alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
430



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Arle (Gàl·lia): intent de setge de la ciutat per part dels visigots, sense èxit.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 28 d'agost - Hipona (Numídia): Agustí d'Hipona, un dels pares de l'Església (n. 354).

Referències 

Anys del segle V
431



Esdeveniments 
 Al concili d'Efès es declara el nestorianisme una heretgia

Necrològiques 
 Mort del rei dels francs Faramon: divisió entre francs salis (sota Clodió el del Cabell Llarg, probable fill de Faramon) i francs ripuaris.

Anys del segle V
432



Esdeveniments 
 31 de juliol - Sixt III és elegit Papa.
 El rei Rus unifica als huns.
 Sant Patrici arriba a Irlanda.

Naixements

Necrològiques 
 27 de juliol - Papa Celestí I

Referències 

Anys del segle V
433

El 433 (CDXXXIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Petroni Màxim esdevé cònsol de l'Imperi Romà d'Occident.
 Pere Crisòleg esdevé el primer arquebisbe metropolità de Ravenna.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V
434



Esdeveniments 
 Àtila obté el poder dels huns
 El general Aspar és derrotat pels Vàndals del Nord d'Àfrica i és nomenat cònsol a Roma

Necrològiques 
 Ruas, rei dels Huns

Anys del segle V
435

El 435 (CDXXXV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inici de la construcció de Chichén Itzá a Yucatán.
 Mausoleu de Gal·la Placídia.

Anys del segle V
438

El 438 (CDXXXVIII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 15 de febrer: entra en vigor el Codex Theodosianus a l'Imperi Romà d'Orient.

Referències 

Anys del segle V
439

El 439 (CDXXXIX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 1 de gener: entra en vigor el Codex Theodosianus a l'Imperi Romà d'Occident.

Referències 

Anys del segle V
441

El 441 (CDXLI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Valentinià III envia un exèrcit per combatre els bagaudes a la zona de l'Ebre.
 Els huns envaeixen els Balcans
 Els sueus conquereixen Sevilla

Anys del segle V
442



Esdeveniments 
 Els romans signen un tractat amb el rei dels vàndals Geiseric, pel qual admeten el seu dret sobre les terres d'Àfrica del Nord
 Guerra entre Pèrsia i l'Imperi Romà d'Orient per Armènia
 Epidèmia de pesta inguinal a Itàlia 

Anys del segle V
443

El 443 (CDXLIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els burgundis es tornen plenament sedentaris
 Tractat de pau entre els romans d'Orient i els huns

Anys del segle V
446



Esdeveniments 
 Reliquiari, el rei dels sueus, es converteix al catolicisme. Els sueus dominen tota la península Ibèrica excepte la Tarraconense
 Xina envaeix Xampa, ocupa la capital Campapura i imposa tribut al país.

Naixements

Necrològiques 
 

Anys del segle V
447

El 447 (CDXLVII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Terratrèmol a Constantinoble
 Els huns derroten els romans i els imposen un tribut molt elevat
 Primer regne dels saxons a Anglaterra

Anys del segle V
448



Esdeveniments 
 Comença el regnat de Requiari, rei dels sueus
 Condemna del monofisisme de Jesús com a heretgia
 Intents per part de Roma de detenir els avenços d'Àtila mitjançant pactes

Naixements

Necrològiques 
 Mort del rei dels francs salis, Clodió el del Cabells Llargs. Tres fills el succeeixen a Tournai, Cambrai i Therouane

Anys del segle V
449



Esdeveniments 
 Ilerda és destruïda per atacs sueus i bagaudes.
 Invasió de Gran Bretanya per part dels anglosaxons
 La vila estava en poder dels gots, qui ocupaven les terres compreses entre els Pirineus i els rius Llobregós i Segre.

Naixements

Necrològiques 
 

Anys del segle V
450



Esdeveniments 
 Inici de la construcció de les basíliques de Sant Pere de Terrassa, Santa Maria de Terrassa i Sant Miquel de Terrassa a causa de la fundació del Bisbat d'Egara pel bisbe de Barcelona, Nundinari.

Naixements

Necrològiques 
 

 27 de novembre - Roma: Gal·la Placídia, princesa romana, que visqué un temps a Barcelona.

Referències 

Anys del segle V
451



Esdeveniments 
 Àtila, rei dels huns, és derrotat pel general romà Aeci el 20 de setembre als Camps Catalàunics
 Jerusalem esdevé un patriarcat
 Concili ecumènic de Calcedònia
 Rebel·lió d'Ankl a Armènia contra la imposició del mazdeisme als cristians armenis.

Naixements

Necrològiques 
 Teodoric I de Tolosa, rei dels visigots.

Anys del segle V
452

El 452 (CDLII) fou un any de traspàs iniciat en dimarts pertanyent a les darreries de l'edat antiga.

Esdeveniments 
 Es condemna l'adoració a elements naturals com un signe de paganisme
 Els huns fan una nova incursió al nord d'Itàlia, saquejant Pàdua i Verona. Fundació de Venècia per part d'alguns supervivents
 El Papa Lleó I pacta amb els cabdills huns perquè respectin Roma.

Naixements

Necrològiques

Referències 

Anys del segle V
453



Esdeveniments 
 Els gèpides, sota Ardaric, es fan independents dels huns.
 La mort d'Àtila en circumstàncies que no coneixem exactament, faria que en poc temps es dissolgués l'exèrcit i el seu imperi.

Anys del segle V
454

El 454 (CDLIV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Batalla de Nedao
 Els vàndals annexionen les Balears al seu regne del nord d'Àfrica.

Naixements 
 Teodoric el Gran

Necrològiques 
 Aeci

Anys del segle V
455



Esdeveniments 
 Les Illes Balears són ja ocupades pels vàndals.
 16 de març - Valentinià III és assassinat per antics soldats d'Aeci, com a venjança de l'assassinat d'Aeci per Valentinià l'any anterior.
 17 de març - Petroni Màxim esdevé Emperador de Roma. És assassinat dos mesos més endavant per una multitud enfurismada.
 2 de juny - Genseric lidera els vàndals a Roma, i saqueja la ciutat durant un període de dues setmanes.
 9 de juliol - Avit, comandant militar romà, és proclamat emperador a Tolosa.

Naixements

Necrològiques 
 Julià Eclanense
 16 de març - Roma: Valentinià III, emperador romà d'Occident (424 - 455). (n. 419)
 31 de maig: Petroni Màxim, emperador romà d'Occident (17 de març al 31 de maig del 455). (n. 388)

Anys del segle V
456

El 456 (CDLVI) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els gots vencen els sueus a la batalla del riu Órbigo, prop d'Astorga.

Anys del segle V
457



Esdeveniments 
 Majorià és proclamant emperador de l'Imperi Romà d'Occident
 Flavi Valeri Lleó esdevé emperador romà d'Orient
 Khilderic I succeeix Meroveu com a rei dels francs (podria haver estat el 458).
 Hormizd III és coronat rei de Pèrsia.

