1954

1954 (MCMLIV) fon un any començat en divendres.

Esdeveniments 
Països Catalans
 Figueres (Alt Empordà): Fundació de la revista Canigó, sobre temes polítics, socials i culturals, des d'una òptica independentista.
 Barcelona: es funda l'Esbart Sarrià.
 Castellterçol: estrena dels gegants i nans

Resta del món
 17 de febrer, Suècia: Final de la Copa del Món d'Handbol.
 4 de març, Boston, Massachusetts, EUA: l'hospital Peter Bent Brigham anuncia que ha fet el primer trasplantament de ronyó amb èxit.
 17 de març, Districte del Sud (Israel): Massacre de Ma'ale Akrabim
 20 de maig, Taiwan: Chiang Kai-shek esdevé el president del país.
 31 de juliol, Karakoram, Pakistan: Lino Lacedelli i Achille Compagnoni aconsegueixen pujar al segon cim més al de la Terra, el K2 (o Chogori), de 8.611 m, en una expedició italiana molt polèmica.
 S'estrena la pel·lícula Barrio gris

Premis Nobel

Naixements 

 Països Catalans
 1 de gener, Vinalesa, Horta Nord: Vicent Pardo Peris, escriptor valencià.
 6 de gener, Sueca, Ribera Baixa: Emili Piera, periodista valencià.
 11 de gener, Barcelona: Vicky Peña, actriu catalana.
 15 de febrer, Sitges, Garraf: Vinyet Panyella i Balcells, escriptora, gestora cultural i curadora d'exposicions.
 6 de març, Nanjing, Jiangsu (Xina): Wang Anyi, escriptora xinesa, Premi Mao Dun de Literatura de l'any 2000.
 4 de maig, Constantí, Tarragonès: Muntsa Alcañiz, actriu.
 24 de maig, Barcelona: Francesc Martínez de Foix i Llorens fou activista social i president de la Federació Catalana d'Esports per a Persones amb Discapacitat Intel·lectual (m. 2017)
 23 de juny, Barcelona: Carme Pinós i Desplat, arquitecta i professora universitària catalana.
 28 de juny, Girona: Anna Maria Birulés, política i directiva empresarial que fou Ministra de Ciència i Tecnologia.
 1 d'agost, Reus: Maria Lluïsa Amorós Corbella, novel·lista i professora catalana.
 1 de setembre, Barcelona: Núria Pradas i Andreu, escriptora catalana de literatura infantil i també de narrativa per a adults.
 17 de setembre, Barcelona: Dolors Genovès i Morales, periodistai historiadora catalana, directora de documentals històrics.
 23 de setembre, Saidí, Baix Cinca: Mercè Ibarz, escriptora catalana.
 13 d'octubre, Granollers, Vallès Oriental: Josep Mayoral i Antigas, economista i polític català, actual alcalde de Granollers des de 2004.
 3 de desembre, Logronyo: Anna Montero i Bosch, poeta i traductora valenciana.
 9 de desembre, Barcelona: Cèlia Sànchez-Mústich, escriptora catalana.
 17 de desembre, Benicarló, Baix Maestrat: Àngel Alonso Herrera, conegut com a Pitxi Alonso, futbolista valencià; entrenador i comentarista de TV.
 Mallorca: Bartomeu Carrió i Trujillano, historiador.
 Banyoles: Núria Duran Llinàs, dissenyadora gràfica.
 Sabadell: Càndida Bracons i Rubio, pintora.
 Barcelona: Anna Calvera Sagué, dissenyadora gràfica i historiadora del disseny (m. 2018).

 Resta del món
 11 de gener, Vidisha, Madhya Pradesh (Índia): Kailash Satyarthi, activista indi, Premi Nobel de la Pau de l'any 2014.
 6 de març, Nanjing, Jiangsu (Xina): Wang Anyi, escriptora xinesa, Premi Mao Dun de Literatura de l'any 2000.
 8 de març, Flums, Suïssa: Marie-Theres Nadig, esquiadora alpina suïssa.

 9 de març, Newtown Abbey, Irlanda del Nord: Bobby Sands, pres de l'IRA Provisional, membre electe del Parlament britànic i líder de la Vaga de fam del 1981 a Irlanda del Nord.(m. 1981)
 17 de març, Lorda, França: Terèsa Pambrun-Lavit, escriptora en occità.
 22 de març, Saigòn (Vietnam): Pascale Roze, escriptora francesa, Premi Goncourt 1996.
 28 de març, Bombai, Índia: Anuradha Ghandy, política i dirigent revolucionària comunista (m. 2008).
 2 d'abril, Prefectura de Hokkaido: Yuji Kishioku, futbolista
 9 d'abril: Dennis Quaid, actor estatunidenc.
 12 d'abril, Bến Tre, Vietnam: Nguyễn Thị Kim Ngân, líder comunista vietnamita
 22 de maig, Ikata, Ehime, Japó: Shuji Nakamura, enginyer electrònic japonès, Premi Nobel de Física de l'any 2014.
 14 de juny, Xi'an, Shaanxi (Xina): Huang Jianxin, guionista, productor i director de cinema xinès.
 28 de juliol, Sabaneta, Barinas, Veneçuela: Hugo Chávez, controvertit polític i militar veneçolà, president de Veneçuela des del 2 de febrer de 1999 fins a la seva mort (2013).
 18 de setembre, Mont-real, Quebec: Steven Pinker, psicòleg experimental, científic cognitiu, lingüista i escriptor quebequès
 21 de setembre, Nagato (Japó): Shinzō Abe 安倍 晋三, polític japonès, va ser president del Partit Liberal Democràtic (PLD) i Primer ministre del Japó des del desembre de 2012 fins al setembre de 2020.
 25 de novembre: Teodor II d'Alexandria, Patriarca Ortodox d'Alexandria.
 5 de desembre, Londres: Hanif Kureishi, escriptor.
 9 de desembre, Redange: Jean-Claude Juncker, polític i advocat luxemburguès, Primer Ministre de Luxemburg.
 21 de desembre, Fort Lauderdale, Florida (EUA): Chris Evert, tennista.
 Màntua: Giulia Sissa, filòsofa i historiadora del món antic.
 Ciutat de Mèxic: Leonardo García Tsao, crític de cinema

