 1979: Lance Bass, músic de pop.
 1994: Alexander Gould, actor, Buscant en Nemo.

Necrològiques 
Països Catalans
 1945 - Barcelona: Joan Baptista Lambert i Caminal, compositor, director d'orquestra i pedagog català (n. 1884).
 2018 - Barcelona: Montserrat Trueta i Llacuna, activista social catalana (n. 1932).

Resta del món
 1678 - Wiuwert, Frísia: Anna Maria van Schurman, pintora, gravadora, poeta i erudita germanoholandesa (n. 1607).
 1725 - Ginebra: François Poullain de La Barre, va ser un escriptor, filòsof cartesià i feminista (n. 1647).
 1799 - Seringapatam (Índia): Tipu Sultan, també conegut amb el nom de Tipu Sahib sultà de Mysore a partir de 1782 i un dels principals opositors a la instal·lació del poder britànic a l'Índia (n. 1749).
 1912 - Baltimore, Marylandː Nettie Stevens, avançada genetista nord-americana, impulsora de la genètica moderna (n. 1861).
 1924 - New Romney, Kent, Regne Unit: Edith Nesbit, escriptora anglesa, pionera de la literatura fantàstica juvenil (n. 1858).
 1932 - Madrid, Espanya: José Mardones, baix operístic basc (n. 1868).
 1937 - Noel de Medeiros Rosa, músic brasiler.
 1938
Berlín: Carl von Ossietzky, escriptor i pacifista alemany, premi Nobel de la Pau el 1935 (n. 1889).
 Kobe: Jigoro Kano, artista marcial japonès i fundador del Kodokan Judo.
 1943 - Pollone, Biella: Cesira Ferrani, soprano italiana (n. 1863).
 1949 - Valentino Mazzola, futbolista (n. 1919).
 1955 - París, França: George Enescu, violinista, pianista, pedagog musical i director d'orquestra romanès (n. 1881).
 1962 - Cambridge, Anglaterraː Cécile Vogt, neuròloga, que contribuí a la recerca sobre el tàlem cerebral (n. 1875).
 1966 - Lió, França: Edmond Locard, criminòleg i metge forense.
 1966 - Canes, França: Amédée Ozenfant, pintor i escriptor francès, cofundador del purisme (n. 1886).
 1972 - Princeton, Nova Jersey (EUA): Edward Calvin Kendall, químic nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1950 (n. 1886).
 1973 - Màlaga, Andalusia: Jane Bowles, escriptora nord-americana (n. 1917).
 1980 - Ljubljana, Eslovènia: Josip Broz, conegut com a Tito, militar i polític croata, president de la República Federal Socialista de Iugoslàvia.
 2006 - Amsterdam: Karel Appel, pintor i escultor neerlandès.
 2013 - Grez-Doiceau, (Bèlgica): Christian de Duve, bioquímic belga, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any1974 (n. 1917).
 2014 - Moscou: Tatiana Samóilova, actriu soviètica i russa (n. 1934).

Festes i commemoracions 
 Dia Nacional del Jovent a la República Popular de la Xina
 Dodenherdenking (Record de la Segona Guerra Mundial) als Països Baixos
 Dia de la guerra de les galàxies a tot el món.
 Santoral:
 Sant Ciríac de Jerusalem, màrtir i patró dels Crucífers d'Itàlia.
 Santa Antònia, màrtir.
 Sant Florià, màrtir.
 Lupí de Carcassona, bisbe.
 Geronci d'Hagetmau, màrtir.
 Màrtirs d'Anglaterra i Gal·les.
 Màrtirs Cartoixans de Londres.
 Sant Papa Alexandre I, papa martiritzat amb Evenci i Teòdul els seus preveres.
 Sant Gotard, bisbe i confessor.
 Sant Porfiri, prevere i màrtir.
 Sant Silvà, bisbe i màrtir.
 Santa Pelàgia, verge i màrtir.
 Sant Paulí, màrtir.
 Santa Mònica d'Hipona, mare de sant Agustí d'Hipona.
 Sant Veneri, bisbe i confessor.
 Sant Sacerdot de Llemotges, bisbe i confessor.

Referències 

04