1912



Esdeveniments 
Països Catalans
 13 de maig, Barcelona: s'hi publica el primer número del setmanari "La Tralla".
 14 d'agost, Sabadell: Primer partit de futbol nocturn, amb el resultat de Barcelona 8 - Sabadell 2

Resta del món

 12 de febrer, Pequín (Xina): Abdicació de Pu Yi (1906-1967), que va regnar com a Emperador Xuantong, el darrer de la Dinastia Qing.

 30 de març, França i Espanya: aquests dos estats signen el Tractat de Fes, pel qual el primer reconeix al segon una zona d'influència en el nord del Marroc en la qual s'establirà un protectorat.
 15 d'abril, Oceà Atlàntic: s'hi enfonsa el RMS Titanic, transatlàntic britànic, propietat de la companyia naviliera anglesa White Star Line, com a conseqüència d'una col·lisió amb un iceberg, mentre hi feia la seva travessa inaugural entre les ciutats de Southampton i Nova York. En la tragèdia hi perderen la vida poc més de 1500 persones.
 6 d'agost, Sabadell: es juga el primer partit de futbol nocturn il·luminat d'Espanya entre el CE Sabadell i el FC Barcelona.

 28 de novembre: Albània s'independitza de l'Imperi Otomà.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 6 de gener - Carmelita Aubert, cantant i actriu catalana de la revista de varietats dels anys trenta (m. 1979).
 14 de gener - Barcelonaː Mercè Muntanyola  i Garriga, historiadora i professora universitària (m. 1997).
 18 de gener - Almacelles: Maria Tersa i Miralles, locutora de ràdio catalana (m. 2015).
 28 de gener - Barcelona: Isabel Pons i Iranzo, dissenyadora, il·lustradora, pintora i professora catalano-brasilera (m. 2002).
 3 de febrer - Barcelona: Albina Francitorra i Aleñà, periodista i escriptora (m. 2013).
 18 de febrer - Barcelona: Julio Muñoz Ramonet, empresari barceloní.
 10 de març - Reusː Josefina Oliva i Teixell, geògrafa, arqueòloga i historiadora catalana, exiliada i nacionalitzada a Mèxic (m. 2007).
 11 de març - Girona: Xavier Montsalvatge, compositor català (m. 2002).
 13 de març - Tàrrega: Palmira Puig i Ximénez, fotògrafa catalana (m. 1979).
 28 de maig - Barcelona: Avel·lí Artís-Gener «Tísner», escriptor, escenògraf, pintor i dibuixant català (m. 2000).
 29 de juny - Barcelonaː Emma Alonso, actriu catalana exiliada a Mèxic després de la guerra civil espanyola (m. 2000).
 3 d'agost - Barcelona: Ruth von Wild, mestra i activista suïsa (m. 1983).
 16 de setembre - Castelló de la Plana: Enriqueta Agut Armer, mestra republicana valenciana.
 23 de setembre - Almansa, Albaceteː Matilde Llòria, poeta valenciana que desenvolupà la seua obra en català, castellà i gallec (m. 2002).
 29 de setembre: 
 Barcelona: Pere Calders i Rossinyol, escriptor i dibuixant català.
 Barcelona: Montserrat Alberich i Escardívol, artista mecanògrafa.
 1 d'octubre - Palma, Mallorca: Aurora Picornell Femenies, dirigent comunista mallorquina, assassinada pels franquistes (m. 1937).
 9 d'octubre - Gandia, Safor: Gonçal Castelló i Gómez-Trevijano, escriptor valencià.
 2 d'octubre - Esplugues de Llobregat: Josep Cruset Porqué, poeta, escriptor i articulista en llengua castellana.
 30 d'octubre - Barcelona: Josep Ferrater i Móra, filòsof i assagista català.
 19 de novembre - Barcelona: Joan Sales i Vallès, escriptor i editor català.
 4 de desembre - Santa Maria del Camí, Mallorca: Miquel Dolç i Dolç, poeta i assagista mallorquí.
 8 de desembre - Albacete: Balbina Medrano –Guillermina Supervía–, mestra, 1a regidora de l'Ajuntament de València (m. 2005).
 20 de desembre - Dusfort, Anoia: Maria Teresa Balcells i Llastarry, pianista i pedagoga catalana (m. 1996).
 25 de desembre - Barcelona: Jaume Gubianas i Jovés, pintor català.
 27 de desembre - Terrassaː Gertrudis Galí Mallofré, escultora catalana, exiliada a França (m. 1998).
 Barcelona: Ruth von Wild, mestra.
 Alcanar: Trinitari Fabregat i Chimeno, escriptor.
 Manresa: Pilar Planas i Martí, pintora catalana (m. 1967).

