1984

1984 (MCMLXXXIV) fon un any bixest començat en diumenge, corresponent en part al 1700 del calendari copte.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1 de febrer, Mequinensa (el Baix Cinca): Un grup de batlles signen la Declaració de Mequinensa, un document en què reconeixen que la llengua catalana, parlada a la Franja de Ponent, pertany al patrimoni cultural de l'Aragó.
 12 de juliol - Barcelonaː Neix la primera nena proveta d'Espanya, per fecundació in vitro amb l'equip de la biòloga Anna Veiga.
 27 d'agost, Barcelonaː S'inaugura el Velòdrom d'Horta, en ocasió del Campionat Mundial de Ciclisme en Pista.
 10 de desembre, Ascó, Ribera d'Ebre: hi entra en funcionament la central nuclear Ascó I.
Resta del món
 2 de febrer:
 Jaime Lusinchi pren possessió com a president de Veneçuela.
 Costa Rica nega asil polític a 3.000 seguidors armats d'Edén Pastora.
 3 de febrer
 Caracas: se signa la Declaració de Caracas entre sis països democràtics hispanoamericans i Espanya, en la qual es qualifica la democràcia com el millor sistema polític per a Hispanoamèrica.
 Los Angeles: S'anuncia el naixement del primer humà fruit de fertilitzar un embrió congelat.
 4 de febrer; Long Beach (Califòrnia): Per primer cop, una dona estèril dona a llum després de la implantació d'un òvul fertilitzat en una altra dona.
 5 de febrer: el Duc de Cadis, Alfonso de Borbó Dampierre, sofreix un greu accident automobilístic, en el qual pereix el seu fill major, Francisco.
 9 de febrer: La popular cançó Astúries, patria querida, és declarada himne oficial del Principat d'Astúries.
 5 de març: La primera ministra Indira Gandhi ordena un atac al Temple d'Or, on es refugien separatistes sikhs.
 6 de març: Inici de la Vaga de miners britànics (1984-1985)
 14 de març, Belfast (Irlanda del Nord)ː Paramilitars de l'Ulster Freedom Fighters fereixen greument en un atemptat a Gerry Adams, president del Sinn Féin.
 1 de juliol: l'enginyer José Napoleón Duarte, electe democràticament com a president constitucional de la República del Salvador, pren possessió del seu càrrec.
 11 de setembre, La Gomera, illes Canàries: Vint persones, entre les quals hi ha el governador civil de Tenerife, moren en un incendi forestal.
 1 d'octubre, Plaça de Tian'anmen, Pequín: El president xinès Den Xiaoping demana la reunificació pacífica amb Taiwan en el 35è aniversari del país.
 25 d'octubre, Itaipú (frontera entre el Brasil i el Paraguai): el dictador del Brasil, João Baptista Figueiredo, i el del Paraguai, Alfredo Stroessner inauguren la central hidroelèctrica d'Itaipú la més potent del món.
 30 d'octubre, Espanya: Més de 100.000 treballadors del sector naval segueixen la vaga general contra els plans de reconversió i reestructuració de les drassanes.
 31 d'octubre
 Índia: La primera ministra Indira Gandhi és assassinada per dos dels seus guardaespatlles, de religió sikh. La reacció popular al magnicidi és violenta a Nova Delhi, i resulta en la mort de 2.700 sikhs.
 Es realitzen les primeres maniobres conjuntes dels Exèrcits de l'Aire d'Espanya i de Marroc sota el nom "Atlas 84".
 2 de novembre: lAlhambra és declarada Patrimoni de la Humanitat.
 20 de novembre, Japó: comença la publicació de Bola de Drac serialitzada a la revista setmanal Shūkan Shōnen Jump.
 19 de desembre: signatura d'un acord entre la Xina i el Regne Unit pel qual el govern de Londres es compromet a lliurar Hong Kong al govern de Pequín l'any 1997.
 S'inicia l'emissió de la sèrie Ferdy

Còmics

Música 
Jan-Mari Carlotti publicà el seu primer disc en solitari, Linhana.

Premis Nobel

Naixements 

Les persones nascudes el 1984 faran  anys enguany.

