27 de febrer

El 27 de febrer és el cinquanta-vuitè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 307 dies per a finalitzar l'any i 308 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1670, Arles, Vallespir: els angelets de la terra s'apoderen de la vila (Revolta del Vallespir).
 1793, València: s'hi esdevé una revolta contra els francesos de la ciutat.
 1921, Barcelona: l'Orfeó Català programà la primera audició a la península de la Passió segons sant Mateu, de J. S. Bach.

Resta del món
 380, Tessalònica, Macedònia, Imperi Romà: l'emperador Teodosi I dicta l'Edicte de Tessalònica on es decreta el catolicisme com la religió oficial de l'imperi.
 425, Constantinoble, Imperi Romà d'Orient: l'emperador Teodosi II funda la Universitat de Constantinoble, a instàncies de la seva muller Eudòxia Augusta.
 1594, Chartres, Regne de França: Enric IV de França fou coronat rei.
 1974, Viena, Àustria: Josep Carreras debuta a l'Òpera de Viena.
 1989, Caracas, Veneçuela: té lloc el Caracazo. La població es revolta contra un pla de xoc del FMI i és durament reprimida.
 1900: Fundació del Fußball-Club Bayern München.
 1902, Londres, Regne Unit: membres del moviment sionista, funden lAnglo Palestine Company un banc per amb la finalitat de promoure la indústria, la construcció, l'agricultura i les infraestructures a la Terra d'Israel.
 1940, Berkeley, Califòrnia, EUA: Martin Kamen i Sam Ruben descobreixen el carboni-14.
 1996, Japó: s'inicia la sèrie de videojocs Pokémon amb la sortida de Pocket Monsters: Red & Green que arribarien a Europa el 1999 com a Pokémon Red i Pokémon Blue.
 2010, Xile: un terratrèmol de magnitud 8,8 Mw hi deixa 530 morts i grans destrosses.

Naixements 
Països Catalans
 1829 - Tarragona: Eduard Saavedra i Moragas, enginyer, arquitecte, arqueòleg i arabista català (m. 1912).
 1855 - Barcelona: Pelegrí Casades i Gramatxes, advocat i historiador català (m. 1947).
 1863 - València: Joaquim Sorolla i Bastida, pintor valencià (m. 1923).
 1865 - Sabadell: Domenec Ceret i Vilà, actor i director de cinema català.
 1879 - La Garriga, Vallès Oriental: Josep Sancho i Marraco, organista, compositor i mestre de capella de la Catedral de Barcelona (m. 1960).
 1889 - Barcelona: Àurea de Sarrà, ballarina catalana dels anys vint (m. 1974).
 1905 - Barcelona: Teresa Condeminas i Soler, pintora noucentista catalana (m. 2002).
 1920 - Barcelona: Mercé Pàniker i Alemany, empresària i activista social catalana (m. 2012).
 1921 - Caldes de Montbui, Vallès Oriental: Pere Duran i Farell, enginyer i empresari català (m. 1999).
 1949 - Igualada: Anna Vila i Badia, escriptora catalana, autora de narrativa infantil i novel·les.
 1960 - les Borges Blanques: Teresa Josa de Riu, diplomada en relacions laborals i política.
 1970 - Barcelona: Mònica Glaenzel, actriu catalana de teatre i televisió.
 1974 - Barcelona: Helena Jubany i Lorente, periodista, bibliotecària i escriptora catalana (m. 2001).
 1975 - Montgat: Íngrid Pons Molina, jugadora de bàsquet catalana.
 1978 - Palma: Neus Truyol Caimari, sociòloga i política mallorquina.

