6 d'abril

El 6 d'abril és el noranta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el noranta-setè en els anys de traspàs. Queden 269 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans 
 1785 - Urgell: el bisbe confirma els privilegis d'Andorra, de la qual és reconegut com a copríncep.
 1866 - Barcelona: S'estrena al Teatre Odeon Les joies de la Roser, de Frederic Soler, primer exemple de teatre no paròdic en català.
 1900 - Barcelona: S'estrena La filla del mar, d'Àngel Guimerà, al Teatre Romea de Barcelona.
 1904: Primer partit d'una selecció catalana.
 1914 - Catalunya: es constitueix la Mancomunitat, presidida per Enric Prat de la Riba.
 1936 - Barcelona: S'estrena la sarsuela de Pablo Sorozábal La tabernera del puerto, al Teatre Tívoli.
 1976 - València: Presentació del Congrés de Cultura Catalana.
 1983 - Catalunya: el Parlament aprova per unanimitat la primera Llei de Normalització Lingüística.

Resta del món
 46 aC - Tapsos (a l'actual Tunísia): té lloc la Batalla de Tapsos.
 402 - Pollentia, l'actual Pollenzo, a prop d'Asti, Itàlia: té lloc la Batalla de Pollentia, entre els romans (dirigits per Estilicó) i els visigots (dirigits per Alaric I). Victòria romana.
 1250 - Fariskur, Sultanat d'Egipteː Batalla de Fariskur; desfeta definitiva dels cristians, comandats per Lluís IX de França, durant la Setena Croada.
 1320 - Arbroath, Escòciaː Signatura de la declaració d'Arbroath, escrita en llatí durant el regnat de Robert Bruce, on es confirmava la sobirania d'Escòcia.
 1814 - França: és coronat Lluís XVIII de França com a Rei de França.
 1830 - Nova York, EUA: Joseph Smith funda l'Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies o també coneguda com a Església Mormona.
 1896 - Atenes, Grècia - S'inicien els Jocs Olímpics d'Estiu de 1896, primers Jocs Olímpics de l'Era Moderna.
 1909 - Pol Nord: Robert Edwin Peary arriba el pol Nord. És considerada la primera persona a arribar el Pol Nord, però aquesta afirmació segueix sent controvertida.
 1917 - Estats Units: aquest país declara la guerra a Alemanya (Primera Guerra Mundial).
 1930:
Unió Soviètica: Es crea l'Orde de Lenin, segona condecoració nacional en ordre d'importància de la Unió Soviètica. També el mateix dia va ser creada l'Orde de l'Estrella Roja.
Marxa de la sal, la manifestació empresa per Mohandas Gandhi el 12 de març de 1930 amb l'objectiu d'aconseguir la independència de l'Índia respecte a l'Imperi Britànic. Després d'un recorregut a peu de 300 quilòmetres va arribar a la costa de l'Oceà Ìndic.
 1939: Benito Mussolini envaeix Albània.
 1943 - Nova York: l'editorial Reynal & Hitchcock publica per primer cop El Petit Príncep, en dues edicions simultànies, en francès i en anglès (l'autor no va poder-lo publicar a França per l'ocupació nazi del país).
 1994 - A prop de l'aeroport de Kigali, Ruanda: Comença el genocidi de Ruanda. Amb l'impacte d'un míssil que va impactar a un avió on viatjaven al president de Ruanda i el de Burundi.
 2009 - L'Aquila, Itàlia: Un terratrèmol de magnitud 6,3 a la regió central d'Itàlia d'Abruços, causa 294 morts i més de 1.000 ferits.
 2022 - Ouagadougou, Burkina Faso: L'expresident del país, Blaise Compaoré, és condemnat a cadena perpètua per l'assassinat de Thomas Sankara arran del cop d'estat de 1987.

Naixements 
Països Catalans
 1745 - Aldover, bisbat de Tortosa: Joaquim Pla, jesuïta i reputat lingüista (m. 1817).
 1902 - Barcelona: Assumpta Bastida i Pibernat, fou una modista catalana de la Cooperativa d'Alta Costura (m. 1995).
 1928 - Barcelona: Genoveva –Eva– Forest i Tarrat, escriptora, editora i militant comunista; fou senadora (m. 2007).
 1945 - 
Terrassa, Vallès Occidental: Montserrat Alavedra i Comas, soprano catalana (m. 1991).
Avinyó, Provença: Muriel Casals i Couturier, economista i política catalana (m. 2016).
 1949.
 Barcelona: Núria de Gispert i Català, política i advocada catalana, ha estat presidenta del Parlament de Catalunya.
 Vic: Jaume Medina i Casanovas, filòleg, llatinista, escriptor, traductor i poeta català (m. 2023).
 1951 - 
Vilanova i la Geltrú: Assumpta Baig i Torras, mestra i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
Barcelonaː Guillermina Coll, ballarina catalana, que fou directora artística del Conservatori Superior de Dansa.
 1958 - Barcelona: Alicia Coduras Martínez, economista, compositora i directora d'orquestra catalana
 1959 - Sant Cugat del Vallès, Vallès Occidental: Emma Vilarasau Tomàs, actriu catalana.
 1962 - Sant Vicenç de Torelló, Osona: Palmira Arcarons i Oferil, política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
 1964 - Castelló de la Plana, Plana Alta: Alberto Fabra Part, polític valencià; ha estat alcalde de Castelló i president de la Generalitat Valenciana.
 1969 - 
Sant Feliu de Guíxols, Baix Empordà: Andreu Veà i Baró, pioner, historiador, biògraf d'Internet, i emprenedor en telecomunicacions.
Barcelona: Patricia Riveras Tobia, escultora.
 1971 - Girona: Anna Caula Paretas, entrenadora esportiva i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
 1982
Castelló de la Plana: Miguel Ángel Silvestre, actor valencià.
Ulldecona, Montsià: Adam Raga i Sans, pilot català de trial.
 1986 - Palafrugell: Clara Peya Rigolfas, pianista, compositora i intèrpret catalana, Premi Nacional de Cultura 2019.

