5 de juliol

El 5 de juliol és el cent vuitanta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vuitanta-setè en els anys de traspàs. Queden 179 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans

 1316 - Lluís de Borgonya desembarca a Acaia (Peloponès) i derrota Ferran de Mallorca a Manolada.
 1392 - Barcelonaː S'acaba la construcció de la Llotja.
 1811 - Veneçuela s'independitza d'Espanya.
 1917 - Barcelona: La Lliga Regionalista va organitzar una assemblea de parlamentaris catalans, en la qual hi van participar els lligaires, els republicans (tant reformistes com radicals) i alguns conservadors.
 1941 - Surten els membres de la División Azul de l'exèrcit espanyol que recolzarien l'exèrcit alemany al front rus durant la Segona Guerra Mundial.
 1997 - Accident mortal a la Muntanya Russa Stampida, al parc temàtic PortAventura.

Resta del món

 1865 - William Booth funda l'exèrcit de Salvació al Regne Unit.

 1943 - Inici de la Batalla de Kursk.
 1962 - El país d'Algèria s'independitza de França.
 1976 - Entra en vigor a Espanya la llei d'associacionisme polític.
 1996 - Edimburg (Escòcia): hi neix el primer mamífer clònic, una ovella anomenada Dolly; l'Institut Roslin ho farà públic el 23 de febrer de l'any següent.
 2019 - Bakú, Azerbaidjanː La Unesco declara Patrimoni Mundiall de la Humanitat el jaciment arqueològic de Babilònia.

Naixements 
Països Catalans
 1851 - Barcelona: Cèsar August Torras i Ferreri, muntanyenc i primer promotor de l'excursionisme català.
 1883 - Bóixols: Rosa Viñals Lladós, cirurgiana, llevadora i editora de premsa especialitzada.
 1892 - Barcelona: Enric Casals i Defilló, violinista i compositor català (m. 1986).
 1906 - Elx: Alejandro Ramos Folqués, arqueòleg valencià. Fundador del Museu Arqueològic d'Elx.
 1921 - València: Pere Maria Orts i Bosch, escriptor i filantrop valencià.
 1923 - 
Castelló de la Plana: Josep Sánchez Adell, historiador i cronista valencià (m. 2005).
Figueres, Alt Empordà: Agapit Torrent i Batlle, músic, saxofonista, i compositor, principalment de sardanes (m. 1991).
 1945 - Badalona: Maria del Mar Arnús de Urruela, historiadora i crítica d'art catalana.
 1958 - Barcelona, Imma Pedemonte, periodista esportiva catalana.
 1968 - Barcelona: Vicenta N'Dongo, actriu catalana d'ascendència equatoguineana, especialitzada en art dramàtic.