Naixements

Necrològiques 
 Marcià, emperador romà d'Orient.

Anys del segle V
458



Esdeveniments 
 Els romans són novament derrotats a Germània
 Gennadi I és nomenat patriarca de Constantinoble
 Fundació de Tbilissi, actual capital de Geòrgia

Necrològiques 
 3 de juliol: Anatoli de Constantinoble, Patriarca de Constantinoble.
 Nulji, rei de Silla, Corea.

Anys del segle V
459

El 459 (CDLIX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Ricimer és nomenat cònsol de l'Imperi Romà d'Occident.

Referències 

Anys del segle V
461

El 461 (CDLXI) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inici del regnat de Libi Sever
 Concili a Tours

Necrològiques 
 10 de novembre - Roma (Itàlia): Papa Lleó I, clergue catòlic italià.

Anys del segle V
462

El 462 (CDLXII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els visigots de Teodoric II ocupen Narbona.
 Fundació a Constantinoble del Monestir de Studios.

Anys del segle V
466

El 466 (CDLXVI) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Euric incorpora la zona costanera de la Tarraconense i la Vall de l'Ebre al Regne visigot de Tolosa

Anys del segle V
467



Esdeveniments 
 Divisió de l'imperi Gupta (Índia)
 12 d'abril - Procopi Antemi esdevé emperador romà d'Occident.

Naixements

Necrològiques

Referències 

 

Anys del segle V
468



Esdeveniments 
 El rei visigot Euric comença la campanya a Espanya
 Massacre de jueus a Pèrsia, acusats de matar dos mags
 Apareix la Novelae Posttheodosinae que té per base el Codex Theodosianus de Teodosi II d'Orient, portat a l'Occident per Valentinià III el 439.

Naixements

Necrològiques 

Anys del segle V
469



Esdeveniments 
 Batalla de Déols esdevinguda a la Gàl·lia entre els bretons de Riothamus, aliat de l'Imperi Romà d'Occident contra els visigots d'Euric després de la crida de l'emperador Procopi Antemi per defensar Aquitània.
 La festa de Sant Valentí de Roma es fixa el 14 de febrer

Anys del segle V
470

El 470 (CDLXX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els visigots ocupen la totalitat de la Tarraconense.
 Euric, rei visigot, evita la invasió britana

Naixements 
 Mozi, filòsof xinès fundador del moïsme

Anys del segle V
471

El 471 (CDLXXI) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Aspar i els seus fills són assassinats a Constantinoble.
 Inici del regnat de Teodoric el Gran entre els ostrogots.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V
473

L' any 473 (CDL XXIII) va ser un any comú que va començar en dilluns segons el calendari julià. En aquest moment, era conegut com l'any del Consolat de Leo sense col·lega (o, amb menys freqüència, any 1226 Ab urbs condita). La denominació 473 per a aquest any s'ha fet servir des del període medieval, quan la Anno Domini va esdevenir el sistema natural de documentar els anys a Europa.

Esdeveniments 
 Fundació de Kent
 3 de març - Gundobad (nebot del Ricimer) nomina Gliceri com a emperador de l'Imperi Romà d'Occident. L'Emperador Lleó I el Traci es nega a reconèixe'l i tria Julius Nepos com a candidat.
 25 d'octubre - Lleó I concedeix al seu net Lleó II, de 6 anys, el títol de César.

Naixements 
 Xiao Zhaoye, Emperador xinès (m. 494)

Morts 
 Eutimi el Gran, bisbe de Palestina (b. 377) 
 Gondioc, rei de Burgundi

Referències 

Anys del segle V
475



Esdeveniments 
 Ròmul Augústul, darrer emperador de Roma
 Incendi de la biblioteca de Constantinoble, amb la destrucció de més de 120000 volums
 Recull de lleis dels gots sota el poder d'Euric

Anys del segle V
476



Esdeveniments 
 Caiguda de l'Imperi Romà d'Occident.
 4 de setembre - Imperi Romà: Ròmul Augústul esdevé el darrer emperador de l'imperi Romà d'Occident en ser deposat per Odoacre, el qual es proclama rei d'Itàlia.
 Cartago: Els vàndals de Genseric signen la pau amb els romans d'Orient de Zenó.

Naixements

Necrològiques

Referències 

Anys del segle V
478

El 478 (DCLXXVIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Primer document (xinès) sobre el rei del Japó.
 Els ostrogots marxen sobre Constantinoble.

Anys del segle V
480



Esdeveniments 
 Els búlgars, possible escissió dels huns, s'instal·len al Danubi

Naixements 
 Boeci, filòsof romà
 Gelimer, darrer rei dels vàndals
 Benet de Núrsia, abat fundador de l'orde benedictí.

Anys del segle V
482

El 482 va ser un any comú començat en divendres

Esdeveniments 
 Sidoni Apol·linar escriu sobre els costums gals
 Zenó (emperador) intenta reunificar l'església oriental i occidental sense èxit

Naixements 
 Justinià I (data probable)

Anys del segle V
484



Esdeveniments 
 Els bisbes de Mallorca, Menorca i Eivissa: Helias, Macarius i Opilio, assisteixen al Concili de Cartago

Necrològiques 
 Euric, rei visigot

Anys del segle V
486

El 486 (CDLXXXVI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Clodoveu I lidera un exèrcit que pacifica la regió dels francs. Es considera el fet que marca el naixement de França.

Anys del segle V
490

El 490 fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Teodoric el Gran i Odoacre s'enfronten pel control d'Itàlia.
 Ruptura entre el patriarca d'Alexandria i el de Constantinoble.

Anys del segle V
491

El 491 (CDXCI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'església d'Armènia se separa de la catòlica.

Necrològiques 
 9 d'abril: Zenó, emperador romà d'Orient.

Anys del segle V
495

El 495 (CDXCV) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 El papa afirma que el poder espiritual és superior al polític.
 Construcció del monestir de Shaolin.

Anys del segle V
496

El 496 (CDXCVI) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 El Papa Anastasi II comença el seu pontificat.

Naixements 
 Gao Huan

Necrològiques 
 Papa Gelasi I

Anys del segle V
497

El 497 (CDXCVII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Llibre sagrat del jainisme, Siddantha
 Els francs derroten els alamans

Necrològiques 
 Hàixim ibn Abd-Manaf, avantpassat de Mahoma

Anys del segle V
498

El 498 (CDXCVIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'Imperi Romà d'Orient adopta el sistema numèric i monetari grec.
 Kobad I, amb el suport dels huns entra a Ctesifont i va recupera el tron de l'Imperi Sassànida, deposant Zamasp.
Anys del segle V

Referències
500



Esdeveniments 
 Gàl·lia - durant la primavera, s'inicia una campanya dels francs contra els burgundis. Clodoveu I venç Gundebald al riu Ouche prop de Dijon gràcies a la deserció de Godegisil; Gundebald es refugia a Avinyó mentre Clodoveu pren Lió i Viena, i els ostrogots avancen lentament per la Provença.
 Regne d'Itàlia - vers la fi de setembre Teodoric, rei dels Ostrogots parteix de Ravena vers Roma, on entra solemnement. Hi publica un edicte (Edictum Theodorici) amb la intenció d'imposar el dret romà sobre tots els habitants, independentment del seu origen. Es restaura l'organització política i administrativa (Senat, prefectes, governadors de província i curials municipals).
 Península del Yucatán - es funda la ciutat d'Uxmal (data aproximada).
 Península del Yucatán - es funda la ciutat de Tikal (data aproximada).