Resta del món
 19 de gener, Sant Petersburg, Rússia: Leonid Kantoròvitx, economista rus, Premi Nobel d'Economia de l'any 1975 (m. 1986).

 21 de gener, Nysa, Alemanya: Konrad Bloch, químic alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1964 (m. 2000).

 28 de gener, Cody (Wyoming), Estats Units: Jackson Pollock, pintor de l'expressionisme abstracte estatunidenc.
 30 de gener, Hannover, Imperi Alemany: Horst Matthai Quelle, filòsof alemany.
 2 de febrer, Londres: Millvina Dean, última supervivent en vida del naufragi del Titanic (m. 2009).
 3 de febrer, Montpeller, Occitània: Jacques Soustelle, antropòleg i polític francès.
 13 de febrer, Milà: Antonia Pozzi, poeta italiana (m. 1938).
 18 de febrer, Sevilla: Antoñita Colomé, actriu, cantant i ballarina.
 22 de març, 
 Nurembergː Martha Mödl, soprano i mezzosoprano alemanya (m. 2001).
 Macklin, Saskatchewanː Agnes Martin, pintora estatunidenca, expressionista abstracta (m. 2004).
 23 de març, Wyrzysk (Polònia): Wernher von Braun,va ser una de les figures més importants en el desenvolupament de la tecnologia aeroespacial a Alemanya i als Estats Units d'Amèrica (m. 1977).
 27 de març, Portsmouth, Anglaterra: James Callaghan, polític anglès, 70è Primer Ministre del Regne Unit. (m. 2005)
 29 de març, Hirschberg: Hanna Reitsch, aviadora alemanya cèlebre per l'obtenció de diversos rècords (m. 1979)
 8 d'abril, Oslo, Noruega: Sonja Henie, patinadora artística sobre gel noruega, nacionalitzada estatunidenca (m. 1969).
 9 d'abril, Saragossaː Martina Bescós García, primera cardiòloga espanyola (m. 2008).
 15 d'abril, Corea del Nord: Kim Il-sung, president de Corea del Nord (m. 1994)
 16 d'abril, El Caire (Egipte): Emond Jabès, poeta i escriptor jueu conegut per ser una de les figures literàries més conegudes en llengua francesa després de la Segona Guerra Mundial (m. 1991)
 19 d'abril, Ishperming, Michigan (EUA): Glenn Theodore Seaborg, físic i químic estatunidenc, Premi Nobel de Química 1951 (m. 1999).
 21 d'abril, 
 Filadèlfia, Pennsilvània: Eve Arnold, fotoperiodista estatunidenca que va treballar per a l'agència Magnum (m. 2012).
 Londresː Rosemary Biggs, botànica i hematòloga anglesa, estudià els trastorns de la coagulació, particularment l'hemofília (m. 2001).
 22 d'abril, Preston, Lancashire, Anglaterra: Kathleen Ferrier, contralt britànica (m. 1953).
 2 de maig, Altona, Hamburg: Axel Springer, editor i empresari alemany (m. 1985).
 19 de maig, Szilasbalhàs, Budapestː Kati Horna, fotògrafa anarquista que treballà com a artista surrealista i com a fotoperiodista (m. 2000).
 22 de maig, Londres (Anglaterra): Herbert Charles Brown, químic estatunidenc d'orien britànic, Premi Nobel de Química de l'any 1979 (m. 2004).
 26 de maig, (Fiume, actualment Rijeka, Croàcia: János Kádár, és el pseudònim de Giovanni Giuseppe Czermanic (més tard Csermanek), polític hongarès, màxim dirigent del seu país durant trenta-dos anys (m. 1989).
 27 de maig, Quincy, Massachusetts (EUA): John Cheever, escriptor estatunidenc de contes i novel·les, conegut també amb el sobrenom del "Txékhov dels suburbis" (m. 1982).
 28 de maig:
 Grafton, Austràlia: Ruby Payne-Scott, pionera australiana en el camp de la radiofísica solar i la radioastronomia (m. 1981).
 Londres, Regne Unit: Patrick White, escriptor australià, Premi Nobel de Literatura el 1973 (m. 1990).

