2 de juliol

El 2 de juliol és el cent vuitanta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vuitanta-quatrè en els anys de traspàs. Resten 182 dies per a acabar l'any. Llevat dels anys de traspàs, és el dia central de l'any, perquè té 182 dies abans i 182 dies després. En els anys de traspàs, són els dies centrals el primer de juliol i el dos de juliol, també amb 182 dies abans i 182 dies després.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1855 - Barcelona: s'hi fa la Vaga general de 1855, la primera vaga general obrera de Catalunya.

Resta del món
 1747 - Riemst, Principat de Lieja: els francesos guanyen la Batalla de Lafelt de la guerra de Successió Austríaca.
 1816 - costa d'Arguin (Mauritània): naufragi de la fragata francesa La Medusa, amb 390 morts i 15 supervivents.
 1839 - A vint milles de la costa de Cuba, es rebel·len 53 esclaus africans, amb Joseph Cinque al capdavant, i prenen el vaixell d'esclaus Amistad.
 1876 - Montenegro declara la guerra a l'Imperi otomà.
 1881 - Washington D.C.: atemptat contra el president James Garfield, que acaba morint el 19 de setembre.
 1900 - El primer dirigible vola sobre el llac Constança prop de Friedrichshafen, Alemanya.
 1934 - Mèxic: Lázaro Cárdenas guanya les eleccions presidencials de Mèxic.
 1947 - S'especula que, aquest dia, un objecte, que podria ser un OVNI, s'hagués estavellat a Roswell (Nou Mèxic); segons la Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica era un globus meteorològic.
 1963 - Estats Units: es posen a la venda els primers números de The X-Men i The Avengers, amb data de portada setembre de 1963.
 1974 - Estats Units: es produeix la primera aparició de Wolverine a l'última vinyeta de The Incredible Hulk nº 180.
 1976 - El Nord i el Sud de Vietnam s'uneixen per formar la República Socialista del Vietnam.
 1993 - Sivas (Turquia): Massacre d'intel·lectuals alevis, perpetrada per una multitud sunnita que sortia de la pregària del divendres.
 2005 - Madrid (Espanya): es publica la Ley 13/2005 que permet el matrimoni homosexual a Espanya: és el tercer estat del món on es legalitza.
 2007 - Marib, Iemen: Atac contra turistes al Iemen, contra turistes espanyols que visiten el temple de la reina de Sabà.
 2008 - Colòmbia: Ingrid Betancourt i 14 ostatges de les FARC més són alliberats per les Forces Armades de Colòmbia.

Naixements 
Països Catalans
 1894 - Porrera: Carme Simó i Saco, mestra i pedagoga (m. 1982).
 1930 - la Garriga: Núria Albó i Corrons, escriptora i política catalana.
 1967 - Manlleu: Jordi Puntí i Garriga, escriptor, articulista i traductor català.
 1979 - Nador, Marroc: Najat El Hachmi, escriptora catalana i mitjancera cultural d'origen amazic.
 1988 - Barcelona: Porta (Christian Jiménez Bundo), raper català.
 1990 - Crevillent, Alacant: Aitana Mas i Mas, enginyera d'obres públiques i política valenciana; ha estat Directora General de Transparència i Participació i la dona més jove a encapçalar una llista per a eleccions a Espanya.