Naixements 
 Abid ibn al-Àbras, poeta àrab.
 Erzhu Shilong, alt oficial del regne de Wei del Nord (m. 532).
 Bayeux - Marculf, abat franc i sant (m. 588).
 Dara - Pere Patrici el Mestre, historiador romà d'Orient.

Necrològiques 

 Einion Yrth ap Cunedda, rei de Gwynedd.
 Just d'Acerenza, bisbe romà.
 Toul - Ors de Toul, bisbe franc i sant.
 Zu Chongzhi, matemàtic i astrònom xinès (b. 429).

Anys del segle V
1601



Esdeveniments 
 Primera reglamentació sobre la pobresa a Anglaterra
 Matteo Ricci, missioner jesuïta, arriba a la Xina
 Publicació de Hamlet

Naixements 
 Fermat, matemàtic francès
 El rei Lluís XIII de França
 Baltasar Gracián, autor espanyol
 Alonso Cano Pintor i escultor espanyol.

Necrològiques 
Món
 24 d'octubre - Praga, (Bohèmia): Tycho Brahe, astrònom danès. (n. 1546)

Dècada del 1600
1602

El 1602 (MDCII) fou un any comú començat en dimarts segons el còmput del calendari gregorià. Pertany al  i per tant a l'edat moderna.

Esdeveniments 
 Perot Rocaguinarda inicia el seu domini sobre la Plana de Vic
 Joan de Ribera esdevé virrei de València
 Caravaggio pinta La inspiració de sant Mateu i Amor Vincit Omnia, entre altres obres destacades
 Fundació de la Companyia Neerlandesa de les Índies Orientals
 Shakespeare escriu Troilos i Crèssida (data probable)
 Batalla de Kinsale on els anglesos avancen en la seva conquesta d'Irlanda
 Karel van Mander pinta El jardí de l'amor
 Fi del Marquesat de Finale com a estat independent, annexionat a Gènova
 S'estableix la borsa d'Amsterdam, la més antiga del món
 Construcció del Palazzo Farnese a Piacenza
 Vincenzio Cascarido descobreix el sulfur de bari
 S'inicia la publicació del Theatrum Chemicum, el tractat d'alquímia més rellevant del renaixement
 Tommaso Campanella publica l'obra utòpia Civitas solis
 Espanya perd oficialment la possessió de Califòrnia
 Reial Monestir de Poblet: Elecció de Simó Trilla com el que seria l'últim abat perpetu d'aquest Monestir.

Naixements 
 14 de febrer: Crema, Llombardia (República de Venècia): Francesco Cavalli, compositor italià (m. 1676).
 2 d'abrilː Ágreda, Soriaː María Jesús de Ágreda, religiosa castellana, escriptora i mística i consellera de Felip IV (m. 1665).
 14 de juliol - Pescina (llavors Regne de Nàpols, territori de la Corona d'Aragó, avui Itàlia):Cardenal Mazzarino o Mazarin, nascut Giulio Raimondo Mazzarino,va ocupar el càrrec de primer ministre de França des del 1642, fins a la seva mort (m. 1661).
 20 de novembre, Magdeburg, Alemanya: Otto von Guericke, físic alemany.
 27 de novembre, Milà, Itàlia: Chiara Margarita Cozzolani, compositora, cantant i monja benedictina (m. ca. 1676).
 Isabel de França, reina consort de Castella d'ascendència borbònica
 Juan Pérez de Montalbán, escriptor castellà

 Maubeuge: Michele Desubleo, pintor flamenc instal·lat des de molt jove a Itàlia

Necrològiques 
 7 de febrer, València: Francesc Agustí Tàrrega, escriptor i canonge valencià (n. 1554).
 1 d'octubre, Valladolid: Hernando de Cabezón, organista i compositor del Renaixement.
 29 de desembre, Florència. República de Florència: Jacopo Corsi, compositor (n. 1561).
 Valls: Epifani Olives i Terès, comissari reial de Felip III de Castella.
 Victòria Farnese, noble parmesana
 Hernando de Cabezón, organista
 Li Zhi, filòsof xinès pioner en l'educació femenina
 Giacomo della Porta, escultor italià
 Sebastiano Filippi, pintor manierista
 Francisco Cepeda, missioner

Referències 

Dècada del 1600
1604



Esdeveniments 
 1 de juny: Un grup d'empresaris i d'influents homes de negocis van fundar la Companyia Britànica de les Índies Orientals, i la reina Elisabet I d'Anglaterra li va atorgar el permís exclusiu per comerciar amb les Índies Orientals. Al cap de dos anys ja s'havia construït la primera fàbrica a la badia de Bengala. Els negocis de la Companyia se centraven en el cotó, la seda, els tints i el te. Però els holandesos i els portuguesos també hi tenien interessos comercials a la zona i, per això, el rei Carles II va concedir a la Companyia el dret de capitanejar exèrcits i establir aliances.
 25 d'agost, Londres, Regne d'Anglaterra: Signatura del Tractat de Londres entre Anglaterra i el Regne d'Espanya que va posar fi a la Guerra anglo-espanyola de 1585-1604
 1 de novembre, Londres, Anglaterra: Primera representació documentada d'Otel·lo obra de William Shakespeare.
 Publicació del primer diccionari anglès per ordre alfabètic

Naixements 
 12 d'agost, Japó: Tokugawa Iemitsu, 34è shogun
 Brussel·les: Daniel van Heil, pintor barroc flamenc actiu a Brussel·les entre 1627 i 1664.

Necrològiques 
 8 de novembre: Chiara Matraini, poeta del Renaixement.
 Ludovico Balbi, compositor i religiós venecià de finals del Renaixement italià.

Referències 

Dècada del 1600
1605



Esdeveniments 
 16 de gener, Madrid: Primera edició d'«El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha»
 5 de novembre, Londres, Regne d'Anglaterra: Es descobreix i neutralitza la Conspiració de la pólvora, intent de fer esclatar el parlament anglès, arresten Guy Fawkes, amb uns sequaços.
 Francisco de Quevedo publica el primer dels seus Sueños
 Johann Carolus Publica Relation, el primer diari europeu a Estrasburg
 Inici del pontificat de Pau V

Naixements 
 19 d'abril,  Roma: Orazio Benevoli, compositor italià (m. 1672)

 23 de desembre, Pequín, Xina: Zhu Youxia, Emperador Tianqi, penúltim emperador de la Dinastia Ming (m. 1627).

