10 de març

El 10 de març és el seixanta-novè dia de l'any del calendari gregorià i el setantè en els anys de traspàs. Queden 296 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 988 - (aquest o algun altre dia del mes de març) Principat de Catalunya: Borrell II no renova el jurament de fidelitat al rei de França: esdevé, de facto, comte independent i comença a encunyar moneda pròpia; aquesta independència la confirmarà legalment el tractat de Corbeil de 1258).
 1405: després de visitar a l'antipapa Benet XIII a Avinyó, Martí l'Humà, Rei d'Aragó, arriba a Barcelona.
 1409: una butlla papal de Benet XIII converteix el monestir de Montserrat de priorat en abadia.
 1885: es lliura al rei Alfons XII el Memorial de Greuges, document on consten reivindicacions polítiques i econòmiques vers el tracte rebut a Catalunya per part d'Espanya.
 1908: S'inauguren les obres d'obertura de la Via Laietana de Barcelona (la Reforma, popularment).
 1921: Comença la Conferència Internacional de Comunicacions i Trànsit al Saló de Cent de Barcelona, organitzada per la Societat de Nacions.
 1923: El dirigent de CNT Salvador Seguí i Rubinat és assassinat a trets al carrer de la Cadena per pistolers del Sindicat Lliure.
 1995: Es reinaugura a Tarragona el Teatre Metropol, edifici modernista de 1908, de Josep Maria Jujol, la restauració del qual fou guardonada amb el premi FAD d'Arquitectura 1996.
 1996: L'Assemblea d'Okupes de Barcelona ocupa l'antic Cinema Princesa, ubicat a la Via Laietana.
 2012: Se celebra l'assemblea constituent de l'ANC al Palau Sant Jordi de Barcelona.

Resta del món
 241 aC, mar Tirrena, prop de les illes Eguses: els romans hi derroten la marina cartaginesa a la Batalla d'Egusa, amb la qual acaba la Primera Guerra Púnica.
 1126: Alfons VII entra en Lleó i es proclama rei de Castella i Lleó.
 1526: L'Emperador Carles V es casa en Sevilla amb la seva cosina, la infanta Isabel de Portugal i d'Aragó.
 1535: Es descobreixen casualment les illes Galápagos, quan el religiós dominic Fra Tomás de Berlanga es dirigia al Perú.
 1814: Napoleó Bonaparte és derrotat en la Batalla de Laon a França.
 1814: Ferran VII torna a Espanya i abolís la Constitució Espanyola de 1812
 1820: Inici del Trienni Liberal. Ferran VII jura la Constitució Espanyola de 1812.
 1840, Nàpolsː s'hi estrenà La vestale, de Saverio Mercadante, amb llibret de Salvadore Cammarano, al Teatro San Carlo.
 1848: el Tractat de Guadalupe-Hidalgo és ratificat pel senat dels Estats Units, posant fi a la guerra amb Mèxic.
 1862ː França i el Regne Unit reconeixen la independència de Zanzíbar.
 1876: Alexander Graham Bell realitza amb èxit la seva primera prova de telèfon.
 1945: l'aviació nord-americana bombardeja Tòquio, matant 100.000 persones.
 1959, Tibet: després de 10 anys d'ocupació xinesa hi comença una revolta que costarà la vida a centenars de milers de ciutadans i que portarà a l'exili el dalai-lama Tenzin Gyatso.
 1969, Nova York: es comença a distribuir la novel·la The Godfather de Mario Puzo, publicada per G. P. Putnam's Sons.
 1977, Ithaca (Nova York), EUA: un equip d'astrònoms de la Universitat Cornell, encapçalats per James L. Elliot, confirmen l'existència dels anells d'Urà.
 1990, Haití, Prosper Avril és enderrocat per un cop d'estat.
 1991: les tropes nord-americana abandonen el Golf Pèrsic en finalitzar la Guerra del Golf.
 2001, Europa: Es funda la Free Software Foundation Europe, una organització no governamental i sense ànim de lucre, que treballa en tots els aspectes relacionats amb el programari lliure, especialment el projecte GNU, a Europa.

