28 de juliol

El 28 de juliol és el dos-cents novè dia de l'any del calendari gregorià i el cent dos-cents desè en els anys de traspàs. Queden 156 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1686 - Arenys de Mar, Maresme: Consagració de Santa Maria d'Arenys a càrrec del bisbe de Vic.
 1978 - Palma, Mallorca: es constitueix el Consell General Interinsular al castell de Bellver.
 1993 - Andorra: aquest estat ingressa a l'ONU.
 2010 - Barcelona: al Parlament de Catalunya, els diputats catalans voten una Iniciativa Legislativa Popular a favor de l'abolició de les curses de braus a Catalunya (per 68 vots a favor de l'abolició, 55 en contra i 9 abstencions).

Resta del món
 1821 - el Perú: José de San Martín proclama la independència del país.
 1914 - Imperi Austrohongarès: aquest estat declara la guerra a Sèrbia, amb la qual cosa comença la Primera Guerra Mundial.
 1916 - Zúric, Suïssa: al Cabaret Voltaire, Hugo Ball llegeix el primer manifest dadà, començat així aquest moviment artístic i cultural.
 1951 - Ginebra, Suïssa: s'adopta la Convenció internacional sobre els refugiats.
 1989 - Espanya: El Dioni roba un furgó blindat de l'empresa on treballava amb 320 milions de pessetes.
 1936 - Còrdova, Espanya: Són afusellats per les tropes rebels, els diputats republicans Bautista Garcet (PCE) i Antonio Acuña (PSOE).

Naixements 
Països Catalans
 1862 - Sant Quirze Safaja: Lluís Rodés i Pou, escolapi català.
 1879 - Alacant, Alacantí: Gabriel Miró, escriptor valencià (m. 1930).
 1888 - Barcelona: Cristòfor Taltabull i Balaguer, pedagog musical i compositor català.
 1893 - Olot, La Garrotxa: Càndida Pérez, cupletista i compositora, autora de molts cuplets catalans (m. 1989).
 1922 - Escaldes-Engordany, Andorra: Júlia Bonet Fité, empresària andorrana, presidenta i fundadora de Perfumeries Júlia.
 1941:
 Anglèsː Eulàlia Hortal i Brugués, folklorista catalana que ha treballat en la recuperació de diverses danses empordaneses.
 Los Teques: Roger Alier i Aixalà, historiador i crític musical català (m. 2023).
 1951 - Benimàmet, València: Santiago Calatrava Valls, arquitecte, escultor, enginyer i dibuixant valencià.
 1972 - Terrassa, Vallès Occidental: Rosa Boladeras, actriu catalana de teatre i televisió.
 1974 - Tòquio, Japó: Keiko Ogawa, pintora realista japonesa que viu i treballa a Barcelona des del 2005.
 1979 - Sent Gaudenç: Mireia Boya Busquet, política catalana.