Resta del món
 1483 - Urbino, actual Itàlia: Raffaello Sanzio, o simplement Rafael, pintor i arquitecte italià de l'alt renaixement (m. 1520).
 1741 - Clarmont d'Alvèrnia, França: Nicolas Chamfort, escriptor i moralista francès (m. 1794).
 1773 - Northwater Bridge, Angus, Escòcia: James Mill, filòsof escocès. Va crear els principis de l'utilitarisme i del principi d'utilitat amb Jeremy Bentham. Pare de John Stuart Mill (m. 1836).
 1807 - Varsòviaː Ludwika Chopin, música i escriptora polonesa, germana de Frédéric Chopin i curadora de la seva obra.
 1812 - Moscou, Imperi Rus: Aleksandr Hertsen, demòcrata revolucionari rus.
 1820 - París, França: Gaspard-Félix Tournachon, fotògraf, periodista, il·lustrador i caricaturista francès.
 1867 - Danville, Quebec, Canadà: Kate Campbell Hurd-Mead, feminista pionera i metgessa especialista en obstetrícia que va promoure el rol de les dones en la medicina (m. 1941).
 1884 - Toronto, Canadà: Walter Huston, actor estatunidenc.
 1902 - Czechowice-Dziedzice, Àustriaː Margaret Michaelis, fotògrafa austríaca que va viure a Barcelona els anys 1933-1937 (m. 1985).
 1906 - Baltimore, Marylandː Virginia Hall, espia nord-americana durant la Segona Guerra Mundial (m. 1982).
 1911 - Múnic, Alemanya: Feodor Lynen, bioquímic alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1964 (m. 1979).
 1914 - Montevideo, Uruguai: Washington Beltrán Mullin, President de l'Uruguai.
 1917 - Lancashire, Anglaterraː Leonora Carrington, pintora, escultora, escriptora, dramaturga i escenògrafa surrealista (m. 2011).
 1920 - Xangai, Xina: Edmond Henri Fischer, bioquímic nord-americà d'origen suís, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1992.
 1924 - Armagh, Irlanda del Nord: Ian Paisley, 2n Primer Ministre d'Irlanda del Nord i Cap del Partit Unionista Democràtic (m. 2014).
 1928 - Chicago, Illinois, Estats Units: James Watson, co-descobridor de l'estructura de l'ADN en forma de doble hèlix. Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1962.
 1929:
Berlín, República de Weimar: André Previn, director d'orquestra estatunidenc d'origen alemany.
 Tomsk, Sibèria: Iedisson Denísov, compositor rus (m. 1996).
 1946 - Veracruz, Mèxic: Rosario Andrade, soprano mexicana.
 1949 - Frankfurt, Hessen (Alemanya): Horst Ludwig Störmer, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1998.
 1950 - Valladolid, Espanya: Jorge Fernández Díaz, polític català, Ministre de l'Interior d'Espanya.
 1951 - Majuro: Hilda Heine, política marshallesa; ha estat Ministra d'Educació i presidenta de les Illes Marshall.
 1956 - Waterloo, Iowa: Michele Bachmann, política nord-americana, ha estat aspirant a candidata presidencial pel Partit Republicà
 1960 - Béziers: Élisabeth Daynès, escultora francesa especialitzada en reconstruccions antropològiques.
 1963 - Guayaquil, Equador: Rafael Correa, President de l'Equador.
 1965 - Boston, Massachusetts, Estats Units: Black Francis, músic estatunidenc membre del grup Pixies entre altres.
 1980 - Krasnodar: Margarita Simonian, periodista russa.

