1939



Esdeveniments

Països Catalans 
 4 de gener, Artesa de Segre, la Noguera: El bàndol nacional ocupa la vila.
 20 de gener, Vilanova i la Geltrú: les tropes nacionals ocupen la vila.
 23 de gener, Barcelona: últim número del diari La Publicitat, que havia començat a editar-se el 1922.
 26 de gener, Barcelona: els nacionals ocupen la ciutat.
 4 de febrer, Girona: Les tropes franquistes ocupen la ciutat.
 10 de febrer, Catalunya: L'exèrcit franquista arriba a la frontera hispanofrancesa.
 10 de febrer: Juan Negrín torna de França a Alacant per continuar la resistència.
 11 de febrer: Les tropes nacionals assoleixen el poder de Llívia (província de Girona), últim reducte sota poder del bàndol republicà a Catalunya.
 16 de febrer: Es prohibeix per decret l'ús de la llengua catalana com a segona llengua.
 19 de febrer, País Valencià: L'aviació nacional en bombardeja la zona costanera.
 30 de març, València: Els nacionals ocupen la ciutat.
 1 d'abril, Espanya: Francisco Franco proclama des de Burgos la fi de la Guerra Civil espanyola amb la victòria del bàndol nacional amb el breu parte de guerra: "En el día de hoy, cautivo y desarmado el Ejército Rojo, han alcanzado las tropas nacionales sus últimos objetivos militares. La guerra ha terminado. El Generalísimo Franco. Burgos 1º abril 1939".
 14 de maig: neix el Tribunal de Responsabilitats Polítiques.
 Palma, Mallorca: Es funda el Club Natació Palma

Resta del món 
 9 de gener, Líbia: El Regne d'Itàlia s'annexiona la Líbia italiana.
 2 de març, Ciutat del Vaticà: El conclave proclama papa Eugenio Pacelli, que regnarà com a Pius XII.
 14 de març, Eslovàquiaː Jozef Tiso proclama la independència d'Eslovàquia, i es converteix en un estat satèl·lit de l'Alemanya nazi.
 15 de març, Txecoslovàquia: L'exèrcit alemany envaeix el país. Després de l'ocupació de Praga, els alemanys la converteixen en el protectorat alemany de Bohèmia i Moràvia.
 28 de març, Madrid, Espanya: La capital de l'estat és ocupada per l'exèrcit nacional, a les acaballes de la Guerra civil espanyola.
 30 de març, Estats Units d'Amèrica: Es publica el nº27 de Detective Comics, on es produeix la primera aparició de Batman, per Bill Finger i Bob Kane.
 4 d'abrilː Faisal II esdevé rei d'Iraq.
 5 d'abril: Albert Lebrun és nomenat president de França.
 6 d'abril: Benito Mussolini ordena la invasió d'Albània, que s'inicia l'endemà.
 28 d'abril: Adolf Hitler denuncia el pacte de no-agressió de 1934 amb Polònia.
 17 de juny, Versalles: Eugen Weidmann (31 anys) és executat esdevenint sense saber-ho la darrera persona executada en públic a França.
 1 de juliol: Nova ofensiva de l'Imperi Japonès a la República de la Xina.
 4 de juliol, Tercer Reich: El camp de concentració de Neuengamme es torna autònom.
 1 de setembre, Europa: La invasió de Polònia per part del tercer Reich, desencadena l'inici de la Segona Guerra Mundial.
 11 de setembre, Normandia, França: Hi desembarquen les primeres tropes britàniques, II Guerra Mundial).
 17 de setembre, Segona República Polonesa: Tropes soviètiques envaeixen Polònia i prenen la zona oriental (adjudicada a Stalin en el pacte del 23 d'agost).
 25 de setembre, després de 25 anys, Andorra firma un tractat de pau amb l'Alemanya nazi, ja que no es va firma la pau al tractat de Versalles.
 27 de setembre, Polònia: Es rendeix la ciutat de Varsòvia, assetjada i bombardejada per les tropes del Tercer Reich.
 30 de novembre, Finlàndia: Guerra d'Hivern, Les tropes soviètiques envaeixen el país.
 19 de desembre: Segona Guerra Mundial: després de la batalla de Rio de la Plata, el cuirassat alemany Admiral Graf Spee abandona el port de Montevideo (Uruguay) i és enfonsat pels seus tripulants per no caure en poder dels britànics.
 Frances V. Rummell, professora de francès al Stephens College, va publicar una autobiografia sota el títol "Diana: A Strange Autobiography". Va ser la primera autobiografia explícitament lèsbica en què dues dones acaben felices juntes.

Premis Nobel

Naixements

Països Catalans 
 10 d'abril - Massamagrellː Àngels López Artiga, compositora, cantant, pianista i pedagoga valenciana.
 15 de juliol - València: Amparo Valle Vicente, actriu valenciana de cinema, televisió i teatre, i també directora teatral (m. 2016).
 16 de juliol - Barcelona: Jordi Teixidor i Martínez, dramaturg català (m. 2011).
 27 de juliol - Barcelona: Manuel Vázquez Montalbán, escriptor i periodista català.
 1 d'octubre - Perpinyàː Arlette Franco, política nord-catalana (m. 2010).
 1 de setembre - Barcelona: Xavier Rubert de Ventós, filòsof, escriptor i polític català (m. 2023).
 5 de desembre - Barcelona: Ricard Bofill i Leví, arquitecte i urbanista català (m. 2022).
 Vallvidrera: Montserrat Senserrich Comajuncosa, pintora, ceramista i il·lustradora catalana.