Resta del món
 1182 - Assís, Estats Pontificis: Francesc d'Assís, místic i religiós italià.
 1466 - Pesaro, Itàlia: Joan Sforza, noble italià.
 1755 - País de Gal·les: Sarah Siddons, actriu gal·lesa (m. 1831).
 1761 - La Bassée, Nord – Pas de Calais: Louis Léopold Boilly, pintor francès (m. 1845).
 1782 - Senigalliaː Rosa Morandi, soprano italiana de renom (m. 1824).
 1794 - West Suffield, Connecticut (EUA): Sylvester Graham, nutricionista nord-americà, creador de la farina Graham i de la galeta Graham (m. 1851).
 1801 - Knoxville, Tennessee: David Farragut, militar nord-americà (m. 1870).
 1803 - (East Dereham, Norfolk (Anglaterra): George Borrow, escriptor anglès que deixà nombroses novel·les i llibres de viatge basats en les seves experiències personals per diversos països de l'Europa del  (m. 1881).
 1805 - Suffolk, Anglaterra: Robert FitzRoy, explorador i meteoròleg anglès (m. 1865).
 1810 - Bethel, Connecticut (EUA): Phineas Taylor Barnum va ser un empresari i artista circense estatunidenc (m. 1891).
 1820 - Edimburg, Escòcia: William John Macquorn Rankine, enginyer i físic britànic (m. 1872).
 1849 - Embleton, Northumberland, Anglaterra: William Thomas Stead, escriptor, periodista i editor anglès, pioner del periodisme d'investigació (m. 1912).
 1853 - Hertfordshire, Anglaterra: Cecil Rhodes, empresari, colonitzador i polític britànic (m. 1902).
 1857 - Wiederau, Regne de Saxònia: Clara Zetkin, política socialista alemanya.
 1860 - Augsburg: Albert Döderlein, ginecòleg alemany.
 1872 - Troyes (França): Édouard Herriot, polític francès i Primer Ministre de La República Francesa (m. 1957).
 1879:
 Varsòvia, Polònia: Wanda Landowska, clavecinista, compositora, pianista i musicòloga (m. 1959).
 Saint Louis, Missouri (EUA): Dwight F. Davis, polític i jugador de tennis estatunidenc. És famós per la creació de la Copa Davis (m. 1945).
 1885:
 Casares, província de Màlaga, Espanya: Blas Infante polític, escriptor i advocat espanyol.
 Bordeus (França): André Lhote ,pintor i crític d'art francès (m. 1962).
 1886 - Amsterdam, Països Baixos: Willem Drees, polític neerlandès.
 1888 - Platteville, Wisconsin (EUA): Herbert Spencer Gasser, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1944 (m. 1963).
 1889 - Maisons-Laffitte, Illa de França: Jean Cocteau, escriptor, dibuixant i director de cinema francès.
 1891 - Yonkers, Estat de Nova York, Estats Units d'Amèrica: John Howard Northrop, químic estatunidenc.
 1893 - Luzzara, Reggio de l'Emília, Emília-Romanya: Giuseppe Caselli, pintor italià
 1896 - Madrid: Margarita Nelken, política feminista (m. 1968).
 1899 - Varennes-sur-Amance, Alt Marne (França): Marcel Arland, novel·lista, assagista, crític literari i guionista francès (m. 1986).
 1904 - Kempten, Alemanya: Ernst Walter Mayr, biòleg evolutiu alemany (m. 2005).
 1911 - Montboudif, França: Georges Pompidou, segon president de la República francesa (m. 1974).
 1914 - Budapest (Hongria): Annie Fischer, pianista clàssica hongaresa (m. 1995).
 1928 - Cartignies, França: Pierre Mauroy, polític francès i Primer Ministre de França (m. 2013).
 1932 - Budapest, Hongria: Gyula Horn (en hongarès: Horn Gyula), polític hongarès i Primer ministre d'Hongria entre els anys 1994 i 1998 (m. 2013).
 1936 - Minnigaff, Escòcia: James Mirrlees, economista, Premi Nobel d'Economia de 1996.
 1941 - Altaussee, Àustria: Barbara Frischmuth, escriptora austríaca.
 1942 - Eitorf, Tercer Reich (ara Alemanya): Hannes Löhr, jugador i entrenador de futbol alemany.
 1944 - Örebro, Suècia: Leni Björklund, política socialdemòcrata sueca.
 1946 - 
Den Helder, Països Baixos: Gerardus 't Hooft, físic neerlandès, Premi Nobel de Física de l'any 1999.
Amsterdam: Manja Croiset, poetessa i escriptora neerlandesa.
 1956 - Asunción, Paraguai: Horacio Cartes, president de Paraguai.
 1960 - Madrid, Espanya: Eduardo Chozas, ciclista professional espanyol.
 1964 - Itàlia: Claudia Chiarelli, taekwondista italiana.
 1966 - Oliena, Itàlia: Gianfranco Zola, futbolista italià.
 1968 - Wil, Suïssa: Alex Zülle, ciclista professional suís.
 1979 - Saint-Germain-en-Laye, França: Amélie Mauresmo, extennista professional francesa.
 1982 - Biella, Itàlia: Alberto Gilardino, futbolista italià.
 1986 - Bérgam, Itàlia: Piermario Morosini, futbolista italià (m. 2012).
 1989 -
 Hungerford, Berkshire, Anglaterra: Charlie Austin, futbolista anglès.
 Zenika, Iugoslàvia: Dejan Lovren, futbolista croat.

Necrològiques 

Països Catalans

 1817 - Palma: Luis de Lacy y Gautier, militar andalús (n. 1772).
 1968 - Toledo: Enric Pla i Deniel, bisbe i cardenal català (n. 1876).
 1998 - Barcelona (Barcelonès): Maria Mercè Marçal i Serra, escriptora.
 2010 - Sueca, País Valencià: Virtudes Cuevas, supervivent del camp d'extermini nazi de Ravensbrück (n. 1913).
 2014
Barcelona: Jordi Peix i Massip, un activista agrari català, fundador del Banc dels Aliments.
Barcelona: Pierrette Prat i Galindo, monja i abadessa del Monestir de Pedralbes (n. 1927).