 Zanzíbar: Lubaina Himid, artista i professora d'art contemporani
 Vitòria: Carlos Lalastra de la Fuente, dissenyador industrial

Necrològiques 
Països Catalans
 18 de febrer, Sabadell, Vallès Occidental: Joan Vilatobà i Fígols, fotògraf i pintor català, un dels pioners del moviment pictoralista a Espanya.
 24 de març, Barcelona: Carles Cardó i Sanjoan, eclesiàstic i escriptor (n. 1884).
 3 d'abril, Barcelona: Maria Morera i Franco, actriu catalana de dilatada carrera (n. 1872).
 17 d'abril, Perpinyàː Sara Llorens, mestra i escriptora, considerada la primera folklorista catalana (n. 1881).
 31 de maig, Barcelona: Elvira Homs Ferrés, pintora catalana (n. 1905).
 21 de juny, Almeriaː Cèlia Viñas Olivella, poetessa, escriptora i pedagoga catalana (n. 1915).
 22 de juny, València: Estanislao Marco, compositor i guitarrista valencià (n. 1873).
 11 d'agost, París: Salut Borràs i Saperas, lluitadora anarquista (n. 1878).
 25 de setembre, Vilanova i la Geltrú, el Garraf: Eugeni d'Ors, escriptor i polític català.
 9 d'octubre, Barcelona: Aureli Capmany i Farrés, folklorista.
 Elx: José Vicente Riera Calatayud conegut com El Nel de Murla, pilotari valencià.
 Barcelona: Maresme: Elvira Homs Ferrés, pintora catalana (n. 1905).

Resta del món
 9 de gener, Buenos Aires: Herminia Brumana, mestra, periodista i activista argentina, d'idees socialistes i anarquistes.
 7 de juny, Wilmslow, Cheshire, Anglaterra: Alan Turing, matemàtic i filòsof anglès, pare de la informàtica (per suïcidi amb metzina).
 28 de febrer, Barcelona: Apolinar de Cáceres Gordo, magistrat.
 7 de març, Kiel (Alemanya): Otto Paul Hermann Diels, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1950 (n. 1876).
 9 de març, Bremen: Clara Westhoff, escultora alemanya i dona del poeta Rilke (n. 1878).
 10 d'abril, Lió, França: Auguste Lumière, químic, metge, industrial i inventor francès que col·laborà, amb el seu germà Louis Lumière, en la invenció del cinematògraf (n. 1862).
 28 d'abril, París (França): Léon Jouhaux, sindicalista francès, Premi Nobel de la Pau de 1951 (n. 1879).
 19 de maig, Nova York (USA): Charles Ives, compositor estatunidenc (n. 1874).
 25 de maig, Thai Binh, Vietnam: Robert Capa, fotògraf hongarès (n. 1913).
 7 de juny, Wilmslow, Cheshire, Anglaterra: Alan Turing, matemàtic i filòsof anglès (n. 1912).
 4 de juliol, Brescia, Lucia Ripamonti, monja italiana venerada com a beata per l'Església catòlica.
 13 de juliol, Coyoacán, Ciutat de Mèxic, Mèxic: Frida Kahlo, pintora mexicana (n. 1907).
 14 de juliol, Galapagar, Espanya: Jacinto Benavente, escriptor espanyol, Premi Nobel de Literatura de 1922 (n. 1866).
 3 d'agost, París: Colette, escriptora francesa d'una producció literària espectacular (n. 1873).
 6 d'agost, Fontainebleau, Françaː Fernande Decruck, compositora, organista i pianista, autora d'obres per a saxòfon (n. 1896).
 18 d'agost, Ciutat de Mèxicː Hermila Galindo, política, feminista i sufragista mexicana (n. 1886).
 3 de novembre, Niça, França: Henri Matisse, pintor, escultor i dissenyador francès (n. 1869).
 28 de novembre, Chicago, Illinois (EUA): Enrico Fermi, físic italià, Premi Nobel de Física de 1938 (n. 1901).
 9 de desembre, Berna, Suïssa: Josef Escher, polític suís (n. 1885).
 16 de desembre, Torí, Itàlia: Giovanni Agnelli, empresari i senador italià, fundador de la FIAT (n. 1866).

Referències