1995

1995 (MCMXCV) fon un any normal del calendari gregorià començat en diumenge.

Esdeveniments 

 20 d'abril, Palma, Mallorca: a Son Tugores s'inaugura la primera planta potabilitzadora de les Illes Balears, amb un efluent de 30.000 m³/dia d'aigua.
 22 d'abril, a l'Ermita de Sant Jaume Sesoliveres d'Igualada, neix, de manera oficial en la seva primera actuació, la Colla Castellera dels Moixiganguers d'Igualada.
 1 de maig, Salou, Tarragona: S'inaugura el primer parc temàtic de l'estat, Port Aventura.
 11 de setembre, Terra Lliure proclama la seva dissolució formal i final, després de 16 anys de lluita armada.
 28 de novembre, Barcelona: S'inaugura oficialment el Museu d'Art Contemporani de Barcelona (MACBA).
Resta del món
 10 de gener, París, França: el rei d'Espanya, Joan Carles I i l'expresident dels Estats Units, Jimmy Carter obtenen el Premi de la Pau de la UNESCO.
 17 de gener, Kobe, Japó: El Terratrèmol de Kobe, de magnitud 7,3 en l'escala de Richter destrueix la ciutat i hi causa més de 6.400 víctimes.
 26 de gener, Illes Balears: El Govern de les Illes Balears declara sa Dragonera Parc Natural a través del decret 7/1995 de 26 de gener. Encara avui, l'illa roman deshabitada.
 18 de març, Sevilla: Helena de Borbó i Grècia, Infanta d'Espanya es casa amb Jaime de Marichalar.
 8 de juny: La primera versió del llenguatge de programació PHP és alliberada pel seu creador, Rasmus Lerdorf.
 11 de juliol, Srebrenica, Bòsnia i Hercegovina: Matança de Srebrenica, la massacre més terrible de la història europea recent.
 14 de juliol, Nuremberg, Alemanya: La Societat Fraunhofer tria el nom mp3 per al nou format d'audio digital comprimit (còdec) que farà possible la gran expansió de la distribució de música per Internet.
 15 d'octubre, Iraq: Saddam Hussein és reelegit President en un referèndum amb el 99.99% dels vots.
 30 d'octubre, Quebec: Els ciutadans de la regió canadenca voten per escàs marge (50,58% a 49,42%) a favor de continuar sent una província en el seu segon referèndum sobre la sobirania nacional.
 21 de novembre, Dayton (Ohio), Estats Units: Es signen els Acords de Dayton, l'acord de pau que va posar el punt final als més de tres anys de guerra a Bòsnia.
 15 de desembre:
 El Tribunal de Justícia de les Comunitats Europees emet l'anomenada Llei Bosman.
 Madrid: Els estats membres de la Unió Europea acorden la creació d'una moneda comuna europea, l'Euro.

Cinema i televisió

Música i ràdio 
Es formà el grup de música Dadafon. El mateix dia de la publicació de llur segon disc, Radiohead publicà el concert Live at the Astoria en VHS, gravat l'any anterior a Londres, en el qual interpretaven algunes cançons de The Bends, llavors encara inèdites.

Pilota

Premis Nobel

Videojocs

Naixements 

Les persones nascudes el 1995 faran  anys durant el .

Països Catalans

 10 de gener, Villanova i la Geltrú: Klaus Stroink, actor de doblatge i trompetista català d'origen alemany pertanyent als grups Buhos i Stay Homas.
 13 de març, Mallorca: Maitane López Millán, jugadora de futbol de primera divisió.
 21 de juny, Rubí: Beatriz Ortiz Muñoz, jugadora catalana de waterpolo, membre de la selecció femenina espanyola.
 29 d'agost, Barcelona: Alba Pomares López, jugadora de futbol.
Resta del món

• 1 de febrer, Rotterdam, Països Baixos, Oliver Heldens, DJ i productor neerlandès.