Necrològiques 
 5 de març - el Vaticà (Roma): Ippolito Aldobrandini, que regnà com a papa amb el nom de Climent VIII (n. 1536).
 27 d'abril - Roma, Estats Pontificis: Lleó XI, Papa de Roma (n. 1536).

Referències 

Dècada del 1600
1606



Esdeveniments 
 Finalitza el trasllat de la cort espanyola a Madrid des de Valladolid, iniciat el 1601
 Es funda el convent de Santa Maria de Gràcia d'Empúries
 Praga: El compositor Joachim Lange publica el recull Cançons alemanyes a tres veus

Naixements 
 26 de gener, Mineo (Catania): Ludovico Buglio, jesuïta italià, missioner a la Xina (m. 1682).
 15 de juliol, Leiden (Països Baixos): Rembrandt van Rijn, pintor neerlandès.

Necrològiques 
 20 de gener - Macau (Colònia portuguesa a la Xina): Alessandro Valignano, jesuïta italià, missioner al Japó (n. 1539).
 Guy Fawkes

Referències 

Dècada del 1600
1607



Esdeveniments 
 Es regula la sobirania d'Andorra
 14 de maig, Colònia de Virgínia, Regne d'Anglaterra: fundació de Jamestown, primer assentament britànic permanent a Amèrica

Naixements 
 15 d'octubre, Le Havre: Madeleine de Scudéry, escriptora i literata francesa.

 5 de novembre, Colònia: Anna Maria van Schurman, pintora, gravadora, poeta i erudita germanoholandesa (m. 1678).

Necrològiques 
 27 d'abril, Vic, Principat de Catalunya: Francesc Robuster i Sala, bisbe català (n. 1544).
 11 de maig, Salerno-Campagna (Regne de Sicília): Michele Ruggieri, jesuïta italià, missioner a la Xina (n. 1543).
 25 de maig, Florènciaː Maria Maddalena de' Pazzi, noble toscana, religiosa carmelita, mística i escriptora (n. 1566).
 28 de juny, Nàpols: Domenico Fontana ,arquitecte i urbanista suís, que va actuar sobretot a Roma i Nàpols durant el Renaixement tardà (n. 1543).

 Girona, 30 d'octubre: Antoni Vicenç Domènec, historiador i dominic.

Referències 

Dècada del 1600
1608



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Ús del telescopi
 Als Països Baixos s'usa per primer cop un xec
 Fundació de Quebec
 Fundació de la universitat d'Oviedo
 Fundació del Paraguai pels jesuïtes

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 15 d'octubre - Faenza, Emília-Romanya (Itàlia): Evangelista Torricelli, físic i matemàtic italià (m. 1647).
 9 de desembre - Londres (Anglaterra): John Milton, poeta i assagista anglès, autor dEl paradís perdut (m. 1674).
 Carmona: Alfonso de Sotomayor, 108è President de la Generalitat de Catalunya.

 Necrològiques 
Països Catalans
 24 de desembre - Barcelona: Àngela Margarida Prat, Àngela Serafina'', religiosa catalana (m. 1543).
Resta del món
 2 de novembre, Lleó: Bernat Català de Valleriola i Vives de Canyamars''', poeta valencià, cavaller de l'Orde de Calatrava i president fundador de l'Acadèmia dels Nocturns (n. 1568).

Referències 

Dècada del 1600
1610



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 7 de gener - Pàdua (Itàlia): Galileo Galilei descobreix tres dels satèl·lits galileans de Júpiter: Ió, Europa i Cal·listo.
 11 de gener - Pàdua (Itàlia): Galileo Galilei descobreix el quart satèl·lit galileà: Ganimedes.
 15 de juny: embarquen al port dels Afalacs, al delta de l'Ebre, els moriscos catalans, uns quatre mil, i els aragonesos, cap a quaranta mil, expulsats dels territoris de la monarquia hispànica.
 Revolta d'Espadà.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 7 de març - Barcelona (Barcelonès): Miquel Parets i Alaver, assaonador i cronista.
 17 de juny - Turebygård: Birgitte Thott, escriptora i traductora danesa, erudita i feminista (m. 1662).
 15 de desembre, Anvers: David Teniers el Jove, pintor barroc flamenc.

Necrològiques 
 6 de març, Roma: Benet Perera, filòsof, lingüista i teòleg valencià (n. ca. 1535).
 11 de maig, Pequín, la Xina: Matteo Ricci, missioner jesuïta, introductor del cristianisme a la Xina (n. 1552).
 24 de maig de 1610, Mühlhausen, Turíngia: Joachim a Burck, compositor
 18 de juliol, Porto Ercole: Caravaggio, pintor llombard, el més important de l'escola naturalista de finals del  (n. 1571).
 27 d'agost, St Albans, Anglaterra: Anne Bacon, erudita autora de la traducció del llatí de lApologie of the Anglican Church'', de John Jewel (n. 1528).
 31 de desembre, Leiden, Països Baixos: Ludolph van Ceulen''', matemàtic holandès (n. 1540).

Referències 

Anys del segle XVII
1611



Esdeveniments

Naixements 
 6 de febrer - Pequín: Emperador Chongzhen, setzè i últim emperador de la Dinastia Ming de la Xina (m. 1644).
 4 de maig -Roma: Carlo Rainaldi, arquitecte italià del període Barroc (m. 1691).

Necrològiques 
Països Catalans
 Agost - Barcelona (el Barcelonès): Antoni Clarassó i Terès, vicari general de l'arquebisbat de Tarragona.
Món
 5 de març - Mimasaka (Japó): Shimazu Yoshihisa, samurai (n. 1533).
 Japó: Izumo no Okuni, creadora del teatre kabuki (n. c. 1572).

Referències 

Anys del segle XVII
1612



Esdeveniments 
 Judici contra la comtessa Elizabeth Bathory, suposada Dràcula, famosa assassina
 Galileo Galilei observa Neptú per primera vegada.
 Bernardo de Sandoval i Rojas, Inquisidor general, publica una nova edició de lIndex Librorum Prohibitorum''

 Naixements 
 Barcelona: Josep de Magarola i de Grau, 104è President de la Generalitat de Catalunya.

 20 de març, Northampton: Anne Bradstreet, la primera escriptora i poeta estatunidenca a publicar un llibre (m. 1672)
 2 d'agost, Ljouwert: Saskia van Uylenburgh, model neerlandesa, que fou dona i model del pintor Rembrandt van Rijn (m.1642).
 Châteaudun, França: Nicolas Chaperon, pintor, dissenyador i gravador del classicisme francès, dins del corrent de l'aticisme.
 Gaoyou, Jiangsu, Xina: Wu Sangui, general dinastia MIng (m. 1678).