Resta del món 
 1 de febrer, Moscouː Iekaterina Maksímova, ballarina russa de fama internacional (m. 2009).
 2 de febrer, Enterprise, Oregon, EUA: Dale T. Mortensen, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de 2010 (m. 2014).
 3 de febrer, Viena, Àustria: Helga Dernesch soprano austríaca.
 5 de febrer, Sant Joan Lohitzune, França: Miguel Boyer Salvador, polític i economista espanyol.
 14 de febrer, Boston, Massachusetts, EUA: Eugene F. Fama, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de l'any 2013.
 16 de febrer, Johannesburg, Sud-àfrica: Marita Napier, una de les grans cantants d'òpera sud-africanes del  (m. 2004).
 28 de febrer, Hunan, Xina: Daniel Chee Tsui, físic nord-americà d'origen xinès, Premi Nobel de Física de l'any 1998.
 1 de març, Sofia, Bulgària: Tzvetan Todorov, lingüista, filòsof, historiador, professor i teòric literari búlgar, naturalitzat francès (m. 2017).
 12 de març, Washington: Jude Milhon –Saint Jude–, hacker i activista feminista (m. 2003).
 14 de març, Sevilla: Pilar Bardem, actriu espanyola.
 25 de març: Toni Cade Bambara, escriptora, productora de documentals, activista social i professora d'universitat afroamericana.
 31 de març, Wiesbaden,(Alemanya): Volker Schlöndorff director de cinema alemany. És un dels principals representants del Nou Cinema Alemany dels anys 1960-1970.
 13 d'abril, Castledawson, Irlanda del Nord: Seamus Heaney, escriptor irlandès, Premi Nobel de Literatura de 1995 (m. 2013).
 20 d'abril, Bærum, Noruega: Gro Harlem Brundtland, política noruega que ha estat Primera Ministra de Noruega en diverses ocasions.
 4 de maig, Jerusalem, Israel: Amos Oz, escriptor, periodista i pacifista israelià, Premi Internacional Catalunya del 2004.
 7 de maig, Mont-real, Canadà. Sidney Altman, físic nord-americà d'origen canadenc, Premi Nobel de Química de l'any 1989.
 18 de maig:
 Palerm, Sicília: Giovanni Falcone, jutge italià (m. 1992).
 Plzeň, Tercer Reich, actualment República Txeca: Peter Grünberg, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 2007 (m. 2018).
 20 de maig, Baracaldo: María Luisa Ozaita, pianista, clavecinista, musicòloga, directora i compositora basca (m. 2017).
 6 de juny, Utrech (Països Baixos): Louis Andriessen, compositor neerlandès.
 9 de juny, Galati, Romania: Ileana Cotrubas, soprano romanesa.
 12 de juny, Boston: Dayle Stanley, cantant.
 22 de juny, Jerusalem, Israel: Ada Yonath, cristal·lògrafa israeliana, Premi Nobel de Química de l'any 2009.
 3 de juliol, Berlín (Alemanya): Brigitte Fassbaender, mezzosoprano alemanya.
 7 de juliol, Leningrad: Ielena Obraztsova, mezzosoprano russa (m. 2015).
 15 de juliol, Boliqueime, Loulé, Portugal: Aníbal António Cavaco Silva, 6è President de la República Portuguesa des de la Revolució dels Clavells.
 29 de juliol, 
 Bilbao (Espanya): Teresa Marta Ruiz Penella, coneguda artísticament com a Terele Pávez, fou una actriu basca.
 Raleigh, Carolina del Nord, EUA: Daniel McFadden, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2000.
 2 d'agost, Benjamin Barber
 8 d'agost, Chicago, Illinoisː Lena Sadler, metgessa, cirurgiana i obstetra, líder en temes sobre la salut de la dona (n. 1875).
 30 d'agost, París: Carmen Rico Godoy, escriptora, periodista i activa feminista espanyola (m. 2001).
 6 de setembre, Nagoya, Japó: Susumu Tonegawa, metge i biòleg japonès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1987.
 12 de setembre, Prefectura d'Hiroshima: Nobuyuki Oishi futbolista japonès.
 22 de setembre, Miharu, Fukushima, Japóː Junko Tabei, muntanyenca japonesa, primera dona a arribar al cim de l'Everest (m. 2016).
 30 de setembre, Rosheim, Alsàcia, França: Jean-Marie Lehn, químic francès, Premi Nobel de Química de l'any 1987.
 7 d'octubre, Wisbech, Cambridgeshire, Anglaterra: Harold Kroto, químic anglès, Premi Nobel de Química de 1996 (m. 2016).
 12 d'octubre, Barneville-Carteret, França: Clément Rosset, filòsof francès.
 27 d'octubre, Weston-super-Mare, Comtat de Somerset (Anglaterra): John Cleese, còmic i actor, conegut per la seua participació en el grup britànic d'humoristes Monty Python.
 30 d'octubre, Los Angeles, Califòrnia, EUA: Leland H. Hartwell, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 2001.
 7 de novembre, Los Angeles, Califòrnia: Barbara Liskov, prominent científica informàtica nord-americana
 13 de novembre, Gueux: Joan Antoni Estades de Moncaira i Bisbal, genealogista
 14 de novembre, Pawtucket, Rhode Island (EUA): Wendy Carlos, compositora i intèrpret de música electrònica.
 18 de novembre. Nova York (EUA): John O'Keefe, neurocientífic i psicòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2014.
 26 de novembre
 Nutbush, ara Brownsville, Tennessee: Tina Turner, cantant de R&B, pop, rock i soul.
 Filadèlfia: Mark Margolis, actor estatunidenc (m. 2023).
 18 de desembre, Oceanside, Nova York, EUA: Harold Elliot Varmus, immunòleg i microbiòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1989
 22 de desembre, Nova York: Liliane Lijn, artista nord-americana resident a Londres que treballa en el camp de l'escultura.