Necrològiques 
Països Catalans
 1653 - Vic, Osona: Joan Lluís de Montcada, doctor en dret canònic i dret civil, degà i canonge de la Catedral de Vic (n. 1585).
 1809 - El Timbaler del Bruc.
 1976 - Auritz, Navarra: Oriol Solé Sugranyes, activista revolucionari català (n. 1948).
 2013 - Riera de Gaià, Tarragonès: Bigas Luna, director i guionista cinematogràfic català (n. 1946).
 2013 - Barcelona: Miquel Poblet i Orriols, ciclista català (n. 1928).
 2020 - Barcelona: Josep Maria Benet i Jornet, dramaturg i guionista català (n. 1940).
 2021
Sant Cugat del Vallès: Arcadi Oliveres, economista i activista català (n. 1945).
Perpinyàː Eliana Thibaut i Comalada, escriptora i gastrònoma (n. 1928).
 2022 - Sant Cugat del Vallès: Domènec Romera i Alcázar, empresari i polític català (n. 1936).
 2023 - Madrid: Josep Piqué i Camps, polític, economista i professor universitari català (n. 1955).

Resta del món
 1199 - Chasluç, Ducat d'Aquitàniaː Ricard I d'Anglaterra, mort durant el setge del castell de Chasluç-Chabròl.
 1252 - Camí de Como a Milà: Pere Màrtir, frare dominic i inquisidor. És venerat com a sant per l'Església catòlica (n. 1205).
 1348 - Avinyó (Valclusa): Laura de Noves, dama provençal; és possible que fos el gran amor de Petrarca, inspiradora de la seva poesia.
 1520 - Urbino, actual Itàlia: Raffaello Sanzio, o simplement Rafael, pintor i arquitecte italià de l'alt renaixement.(n. 1483)
 1528 - Nuremberg, actual Alemanya: Albrecht Dürer, l'artista més famós del Renaixement alemany, especialitzat en pintura, gravat i dibuix (n. 1471).
 1670 - Roma: Leonora Baroni, cantant, intèrpret i compositora de tiorba, llaüt i viola de gamba (n. 1611).
 1698 - París: Catherine de Bar, noble francesa, monja, fundadora de les Benedictines de l'Adoració Perpètua del Santíssim Sagrament (n. 1614).
 1923 - Washington, D.C.: Alice Cunningham Fletcher, antropòloga que estudià i documentà la cultura dels amerindis dels EUA (n. 1838).
 1949 - South Hadley, Massachusettsː Rachel Bespaloff, escriptora i filòsofa, nacionalitzada americana, de llengua francesa (n. 1895).
 1951: Robert Broom, metge i paleontòleg sud-africà.
 1961 - Brussel·les, Bèlgica: Jules Bordet, immunòleg belga, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia per la seva recerca al voltant de la immunologia l'any 1919.
 1971 - Nova York, Estats Units: Ígor Stravinski, compositor rus (n. 1882).
 1972 - Bonn, República Federal Alemanya: Heinrich Lübke, President de la República Federal Alemanya (n. 1894).
 1976 - Burguete, Navarra - Oriol Solé Sugranyes, activista revolucionari català mort per un tret de la Guàrdia Civil espanyola quan intentava arribar a la frontera després de participar en l'anomenada Fuga de Segòvia.
 1986 - Santiago de Xile, Xile: Raimundo Orsi, futbolista argentí nacionalitzat italià.
 1992 - Nova York, Estats Units: Isaac Asimov, científic i escriptor estatunidenc d'origen soviètic (n. 1920).
 1994 - A prop de l'aeroport de Kigali, Ruanda:
Juvénal Habyarimana, president de Ruanda.
Cyprien Ntaryamira, president de Burundi.

 1995 - Madrid: Pilar de Madariaga Rojo, pionera en el camp de la química (n. 1903).
 1996 - Dallas, Texas, Estats Units: Greer Garson, actriu estatunidenca.
 2000 - Tunis, Tunísia: Habib Burguiba, primer President de Tunísia (n. 1903).
 2005 - Montcarles, Mònaco: Rainier III de Mònaco, príncep de Mònaco (n. 1923).
 2014 - Los Angeles, Estats Unitsː Mickey Rooney, actor director, productor, guionista i compositor (n. 1920).
 2020 - Madrid, Espanyaː Radomir Antić, futbolista i entrenador de futbol (n. 1948).
 2022ː Pilar Sanjurjo, primera meteoròloga a la història de la televisió espanyola.

Festes i commemoracions 
 Onomàstica: Sants Celestí I, papa; Pere Màrtir, dominic; Marcel·lí de Cartago, bisbe; Eutiqui de Constantinoble, bisbe (a l'Església Ortodoxa); Guillem d'Eskil, abat; Prudenci de Troyes, bisbe; Urbà de Peñalba, abat; Filaret de Seminara, monjo; beat Notker Balbulus, monjo; beat Michele Rua, salesià; beata Caterina Moriggi, fundadora de l'Orde de les Eremites Ambrosianes; serventa de Déu Catherine de Bar, fundadora de les Benedictines de l'Adoració Perpètua del Santíssim Sagrament.

Referències 

06