2003

2003 fon un any normal començat en dimecres segons el calendari gregorià.

Esdeveniments 

Països Catalans
 25 de maig, Illes Balears Eleccions autonòmiques i municipals, que guanya el PP.
 25 de juny, Barcelona: Es crea la Universitat Abat Oliba CEU.
 10 de juliol, Catalunya: l'Institut Català del Voluntariat crea Xarxanet.org.
 Agost: un gran incendi forestal arrasa els boscos de bona part dels termes municipals de Granera, Monistrol de Calders, Mura i Sant Llorenç Savall.

 28 de setembre, Salses, el Rosselló: el conseller en cap de la Generalitat, Artur Mas, i les autoritats municipals hi inauguren la Porta dels Països Catalans.

 11 d'octubre, Lleida (el Segrià): hi entra en servei per al públic el Tren de Gran Velocitat que l'uneix amb Madrid, passant per Saragossa.
 12 d'octubre, Sepang, Malàisia: Dani Pedrosa s'hi proclama campió del món de motociclisme de 125 centímetres cúbics.
 17 d'octubre, Bolívia: després de mesos de protesta contra el pla d'exportació de gas, que va causar una vuitantena de morts, Gonzalo Sánchez de Lozada abandona la presidència i fuig cap als Estats Units; el succeeix el vicepresident Carlos Mesa Gisbert.
 13 de novembre, Barcelona: en un multitudinari míting al Palau de Sant Jordi de la campanya electoral que portà Pasqual Maragall a la Generalitat, Rodríguez Zapatero promet donar suport a la reforma de l'estatut d'autonomia que aprovi el Parlament de Catalunya.
 16 de novembre, Catalunya: s'hi celebren eleccions al Parlament; CiU, encapçalada per Artur Mas, hi obté la representació majoritària superant en 4 escons el PSC-Ciutadans pel Canvi, encapçalats per Pasqual Maragall, però sense assolir la majoria absoluta.
 24 de novembre, Barcelona: practiquen l'eutanàsia a Floquet de Neu per estalviar-li el patiment del càncer.
 30 de novembre, Barcelona: s'hi publica el primer número d'El Punt Barcelona.
 5 de desembre, Barcelona: s'hi constitueix el Parlament de Catalunya de la setena legislatura.
 16 de desembre, Barcelona: el Parlament de Catalunya elegeix Pasqual Maragall president de la Generalitat de Catalunya.
 20 de desembre, Barcelona: Pasqual Maragall pren possessió com a 127è President de la Generalitat de Catalunya.
 22 de desembre, Barcelona: l'Ajuntament de Barcelona recupera la bandera de Barcelona del 1906 i l'escut amb corona reial, amb la qual cosa deixa de ser vigent la simbologia modificada per l'alcalde Pasqual Maragall el 1996.