Resta del món
 1804 - Landshut: Ludwig Andreas Feuerbach, filòsof alemany, que tingué gran influència en Marx i altres filòsofs alemanys (m. 1872).
 1840 - Filadèlfia, Pennsilvània (EUA): Edward Drinker Cope, paleontòleg i anatomista comparatiu estatunidenc (m. 1897).
 1848 - Santiago de Xile, Xile: Victoria Subercaseaux Vicuña, socialite xilena (m. 1931).
 1866 - Londres: Beatrix Potter, escriptora i il·lustradora britànica de literatura infantil i una botànica significativa (m. 1943).
 1887 - Blainville-Crevon, França: Marcel Duchamp, pintor i escultor francès.
 1902:
 Viena, Imperi austrohongarès: Karl Popper, filòsof i sociòleg austríac. Premi Internacional Catalunya 1989. (m. 1994).
 Alice Springs, Northen Territory (Austràlia): Albert Namatjira, anomenat en un principi Elea Namatjira, i Albert després del seu bateig cristià, va ser un famós pintor aborigen australià (m. 1959).
 1904 - Nízhniaia Txiglà, Rússia: Pàvel Txerenkov,físic i matemàtic, Premi Nobel de Física de l'any 1958 (m. 1990).
 1908 - La Puebla de Cazalla, Sevillaː Dolores Jiménez Alcántara, La Niña de La Puebla, cantaora de flamenc (m. 1999).
 1915 - Greenville, Carolina del Sud, EUA: Charles Hard Townes, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1964 (m. 2015).
 1917 - Madrid, Espanya: Gloria Fuertes, poeta espanyola, coneguda per les seves obres per a nens (m. 1998).
 1921 - Cruces, Cuba: Melba Hernández, advocada i Heroïna de la Revolució Cubana (m. 2014).
 1925 - Nova York, EUA: Baruch Samuel Blumberg, metge i biòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1976 (m. 2011).
 1927 - Rochester, Nova York, Estats Units: John Ashbery, poeta estatunidenc destacat de la segona meitat del segle XX (m. 2017).
 1928 - Praga: Květa Pacovská, pintora, escultora i il·lustradora txeca (m. 2023).
 1929 - Southampton, Nova York (EUA): Jacqueline Lee Bouvier, esdevinguda Jacqueline Kennedy arran del seu matrimoni amb John Fitzerald Kennedy, president dels Estats Units, i posteriorment Jacqueline Onassis, a partir del seu casament amb el magnat grec Aristòtil Onassis (m. 1994).
 1935 - Ronciglione, Itàlia: Massimo Natili, pilot de curses automobilístiques italià.
 1937 - París, França: Bernard Barbiche, historiador francès.
 1941:
 Los Teques, Miranda, Veneçuela: Roger Alier i Aixalà, historiador i crític musical català.
 Nàpols, Itàlia: Riccardo Muti, director d'orquestra italià.
 1942 - Londres, Regne Unitː Meave Leakey, paleoantropòloga.
 1954 - Sabaneta, Barinas, Veneçuela: Hugo Chávez, dirigent polític i president de Veneçuela (m. 2013).
 1974 - Atenes, Grècia: Alexis Tsipras (en grec: Αλέξης Τσίπρας), enginyer i polític grec, primer ministre de Grècia des del 21 de setembre de 2015, càrrec que ja exercí entre el 26 de gener i el 27 d'agost de 2015.
 1987 - Santa Cruz de Tenerife, Illes Canàries: Pedro Rodríguez Ledesma, futbolista que va esdevenir el primer jugador a marcar en sis competicions diferents durant una sola temporada al Futbol Club Barcelona, la temporada 2009-10.

Necrològiques 
Països Catalans
 1460 - València: Margarida Borràsː dona transgènere valenciana penjada a la forca, icona per a la defensa dels drets LGTB a València.
 1980 - Barcelona: Joan Barceló i Cullerés, escriptor català (n. 1955).
 1981 - Reus: Magda Folch i Solé, pintora catalana (n. 1903).
 2006 - València: Toni Mestre, periodista valencià.
 2010 - Barcelona: Maria Canals i Cendrós, pianista catalana.
 2017 - Sant Vicent del Raspeig, Alacantí: José Vicente Beviá Pastor, polític socialista valencià que fou senador i diputat per Alacant.