 Necrològiques 
 10 d'abril, Istanbul: Sunullah Efendi, xaikh al-Islam de l'Imperi Otomà.
 30 d'agost, Macau (Xina): Francesco Pasio, jesuïta italià, missioner a la Xina i al Japó (n. 1554).
 3 de setembre, Castrovirreyna, Perúː Isabel Barreto de Castro, navegant espanyola, considerada la primera almirall (n. 1567).
 setembre, Florència, República de Florència: Giovanni Bardi, militar, literat i músic impulsor de la Camerata Fiorentina.
 Viena: Johann Rasch, compositor del Renaixement.
 Frankfurt del Main: Marten van Valckenborch''', pintor renaixentista flamenc especialitzat en la pintura de paisatge.

Referències 

Anys del segle XVII
1613



Esdeveniments 

 7 de febrer: Miquel III Romànov, nebot del desaparegut Ivan el Terrible, és elegit nou tsar, i Rússia recupera l'ordre intern i conté les invasions foranes. Miquel només tenia 16 anys, i el 24 de març, membres del Consell que l'havia elegit van descobrir el jove tsar i la seva mare al monestir d'Ipatiev. Ella va dir que el seu fill era massa jove, però Miquel va acceptar el tron i el 22 de juliol iniciava el seu regnat. De fet, qui va governar va ser el seu pare, Fiodor Nikititx Romànov, aleshores patriarca de Rússia, que va assumir les tasques polítiques del seu fill. La dinastia dels Romànov va regnar a Rússia del 1613 al 1917.
 Comença el colonialisme anglès a l'Índia
 Galileu demostra la rotació del Sol observant les taques solars
 El foc destrueix el teatre Globe de Londres
 L'Imperi Otomà envaeix Hongria

Naixements 
 15 de juliol - Kunshan, Jiangsu, Xina: Gu Yanwu, filòsof i historiador xinès (m. 1682).
 Khushal Khan Khattak, poeta i dirigent paixtu.

Necrològiques 
 16 de novembre - València: Andreu Rei d'Artieda, militar, advocat, poeta i dramaturg valencià (n. 1549).

Referències 

Anys del segle XVII
1615



Esdeveniments

Naixements 
Països Catalans
Món
 15 de març - Papa Innocenci XII (m. 1700)
 Baños de Río Tobía (La Rioja): Benet Ignasi de Salazar, 112è President de la Generalitat de Catalunya (m. 1692)

Necrològiques 
Països Catalans

Món
 27 de març - París: Margarida de Valois, princesa de França i reina de Navarra i de França.
 21 d'octubre - Valenciennes (Comtat d'Hainaut), Adrià de Montigny, pintor

Referències 

Anys del segle XVII
1616



Esdeveniments 

 26 de gener - Cap d'Hornos: fou descobert el Cap d'Hornos per una expedició holandesa encapçalada per Willem Schouten i Jacob Le Maire.
 5 de març: l'Església catòlica condemna el llibre en què el polonès Nicolau Copèrnic exposa les seves teories d'astronomia.
 Execució en massa a Catalunya de bandolers i col·laboradors pel lloctinent duc d'Albuquerque.

Naixements 
Països Catalans
 16 de maig, Serrallonga (Vallespir): Antoni Pau Centena, religiós establert a Barcelona.
Resta del món
 13 de gener, Lilla: Antoinette Bourignon de la Porte, mística i visionària franco-flamenca.
 27 de març, Coria: Beata Maria de Jesus Ruano, escriptora mística
 18 de maig, Stuttgart, Sacre Imperi: Johann Jakob Froberger, compositor i organista alemany del Barroc (m. 1667).
 25 de maig,
 Florència (Gran Ducat de Toscana): Carlo Dolci, pintor italià del Barroc (m. 1686).

 Malachias Siebenhaar, compositor alemany del Barroc distingit principalment com a autor de motets i madrigals.

Necrològiques 
 6 de març - Londres (Anglaterra): Francis Beaumont, actor i dramaturg anglès del teatre elisabetià, conegut sobretot per haver escrit peces teatrals en col·laboració amb John Fletcher (n. 1585)

 23 d'abril:
 Madrid (Espanya): Miguel de Cervantes, escriptor espanyol.
 Còrdova (Espanya): Inca Garcilaso de la Vega, escriptor i historiador peruà.
 23 d'abril (segons el calendari julià) - Stratford-upon-Avon (Regne Unit): William Shakespeare, escriptor i dramaturg anglès.
 1 de juny - Japó: Tokugawa Ieyasu, 32è shogun
 20 d'agost - Barcelona: Ramon d'Olmera i d'Alemany, 84è President de la Generalitat de Catalunya.
 19 de novembre, San Ignacio del Zape (Estat de Durango, Mèxic) : Joan Font i Maduixer, prevere i missioner jesuïta català, mort màrtir a Mèxic. Ha estat proclamat Servent de Déu per l'Església catòlica. (n. 1574)

Referències 

Anys del segle XVII
1617



Esdeveniments 

 30 d'agost: mentre es vetllaven les restes de la monja Rosa de Santa Maria a la catedral de Lima, morta sis dies abans a l'edat de 31 anys, els guàrdies del virrei van haver d'aturar els devots de la difunta per endur-se trossos de la mortalla com a relíquia, mentre l'aclamaven com a santa. Malgrat les precaucions, van haver-li de canviar els hàbits en tres ocasions, i algun irreverent li va tallar un dit del peu. El papa Climent X la va canonitzar el 1671, i així fou la primera santa d'Amèrica, patrona de Lima i el Perú, el Nou Món i les Filipines.

Naixements

Necrològiques 
 Països Catalans
 Miquel d'Aimeric i de Codina, President de la Generalitat de Catalunya.

 Resta del món

 21 de març - Gravesend, Kent, Anglaterra: Pocahontas, princesa nativa americana.
 4 d'abril - Edimburg (Escòcia): John Napier, matemàtic i empresari escocès (n. 1550).
 8 d'agost - Mòdenaː Tarquinia Molza, compositora, cantant, poeta, filòsofa i virtuosa italiana, implicada en el Concerto delle donne (n. 1542).
 24 d'agost - Lima (Perú): Rosa de Lima, religiosa peruana canonitzada per l'Església catòlica (n. 1586).

Referències 

Anys del segle XVII
1618



Esdeveniments 
 23 de maig - Praga (Txèquia): protestants txecs defenestren funcionaris imperials de la ciutat en el que es considera l'inici de la Guerra dels Trenta Anys.
 14 de juny - Amsterdam: Joris Veseler publica el primer diari neerlandès, Courante uyt Italien, Duytslandt, &c..

Naixements 
Països catalans
 12 de juliol, Madrid: Llorenç Matheu i Sanç, jurista, poeta, humanista i polígraf valencià (m. 1680).
 9 de setembre, Martorell: Joan Cererols, compositor català (m. 1676).
 19 de setembre, Peralada: Pràxedis de Rocabertí Safortesa, noble i pedagoga catalana (m. 1665).

Resta del món
 1 de gener, Sevilla: Bartolomé Esteban Murillo, pintor espanyol (m. 1682).
 6 d'abril, París: Jacques Quétif, dominic i bibliògraf francès (m. 1698).
 9 d'abril, Madrid: Agustín Moreto, dramaturg espanyol (m. 1669).
 27 d'abril, Perigús, Nova Aquitània (França): Adrien Greslon, jesuïta francès, missioner al Canadà i a la Xina (m. 1697).
 14 de setembre, Soest (Westfàlia, actual Alemanya): Peter Lely, pintor anglès (m. 1680).