Resta del món
 1 de gener, Brasil: Lula da Silva pren possessió del càrrec de president del país.
 16 de gener, Cap Canaveral, Florida, EUA: Tripulat per 7 astronautes, s'hi enlaira la darrera missió del transbordador espacial Columbia, el qual explotarà en ple vol el primer de febrer, en tornar a la Terra, mentre vola a 60 km d'altitud sobre el nord de l'estat de Texas i quan tan sols faltaven 16 minuts per a l'aterratge a Cap Canaveral.
 14 de febrer, Edimburg, Escòcia: l'Institut Roslin sacrifica l'ovella Dolly a causa de l'envelliment prematur que patia.
 20 de març, Iraq: Tropes estatunidenques i britàniques comencen la invasió del país i conquereixen la ciutat portuària d'Umm Qasr: és l'inici de la Invasió de l'Iraq de 2003.
 16 d'abril, Estats Units: comença a publicar-se Runaways de Marvel Comics, on es presenta el grup de superherois que dona nom a la sèrie.
 17 de maig, Madrid: es produeix l'assassinat de Sandra Palo.
 30 de maig, Nova York, EUA: procedent de París hi arriba el darrer avió Concorde en servei d'Air France; els de British Airways deixaran de volar el 25 d'octubre del mateix any.
 9 d'abril, Bagdad, Iraq: les tropes dels Estats Units prenen el control de la ciutat: amb la seva ajuda un grup de ciutadans abaten una colossal estàtua de Saddam Hussein,(guerra d'Iraq).
 10 d'abril, Kirkuk, Kurdistan: la ciutat cau en mans de la guerrilla kurda i de l'exèrcit dels Estats Units, (guerra d'Iraq).
 12 d'abril, Cuba: el règim castrista executa tres de les persones que el 2 d'abril, amb la intenció de fugir del país, havien segrestat una embarcació de passatgers a la badia de l'Havana.
 14 d'abril, Tikrit, Iraq: Les tropes dels Estats Units ocupen la ciutat on nasqué Saddam Hussein; és la darrera de les ciutats importants del país a ser conquerida (Guerra d'Iraq).
 16 d'abril, Atenes, Grècia: S'hi signa el tractat pel qual Polònia, Hongria, Txèquia, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Letònia, Lituània, Malta i Xipre, deu estats que la majoria eren de l'antiga Europa de l'Est, esdevenen observadors de la Unió Europea (amb veu però sense vot) i que els permetrà d'ingressar-hi a partir del primer de maig del 2004.
 1 de maig, Washington D.C., EUA: el president George Bush proclama la fi de la Guerra d'Iraq.
 26 de maig, Maçka, Trebisonda, Turquia: hi moren 62 militars espanyols en estavellar-se l'avió Iàkovlev Iak-42 ucraïnès amb el qual tornaven de l'Afganistan; l'errònia identificació posterior dels cadàvers aixecarà un important escàndol polític.
 15 d'octubre, desert de Gobi, Xina: Yang Liwei esdevé el primer astronauta xinès després de fer 14 òrbites entorn la Terra amb la nau Shenzhou V (nau divina, en xinès).
 17 d'octubre, Bolívia: després de mesos de protesta contra el pla d'exportació de gas, que va causar una vuintantena de morts, Gonzalo Sánchez de Lozada abandona la presidència i fuig cap als Estats Units; el succeeix el vicepresident Carlos Mesa Gisbert.
 25 d'octubre, Heathrow, Londres, Anglaterra: procedents de Nova York hi arriben els tres darrers avions Concorde en servei de British Airways; el 30 de maig del mateix any havien deixat de volar els d'Air France.
 1 de novembre, Madrid, Espanya: la Casa Reial Espanyola fa públic el compromís matrimonial del príncep Felip amb la periodista Letizia Ortiz.
 2 de novembre, Durham (Carolina del Nord), EUA: l'església episcopaliana ordena el primer bisbe que es reconeix homosexual.
 2 de novembre, Geòrgia: s'hi celebren unes eleccions legislatives fraudulentes que provocaran una revolta que comportarà la dimissió i l'exili del president Eduard Xevardnadze el 23 de novembre.
 22 de novembre, Sydney, Austràlia: La selecció anglesa derrota l'australiana i guanya la copa del món de rugbi.
 23 de novembre, Geòrgia: el president Eduard Xevardnadze abandona el país després d'una revolta provocada pel frau en les eleccions celebrades el 2 de novembre.
 29 de novembre, Bagdad, Iraq: Hi moren set agents del Centre Nacional d'Intel·ligència espanyol en un atemptat.
 14 de desembre, Bagdad, Iraq: els Estats Units anuncien la captura el dia abans de Saddam Hussein a Al-Dawr (a 15 km de Tikrit), tot i que potser el tenien detingut des de feia almenys deu dies.
 14 de desembre, Venècia, Itàlia: el Teatre de la Fenice reobre després de l'incendi de 1996.
 26 de desembre, Bam, Kerman, Iran: un fort terratrèmol de 6,3 en l'escala de Richter provoca la destrucció de la ciutat i la mort de més de 43.200 persones.
 Es funda All Headline News, agència de notícies dels EUA.
 Es patenta la cigarreta electrònica.
 S'estrena la pel·lícula Tian di ying xiong
 Es funda el Janhit Samaj Party
 Fundació de la companyia aèria Eujet.
 Estrena de la pel·lícula de terror Flesh for the Beast.
 Estiu: Onada de calor europea

Premis Nobel

Naixements 
 Països Catalans
 Resta del món
 3 de gener, Estocolm, Suècia: Greta Thunberg, activista mediambiental, centrada en els danys causats pel canvi climàtic.
 3 de setembre, San Francisco, Estats Units: Eileen Feng Gu, esquiadora acrobàtica xinesa nascuda als Estats Units.