 30 de maig, Nova York, EUA: Julius Axelrod, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1970 (m. 2004).
 4 de juny, Donostia, Guipúscoaː Pilar López Julvez, ballarina, una de les fundadores del ballet espanyol del  (m. 2008).
 12 de juny, Londresː Eva Crane, investigadora de les abelles i eminent apicultora, a més de física i matemàtica (m. 2007).
 14 de juny, Marosvásárhely (Transsilvània)ː Magda László, soprano especialista en òperes del  (m. 2002).
 21 de juny, Seattle: Mary McCarthy, novel·lista, crítica i activista política estatunidenca (m. 1989).

 23 de juny, Paddington, Westminster, Londres, Regne Unit: Alan Turing, matemàtic i filòsof anglès, pare de la informàtica.
 4 de juliol, Roubaixː Viviane Romance, actriu teatral, cinematogràfica i televisiva de nacionalitat francesa (m. 1991).
 31 de juliol, Nova York, EUA: Milton Friedman, economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia el 1976 (m. 2006).
 12 d'agost, Romaː Elsa Morante, escriptora italiana (m. 1985).
 13 d'agost, Torí, Itàlia: Salvador Luria, metge, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1969 (m. 1991).
 17 d'agost, Sallagosa, Alta Cerdanyaː Georgette Clerc, militant comunista i resistent nord-catalana (m. 1986).
 25 d'agost, Neunkirchen, Imperi Alemany: Erich Honecker, polític alemany, president de l'RDA.
 30 d'agost, Taylorville, Illinois (EUA): Edward Mills Purcell, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de 1952 (m. 1997).
 2 de setembre, Camerun: Ingeborg Syllm-Rapoport, metgessa alemanya neonatòloga, que defensà la seva tesi doctoral als 102 anys.
 5 de setembre, Los Angeles, Califòrnia: John Cage, compositor estatunidenc (m. 1992).
 14 de setembre, Nova Delhiː Kamala Sohonie, bioquímica índia pionera (m. 1998).
 15 de setembre, Cárdenas, Cubaː Gisela Hernández, compositora, pedagoga, directora coral i investigadora cubana (m.1971).
 18 de setembre, Chimbarongo, Regió d'O'Higginsː María de la Cruz Toledo, política i primera senadora xilena (m. 1995).
 3 de novembre,  Encarnación (Paraguai): Alfredo Stroessner Matiauda ,militar paraguaià que dirigí el país dictatorialment entre els anys 1954 i 1989 (m. 2006).
 13 de novembre, Buenos Aires, Argentina: Rodolfo Zubrisky, violinista argentí.
 19 de novembre, Iași, Romania: George Emil Palade, biòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1974 (m. 2008).
 21 de novembre, Springfield (Massachusetts): Eleanor Powell, actriu de cinema estatunidenca i reconeguda ballarina de claqué (m. 1982).
 10 de desembre, Nova Orleans, Louisiana: Irving Fazola, clarinetista i saxofonista estatunidenc.
 15 de desembre, Sacramento: Ray Eames, dissenyadora estatunidenca esdevinguda clàssica del segle XX (m. 1988).
 Madrid: María Braña de Diego, arqueòloga, mestra i conservadora de museus espanyola.
 Nordhansen, Turíngia: Rudolf Hagelstange, escriptor i periodista alemany.