Necrològiques 
Resta del món
 14 de febrer, Còrdova (Andalusia, Corona de Castella): Joan Baptista de la Concepció, frare trinitari castellà, reformador de l'orde trinitari i fundador dels Trinitaris descalços (n. 1561).
 9 de juliol, Macau (Xina): Diego de Pantoja, jesuïta missioner espanyol a la Xina (n. 1571).
 20 d'octubre, Nàpols: Orsola Benincasa, religiosa i mística, fundadora de les Germanes Teatines.
 29 d'octubre, Londres: Walter Raleigh és executat per decapitació. Considerat un mariner i explorador reputat pels anglesos i pirata pels espanyols.
 10 de desembre, Roma: Giulio Caccini, compositor italià (n. 1551)
 Garsten: Sebastian Erthel, monjo, compositor i mestre de capella de Garsten.

Referències 

Anys del segle XVII
1619



Esdeveniments 
 Se celebra el primer dia d'acció de gràcies a Nova Anglaterra, als futurs Estats Units d'Amèrica
 Comença el tràfic massiu d'esclaus negres entre Amèrica i Àfrica
 Expansió d'Holanda pel sud-est asiàtic
 Epidèmia de pesta a Espanya
 El Papa separa els ordes dels caputxins dels franciscans
 Johannes Kepler publica un tractat d'astronomia parlant per primer cop del vent solar
 Lope de Vega publica Fuenteovejuna

Naixements 
 

 6 de març, París (França): Cyrano de Bergerac, escriptor francès (m. 1655).
 6 d'agost, Venècia (República de Venècia): Barbara Strozzi, cantant i compositora italiana (m. 1677).
 29 d'agost, Reims, França: Jean-Baptiste Colbert, economista i polític francès (m. 1683).

Necrològiques 
 2 de març - (Palau de Hampton Court, Londres, Anglaterra): Anna de Dinamarca, princesa danesa de la Casa d'Oldenburg i reina consort d'Anglaterra i d'Escòcia. (n. 1574)
 21 de maig - Pàdua: Hieronymus Fabricius: pioner en l'anatomia i la cirurgia, considerat "pare de l'embriologia" (n. 1533).

Referències 

Anys del segle XVII
1620



Esdeveniments 
Països Catalans
Món
 Cornelius Drebbel construeix el primer submarí conegut, impulsat amb rems.
 6 de setembre - Plymouth (Anglaterra): els anomenats pelegrins salpen a bord del vaixell Mayflower en direcció a Nord-amèrica.
 20 d'octubre - Lluís XIII annexiona al Principat del Bearn a la corona de França.

Naixements 
Països Catalans
 24 de novembre - Riudoms (el Baix Camp): Miquel Gran i Peris, conegut com a Beat Bonaventura Gran, frare franciscà que fou proclamat Beat per l'Església Catòlica
Món
 6 de setembre - Novara, Piemont (actual Itàlia): Isabella Leonarda, compositora italiana del barroc (m. 1704).
 29 de setembre - Tongeren (Principat de Lieja): Joan Lluís d'Elderen, príncep-bisbe del principat de Lieja de 1688 a 1694.
 20 d'octubre - Dordrecht, Províncies Unides: Aelbert Cuyp, pintor neerlandès.

Necrològiques 
 3 de maig, Macau, Xina: Sabatino de Ursis, jesuïta italià, matemàtic i astrònom, missioner a la Xina durant el regnat de l'emperador Wanli de la dinastia Ming (n. 1575)
 12 de juny, Graz, Arxiducat d'Àustria: Francesco Giovanni Anerio, compositor italià (n. 1567).
 26 de setembre, Pequín, Xina: Emperador Taichang, 14è emperador de la Dinastia Ming (n. 1582).
 31 d'octubre, Wotton, Surrey, Anglaterra: John Evelyn, escriptor i jardiner anglès (m. 1706)

Referències 

Anys del segle XVII
1621



Esdeveniments 
 26 d'abril - Madrid, Espanya: Signatura del Tractat de Madrid.

Naixements 
 8 de juliol, Château-Thierry, Aisne (França), Jean de La Fontaine, poeta, moralista, dramaturg, llibretista i escriptor francès (m. 1695).

 Anvers: Andries Bosman, pintor barroc flamenc especialitzat en garlandes de flors emmarcant motius religiosos.

Necrològiques 
 31 de març, Madrid: Felip III de Castella, monarca.
 28 de maig, Ahmedabad (Índia): Xeic Adam Safi-ad-Din, 28è daï (missioner) tayyibita de l'Índia
 2 de juliol, Londres: Thomas Harriot, astrònom, matemàtic i cartògraf anglès.

Referències 

Anys del segle XVII
1622



Esdeveniments 
 Canonització de diversos sants hispànics per Gregori XV.
 Inici d'una guerra entre Espanya i Holanda.

Naixements 
 4 de maig, Sevilla (Espanya): Juan de Valdés Leal, pintor (m. 1690).
 Molière

Necrològiques 
 Països Catalans
 26 de setembre, Tortosa: Lluís de Tena Gomez, 86è President de la Generalitat de Catalunya.
Resta del món
 20 de maig, Constantinoble, Imperi Otomà: Osman II, soldà otomà i emperador otomà.
 Japó: Hasekura Tsunenaga, samurai japonès que va liderar una missió diplomàtica a Mèxic i Europa.
 París, Regne de França: Frans Pourbus el Jove, pintor flamenc.

Referències 

Anys del segle XVII
1623



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Inventat el predecessor de la calculadora.
 Escollit el Papa Urbà VIII.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 19 de juny - Clermont-Ferrand, França: Blaise Pascal, filòsof, matemàtic, físic, inventor, escriptor, moralista, místic i teòleg occità (m. 1662).

Necrològiques 
Països Catalans
 26 de juliol, València: Gaspar Aguilar, escriptor valencià (n. 1561).

Resta del món
 4 de juliol - Stondon Massey, Essex (Anglaterra): William Byrd, un dels primers compositors anglesos coneguts (n. 1540).
 Hieronim Morsztyn, poeta en polonès del barroc.

