1838



Esdeveniments 

Països catalans
 27 de gener - Benicarló (Baix Maestrat): els liberals rendeixen la ciutat al final del setge de Benicarló de 1838 durant la primera guerra carlina.
 1 de març - El Morell i Vilallonga del Camp (Tarragonès): els carlins protagonitzen el Combat de Morell i Vilallonga en el context de la Primera Guerra Carlina.
 22 de març i 23 de març - L'Alcora (Alcalatén): els carlins guanyen a la batalla de l'Alcora durant la Primera Guerra Carlina.
 2 d'abril - Xiva (Foia de Bunyol): els liberals fan fugir a Ramon Cabrera i Grinyó i les seves forces a la batalla de Xiva durant la Primera Guerra Carlina.
 15 d'octubre - Xèrica (Alt Palància): els carlins abandonen el setge del poble a la batalla de Xèrica en el front oriental de la Primera Guerra Carlina.
 2 de desembre - Xest (Foia de Bunyol): els carlins capitanejats per Francesc Tallada i Forcadell perden la batalla de Xest a la Primera Guerra Carlina.
Resta del món
 2 de gener: S'institueix lArxiu Nacional del Brasil
 5 de març - Saragossa (Aragó): els carlins no van poder ocupar la ciutat durant la cincomarzada en el context de la Primera Guerra Carlina.
 22 d'abril - Calanda (Baix Aragó): els carlins ocupen el poble i el castell al final del setge de Calanda que havia començat el 18 d'abril durant la primera guerra carlina.
 maig - Glasgow (Escòcia): inicis del cartisme, moviment per a la reforma política i social en el Regne Unit, a mitjans del Segle XIX. El seu nom prové del People's Charter de 1838, on es van postular els objectius del moviment.
 5 de maig - Alcanyís (Baix Aragó): els carlins aixequen el Setge d'Alcanyís després que no assolissin assaltar la vil·la durant la Primera Guerra Carlina.
 22 de juny - Urizaharra (Àlaba): els liberals acaben vencent a la llarga batalla d'Urizaharra durant la Primera Guerra Carlina.
 1 d'octubre - Maella (Baix Aragó-Casp, Província de Saragossa): el cabdill liberal Ramón Pardiñas mor juntament amb 500 militars liberals més a l'Acció de Maella en la que els carlins també prenen 3000 presoners a la Primera Guerra Carlina.
 5 d'octubre - Larissa (Comtat de Cherokee, Texas): es produeix la massacre de Killough, l'últim atac dels amerindis contra colons blancs a l'est de Texas.
 17 d'octubre - Casp (Baix Aragó-Casp): els carlins aixequen el setge de Casp que havien iniciat el 14 d'octubre sense aconseguir prendre el poble durant la Primera Guerra Carlina.
 Finalització de la catedral de Cadis
 Ús públic del telègraf elèctric
 Independència de Guatemala, Nicaragua i Hondures de la Províncies Unides de l'Amèrica Central

 Descobriment de la proteïna
 Fundació de la Universitat Duke

Naixements 
Països Catalans
 11 de juny - Reus, Baix Camp: Marià Fortuny, pintor català (m. 1874).
 28 de juny - Sabadell: Francesc Sallarès i Salt, escolapi català.
 19 d'octubre - Tarragona: Marià Rius i Montaner, empresari i polític català (m. 1894).

Resta del món
 18 de febrer - Ernst Mach, físic austríac (m. 1916).
 21 de març - Brno, Moràvia, República Txecaː Wilma Neruda, violinista moraviana (m. 1911).
 2 d'abril -Cahors, Migdia-Pirineus, (França): Léon Gambetta ,polític i home d'Estat francès (m. 1882).
 7 d'abril - Hamburg: Ferdinand Thieriot, compositor alemany.
 10 d'abril - Alhama de Almería, província d'Almeria, Andalusia, Espanya: Nicolás Salmerón, polític espanyol, president de la I República Espanyola (m. 1908).
 14 d'abril - Darmstadt: Karl Zöppritz matemàtic, físic i geògraf alemany.
 16 d'abril - Ixelles, Flandes, Bèlgica: Ernest Solvay, químic belga. (m. 1922).
 28 d'abril - Tobias Michael Carel Asser, advocat neerlandès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1911 (m. 1913).
 10 de maig: John Wilkes Booth, actor, assassí del president Abraham Lincoln (m. 1865).
 2 de setembre, Honolulu, Hawaii: Lili'uokalani, última reina del regne de Hawaii (m.1917).
 23 de setembre, Ohio: Victòria Woodhull, líder estatunidenca del moviment sufragista.
 25 d'octubre - París: Alexandre César Léopold Bizet conegut com a Georges Bizet, compositor francès (m. 1875).
 31 de desembre - Marçana (França): Emile Loubet, advocat, President de la República Francesa (m. 1929).

 La Pouëze: Alfred Fouillée, filòsof francès

Necrològiques 
 17 d'abril, Jena: Johanna Schopenhauer, novel·lista i salonnière alemanya (n. 1766).
 28 de maig, Bentonville: Thomas Busby, musicògraf, organista i compositor
 5 de juliol, París (França): Jean Marc Gaspard Itard, metge occità (n. 1775).
 18 d'agost, Nova York: Lorenzo da Ponte, poeta i llibretista italià (n. 1749)

Referències