3 d'agost

El 3 d'agost és el dos-cents quinzè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents setzè en els anys de traspàs. Queden 150 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1667 - Roses (Girona) Acaba el setge d'aquesta vila pels francesos en arribar reforços a Ramon de Vilanova, que la defensà heroicament.
 1907 -
 Barcelona: Es constitueix "Solidaridad Obrera".
 Barcelona: La Diputació de Barcelona matricula el primer automòbil de Catalunya amb la matrícula B-1. Es tracta d'un cotxe de la Hispano-Suiza.
 1973 - Es fabrica a la SEAT de la Zona Franca l'últim 600.
 2009 - Girona: Es produeix la primera víctima mortal de Grip A a Catalunya.
 2010 - El Parlament de Catalunya aprova la Llei de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.

Resta del món
 1057 - Esteve IX tornés papa.
 1492 - Sortida de les caravel·les descobridors d'Amèrica, des del port de Palos de la Frontera, Huelva, Espanya.
 1546 - París: Étienne Dolet, impressor de Lió, és cremat per heretgia, acusat d'haver imprès i venut obres d'Erasme.
 1829 - París - Estrena de l'òpera Guillem Tell, de Gioacchino Rossini.
 1914 - Alemanya declara la guerra a França (Primera Guerra Mundial).
 1921 - Barcelonaː S'inaugura oficialment l'Escola del Mar, a la platja de la Barceloneta.
 1940 - L'URSS s'annexiona formalment les repúbliques bàltiques d'Estònia i Lituania (dos dies després, ho farà amb la de Letònia).
 1979 - Cop d'estat, dirigit per Teodoro Obiang, a Guinea Equatorial contra el president Macías (oncle d'Obiang, que va ser executat).
 1983 - La Unió Soviètica dona suport a Líbia en el conflicte del Txad mentre que Estats Units i Egipte envien ajuda militar al govern txadià.
 2014 - Terratrèmol de magnitud 6.5 segons la escala de Richter en la província de Yunnan, República Popular de la Xina deixa més de 360 morts i destrueix més de 12.000 cases.

Naixements 
Països Catalans
 1843 - Calonge: Isabel Vilà i Pujol, mestra, considerada la primera sindicalista catalana.
 1870 - València: Josep Mongrell i Torrent, pintor valencià (m. 1937).
 1891 - Tortellà, Província de Girona: Francesc Juanola i Reixach, fiscorn i prolífic compositor de sardanes (m. 1968).
 1897 - Barcelona: Mercè Capsir i Vidal, soprano catalana (m. 1969).
 1902 - Berlín (Alemanya); Regina Jonas, primera dona ordenada com a rabí jueu (m. 1944).
 1905 - Barcelona: Xavier Benguerel i Llobet, escriptor català (m. 1990).
 1912 - Barcelona: Ruth von Wild, mestra i activista suïsa (m. 1983).
 1918 - Barcelona: Maria Aurèlia Capmany i Farnés, escriptora i activista cultural.
 1924 - Cervera, Segarra: Maria Josepa Colom i Sambola, pintora i gravadora catalana (m. 2017).
 1944 - Aielo de Malferit, la Vall d'Albaida: Nino Bravo, (Lluís Manuel Ferri Llopis) cantant melòdic valencià (m. 1973).
 1960 - Casserres (Berguedà): Hermínia Mas, escriptora catalana.
 1962 - Barcelonaː Mònica Huguet, periodista, presentadora i realitzadora de televisió a TV3.
 1965 - València: Alfred Mondria i Virgili, crític literari i filòleg valencià.
 1971 - Figueres, Alt Empordà: Àngels Bassas, actriu i escriptora catalana.