 Londres, Anglaterra: Mario Dubsky, artista
 Lima: Enrique Delgado Montes, cantautor

Necrològiques

Països Catalans 
 1 de gener, Borriana, la Plana Baixa: Joaquín Peris Fuentes, intel·lectual i historiador valencià, fou alcalde de Borriana (1899- 1901), mandat en el qual se li atorga el títol de ciutat al municipi (n. 1854).
 13 de gener, la Bisbal d'Empordàː Trinitat Aldrich i de Pagès, poeta catalana (n. 1863).
 19 de gener, Sabadell: Eulàlia Garriga i Casals, mestra compromesa en la formació i la promoció de la dona treballadora.
 24 de gener, Cuernavaca, Mèxic: Manuel Penella Moreno, compositor valencià de sarsueles (n. 1880).
 19 de febrer, Abrera: Fèlix Figueres i Aragay, alcalde d'Olesa de Montserrat, afusellat.
 18 d'abril, Sant Adrià de Besòsː Carme Claramunt, activista política catalana, afusellada al Camp de la Bota (n. 1897).
 19 d'abril: Henry Stephens Salt, escriptor anglès.
 15 de març, Girona: Carles Rahola i Llorens, periodista, escriptor, historiador i polític gironí.
 11 de maig, Gènova: Pazzis Sureda Montaner, escultora i pintora mallorquina (n. 1907).
 15 de maig, Barcelona: Joaquim Ruyra i Oms, escriptor català (n. 1858).
 16 de maig, Sant Adrià de Besòsː Ramona Peralba Sala, teixidora i activista republicana, una de les dotze dones de la Presó de les Corts executades al Camp de la Bota pel règim franquista (n. 1904).
 8 d'agost, El Camp de la Bota: Virgínia Amposta, sindicalista i mestra catalana (n. 1903).
 23 de juliol, Hessen: Carl Thiel, organista i compositor.
 20 d'octubre, Santa Coloma de Queralt: Lluís Solà Padró, primer alcalde republicà de Santa Coloma de Queralt, afusellat.
 5 de novembre, Sallent: Esteve Padullés i Roca, teixidor i poeta.

Resta del món 
 12 de gener, Bucarest, Romaniaː Hariclea Darclée, cèlebre soprano romanesa (n. 1860).
 28 de gener, Menton, departament francès dels Alps Marítims: William Butler Yeats, poeta i dramaturg irlandés. També va exercir com a senador i va ser guardonat amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1923 (n. 1865).
 18 de febrer - Madrid: Julia Alcayde Montoya, pintora espanyola.
 22 de febrer - Cotlliure, Rosselló: Antonio Machado, poeta espanyol de la Generació del 98 (n. 1875).
 23 de juny - L'Havana, Cuba: Antònia Trenchs i Asens, dibuixant, caricaturista i pintora catalana (n. cap a 1913).
 26 de juny, Deauville (Calvados):  Ford Madox Ford, el nom de naixement del qual era Ford Hermann Hueffer, va ser un novel·lista, poeta, crític i editor anglès, (n. 1873).
 8 de juliol, Hintlesham, Suffolk (Anglaterra): Havelock Ellis, sexòleg, metge i activista social britànic (n. 1859).
 14 de juliol, Ivancice (Moràvia): Alfons Mucha, pintor i artista gràfic txec.
 23 de setembre, Londres: Sigmund Freud, psiquiatre austríac, fundador de la psicoanàlisi.
 23 d'octubre, Altadena, Califòrnia (EUA): Zane Grey (Zanesville, escriptor estatunidenc (n. 1872)
 28 de novembre, Lawrence (Kansas), Estats Units d'Amèrica: James Naismith, inventor del bàsquet.
 Thila Plaichinger, cantant austríaca.
 21 d'abril, Londres: Hermann Finck (anglès), compositor

Vegeu també 
 Cronologia de la guerra civil espanyola

Referències 

1939