Naixements 
Països Catalans
 1452, Sos, Regne d'Aragó: Ferran el Catòlic, rei de la Corona d'Aragó.
 1854, Pollença, Mallorca: Miquel Costa i Llobera, poeta mallorquí (m. 1922).
 1858, Sabadell, Vallès: Josep Mir i Marcet, metge i regidor de Sabadell.
 1878, Valènciaː Amelia Cuñat i Monleón, dibuixant, ceramista i col·leccionista de ceràmica valenciana (m. 1946).
 1906, Torregrossa, Pla d'Urgell: Miquel Badia i Capell, polític català.
 1908, Osseraː Sofia Montaner i Arnau, trementinaire catalana, la darrera que va exercir aquest ofici (m. 1996).
 1912, Reusː Josefina Oliva i Teixell, geògrafa, arqueòloga i historiadora catalana, exiliada i nacionalitzada a Mèxic (m. 2007).
 1933, Tortosa: Zoraida Burgos i Matheu, escriptora i bibliotecària catalana.
 1960, Artesa de Segre: Àngels Ponsa i Roca, professora i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
 1968, el Grau de Gandiaː Maria Josep Escrivà i Vidal, poeta i narradora valenciana.
 1978, Barcelona: Marta Torné i Gràcia, actriu i presentadora de televisió.

Resta del món
 1415, Moscou, Gran Ducat de Moscouː Basili II, Gran Príncep de Moscou de 1425 a 1462 (m. 1462).
 1760, Madrid: Leandro Fernández de Moratín, poeta i dramaturg espanyol.
 1749, Ceneda, Itàlia: Lorenzo da Ponte, poeta i llibretista italià (m. 1838)
 1776, Hannover, Lluïsa de Mecklenburg-Strelitz, reina de Prússia (m. 1810).
 1787, Granada: Francisco Martínez de la Rosa, poeta, polític i dramaturg espanyol i president del consell de Ministres d'Espanya.
 1844, 
 Pamplona, Navarra: Pablo Sarasate, violinista i compositor navarrès.(m. 1908).
 Londres: Marie Spartali Stillman, pintora prerafelita britànica, per a molts la millor artista d'aquest moviment (m. 1927).
 1847, Liverpoolː Katherine Sheppard, política feminista i sugragista neozelandesa (m. 1934).
 1861, First Nation (Canada): Pauline Johnson, també coneguda com a Tekahionwake escriptora iroquesa. Era filla del cabdill mohawk Teyonnhehkewea i d'una anglesa. (m. 1913).
 1865, Pequín (Xina): Tang Sitong, filòsof i polític xinès (m. 1898).
 1867, Lió, França: Hector Guimard, arquitecte i decorador, principal de l'Art Nouveau a França (m. 1942).
 1876, Cambridge, Massachusetts: Anna Hyatt Huntington, escultora nord-americana i mecenes de les arts (m. 1973).
 1885, Sant Petersburg, Rússia: Tamara Karsàvina, ballarina russa (m. 1978).
 1888, Dublín, Irlanda: Barry Fitzgerald, actor irlandès.(m. 1961).
 1892:
 Towanda, Pennsilvània (Estats Units): Gregory La Cava, director de cinema estatunidenc (m. 1952).
 Le Havre, França: Arthur Honegger, compositor franco-suís (m. 1955).
 Werneth, Oldham, Gran Manchester: Eva Turner, soprano anglesa (m. 1990).
 1920, Ville-d'Avray, Hauts-de-Seine, França: Boris Vian, músic i escriptor francès. (m. 1959).
 1923, Merriman, Nebraska, (EUA): Val Logsdon Fitch, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1980
 1924, Leeds, Yorkshire, Anglaterra: Angela Morley, compositora i directora d'orquestra anglesa (m. 2009).
 1928, Campo de Criptanaː Sara Montiel, vedet, cantant de cuplets i actriu (m. 2013).
 1934, Bombai: Bhupen Khakhar, artista indi.
 1935, Saragossa, Aragó: José Antonio Labordeta, escriptor i cantautor aragonès (m. 2010)
 1936, 
 Montevideo: Alfredo Zitarrosa, cantant, compositor, poeta, escriptor i periodista uruguaià (m. 1989).
 Valais, Suïssa: Joseph Blatter, president de la FIFA.
 1938, Varsòvia: Anna Wierzbicka, lingüista especialitzada en semàntica i lingüística comparada.
 1940, Estats Units: Chuck Norris, karateka i actor de cinema.
 1947, Port Alberni, Colúmbia Britànica: Kim Campbell, política canadenca, ha estat Primera Ministra del Canadà.
 1958, Meadville, Pennsilvània, Estats Unitsː Sharon Stone, actriu, model, i productora estatunidenca.
 1974, Santiago de Xile: Cristián de la Fuente, actor xilè.
 1981:
 Camerun: Samuel Eto'o, futbolista.
 Karditsa, Grècia: Efthimis Kulukheris, futbolista grec.
 1997, Cehegín: Ana Carrasco Gabarrón, pilot de motociclisme espanyola.
 2001, Hammond, Louisiana: Alyssa Carson, astronauta i conferenciant estatunidenca.