Resta del món
 1327 - Joana d'Avaugour, noble bretona.
 1540 - Putney, Londres (Anglaterra): Thomas Cromwell, fou Primer Ministre d'Enric VIII d'Anglaterra entre 1532 i 1540 i Comte d'Essex. (n. 1485).
 1723 - Beja: Mariana Alcoforado, autora de les Cartas d'amor de la monja portuguesa, joia de la literatura universal (m. 1723).
 1732 - Pequín (Xina): Joachim Bouvet, jesuïta francès, missioner a la Xina (n. 1656)
 1741 - Venècia, Itàlia: Antonio Vivaldi, compositor i violinista italià.
 1750 - Leipzig, Saxònia, Alemanya: Johann Sebastian Bach, compositor alemany.
 1794 - París, França: Louis Antoine de Saint-Just i Maximilien de Robespierre, polítics revolucionaris francesos, executats a la guillotina.
 1842 - Aschaffenburg (Baviera): Clemens Brentano, pseudònim de Clemens Wenzeslaus Brentano de La Roche, novel·lista i poeta alemany (n. 1778).
 1922 - Saint-Mandé, (França): Jules Bazile, més conegut com a Jules Guesde, polític i periodista socialista marxista francès, fundador del Partit Obrer Francès (n. 1845).
 1930 - Estocolm (Suècia): Allvar Gullstrand, oftalmòleg suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1911 (n. 1862).
 1932 - Las Rozasː Margarita Gil Roësset, escultora, il·lustradora i poeta espanyola (n. 1908).
 1934 - Santa Barbara, Califòrnia, Estats Units: Marie Dressler, actriu canadenca.
 1938 - Poço Redondo: Maria Bonita, cangaceira brasilera (n. 1911).
 1942 - Jerusalem, Sir William Matthew Flinders Petrie, habitualment conegut com a Flinders Petrie, fou un egiptòleg britànic (n. 1853).
 1968 - Göttingen (Alemanya Occidental): Otto Hahn, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1944 (n. 1879).
 2002 - Llangarron (Anglaterra): Archer John Porter Martin, químic anglès, Premi Nobel de Química de 1952 (n. 1910).
 2004 - La Jolla-San Diego, Califòrnia (EUA): Francis Crick, biòleg britànic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1962 (n. 1916).
 2017 - Oslo, Noruega: Stein Mehren, escriptor i poeta noruec.
 2020 - Parísː Gisèle Halimi, advocada, activista feminista i política francotunisiana (n. 1927).

Festes i commemoracions 
 Cinquè dia de les festes de Moros i Cristians de la Vila Joiosa (Marina Baixa).
 A Valldemossa (Mallorca), festa de Santa Catalina Thomàs, coneguda com la beata o la beateta.

Santoral

Església Catòlica 
 Sants i beats al Martirologi romà (2011): sants Pròcor, Nicanor, Timó, Pàrmenas i Nicolau d'Antioquia, màrtirs (s. I-II); Víctor I, papa (199); Mârtirs de la Tebaida (250); Nazari i Cels de Milà, màrtirs (304); Acaci de Milet, màrtir (310); Samsó de Dol, bisbe (565); Camelià de Troyes, bisbe (s. VI); Botvid de Suècia, laic (1120); Melcior Garcia Sanpedro, bisbe i màrtir al Vietnam (1858); Pedro Poveda Castroverde, fundador i màrtir (1936); Jaume Hilari Barbal i Cosan, màrtir (1937); Anna Muttathupadatu, clarissa (1946).
 Beats: Manuel Segura, David Carlos, monjos màrtirs (1936); Sabino Hernandez Laso, Germán Martín Martín, salesians (1936); Josep Caselles i Moncho, Josep Castell i Camps, preveres màrtirs (1936).
 Sants i beats no inclosos al Martirologi: sants Eustaqui de Galàcia, màrtir; Peregrí de Lió, eremita (s. II); Arduí de Ceprano, prevere (627); Ursus i Leobaci, abats (500); Lúcid d'Aquara, eremita (ca. 938); a Mallorca: Caterina Tomàs i Gallard, religiosa; a Sens: trasllat de les relíquies de Coloma de Sens.
 Beats: Guichard de Beaujeu, abat de Pontigny (1180); Antonio della Chiesa, monjo (1459); a l'Orde Carmelita: Jean Soreth, fundador.
 Servent de Déu Ángel Herrera Oria.
 Venerats a l'Orde de Sant Francesc: beata Sança de Mallorca, reina.
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beat Alphonse Loup, bisbe de Tournai.

Església Copta 
 21 Abib: Maria, mare de Jesús; Suseni l'Eunuc.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 10 d'agost del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 15 de juliol del calendari julià.
 Sants: Abudim de Tènedos, màrtir (s. IV); Quirze i Julita, màrtirs; Vladímir I de Kíev, el Gran, príncep (1015); Piotr, diaca màrtir (1918).

Església Ortodoxa Grega
 Lol·lià, màrtir; Madrona de Quios (troballa del seu crani 1462).

Esglésies luteranes 
 Johann Sebastian Bach, Heinrich Schütz i Georg Friedrich Händel, músics sacres.

Referències 

28