Resta del món
 272 - Naissus, Dàcia: Constantí I el Gran, primer emperador romà que professà el cristianisme.
 1818 - Madrid: Matilde Díez, actriu de teatre espanyola, una de les més destacades del  (m. 1883).
 1846 - Badajoz, Espanya: Joaquín Valverde Durán, compositor, pare del també compositor Quinito Valverde (m. 1910).
 1859 - Viena, Àustria: Bertha Pappenheim, feminista austríaca jueva i defensora dels drets de la dona i del nen (m. 1936).
 1888, Perleberg, Alemanya: Lotte Lehmann, soprano alemanya i nord-americana.
 1894 - París (França): Robert Siohan, compositor i director d'orquestra francès (m. 1985).
 1902 - Salinas, Califòrnia, Estats Units: John Steinbeck, escriptor, Premi Nobel de Literatura de 1962 (m. 1968).
 1905 – Niagara Falls, Nova York, Estats Units: Franchot Tone, actor estatunidenc.
 1907 - Villalba de los Alcoresː Teresa Andrés Zamora, bibliotecària que dirigí les Biblioteques de Cultura Popular (m.1946).
 1913 - Brooklyn, Nova York : Irwin Shaw, escriptor, guionista i productor estatunidenc.
 1923 - Los Angeles, Estats Units: Dexter Gordon, saxofonista de jazz (m. 1990).
 1926 - Windsor, Ontàrio (Canadà): David Hunter Hubel, neurobiòleg nord-americà d'origen canadenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1981 (m. 2013).
 1930 - Thomasville, Geòrgia, Estats Units: Joanne Woodward, actriu estatunidenca guanyadora d'un Oscar a la millor actriu el 1957.
 1932 - Londres, (Regne Unit) Elizabeth Taylor, actriu estatunidenca guanyadora de 2 Oscars a la millor actriu.
 1935 - 
Mòdena, Itàlia: Mirella Freni, soprano operística italiana.
Nova York: Eleanor Antin, artista de performance americana, cineasta, videoart, artista d'instal·lacions.
 1942 - Calvert City, Kentucky (EUA): Robert Howard Grubbs, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 2005.
 1943 - Colfax, EUA: Morten Lauridsen, compositor nord-americà d'ascendència danesa.
 1947 - Riga, Letònia: Gidon Kremer, violinista i director d'orquestra letó.
 1963 - París: Soledad Giménez, cantant, compositora i intèrpret espanyola, vocalista del grup Presuntos Implicados.
 1964 - Beiji-Mohe, Heilongjiang (Xina): Chi Zijian, escriptora xinesa, guanyadora del Premi Mao Dun de Literatura de l'any 2008 i tres cops del Premi Lu Xun.
 1970 - Montargis, Loiret: Patricia Petibon, soprano de coloratura francesa, aclamada per les interpretacions de música barroca francesa.

Necrològiques 
Països Catalans
 1641 - Barcelona: Pau Claris, polític i eclesiàstic, President de la Generalitat de Catalunya.
 1827 - Madrid, Espanya: Simón de Rojas Clemente y Rubio, botànic valencià (49 anys).
 1871 - Barcelona: beat Josep Tous i Soler, caputxí i fundador de les Caputxines de la Mare del Diví Pastor.
 1855 - Sencelles: Francinaina Cirer i Carbonell, beata mallorquina (n. 1781).
 1888 - València: Ciril Amorós i Pastor, advocat i polític valencià
 1892 - Barcelona: Lluís Cutchet i Font, periodista i polígraf català  
 1934 - Barcelona: Josep Llimona i Bruguera, escultor, considerat un dels millors representants de l'escultura modernista catalana.
 1944 - Buenos Aires: Salvador Ribé i Garcia, alcalde de Sabadell durant la República.
 1955 - Barcelona: Fructuós Gelabert i Badiella, director, guionista, operador de càmera i productor cinematogràfic.
 2014 - Saragossa: Maria de Ávila, ballarina, coreògrafa i directora de grans companyies de ballet clàssic i neoclàssic (2014) 
 2015 - Barcelona: Rosa Novell i Clausells, actriu i directora escènica.