Resta del món

 1572, Pequín, Xina: Zhu Zaihou, Emperador Longqing de la Dinastia Ming (n. 1537).
 1826:
Londres (Anglaterra): Sir Thomas Stamford Raffles, polític i naturalista britànic, més conegut per la fundació de la ciutat de Singapur (n. 1781).
Angers, França: Joseph Louis Proust, químic francès La seva principal aportació a la química fou la Llei de les proporcions definides (n. 1754).
 1833, Saint-Loup-de-Varennes (França): Joseph-Nicéphore Niépce, inventor francès i pioner de la fotografia (n. 1765).
 1838, París (França): Jean Marc Gaspard Itard, metge occità (n. 1775).
 1875, Estocolm, Suècia: Maria Röhl, pintora retratista sueca (n. 1801).
 1894, Londres (Anglaterra): Sir Austen Henry Layard, viatger britànic, arqueòleg, dibuixant, col·leccionista, escriptor, polític i diplomàtic, conegut sobretot per les seves excavacions a Nimrud (n. 1817).
 1911, Torí: Maria Pia de Savoia, princesa de Sardenya i després d'Itàlia, es convertí en reina de Portugal (n. 1847).
 1927, Heidelberg, República de Weimar: Albrecht Kossel, metge i bioquímic alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1910 (n. 1853).
 1946, Parísː Teresa Andrés Zamora, bibliotecària que dirigí la Secció de Biblioteques de Cultura Popular (n. 1907).
 1948, Neuilly-sur-Seine (França): Georges Bernanos, escriptor francès (n. 1888).
 1952, İstanbulː Safiye Ali, primera metgessa turca (n. 1894).
 1966, Friburg de Brisgòvia (Alemanya Occidental): George de Hevesy, físic i químic hongarès, Premi Nobel de Química de l'any 1943 (n. 1885).
 1969:
Santa Monica, Califòrnia, Estats Units: Leo McCarey director de cinema i guionista estatunidenc.
 Boston, Massachusetts (EUA): Walter Gropius, arquitecte, urbanista i dissenyador alemany (n. 1883).
 Villach (Àustria): Wilhelm Backhaus, pianista alemany (n. 1884).
 1975, Madrid: Otto Skorzeny ,enginyer i comando pertanyent a les Waffen-SS alemanyes durant la Segona Guerra Mundial (n.1908).
 2000, Madrid, Blanca Álvarez, periodista espanyola, pionera de Televisió Espanyola des de la seva creació (n.1931).
 2004, Anaheim, Califòrnia (EUA): Rodger Ward, pilot estatunidenc de curses automobilístiques (n. 1921).
 2007, París: Régine Crespin, soprano francesa (n. 1927).
 2018, París (França): Claude Lanzmann, director de cinema, guionista, productor i periodista francès. (n. 1925).
 2021, Roma (Itàlia)ː Raffaella Carrà, presentadora de televisió, cantant i actriu italiana (n. 1943).

Festes i commemoracions

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Esteve de Nicea o de Reggio Calabria, bisbe (78); Ciril·la de Cirene, màrtir (304); Tròfima de Patti, màrtir (304); Atanasi de Jerusalem, diaca (451); Domeci de Quros, metge (s. V); Filomena de San Severino (500); Marta, mare de Simeó Estilita el Jove (551); Asti de Dirràquium, bisbe màrtir; Tomàs de Terreti, abat (1000); Atanasi d'Atos, monjo (1004); Antoni Maria Zaccaria, prevere i fundador (1539); Teresa Chen Jinxie i Rosa Chen Aixie, màrtirs (1900); només a Vic: sant Miquel dels Sants, patró.
 Beats Matthew Lambert, Robert Meyler, Edward Cheevers i Patrick Cavanagh (1581); George Nichols, Richard Yaxley, Thomas Belson, i Humphrey Pritchard, màrtirs (1589).
 Sants: Zoe de Roma, màrtir (280); Agató i Trifina de Sicília, màrtirs (s. IV); Marí, Teòdot i Sedolfa de Tomi, màrtirs; Nicomedes, màrtir; Fragan de Britània, rei, i Gwenn, pares de Guengalè, Jactu, Guethenoc i Gunthiern (s. V); Gràcia i Probus de Cornualla; Edana de Westirland, verge; Erfyl de Llanerfyl, verge; Morwenna de Morwenstow (s. VI); Numerià de Trèveris, bisbe (ca. 666); Modwena de Whitby, abadessa (ca. 695); Pau de Sens, bisbe; Elies de Bourdeilles, bisbe de Tours, cardenal (1484).
 Beats Guillem de Hirsau, abat (1091).
 Venerable Hug de Sant Víctor.

Església Copta 
 28 Baoni: sants Pantè d'Alexandria (200); Sarabó de Nikios; Teodosi I d'Alexandria, patriarca (567).

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 18 de juliol del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 22 de juny del calendari julià.
 Sants: Pompià, màrtir; Zenó i Zena de Filadèlfia, màrtirs (286); Albà d'Anglaterra, primer màrtir d'Anglaterra (305); Albí de Roma, màrtir; Paulí de Nola, bisbe; Anastàsia de Sèrbia, Eusebi de Samòsata, bisbe (379); Galacteó, Juliana i Sadurní de Constantinoble; Màrtirs de Samaria (615); Gregori el Lector, metropolità dels valacs; Maria de Voronezh (1822); Teoctist de Valaam, monjo (1863); Gennadios, prevere (1918); Michael Stephanowski, prevere màrtir.

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Johann Andreas Rothe, prevere (1758).

Referències 

05