Necrològiques 
Països Catalans
 1820 - Barcelona: Joan Antoni Desvalls, hisendat i científic català.
 1908 - Barcelona: Antoni Aulèstia i Pijoan escriptor i historiador català.(n. 1849)
 1923 - Barcelona: Salvador Seguí, el Noi del Sucre, sindicalista català, en ser assassinat (n. 1886).
 1977 - Sabadell (Vallès Occidental): Josep Rosell i Casablancas, escriptor i amant de l'esport de Sabadell.
 1981 - Moscou: Mariana Gonxarov, il·lustradora i dissenyadora russa establerta a Barcelona als anys vint (n. 1904).
 1987 - Castelló de la Plana, Plana Alta: Àngel Sánchez Gozalbo, escriptor valencià (n. 1894).
 1995 - Barcelona: Ovidi Montllor, actor i cantant alcoià (n. 1942).

Resta del món
 1832 - Evesham, Worcestershire, Regne Unit: Muzio Clementi, compositor, intèrpret virtuós d'instruments de tecla, professor, editor musical i constructor de pianos d'origen italià establert a Anglaterra (n. 1752).
 1859 - Vienaː Pauline Schöller, soprano austríaca (m. 1941).
 1872 - Pisa, Regne d'Itàlia: Giuseppe Mazzini, polític, periodista i patriota italià (n. 1805).
 1913 - Auburn, Nova York (EUA): Harriet Tubman, abolicionista afroamericana, que lluità per la llibertat i els drets de les dones, i contra l'esclavitud i el racisme.
 1940 - Moscou, URSS: Mikhaïl Bulgàkov, escriptor (n. 1891).
 1944 - Hilterfingen (Països Baixos): Marie Wuytiers, pintora i dibuixant holandesa (n. 1865).
 1962 - Madrid, Espanya: Joan March, contrabandista i financer mallorquí (n. 1880).
 1966 - Amersfoort, Utrecht (Països Baixos): Frits Zernike, físic neerlandès, Premi Nobel de Física de l'any 1953 (n. 1888).
 1985 - Moscou, URSS: Konstantín Txernenko, polític soviètic, màxim dirigent de l'URSS entre 1984 i 1985.
 1986 - Torrance, Califòrnia, Estats Units: Ray Milland, actor, director de cinema i productor britànic (n. 1905).
 1988 - Oxford, Anglaterra: Andy Gibb, cantant i compositor de música Pop (n. 1958).
 1998 - Los Angeles, Califòrnia: Lloyd Bridges, actor (n. 1913).
 2012 - 
 París, França: Moebius, dibuixant de còmics i il·lustrador francès (n. 1938).
 Atenes: Domna Samiou, cantant i investigadora de la música popular grega (n. 1928).
 2016 - Londresː Anita Brookner, premiada novel·lista i historiadora de l'art anglesa (n. 1928).
 2017, Londres, Anglaterra: John Surtees va ser un pilot anglès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1 i del Campionat Mundial de motociclisme.
 2021:
 Nairobi, Kenya: Ali Mahdi Muhammad, expresident de Somàlia.
 Moscou, Rússia: Liudmila Liàdova, compositora, pianista i cantant russa.
 Bissau, Guinea Bissau: Manuel Saturnino, exprimer ministre de Guinea Bissau.

Festes i commemoracions 
 Santoral
 Sant Simplici I, papa; 
 Sant Codrat de Corint, metge màrtir; 
 Sant Macari I de Jerusalem, bisbe de Jerusalem; 
 beata Marie-Eugénie Milleret de Brou, fundadora de les Germanetes de l'Assumpció; 
 serventa de Déu Maria Gay i Tibau, fundadora de les Religioses de Sant Josep de Girona.
 En el luteranisme i anglicanisme: Harriet Tubman i Sojourner Truth, renovadores de la societat.

Referències 

10