Referències 

Anys del segle XVII
1624



Esdeveniments 
 Arribada dels primers colons al que seria Nova Amsterdam
 Guerra entre Anglaterra i Espanya
 Inici del setge de Breda (Països Baixos)
 Gran incendi a Oslo
 Comença el servei de correu a Dinamarca
 Cornelius Drebbel investiga sobre el gas

Naixements 
Món

 2 d'agost - Maastricht, Països Baixos: François de Rougemont, jesuïta austríac, missioner a la Xina (m. 1676)
 Mòdena: Mario Agatea, compositor i soprano

Necrològiques 
 Roma, Estats Pontificis: Marc Antoni de Dominis, eclesiàstic, herètic i un dels primers científics a explicar el fenomen de l'arc de sant Martí

Referències 

Anys del segle XVII
1625



Esdeveniments 
Països Catalans
Món
 27 de març - Carles I es converteix en Rei d'Anglaterra, Escòcia i Irlanda, i reclama el títol de Rei de França.
 9 de desembre - La Haia (Províncies Unides): se signa el Tractat de la Haia de 1625 mitjançant el qual el Regne d'Anglaterra i les Províncies Unides acorden donar ajuda econòmica a Christian IV de Dinamarca.
 Invenció de la regla de càlcul
 Epidèmia de pesta molt virulenta a Anglaterra i Alemanya
 Setge de Breda

Naixements 
Països Catalans

 9 de febrer - Benigànim, La Vall d'Albaida: Agnès de Benigànim, monja valenciana venerada com a beata per l'Església catòlica (m. 1696).
 8 de juny -, Perinaldo, Gènova, Ligúria, Itàlia: Giovanni Cassini, astrònom i enginyer francès (m. 1712).
 25 de juny - Graz, Imperi Austríac: Christian Herdtrich, jesuïta austríac, missioner a la Xina (m. 1684).
 28 d'agost - Piazza Armerina (Regne de Sicília): Prospero Intorcetta, jesuïta italià, missioner a la Xina (m. 1696).
 24 de setembre -, Dordrecht (Països Baixos): Johan de Witt polític neerlandès(m. 1672).

Necrològiques 
 Valladolid, Regne de Castella: Francisco Gómez de Sandoval-Rojas y de Borja, duc de Lerma, favorit de Felip IV de Castella.
 27 de març - Castell d'Edimburg, Edimburg: Jaume I d'Anglaterra i VI d'Escòcia, Rei d'Escòcia i Rei d'Anglaterra.(n. 1567).
 16 de novembre - Palerm (Sicilia): Sofonisba Anguissola, pintora renaixentista italiana (n. vers 1532).

Referències 

Anys del segle XVII
1626



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món

 7 de maig: Peter Minnewit, director de la Companyia Holandesa de les Índies Occidentals, va comprar als indis lenape l'illa de Manhattan per 60 florins en mercaderies, operació que es faria llegendària: Nova York va ser comprada als indis per 24 dòlars. Més tard es va saber que els lenape eren nòmades i desconeixien el concepte de propietat territorial. El propòsit dels holandesos era protegir la desembocadura del riu Hudson i aplegar les activitats comercials en un recinte fortificat, que es va denominar Nova Amsterdam. Per accelerar la construcció del fort, Minnewit va procedir a la importació d'esclaus africans.
 18 de novembre: consagració de la Basílica de Sant Pere del Vaticà durant el pontificat d'Urbà VIII. En la seva construcció van participar nombrosos arquitectes i artistes de renom: Bramante, Rafael, Sangallo, Miquel Àngel i Maderno. Les obres en van iniciar l'abril del 1506, i entre els fons utilitzats per finançar-les hi havia les indulgències venudes per Albrecht, arquebisbe de Mainz i Magdeburg.
 Trencament de les Corts de Barcelona: Catalunya s'oposa a la Unió d'Armes.
 Publicació de «Historia de la vida del Buscón, llamado Don Pablos» de Francisco de Quevedo
 23 de gener -24 de juliol, Barbastre i Calataiud: Es fan les Corts de Barbastre, corts del Regne d'Aragó convocades pel rei Felip III d'Aragó els darrers dies de l'any passat. Són traslladades a la ciutat de Calataiud, fent-se sessions allí entre abril i juliol.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 5 de febrer - París, França: Marquesa de Sévigné, escriptora francesa (m. 1696).
 8 de desembre - Estocolm (Suècia): Cristina de Suècia, reina de Suècia del 1632 al 1654 (m. 1689).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 9 d'abril, Highgate, Londres: Francis Bacon, filòsof i estadista anglès.
 30 d'octubre, Leiden: Willebrord Snel van Royen, astrònom i matemàtic neerlandès.
 Madrid: Galceran Albanell, religiós membre de la Diputació del General de Catalunya.

Referències 

Anys del segle XVII
1627



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Johannes Kepler va publicar les Tabulae Rudolphine.

Naixements 
 9 d'abril, Adorf (Alemanya): Johann Caspar von Kerll, organista i compositor alemany (m. 1693)
 Anvers: Alexander Coosemans, pintor barroc flamenc, especialitzat en natures mortes.

Necrològiques 
Països Catalans
 La Bisbal d'Empordà: Francesc de Sentjust i de Castre, 83è President de la Generalitat de Catalunya.
 Tomàs de Banyuls i de Llupià, Cap dels nyerros.

Resta del món
 23 de maig - Còrdova: Luis de Góngora y Argote, poeta i dramaturg del Segle d'Or espanyol.
 30 de setembre, Pequín, Xina: Zhu Youxia, Emperador Tianqi, penúltim emperador de la Dinastia Ming (n. 1605).

Referències 

Anys del segle XVII
1628



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Els puritans arriben a Salem (Massachusetts)
 El Cardenal Richelieu és nomenat primer ministre
 Guerra entre França i Espanya pel control de Màntua
 William Harvey publica els seus descobriments sobre la circulació sanguínia

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 12 de gener - París: Charles Perrault, escriptor francès (m. 1703).

Necrològiques 
Països Catalans
 14 de gener - València: Francesc Ribalta, pintor català influït pel tenebrisme (n. 1565).

Resta del món
 12 de juliol - Liérganes (Cantàbria): Joan Decorte dit Curtius industrial i negociant d'armes
 14 de novembre - Hangzhou (Xina): Nicolas Trigault, jesuïta flamenc, missioner a la Xina (n. 1577).

Referències 

Anys del segle XVII
1629



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 28 de juny - Es signa la Pau d'Alais, negociada pel Cardenal Richelieu, entre els hugonots i el rei de França Lluís XIII.
 Arribada dels primers europeus a Austràlia.
 Epidèmia de pesta a Espanya.
 Pierre de Fermat descriu el càlcul diferencial.

Naixements 
Països Catalans 
 València: Crisóstomo Royo de Castellví, bisbe de Sogorb.

Resta del món
 14 d'abril - l'Haia, Països Baixos: Christiaan Huygens, matemàtic, físic i astrònom neerlandès (m. 1695).

Necrològiques 
Pendent

Referències 

Anys del segle XVII
1630



Esdeveniments 
Països Catalans
 12 de novembre: Ferran II del Sacre Imperi Romanogermànic, d'acord amb els prínceps alemanys reunits a Ratisbona, va destituir el general Albrecht von Wallenstein. Aquest militar bohemi, conegut per la seva crueltat i el seu tarannà agre i malhumorat, es va fer famós per les seves actuacions contra el protestants en la guerra dels Trenta Anys. La decisió es va prendre després que alguns cortesans alertessin l'emperador que Wallenstein pretenia restaurar el poder imperial erigint-se ell mateix en emperador, gràcies a les seves victorioses campanyes, a més d'ajudar els protestants aliant-se amb el rei suec Gustau II Adolf.