Necrològiques 
Països Catalans
 21 de febrer, Barcelona: Agustí Rius i Borrell, mestre i pedagog català.
 20 d'abril, Dénia, Marina Alta: Roc Chabàs Llorens, religiós i historiador valencià (67 anys).
 26 d'abril, Sabadell: Pau Gambús i Romeu, industrial i banquer català.
 12 de maig, Barcelona: Enriqueta Martí i Ripollés, assassina en sèrie, proxeneta i segrestadora de nens. Morta per linxament de les seves companyes de presó (n.1868).
 13 de maig, Barcelona: Dolors Delhom, primera actriu catalana de finals del s. XIX (n. 1867).
 10 d'agost, Barcelona: Antoni de Paula Capmany i Borri, empresari, catalanista i mecenes

Resta del món
 4 de febrer, París, França: Franz Reichelt, sastre austríac mort després de saltar de la torre Eiffel amb el paracaigudes que havia inventat
 10 de febrer, Kent (Anglaterra): Joseph Lister, metge cirurgià anglès (n. 1827).
 17 de març, Sant Petersburg: Anna Filossófova, filantropa i feminista russa en els darrers anys de l'època zarista (n. 1837).
 12 d'abril, Glen Echo (Maryland): Clara Barton, infermera pionera, fundadora de la Creu Roja americana (n. 1821).
 15 d'abril, RMS Titanic, Oceà Atlàntic: les 1513 persones víctimes de la tragèdia del RMS Titanic.
 20 d'abril, 
 Londres, Anglaterra: Bram Stoker, escriptor irlandès, autor de la novel·la de terror Dràcula (n. 1847).
 Niçaː Marian Farquharson, naturalista britànica, activista pels drets de les dones (n. 1846).
 2 de maig, Santander, Cantàbria, Espanya: Marcelino Menéndez Pelayo, filòleg i crític literari espanyol (56 anys).
 4 de maig, Baltimore, Marylandː Nettie Stevens, avançada genetista nord-americana, impulsora de la genètica moderna (n. 1861).
 14 de maig, Estocolm, Suècia: August Strindberg, escriptor suec (63 anys).
 12 de juny, Neuilly-sur-Seine, França: Frédéric Passy, economista i polític, que promogué el pacifisme, Premi Nobel de la Pau el 1901.
 13 de juny, Alice Mangold Diehl, escriptora i pianista anglesa (n. 1844).
 17 de juliol, París: Henri Poincaré, matemàtic francès (n. 1854).
 9 d'agost - Salamancaː Càndida Maria de Jesús, religiosa basca, fundadora de les Filles de Jesús (n. 1845).
 13 d'agost, París, França: Jules Massenet compositor francès de l'època romàntica sobretot conegut per les seves òperes 
 3 d'octubre, Londres: Guido Papini, violinista i compositor italià (n. 1847).
 6 d'octubre, Lucerna, Suïssa: Auguste Beernaert: Advocat i polític flament, Premi Nobel de la Pau de 1909 (n. 1829).
 2 de desembre, Califòrnia: Alice B. Stockham, obstetra estatunidenca, pionera en la defensa de la sexualitat femenina.
 12 de novembre, Madrid, Espanya: José Canalejas y Méndez, polític espanyol, President del Govern Espanyol (1910-1912).

 Lió: Alfred Fouillée, filòsof francès

Referències