 13 de juny, Saragossa, María Pilar León Cebrián, jugadora de futbol de la primera divisió espanyola; juga com a defensa.
 8 d'agost - Trondheim, Sør-Trøndelag, Noruegaː Malin Reitan, cantant noruega que participà al Festival d'Eurovisió Júnior 2005.
 20 de setembre, Whangarei: Laura Dekker, marinera neozelandesa, la persona més jove a circumnavegar el globus en solitari.
 3 de desembre - Uccle, Bèlgica: Angèle, cantautora i instrumentista belga francòfona.
 5 de desembre - [[Illes Canàries]]: Taz Skylar, actor britànic.
 31 de desembre, Newport News, Virgínia: Gabrielle Douglas, gimnasta artística estatunidenca, medalla d'or als JJOO de 2012.

Necrològiques 

Entre les morts destacades de l'any hi ha les de l'actor i cantant Ovidi Montllor, l'humorista Jaume Perich, l'escriptora Patricia Highsmith o el polític Isaac Rabin.

Països Catalans
 3 de gener - Barcelonaː Margarita Wirsing i Bordas, primera dona llicenciada en Ciències Físico-Químiques a Espanya (n. 1911).
 17 de gener - Madrid: Juan Bosch Marín, pediatre, fundador i director d'UNICEF-Espanya (n. 1902).
 18 de gener - Benassal, Alt Maestrat: Sofia Salvador i Monferrer, escriptora i mestra (n. 1925).
 1 de febrer - Mataró: Jaume Perich, humorista gràfic català (n. 1941).
 15 de febrer - Palma, Mallorca: Guillem d'Efak, escriptor en català i cantant de la Nova Cançó mallorquí (n. 1929).
 10 de març - Barcelona: Ovidi Montllor, actor i cantant alcoià (n. 1942).
 18 de març, Barcelonaː Maria Teresa Pelegrí i Marimon, compositora catalana (n. 1907).
 31 de maig - Buenos Aires. Argentina: Montserrat Campmany i Cortés, pianista i compositora catalana (n. 1901).
 19 de juliol - València: Beatriu Civera, novel·lista valenciana (n. 1914).
 14 de setembre - Barcelona: Maria Matilde Almendros i Carcasona, actriu i locutora de ràdio catalana (n. 1922).
 19 d'octubre - L'Hospitalet de Llobregat, Baix Llobregat: Lluís Ferran de Pol, escriptor català (n. 1911).
 21 de desembre - València: Vicent Badia i Marín, advocat, articulista, cronista i escriptor valencià (n. 1919).
 23 de desembre - Barcelona: Artur Bladé i Desumvila, periodista i escriptor català (n. 1907).