Resta del món
 22 de febrer - Les crispetes van ser introduïdes al primer sopar d'acció de gràcies pels colons anglesos.
 Es funda la ciutat de Boston.

Naixements 
 29 de maig, Londres, Regne d'Anglaterra: Carles II d'Anglaterra i d'Escòcia, aristòcrata anglès, rei d'Anglaterra i Escòcia (m. 1685).

Necrològiques 
 Loreto: Lorenzo Ratti, madrigalista italià.
 15 de novembre, Ratisbona: Johannes Kepler, astrònom i matemàtic alemany (n. 1571).

 Pàdua: Orazio Scaletta, compositor italià.

Referències 

Anys del segle XVII
1631



Esdeveniments 
Països Catalans
Món
 30 de maig - Castell de Fontainebleau (Regne de França): es signà el Tractat de Fontainebleau de 1631 entre Maximilià I de Baviera i el Cardenal Richelieu.
 Massacre a Magdeburg durant la Guerra dels Trenta Anys

Naixements 
Països Catalans
Món

 14 de desembre, Londresː Anne Conway, filòsofa anglesa (m. 1679).

 Hamoir (Principat de Stavelot-Malmedy) - Jean Del Cour, escultor

Necrològiques 
Països Catalans
Món

 17 de juny, Burhanpur (Índia): Mumtaz Mahal, a qui està dedicat el Taj Mahal (n. 1593).

Referències 

Anys del segle XVII
1632



Esdeveniments 
 Gustau II Adolf intervé en la guerra dels Trenta Anys
 Guerra civil a Etiòpia amb persecució dels grups catòlics.
 Guerra de Smolensk entre la Confederació de Polònia i Lituània i Rússia
 Rembrandt pinta la Lliçó d'anatomia del Dr. Nicolaes Tulp
 Didactica magna de Jan Amós Comenius
 Fundació de la borsa de Frankfurt 
 El Quebec, que habia passat a mans angleses durant la Guerra anglo-francesa (1627–1629) torna a poder francès pel Tractat de Saint-Germain-en-Laye (1632)
 Ribera pinta L'escultor cec

Naixements 
 14 de febrer, Weston-under-Lizard: Elizabeth Wilbraham, primera dona arquitecta coneguda, l'obra de la qual havia estat atribuïda a homes.
 18 de febrer, Bolonya (Itàlia): Giovanni Battista Vitali, compositor italià (m.1692)

 29 d'agost, Wrington, Regne d'Anglaterra: John Locke, filòsof empirista (m. 1704).
 20 d'octubre, East Knoyle, Wiltshire (Anglaterra): Sir Christopher Wren científic i arquitecte anglès (m. 1723).
 31 d'octubre (bateig), Delft, Holanda): Johannes Vermeer, pintor.
 24 de novembre, Amsterdam: Baruch Spinoza, filòsof 
 Erfurt: Kaspar von Stieler, escriptor i lingüista en alemany

Necrològiques 
 17 de febrer - Barcelona: Pere Antoni Serra, 90è President de la Generalitat de Catalunya.
 23 de febrer - Roma: Joan Baptista Vives, jurista, diplomàtic i mecenes, fundador del Pontifici Col·legi Urbanià de Propaganda Fide (n. 1545).
 14 de març - Japó: Tokugawa Hidetada, 33è shogun.

Referències 

Anys del segle XVII
1633



Esdeveniments 
 22 de juny: Galileu és obligat a retractar-se de l'heliocentrisme. Els càrrecs que se li imputaven eren: sostenir decididament que la Terra es mou i el Sol roman estàtic; atribuir erròniament els fenòmens de les marees a l'estaticitat del Sol i al moviment de la Terra; mantenir un mutisme dolós sobre allò que se li va ordenar el 1616: que des d'aquell moment s'abstingués de mantenir, ensenyar o defensar aital opinió, ja fos verbalment o per escrit.
 Expulsió dels missioners d'Etiòpia

Naixements 
Països Catalans

Resta de món

 26 de març - Barrow, Anglaterraː Mary Beale, pintora anglesa, retratista, considerada la primera dona pintora professional (m. 1699).
 15 de novembre - Deventer: Gesina ter Borch, escriptora i pintora del Segle d'or neerlandès (m. 1690).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta de món

 11 de febrer, Badr: Safi al-Din Muhammad ibn Fahd al-Makrami, daï ismaïlita al Iemen.
 1 de març, Bemerton, Wiltshire (Anglaterra): George Herbert, prevere anglicà gal·lès, poeta en anglès (n. 1593)
 4 de setembre, Hackness, Scarborough: Margaret Hoby, primera dietarista anglesa (n.1571).

Referències 

Anys del segle XVII
1634



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Tractat de Polyanovka entre Rússia i Polònia, que donava per acabada la guerra de Smolensk

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 18 de març - París: Madame de La Fayette, escriptora, autora de la primera novel·la històrica francesa, La princesa de Clèves (m. 1693).
 18 d'octubre - Nàpols, Itàlia: Luca Giordano, pintor barroc italià (m. 1705).
 23 de desembre - Viena, Arxiducat d'Àustriaː Marianna d'Àustria, arxiduquessa d'Àustria, reina consort de la Monarquia Hispànica i regent de la monarquia (m. 1696).

Necrològiques 
Països Catalans
 8 de gener, Barcelona: Joan Sala i Ferrer "Serrallonga", bandoler català (n. 1594).
 20 de desembre, Lleida: Pere de Magarola i Fontanet, 88è President de la Generalitat de Catalunya.

Resta del món
 2 d'abril - Arcetriː Virginia Galilei, filla gran de Galileo Galilei i Marina Gamba, monja, autora de 124 cartes al seu pare (n. 1600).
 15 de maig - Kampen (Països Baixos): Hendrick Avercamp ,pintor neerlandès que va pintar sobretot escenes de patinatge (n. 1585).
 Graz: Erasmus Widmann, compositor i musicògraf.

Referències 

Anys del segle XVII
1635



Esdeveniments 
 Països Catalans
 Comença la Guerra franco-espanyola (1635-1659).
 Resta del món

Naixements 
 Països Catalans

 Resta del món
 8 de gener - Palma del Río, Còrdova: Luis Manuel Fernández Portocarrero, eclesiàstic i polític espanyol (m. 1709).
 27 d'abril - Zhili -actual Hubei, (Xina): Yan Yuan (en xinès 颜元; pinyin Yán Yuán) també anomenat Xizhai(en xinès 习斋; pinyin Xízhāi), erudit xinès, escriptor, historiador, filòsof i pedagog de la dinastia Qing (m. 1704).
 18 de juliol - Freshwater, Illa de Wight (Anglaterra): Robert Hooke, científic anglès (m. 1703).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 27 d'agost - Madrid, Regne de Castella: Lope de Vega, escriptor espanyol (n. 1562).

Referències 

Anys del segle XVII