1833



Esdeveniments 
Països Catalans
 22 de marçː Barcelonaː Es publica el primer número del periòdic El Vapor.
 4 d'octubre: Aixecament carlista a Prats de Lluçanès (Osona). Comença la Primera Guerra Carlina.
 Bonaventura Carles Aribau publica el poema Oda a la Pàtria.
 29 de novembre, Barcelona: es posa en funcionament el vapor Bonaplata, Rull, Vilaregut i Cia, la primera fàbrica accionada per un motor de vapor a Catalunya.
 Amb la divisió territorial d'Espanya de 1833 s'aboleixen els corregiments i el territori peninsular és dividit administrativament en les diverses províncies d'Espanya

Resta del món
 6 de febrer: Samuel Morse presenta el telègraf en públic.
 13 de maig: Felix Mendelssohn estrena la seva Simfonia Italiana a Londres, dirigint personalment l'Orquestra Filharmònica de la ciutat.
 Agost: Després d'una llarga campanya de més de quaranta anys, el Parlament del Regne Unit aboleix lesclavitud a la major part de l'Imperi Britànic aprovant la Slavery Abolition Act, la qual entrà en vigor l'agost de l'any següent.
 11 d'octubre - Los Arcos (Estella Oriental, Navarra): Santos Ladron de Cegama fou capturat després que els carlins perdessin la batalla de Los Arcos durant la Primera Guerra Carlina.
 6 de desembre - Calanda (Baix Aragó): els liberals guanyen la batalla de Calanda durant la Primera Guerra Carlina.

Naixements 
Països Catalans
 7 de gener - Tremp, Corregiment de Talarn: Josep Manyanet i Vives, prevere català (m. 1901).
 3 de febrer - Bocairent: Blai Maria Colomer, compositor, pianista i professor valencià estabert a París (m. 1917).
 3 de desembre - Barcelona: Francisca Soler de Ros, popularment Paca Soler, primera actriu catalana (m. 1884).

Resta del món
 23 de gener, Veracruz: Francisco Díaz Covarrubias, enginyer.
 26 de gener, Münster, Prússia [actual Alemanya]: Elisabet Ney, escultora prussiana (m. 1907).
 19 de febrer: Élie Ducommun, pacifista suís, Premi Nobel de la Pau el 1902 (m. 1906).
 30 d'abril, Bordeus: Hortense Schneider, cantant francesa d'opereta, del Segon Imperi.
 7 de maig: Johannes Brahms, compositor alemany (m. 1897).
 4 de juny, Golden Bridge comtat de Dublín, Irlanda: Garnet Wolseley, militar anglès. (m. 1913).
 17 de juny, Riga, Letònia: Eduard Mertke, pianista i compositor letó.
 20 de juny, Baiona (França): Léon Bonnat, pintor francès (m. 1922).
 7 de juliol, Namur (Bèlgica): Félicien-Joseph-Victor Rops, pintor i gravador belga, dedicat especialment al gravat a l'aiguafort i a l'aiguatinta (m. 1899).
 11 de juliol, Siena: Luigi Bombicci, mineralogista
 20 d'agost, North Bend (Ohio), EUA: Benjamin Harrison, 23é president dels Estats Units (m. 1901).
 20 de setembre, Milà: Ernesto Teodoro Moneta, pacifista italià Premi Nobel de la Pau el 1907 (m. 1910).
 21 d'octubre, Estocolm, Suècia: Alfred Nobel, inventor de la dinamita i dels premis Nobel (m. 1896).
 8 de novembre, Ohio: Alice B. Stockham, obstetra estatunidenca, pionera en la defensa de la sexualitat femenina.
 12 de novembre, Sant Petersburg, Imperi Rus: Aleksandr Borodín, compositor i químic rus (m. 1887).
 Brussel·les: Alphonse Jean Ernest Mailly, compositor

Necrològiques 
Països Catalans
 4 de gener - Barcelona: Agustí Torres, catedràtic de lletres humanes a la universitat de Cervera.
 16 d'agost - Vilanova i la Geltrú, Garraf: Manuel de Cabanyes i Ballester, poeta preromàntic en llengua castellana.

Resta del món

 5 de juliol, Saint-Loup-de-Varennes (França): Joseph-Nicéphore Niépce, inventor francès i pioner de la fotografia (n. 1765).

 29 de juliol: William Wilberforce, diputat abolicionista del Parlament del Regne Unit (n. 1759).
 15 d'octubre, Neuilly-sur-Seine: Madame Cavé, pintora i professora francesa (n. 1806).
 29 de setembre, El Escorial: Ferran VII, rei d'Espanya.
 30 de setembre, Riga, Letònia: Anton Ludwig Heinrich Ohmann, cantant, director d'orquestra, violinista i compositor alemany.
 20 de novembre, Roma: Maria Rosa Coccia, clavicembalista i compositora italiana, Mestra de capella.

Referències