Necrològiques 
Països Catalans
 15 de gener -Buenos Aires: Jeanette Campbell, nedadora argentina (n. 2016).
 3 de gener - Arenys de Mar, Maresme: Josep Maria Gironella i Pous, escriptor català en llengua castellana (85 anys).
 5 de gener - Maidstone, Anglaterraː Daphne Oram, compositora, intèrpret de música electrònica, pionera de la música concreta (n. 1925).
 10 de gener - Sant Just Desvern: Ramon Sabatés Massanell, dibuixant d'historietes d'humor català 
 12 de gener - Barcelona: Joan Ferraté i Soler, crític i traductor català (n. 1924).
 9 de febrer - Sant Cugat del Vallès, Vallès Occidental: Miquel Batllori, historiador i jesuïta català (93 anys).
 11 de febrer - Peníscola, Baix Maestrat, País Valencià: Alfred Ayza Roca, filòleg i escriptor valencià.
 2 d'abril - Barcelona: Terenci Moix, escriptor en llengua catalana i, principalment, castellana (61 anys).
 7 d'abril, Boulogne-Billancourt: Cécile de Brunhoff, creadora de Babar (n. 1903).
 13 d'abril - Sant Andreu de Sureda, el Vallespir: Jean Petit, psicolingüista francès, defensor de les llengües minoritzades al seu país (n. 1929).
 27 d'abril - Valènciaː Presentación Sáez de Descatllar, mestra valenciana i referent del feminisme al País Valencià (n. 1932).
 2 de maig - Alcorcón, Madrid, Espanya: Queta Claver, actriu i vedet valenciana.
 3 de maig, València: Queta Claver, actriu i vedette valenciana (n. 1932).
 11 de maig - Barcelona: José Manuel Lara Hernández, editor, fundador de l'Editorial Planeta (n. 1914).
 15 de juny - Sabadell: Josep Torrella i Pineda, escriptor i historiador.
 7 de juliol - Esparreguera, Baix Llobregat: Lola Lizaran, actriu catalana (n. 1932).
 15 de juliol - Barcelona: Roberto Bolaño, novel·lista i poeta xilè.
 23 de juliol - Valldemossaː Antonia Suau Mercadal, una de les primeres catedràtiques d'Ensenyament Secundari (n.1908).
 13 d'agost - Mataró, (el Maresme): Margarida Abril i Gonzàlez, sindicalista i política catalana (n. 1910).
 24 de setembre, 
 Barcelona: Jordi Petit i Fontserè, economista català (n. 1937).
Barcelona: Rosita Segovia, ballarina catalana de dansa clàssica i espanyola, coreògrafa i professora de dansa espanyola (n.1922).
 18 d'octubre - Bangkok, Tailàndia: Manuel Vázquez Montalbán, escriptor i periodista català, en llengua catalana i, principalment, castellana (n. 1939).
 19 d'octubre - Sabadell, Vallès Occidental: Jordi Domènech Soteras, poeta en llengua catalana
 28 d'octubre - Barcelona: Joan Perucho, escriptor català (n. 1920).
 2 de novembre - Madrid: Fernando Vizcaíno Casas, escriptor valencià en llengua castellana (n. 1926).
 11 de novembre - Vic, Osona: Miquel Martí i Pol, poeta català.
 8 de desembre - Barcelona: Aurora Díaz-Plaja Contestí, bibliotecària i escriptora catalana (n. 1913).
 14 de desembre - Borriana, Plana Baixa: Assumpta González i Cubertorer, escriptora teatral valenciana (n. 1917).
 29 de desembre - Badalona: Juan José Moreno Cuenca, conegut com el Vaquilla, actor de cinema i conegut delinqüent contra la propietat privada (n. 1961).