Països Catalans

 29 de febrer, Mataró: Núria Martínez i Prat, jugadora de bàsquet catalana.
 15 de març, Vic, Osonaː Emma Corominas Yebra, jugadora d'hoquei sobre patins catalana.
 31 de març, Arenys de Munt, Maresmeː Ester Artigas i Miquel, jugadora d'hoquei sobre patins catalana.
 8 d'abril, Candelara, Itàlia: Lucia Pietrelli, escriptora, poetessa i traductora italiana en català.
 18 de juny, Sabadell: Mariona Ribas i Deu, actriu catalana que ha desenvolupat una àmplia carrera a la televisió i el teatre.
 16 d'agost, Vallsː Tina Fuentes i Fache, nedadora de natació sincronitzada catalana (m. 2018).
 12 de setembre, Piera, Anoia: Gemma Bou i Mena, ciclista catalana d'elit que destacà en la pràctica del biketrial, Campiona del Món de 2003.
 22 de novembre, Tarragona: Joan Olivé i Márquez, pilot català de motociclisme.
Resta del món

 23 de gener, Bedum, Països Baixos: Arjen Robben, futbolista neerlandès.
 25 de gener, São Vicente, Brasil: Robinho, futbolista brasiler.
 5 de febrer, Ciudadela, Argentina: Carlos Tévez, futbolista argentí.
 28 de febrer, Děčín, República Txeca: Karolína Kurková, model txeca.
 5 de març, Duque de Caxias: Bruna Beber, poeta i escriptora brasilera.
 20 de març, Fuenlabrada, Espanya: Fernando Torres, futbolista espanyol.
 11 de maig, Fuentealbilla, Espanya: Andrés Iniesta, futbolista espanyol.
 14 de maig, White Plains, Nova York: Mark Zuckerberg, creador de Facebook.
 19 de juny, Almati, Kazakhstan: Katarina Kat, actriu porno.
 23 de juny, Bangor (Gal·les): Duffy –el nom artístic d'Aimée Ann Duffy–, cantant i compositora gal·lesa.
 27 de juny, Heidelberg, Alemanya: Kai Herdling, futbolista alemany.
 1 d'agost, Kolbermoor, Baviera, Alemanya: Bastian Schweinsteiger, futbolista alemany.
 28 d'agost, Sete Lagoas, Minas Gerais, Brasil: Paula Fernandes, cantant brasilera.
 4 de setembre, Pamplona, Navarra: Ainhoa Tirapu, portera de futbol navarresa que ha jugat amb l'Atlètic de Bilbao.
 15 de setembre, Londres, Anglaterra: El Príncep Enric de Gal·les, conegut com a Harry, fill petit del Príncep Carles de Gal·les i la difunta Diana de Gal·les
 16 de setembre, Kutaisi, Geòrgia: Katie Melua, cantant georgiana.
 27 de setembre, Belleville (Canadà): Avril Lavigne, cantant canadenca.
 10 d'octubre, Oceanside, Estats Units: Elana Meyers Taylor, corredora de bobsleigh estatunidenca.
 18 d'octubre, Mumbai (Índia): Freida Pinto, actriu indiana.
 25 d'octubre, Santa Bàrbara (Califòrnia), Estats Units: Katy Perry, cantant estatunidenca.
 7 de novembre: Lana Jurčević, cantant croata.
 22 de novembre, Ciutat de Nova York, EUA: Scarlett Johansson, actriu estatunidenca.
 2 de desembre, Kíiv: Marina Serhíivna Viazovska, matemàtica ucraïnesa, premiada amb la Medalla Fields.
 22 de desembre, Halmstad, Suècia: Basshunter, cantant, productor musical i punxadiscos suec
 30 de desembre, Akron (Ohio), Estats Units: LeBron James, basquetbolista americà.

 Síria: Jwan Yosef, pintor suec kurd establert a Londres.

Necrològiques 
Entre les morts destacades de l'any hi ha les del filòsof Michael Foucault, els cantants Xesco Boix i Marvin Gaye o els escriptors Julio Cortázar i Truman Capote.