Resta del món
 1790 - Haslington, Regne Unit: John Cockerill, empresari que va desenvolupar la siderúrgia a Seraing.
 1823 - Madrid (Espanya): Francisco Barbieri, compositor i musicòleg espanyol (m. 1894).
 1832 - (illa de Saint Thomas, Illes Verges Americanes: Edward Wilmot Blyden, escriptor, diplomàtic i polític afroamericà de Libèria i Sierra Leone crioll (m. 1912).
 1856 - Melbourne (Austràlia): Alfred Deakin, polític australià, primer ministre d'Austràlia en tres ocasions (m. 1919).
 1867 - Bewdley (Anglaterra): Stanley Baldwin , polític Conservador britànic, en tres ocasions Primer Ministre del Regne Unit (m. 1947).
 1872 - 
 Palau de Charlottenlund (Dinamarca): Haakon VII de Noruega, Primer rei de Noruega després de la dissolució de la Unió Reial que l'unia a través de la monarquia amb Suècia.(m. 1957).
 Hampshire, Anglaterraː Mabel Purefoy Fitzgerald, fisiòloga britànica que estudià la fisiologia de la respiració (m. 1973).
 1876 - Leipzig: Elisabeth Andrae, pintora alemanya.
 1890 - Pamplona: Matilde Huici Navaz, mestra, advocada i pedagoga espanyola, exiliada a Xile (m. 1965).
 1903 - Monastir (Tunísia) Habib ibn Alí Burguiba, polític tunisià. Primer President de la Republica Tunisiana (m. 2000).
 1901 - Zuzela (Polònia): Stefan Wyszyński, prelat polonès de l'Església catòlica romana (m. 1981).
 1904 - Victoria de Durango, Mèxic: Dolores del Río, actriu de cinema mexicana (m. 1983).
 1908 - Bento Gonçalves (Brasil): Ernesto Geisel, militar i polític brasiler, el quart president del règim militar instaurat pel cop militar de 1964 (m. 1996).
 1920 - Oxford: P. D. James, escriptora anglesa de novel·la detectivesc a París (m. 2014).
 1928 - París: Cécile Aubry, escriptora, guionista, directora i actriu francesa (m. 2010).
 1942 - Xi'an, Shaanxi (Xina): Chen Zhongshi, escriptor xinès, Premi Mao Dun de Literatura de 1997 (m. 2016).
 1947 - Dublín, Irlanda: Sally Oldfield, compositora i cantant irlandesa.
 1955 - Botoșani: Renate Weber, advocada, jutgessa i activista romanesa pels drets humans; elegida eurodiputada el 2007.
 1957 - Spokane (Washington): Debra Magpie Earling, novel·lista, autora de narracions curtes ameríndia dels Estats Units.
 1958 - Augsburg, Alemanya: Luis Andrés Bredlow Wenda, filòsof, poeta, traductor i professor a la Facultat de Filosofia de la Universitat de Barcelona.
 1959 - Toyama, Honshu, Japó: Koichi Tanaka, químic japonès, Premi Nobel de Química de l'any 2002.
 1960 - Sofia: Anna-Maria Ravnopolska-Dean, arpista búlgara i compositora.
 1961 - Gijón, Astúriesː Eva Lesmes, directora de cinema, guionista de cinema i televisió, realitzadora de televisió espanyola.
 1963 - Downey, Califòrnia: James Hetfield, vocalista, guitarrista i membre fundador de la formació de thrash metal Metallica.
 1964 - Newcastle upon Tyne, Regne Unit: Abhisit Vejjajiva, polític tailandès, líder del Partit Demòcrata (Phak Prachathipat) i primer ministre del país des de 2008 
 1973 - Madrid: Pilar Llop Cuenca, jutgessa i política espanyola.
 1977 - San Mateo, Califòrnia, EUA: Tom Brady, jugador de Lliga Nacional de Futbol Americà.
 1981 - Dallas, Texas: Travis Willingham, actor de doblatge estatunidenc.

Necrològiques 
Països Catalans
 1732 - Bellpuig de les Avellanes: Josep Martí, frare premonstratès abat de Bellpuig de les Avellanes i historiador.
 1905 - Sarrià: Francesc Mora Borrell, arquebisbe de Monterey - Los Angeles (n. 1827).
 1916 - Lleida: Maria Carme Surroca de Pastors, religiosa de la congregació de les Germanes de la Sagrada Família d'Urgell.
 1936 - Barcelona: Josep Guardiet i Pujol, sacerdot català assassinat el 1936.
 1974 - L'Hospitalet de Llobregat (el Baix Llobregat): Joaquim Amat i Piniella, escriptor (n. 1913).
 1976 - Sabadell: Llorenç Llobet-Gràcia, director de cinema català.
 1989 - Barcelona: Lluís Parcerisa i Serra, publicista i promotor musical català.
 2007 - Barcelona: Maria Antònia Simó i Andreu, alpinista catalana, una de les primeres escaladores del país (n. 1915).
 2014 - Terrassa: Magdalena Heras i Fortuny, cardiòloga catalana (m. 2014).
 2017 - Osca: Josep Beulas i Recasens, pintor català vinculat a la ciutat d'Osca, on es va instal·lar el 1944 i on va iniciar la seva carrera artística.