Resta del món
 1854, París, França: Félicité Robert de Lamennais, filòsof i teòleg francès (71 anys).
 1887, Sant Petersburg, Rússia: Aleksandr Borodín, compositor rus (53 anys).
 1894: Dámaso Zabalza, compositor i pianista espanyol.
 1936, Leningrad, URSS: Ivan Petróvitx Pàvlov, fisiòleg rus, premi Nobel de Medicina en 1904
 1968, Sevilla, Espanya: Manuel Giménez Fernández, advocat i polític espanyol 
 1989, Altenberg, Àustria: Konrad Lorenz, naturalista austríac, Premi Nobel
 1993, Nova York, Estats Units: Lillian Gish, actriu estatunidenca (99 anys).
 1998, Chapel Hill, Carolina del Nord, EUA: George Herbert Hitchings, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel en 1988
 2004, Paul Sweezy, economista nord-americà.
 2011, Màlaga: Amparo Muñoz, model i actriu de cinema i televisió
 2014, Miami, Florida, EUAː Huber Matos, revolucionari cubà i dissident anticastrista
 2015:
 Bel-Air, Estats Units: Leonard Nimoy, actor i director nord-americà conegut sobretot per interpretar el paper de Spock en la saga televisiva i de cinema Star Trek.
 Moscou: Borís Nemtsov, polític liberal rus, assassinat a la Plaça Roja de Moscou

 2021, Ate, Provença: Sèrgi Bec, poeta i escriptor occità. Va escriure la seva obra poètica en occità i la narrativa en francès

Festes i commemoracions 
 Dia Internacional de l'os polar
 Dia Pokémon

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Honorina de Normandia, màrtir (s. I o IV); Besas d'Alexandria, soldat màrtir (); Julià i Eunus d'Alexandria, màrtirs (); Baldomer de Lió, sotsdiaca (655); Basili i Procopi de Decàpolis, monjos (741); Gregori d'Armènia, monjo (ca. 1005); Lluc de Messina, abat (1149); Anne Heigham Line, màrtir (1601); Gabriel de la Dolorosa, passionista (1862).
 Beats: William Richardson, prevere màrtir (1603); Francinaina Cirer, verge paüla (1855); Marie de Jésus Deluil Martiny, fundadora (1884); Karoline Brader, missionera i fundadora (1943).
 Sants: Teodosi de Barcelona, bisbe fictici de Barcelona; Nèstor, bisbe màrtir; Alnot de Stowe, màrtir (700); Herefrid de Lincolnshire, bisbe.
 Beats: Emmanuel de Cremona, bisbe (1198).
 Venerables: Markward de Prüm, abat (853); Johann Schwingshackl, prevere màrtir (1945).
 Servents de Déu: Guillem Rovirosa i Albet, laic.

Església Copta 
 20 Meixir: Basili, Teodor i Timoteu d'Alexandria, màrtirs; Pere II d'Alexandria, patriarca (370).

Església Apostòlica Armènia 
 8 Mehec: Presentació de Jesús al Temple; Fausta de Cízic, màrtir (307); Auxenci de Berg, asceta (470).

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents a l'11 de març del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 14 de febrer del calendari julià.
 Sants: Maró de Síria, eremita (s. IV); Filemó de Gaza, màrtir; Pere II d'Alexandria, patriarca (380); Abraham d'Haran, eremita (422); Auxenci de Berg, eremita (470); Ciril de Tessalònica, monjo (869); 12 Arquitectes Grecs de la Catedral de l'Ascensió de Kíev (s. XI); Isaac de Petxersk, eremita (ca. 1090); Nicolau de Corint, màrtir (1554); Damià el Jove de Larissa, màrtir (1568); Miquel de Txernigov, príncep màrtir, i Fiodor (1578); Iuri el Sastre de Mitilene, màrtir (1693); Raphael de Brooklyn, bisbe (1915); Onijsim de Tula, bisbe màrtir (1937).

Església Ortodoxa de Geòrgia
 Hilarió el Jove Qantsxasxvili, monjo (1864).

Esglésies luteranes 
 Patrick Hamilton, prevere màrtir (1528) (Església Evangèlica d'Alemanya).

Anglicanisme 
 Sant George Herbert, prevere (1633) (Església d'Anglaterra).

Commemoració de noms no religiosos 
 Nord,en referència al pol on es troben els ossos polars, pel Dia Internacional de l'os polar.

Referències 

27