Resta del món
 419 - Ravenna: Valentinià III, emperador romà d'Occident (424 - 455).
 1714 - Erasbach, Alt Palatinat: Christoph Willibald Gluck, compositor alemany de l'època clàssica.
 1747 - Abbevilleː Rose Bertin, modista francesa del s. XVIII, modista privada de Maria Antonieta (m. 1813).
 1790 - Nàpols, Regne de les Dues Sicílies: Leopold de Borbó-Dues Sicílies, príncep de Salern.
 1825 - Marsella (França): Émile Ollivier, polític i home d'estat francès (m. 1913).
 1846 - West Meon, Hampshireː Marian Farquharson, naturalista britànica, activista pels drets de les dones (m. 1912).
 1862 - Wigton, Cumberland, Anglaterra: William Henry Bragg, físic anglès, Premi Nobel de Física.
 1867 - Roma: Leopoldo Fregoli, actor, transformista i cantant italià (m. 1936).
 1877 - Calw, Alemanya: Hermann Hesse, escriptor i filòsof suís, Premi Nobel de Literatura l'any 1946.
 1888 - Priluki, Imperi Rus: Selman Abraham Waksman, bioquímic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1952 (m. 1973).
 1895 - Múnic, Alemanya: Hans Beimler, polític i milicià comunista alemany, militant de les Brigades Internacionals.
 1896 - Santa Giuletta, Pavia, Itàlia: Quirino Cristiani, caricaturista i director d'animació argentí.
 1903 - Sandringham, Anglaterra: Olaf V de Noruega, Rei de Noruega (1955-1991).
 1903, Londres, Anglaterra: Alec Douglas-Home, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (1963-1964) (m. 1995).
 1906 - Estrasburg, França: Hans Bethe, físic alemany, nacionalitzat estatunidenc, guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1967.
 1922 - Santa Andrea de Barbarana, Treviso (Itàlia): Pierre Cardin,dissenyador de moda francès.
 1923 - Bnin, Polònia: Wisława Szymborska, poetessa polonesa, Premi Nobel de Literatura de l'any 1996 (m. 2012).
 1925 - Onalua, Sankuru, Kasai, Congo Belga: Patrice Lumumba ,polític congolès (m. 1961).
 1930 - Anillaco, Argentina: Carlos Saúl Menem, president de l'Argentina (1989-1999).
 1942 - Ciutat de Mèxic, (Mèxic): Vicente Fox, president de Mèxic (2000-2006).
 1945 - Villeneuve-le-Roi (França): Tony Duvert, escriptor i periodista francès, Premi Médicis de l'any 1973 (m. 2008).
 1946 - Nova York (EUA): Richard Axel, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2004.
 1955 - Sittard (Països Baixos): Francine Houben, arquitecta holandesa.
 1985 - Deal, Nova Jersey, Estats Units: Ashley Tisdale, actriu, cantant i model estatunidenca.
 1986 - Nova York, Estats Units: Lindsay Lohan, actriu i cantant estatunidenca.

Necrològiques 
Països Catalans
 1490 - València: Isabel de Villena, religiosa i escriptora valenciana protofeminista (n. 1430).
 1522 - Castelló d'Empúries, Empordà: Enric II d'Empúries, Comte d'Empúries i Lloctinent de Catalunya.
 1855 - Barcelona, Josep Sol i Padrís, advocat, industrial, periodista i polític proteccionista català.
 1911 - València: Teodor Llorente, poeta i polític valencià, màxim representant de la Renaixença valenciana.
 1933 - Barcelona: Eusebi Arnau i Mascort fou un escultor català.
 1938 - Inca, Mallorca: Gabriel Buades i Pons, anarcosindicalista, assassinat pels insurrectes franquistes
 1992 - Badalona, Barcelonès: Camarón de la Isla cantant espanyol de flamenc.
 2016 - Guayaquilː Montserrat Maspons i Bigas, promotora cultural catalana (n. 1921).