Resta del món
 1667 - Roma (Estats Pontificis): Francesco Borromini, arquitecte barroc (n. 1599).
 1849 - París: Constance Marie Charpentier, pintora francesa que s'especialitzà en escenes de gènere i retrats (n. 1767).
 1913 - Chicago: Josephine Cochrane, inventora estatunidenca, del rentaplats (n. 1839).
 1924 - Bishopsbourne, Anglaterra: Joseph Conrad, escriptor de pares polonesos nacionalitzat britànic (n. 1857).
 1942 - Locarno, Suïssa: Richard Willstätter, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1915 (n. 1872).
 1948 - Nova York: Rózsa Schwimmer, activista per la pau i feminista hongaresa (n. 1877).
 1954 - París: Colette, escriptora francesa d'una producció literària espectacular (n. 1873).
 1964 - Milledgeville: Flannery O'Connor, escriptora i assagista nord-americana.(n. 1925).
 1968 - Moscou (Rússia): Konstantín Rokosovski (rus: Константин Константинович Рокоссовский),comandant militar soviètic durant la Segona Guerra Mundial (n. 1896).
 1979 - Estocolm, Suècia: Bertil Ohlin, economista suec.
 1986 - Nairobi, Kenya, Beryl Markham, aviadora britànica, primera dona a creuar sola l'oceà Atlàntic d'est a oest (n. 1902).
 1989 - Denverː Antonia Louisa Brico, pianista i directora d'orquestra neerlandesa que va revolucionar el món de la música (n. 1902).
 1995 - Los Angeles, Califòrniaː Ida Lupino, actriu i directora de cinema anglesa (n. 1918).
 1997 - Lagos: Fela Kuti, músic nigerià i pare de l'afrobeat.
 1999 - Damasc, Síria: Abd al-Wahhab al-Bayati, poeta iraquià.
 2001 - Antíbol, Françaː Jeanne Loriod, música francesa, virtuosa de l'instrument electrònic de les ones Martenot (n. 1928).
 2004, Montjustin (França): Henri Cartier-Bresson, fotògraf francès (n. 1908).
 2005 - París: Françoise d'Eaubonne, escriptora i feminista francesa que encunyà el terme ecofeminisme (n. 1920).
 2006 - Schruns, Vorarlberg, Àustria: Elisabeth Schwarzkopf, soprano alemanya, posteriorment nacionalitzada britànica (n. 1915).
 2008 - Moscou, Rússia: Aleksandr Soljenitsin, escriptor rus.
 2017 - 
 Eivissa: Ángel Nieto, pilot de motociclisme de velocitat 13 cops Campió del Món (n. 1947).
 Bristol, Regne Unit: Robert Hardy, actor anglès amb una carrera de sis dècades i que va incloure una gran varietat de papers en el cinema, teatre i televisió.
 Bronx, Nova York, Estats Units: Alan Peckolick, dissenyador gràfic i fotògraf nord-americà.
 2019 - Brăila, Romania: Catalina Buzoianu, directora i pedagoga teatral romanesa (n. 1938).
 2023 - Nova York: Mark Margolis, actor estatunidenc (n. 1939).

Festes

Santoral

Església Catòlica 
 Sants i beats al Martirologi romà (2011): Gamaliel, Abibas, el seu fill, i Nicodem; Asprè de Nàpols, bisbe (s. II-III); Eufroni d'Autun, bisbe (ca. 475); Martí de Monte Cassino, monjo (580); Pere d'Anagni, bisbe (1105).
 Beats: August Kazotic, bisbe d'Agram (1323); Alfonso López López, Miguel Remón Salvador, frares i màrtirs (1936); Francisco Bandrés Sánchez, màrtir (1936); Salvador Ferrandis Seguí, sacerdot i màrtir (1936).
 Sants no inclosos al Martirologi: Hermil de Constantinoble; Manc de Lanreath; Marana i Kira de Beröa, eremites (s. V); Licínia, Leòncia, Ampèlia i Flàvia de Vercelli, verges; Trea d'Ardtree, reclosa (s. V); Senac de Clonard, eremita (s. VI); Gregori de Nonantula, abat (933); Walthen de Melrose, abat (1160).
 Beats no inclosos al Martirologi: Adalberó de Disentis, abat (920-940); Bennó d'Einsiedeln, abat (940); Burcard de Rot an der Rot, prior (1140).
 Serventa de Déu Maria Carme Surroca de Pastors, religiosa de les Germanes de la Sagrada Família d'Urgell.
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beats Fulgencio de Quesada, Luis de Ortofin.

Església Copta 
 27 Abib: Abamó de Tarnout, màrtir; Ezequiel, profeta.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 16 d'agost del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 21 de juliol del calendari julià.
 Sants: Ezequiel, profeta i màrtir; Zòtic de Comana, màrtir (204); Tres Màrtirs de Melitene; Víctor de Marsella, màrtir; Bargabdesià d'Arbela, diaca màrtir (354); Pau i Joan d'Edessa, ascetes (s. V); Simeó i Joan d'Emesa, eremites (590); Anna, mare de Sant Sava; Onèssim de les Coves de Kíev, eremita (s. XII-XIII); Anna de Kaixin (1337); Onofre de les Caves de Kíev, eremita (s. XII-XIII); Parteni d'Arta, bisbe (1777); Piotr, sacerdot màrtir (1938); Simon Banjac, Milan Stojisavljevic, i Milan, preveres màrtirs a Glamoc (1941-1945).

Església Ortodoxa Grega
 Sants: Acaci de Bizanci, soldat i màrtir (304); Just, Maties, Eugeni, Teodor, Jordi i companys màrtirs de Roma (305); Eleuteri dels Turons Secs; Parteni de Radovizlios, bisbe.

Església Ortodoxa de Geòrgia
 Elies II de Geòrgia, catolicós-patriarca.
 Salomé de Geòrgia.

Esglésies luteranes 
 Joana, Maria de Clopas i Maria Salomé, seguidores de Jesús; Josua Stegmann, rector i poeta (Església Evangèlica d'Alemanya).

Referències 

03