Resta del món
 1 de gener - Princeton, Nova Jersey (EUA): Eugene Paul Wigner, físic etsatunidenc d'origen hongarès, Premi Nobel de Física de l'any 1963 (n. 1902).
 18 de gener - Múnic (Alemanya): Adolf Friedrich Johann Butenandt, bioquímic alemany Premi Nobel de Química de 1939 (n. 1903)
 27 de gener - Créteil, França: Jean Tardieu, poeta i dramaturg francès (n. 1903).
 4 de febrer - Locarno, Suïssa: Patricia Highsmith, escriptora nord-americana de novel·la negra (n. 1921).
 6 de febrer - 
 Madrid, Espanya: Maruja Mallo, pintora surrealista gallega (n. 1902).
 Viena: Mira Lobe, escriptora austríaca de més d'un centenar de llibres infantils (n. 1913).
 2 de març - Parísː Suzanne Basdevant-Bastid, professora francesa de dret, especialista del dret internacional públic (n. 1906).
 3 de març - Salt Lake City, Utah, EUA: John William Hunter, religiós estatunidenc, president de l'Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies (n. 1907).
 28 de març - Madridː Ana Mariscal, actriu, directora i productora cinematogràfica espanyola (n. 1923).
 2 d'abril - Djursholm (Suècia): Hannes Alfvén, astrònom i físic suec, Premi Nobel de Física de l'any 1970 (n. 1908).
 4 d'abril - Bombai, Índia: Hansa Jivraj Mehta, política i activista feminista (n. 1897).
 6 d'abril - Madrid: Pilar de Madariaga Rojo, pionera en el camp de la química (n. 1903).
 10 d'abril -Qingpu, Jiangsu (Xina): Chen Yun, nascut amb el nom de Liao Chenyun,polític xinès (n. 1905)
 25 d'abril - Santa Monica, Califòrnia, Estats Units: Ginger Rogers, actriu i ballarina guanyadora d'un Oscar (n. 1911).
 3 de maig - Francisco Moreno Capdevila ,artista mexicà d'origen català, més conegut pel seu gravat i altra obra gràfica (n. 1926).
 7 de maig - Buenos Aires: María Luisa Bemberg, directora de cinema i guionista argentina (n. 1922).
 14 de maig - Randallstown, Maryland (EUA): Christian Boehmer Anfinsen, químic i bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1972 (n. 1916).
 15 de maig - Faenzaː Pia Tassinari, soprano italiana (n. 1903).
 16 de maig, Alcobendas, Espanya: Lola Flores, cantant i ballarina de flamenc espanyola (n. 1923).
 21 de maig - Amsterdamː Annie M. G. Schmidt, escriptora neerlandesa, una de les més grans escriptores del seu país (n.1911).
 24 de maig - Londres (Anglaterra): Harold Wilson, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (1964 - 1970 i 1974 - 1976) (n. 1916).
 30 de maig - Alcobendas (Espanya): Antonio González Flores, actor, compositor i cantant espanyol, fill de Lola Flores i del Pescaílla (n. 1961).
 14 de juny - Tallinn: Els Aarne, compositora, pianista i professora de música estoniana (n. 1917).   
 29 de juny - Century City, Califòrnia: Lana Turner, actriu estatunidenca de Hollywood (n. 1921).
 4 de juliol - Madrid: Irene Gutiérrez Caba, actriu espanyola (n. 1927).
 17 de juliol, Bratislava: Máša Haľamová, poetessa, escriptora infantil i traductora
 20 de juliol - Brussel·les, Bèlgica: Ernest Mandel, economista i polític belga.
 7 d'agost - Londres, Anglaterraː Brigid Brophy, novel·lista, crítica i activista britànica (n. 1929).
 13 d'agost - K2, Pakistanː Alison Hargreaves, alpinista britànica que coronà l'Everest sense oxigen suplementari (n. 1962).
 19 d'agost - Viana de Cega, Valladolid, Mercedes Rueda Sabater, arqueòloga i conservadora, numismàtica (n. 1956).
 28 d'agost, Stuttgart, Alemanya: Michael Ende, escriptor alemany de literatura fantàstica i infantil conegut per títols com Momo o La història interminable (65 anys).
 1 de setembre, Santiagoː María de la Cruz Toledo, política xilena i la primera senadora del seu país (n.1912).
 8 de setembre, Los Angeles, Estats Units: Eileen Chang, escriptora en llengua xinesa i anglesa (n. 1920).
 5 d'octubre - Englewood, EUA: Lillian Fuchs, violista, mestra i compositora.
 9 d'octubre - 
 Rio de Janeiro: Sagramor de Scuvero Brandão, locutora de radio i actriu brasilera.
 Berwickshire (Anglaterra): Alec Douglas-Home, Primer Ministre del Regne Unit (1963-1964) (n. 1903) (n. 1903).
 21 d'octubre - Cripple Creek, Colorado, EUA: Linda Goodman, astròloga i escriptora estatunidenca.
 4 de novembre - Tel Aviv, Israel: Isaac Rabin, cap d'estat d'Israel (n. 1922).
 9 de desembre - Pennsilvània (EUA)ː Toni Cade Bambara, escriptora, productora de documentals, activista social i professora d'universitat afroamericana (n.1939).
 18 de desembre - Hünfeld, Hessen, Alemanya: Konrad Zuse, pioner de la computació.
 Londres: Christoph von Fürer-Haimendorf, etnòleg especialitzat en el subcontinent indi.
 França: Louis Corman, psiquiatre.

Referències