Resta del món
 1522 - Alcalá de Henares, Espanya: Antonio de Nebrija, humanista i gramàtic espanyol.
 1566 - Selon de Provença, França: Nostradamus, escriptor profètic francès.
 1621 - Londres, Regne d'Anglaterra: Thomas Harriot, astrònom, cartògraf i matemàtic.
 1651 - París: Nicolas Caussin, jesuïta i teòleg francès
 1743 - Compton Wynyates, Warwickshire, Anglaterra: Spencer Compton, primer ministre britànic (n. 1673?).
 1778 - Ermenonville, França: Jean-Jacques Rousseau, escriptor i pensador francès (n. 1712).
 1850 - Londres, Anglaterra: Sir Robert Peel, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (n. 1788).
 1914 - Londres, Anglaterra: Joseph Chamberlain, empresari i polític anglès (n. 1836).
 1915 - París (França): José de la Cruz Porfirio Díaz Mori,va ser un heroi de guerra mexicà, president (després considerat dictador) que governaria Mèxic des de 1876 a 1911.
 1932 - Twickenham, Middlesex, Anglaterra: Manuel II de Portugal rei de Portugal (1908-1910).
 1934 - presó de Stadelheim, Múnic, Alemanya: Ernst Röhm, polític i militar alemany, militant del Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys.
 1937 - Howland Island, oceà Pacífic: Amelia Earhart, aviadora nord-americana (n. 1897).
 1940 - Bertram Shapleigh, compositor estatunidenc interessat en la cultura asiàtica.
 1946 - Woodland Hills, Los Angeles, Califòrniaː Mary Alden, actriu de cinema mut nord-americana (n. 1883).
 1949 - Barvikha: Gueorgui Dimitrov Mikhàilov (en búlgar: Гео̀рги Димитро̀в Миха̀йлов), polític comunista búlgar, Primer Ministre de Bulgària entre 1946 i 1949 (n. 1882).
 1961 - Ketchum, Idaho, Estats Units: Ernest Hemingway, escriptor estatunidenc, Premi Nobel de Literatura de 1954.
 1977 - Montreux, Suïssa: Vladímir Nabókov, escriptor russoamericà.
 1979 - Tver, Rússia: Larissa Iukhímivna Xepitko, directora de cinema, guionista i actriu soviètica ucraïnesa (n. 1938).
 1997 - Los Angeles, Califòrnia, Estats Units: James Stewart, actor estatunidenc.
 2002 - París, Illa de França: Jean-Yves Daniel-Lesur, compositor francès (n. 1908).
 2004 - Lisboa: Sophia de Mello Breyner Andresen, poeta portuguesa, Premi Luís de Camões de 1999 (n. 1919).
 2008 - Madridː Simone Ortega, autora de diversos llibres de cuina, entre els quals el popular 1080 recetas de cocina (n. 1919).
 2010 - Londres: Beryl Bainbridge, novel·lista i actriu de teatre anglesa (n. 1932).
 2013 - Atherton, Califòrnia, Estats Units: Douglas Engelbart, inventor i pioner de la computació estatunidenc.
 2016 - Elena Sánchez Ramos, periodista espanyola

Festes i commemoracions

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Procés i Martinià de Roma, màrtirs (70); Liberat de Cartago i companys màrtirs (Bonifaci, Servus, Rústic, Rogat, Septimi, Màxim) (484); Monegunda de Chartres, vídua, anacoreta (554); Swithum de Winchester, bisbe (863); Lidà de Sezze, abat (1118); Bernardino Realino, monjo (1616).
 Beats: Pere de Luxemburg, bisbe (1387); Eugénie Joubert, monja (1904).
 Sants: Acest de Roma, màrtir (64); Aristó, Crescencià, Eutiquià, Urbà, Vidal, Just, Felicíssim, Fèlix, Màrcia i Simforosa de Campània, màrtirs; Eutiqui de Roma, màrtir; Hisici, Amides, Amigradí, Arixos i Jocundianil·la, màrtirs de Mesopotàmia; Jacint de Frígia, màrtir; Quintí de Frígia, màrtir; Deodat de Milà; Adegrí de Beaume, monjo.
 Beats Oudoceu de Landaff, bisbe; Wiltruda de Hohenwart, abadessa (1081).
 Venerables: Leat de Provins, màrtir (1169); Jakob Friedrich Bussereau, prevere (1919).

Església Copta 
 25 Baoni: sants Bixoi, màrtir i Pere, màrtir; Judes Tadeu, apòstol; Pere IV d'Alexandria, patriarca (569).
Església Etíop
 Sant Ponci Pilat.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 15 de juliol del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als del 19 de juny del calendari julià:
 Sants: sinaxi de Tots els Sants del Mont Atos; Tots els Sants de Rússia; Maria de Clopas, seguidora de Jesús; Zòsim de Pisídia, màrtir (110); Macari de Petra (s. IV); Zenó d'Egipte, eremita (s. IV); Paisi el Gran (400); Joan l'Eremita de Jerusalem (586); Barlaam de Vaga, monjo (1462); Job de Moscou, patriarca (1607); Païssi de Hilendar (s. XVIII); Sergei Florinskij d'Estland, màrtir (1918); Parteni, bisbe màrtir (1937); Joan Maximòvitx, bisbe de Xangai (1966); Lleonci, arquebisbe de Xile (1971).

Església Ortodoxa Grega
 Asíncret de Constantinoble, màrtir.

Església Ortodoxa Romanesa
 Sant Esteve III de Moldàvia, príncep.

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Georg Daniel Teutsch, bisbe (1893).

Notes 

02