Resta del món
 28 de febrer, Dorset, Anglaterra: Sylvia Agnes Sophia Tait, bioquímica i endocrinòloga anglesa que descobrí l'hormona aldosterona.
 3 de març, Roma, (Itàlia): Goffredo Petrassi, compositor italià. Fou un dels creadors de la música moderna italiana i gran explorador dels estils de composició amb les modernes tècniques musicals.(n. 1904)
 11 de febrer, Madridː Ángeles Chamorro, soprano d'òpera i sarsuela castellana (n. 1937).
 4 de març, Florènciaː Fedora Barbieri, mezzosoprano italiana (n. 1920).
 11 de març, Viena: Ludwig Streicher, contrabaixista austríac, principal contrabaix de l'Orquestra Filharmònica de Viena (n. 1920).
 16 de març, Franja de Gaza: Rachel Corrie, activista propalestina que morí esclafada per una excavadora (n. 1979).
 4 d'abril, Cleveland, Ohio (EUA): Frederick Chapman Robbins, bacteriòleg estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1954 (n. 1916).
 18 d'abril,- Williams Island, Estats Units: Edgar F. Codd, informàtic i teòric de la informació estatunidenc (n. 1923).
 20 d'abril, Londres (Anglaterra): Bernard Katz, metge i biofísic britànic d'origen alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1970 (n. 1911).
 21 d'abril, Carry-le-Rouet, França: Nina Simone, cantant de jazz, soul i gospel estatunidenca (n. 1933).
 8 de maig, Rabat, Marroc: Mulai Hassan, príncep hereu del Marroc.
 15 de maig, Anvers, Bèlgica: Rik van Steenbergen, ciclista belga tres vegades Campió del Món de ciclisme (n. 1924).
 27 de maig, Roma, Itàlia: Luciano Berio, compositor italià (n. 1925).
 28 de maig, Brussel·les, Bèlgica: Ilià Prigogin, químic belga d'origen soviètic, Premi Nobel de Química 1977 (n. 1917).
 5 de juny, París, França: Manuel Rosenthal, director d'orquestra i compositor francès (n. 1904).
 10 de juny: Lopon Tsechu, gran mestre del budisme tibetà.
 12 de juny, Los Angeles, Califòrnia (EUA): Gregory Peck, actor estatunidenc (n. 1916).
 17 de juny, Milà: Marcella Pobbe, soprano italiana, activa dels anys cinquanta als setanta (m. 1921).
 29 de juny, Hartford, Connecticut, EUA: Katharine Hepburn, actriu de cinema estatunidenca (n. 1907).
 4 de juliol:
 Los Angeles, Califòrnia, EUA: Barry White, cantant estatunidenc (n. 1944).
 Lisboa: Augusto Abelaira, novel·lista i periodista portuguès.
 6 de juliol, Londres, Anglaterraː Kathleen Raine, poetessa i crítica literària anglesa (n. 1908).
 16 de juliol, Fort Lee, Nova Jersey (EUA): Celia Cruz, cantant cubana de salsa (n.1925).
 19 de juliol, Washington: Jude Milhon –Saint Jude–, hacker i activista feminista (n. 1939).
 30 de juliol, Buenos Aires: Alicia Lourteig, botànica argentina (n. 1913).
 4 d'agost, Pamplona: Dorotea Barnés González, investigadora química espanyola (n.1904).
 8 d'agost, Baroda: Bhupen Khakhar, artista indi.
 11 d'agost, Princeton, Nova Jersey, EUA: Armand Borel, matemàtic (n. 1923).
 18 d'agost, Hollywood: Jocelyne Jocya, cantant i compositora francesa de parla catalana (n. 1942).
 22 d'agost, Torremolinos, Màlagaː Imperio Argentina, actriu, cantant i ballarina hispano-argentina (n. 1910).
 11 de setembre, Estocolm, Suècia: Anna Lindh, política sueca, que fou ministra d'Afers Exteriors (n. 1957).
 12 de setembre, Nashville, Tennessee: Johnny Cash, cantant i compositor estatunidenc de música country (n. 1932).
 28 de setembre, Nova York, EUA: Elia Kazanjoglou, conegut com a Elia Kazan, director de teatre i de cinema estatunidenc d'origen grec (n. 1909).
 19 d'octubre, Sarajevo, Bòsnia i Hercegovina: Alija Izetbegović, polític bosnià, president del país durant la guerra i pare de la independència del país (n. 1925).
 23 d'octubre, Xangai (Xina):Soong Mei-ling o Soong May-ling (xinès: 宋美齡) també coneguda com a Madame Chiang Kai-shek o Madame Chiang, fou una figura política que va ser primera dama de la República de la Xina (n. 1897).
 24 d'octubre, Hamden, Connecticutː Patricia Goldman-Rakic, biòloga en el camp de la neurociència, estudiosa del cervell (n. 1937).
 29 d'octubre, Milà, Itàlia: Franco Corelli, tenor italià (n. 1921).
 7 de novembre, Madrid, Espanya: Juan José Menéndez Gutiérrez, conegut com a Juanjo Menéndez, actor de cinema espanyol (n. 1929).
 30 de novembre, Wyckoff, Estats Units: Gertrude Ederle, nedadora estatunidenca (n. 1905).
 3 de desembre, Brunete, Espanya: Dulce Chacón escriptora en espanyol (n. 1954).
 14 de desembre, Barstow, Califòrniaː Jeanne Crain, actriu estatunidenca (n. 1925).

Referències