Països Catalans

 2 de gener - Barcelona: Sebastià Juan Arbó, escriptor català (n. 1902).
 12 de març - Reus: Antònia Abelló Filella, activista política, periodista republicana i feminista, pianista i escriptora (n. 1913).
 15 de març - Madrid, Espanya: Lluís Lúcia i Mingarro, advocat, cap de producció, guionista i director de cinema valencià (n. 1914).
 21 de març - Barcelona: Maria Carratalà i Van den Wouver, pianista i compositora, pedagoga i crítica musical catalana (n. 1899).
 23 de maig - Madrid: Selica Pérez Carpio, mezzosoprano valenciana dedicada a la sarsuela (n. 1900).
 3 de juny - Elx: Alejandro Ramos Folqués, arqueòleg valencià. Fundador del Museu Arqueològic d'Elx.
 19 de juny - Nova York: Lee Krasner, influent artista de l'expressionisme abstracte (n.1908).
 26 de juny - Barcelonaː Rosa Szücs i del Olmo, fotògrafa catalana (n. 1911).
 20 de juliol - Alzira, Ribera Alta: Toni Villaescusa, militant català de Terra Lliure.
 21 de juliol - Malgrat de Mar, Maresme: Xesco Boix, músic, animador i cantant català de folk i de cançó infantil.
 12 de setembre - Tiana, Maresme: Lola Anglada, dibuixant catalana.
 30 de novembre - Barcelona: Joan Vinyoli i Pladevall, poeta català.
 Lima: Gonçal de Reparaz i Ruiz, geògraf, membre de la Societat Catalana de Geografia.
 Barcelona: Rogel·li Duocastella i Rosell, sacerdot i sociòleg

Resta del món

 7 de gener - Bandol, França: Alfred Kastler, Premi Nobel de Física francès (n. 1902).
 14 de gener - San Diego, Califòrnia, Estats Units: Ray Kroc, empresari americà, fundador de McDonald's (n. 1902).
 20 de gener - Acapulco, Mèxic: Johnny Weissmüller, esportista i actor nord-americà d'origen hongarès (n. 1904).
 7 de febrer - Baviera?: Claire Bauroff, ballarina, coreògrafa, professora de ballet, actriu, model i escriptora alemanya (n. 1895).
 12 de febrer - París, França: Julio Cortázar, escriptor i traductor argentí (n. 1914).
 15 de febrer - Bremen: Grete Hermann, matemàtica i filòsofa alemanya que treballà en la teoria quàntica (n. 1901).
 12 de març - Madridː Juana Mordó, marxant d'art (n. 1899).
 26 de març - Cleveland (Ohio), Estats Units: Ahmed Sékou Touré, president de Guinea (n. 1922).
 1 d'abril - Los Angeles (EUA): Marvin Gaye, cantant nord-americà de soul (n. 1939).
 8 d'abril - Moscou, RSFS de Rússia: Piotr Leonídovitx Kapitsa, físic soviètic guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1978 (n. 1894).
 28 d'abril - Tauranga (Nova Zelanda): Sylvia Ashton-Warner, escriptora, poetessa i educadora neozelandesa (n. 1908).
 30 d'abril, Pamplona, Navarra: Lola Rodríguez Aragón, soprano espanyola, mestra de grans cantants (n. 1910).
 16 de maig, Davos, Grisons, Suïssa: Irwin Shaw, escriptor, guionista i productor estatunidenc (n. 1913).
 11 de juny: Enrico Berlinguer, polític italià (n. 1922).
 26 de juny: Michel Foucault, filòsof francès (n. 1926).
 30 de juny - comtat de Dukes (Massachusetts): Lillian Hellman, dramaturga i guionista estatunidenca (n. 1905).
 27 de juliol - Lausana, Suïssa: James Mason, actor de teatre i cinema anglès (n. 1909).
 25 d'agost - Los Angeles, Califòrnia, EUA):Truman Capote, escriptor estatunidenc.
 20 d'octubre, Cambridge, Massachusetts (EUA): Carl Ferdinand Cori, bioquímic estatunidenc d'origen txec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1947 (n, 1896).
 21 d'octubre - Neuilly-sur-Seine, França: François Truffaut, director de cinema francès (n. 1932).
 9 de setembre: Máté Péter, cantant, compositor i pianista hongarès. (n. 1947).
 14 d'octubre, Cambridge (Anglaterra): Martin Ryle, astrònom anglès, Premi Nobel de Física de l'any 1974 (n. 1918).
 31 d'octubre - Allahabad (Índia): Indira Gandhi, política índia (n. 1917).
 20 de novembre - Bilbao: Santiago Brouard Pérez, metge i polític basc, assassinat pel GAL (n. 1919).
 Muhammad Izzat Darwaza, nacionalista palestí (n. 1888).

 Hanau, Hessen: Rudolf Hagelstange, escriptor i periodista alemany.

1984 en la ficció 
Quant a ficció especulativa, la novel·la de George Orwell 1984, publicada el 1949, és un dels exemples clàssics de distopia futurista.

Referències