22 de juny

El 22 de juny és el cent setanta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent setanta-quatrè en els anys de traspàs. Queden 192 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1343 - Palma (Mallorca): a la seu, Pere III el Cerimoniós és proclamat rei de Mallorca, amb la qual cosa els territoris del Regne de Mallorca resten reincorporats a la Corona d'Aragó.
 1713 - l'Hospitalet de Llobregat: es signa secretament el Conveni de l'Hospitalet en el que l'Carles VI del Sacre Imperi Romanogermànic es compromet davant Felip V d'Espanya a retirar les topes aliades de Catalunya, Mallorca i Eivissa i a lliura Barcelona o Tarragona en el context de la Guerra de Successió Espanyola.
 1976 - Barcelona: Míting de la Llibertat sota el lema "Guanyem la Llibertat" al Palau Blaugrana. Inici del procés constituent del PSC-C. Primer míting democràtic autoritzat des del final de la Guerra Civil espanyola.
 2018 - Tarragonaː S'inauguren els XVIII Jocs Mediterranis, celebrats a la ciutat de Tarragona del 22 de juny a l’1 de juliol de 2018.

Resta del món
 1817 - Cuba: S'origina la seva indústria de tabac quan Ferran VII d'Espanya signa un decret que en legalitza la seva producció i comercialització.
 1826 - Lisboa: S'estrena al Teatro Nacional de São Carlos l'òpera Adina, de Gioachino Rossini.
 1838 - Urizaharra (Àlaba): els liberals acaben vencent a la llarga batalla d'Urizaharra durant la Primera Guerra Carlina.
 1940 - Compiègne (França): L'armistici i acord de cessament d'hostilitats entre les autoritats del Tercer Reich alemany i els representants de França. Va ser signat a Rethondes, al bosc de Compiègne.
 1941 - Europa: Alemanya envaeix la Unió Soviètica (Segona Guerra Mundial).
 1986 - Espanya: El PSOE guanya les eleccions generals per majoria absoluta, el seu líder Felipe González, President del govern espanyol, revalidarà el seu càrrec.
 2007 - Santiago de Xile, Xile: Debuta oficialment la selecció catalana de patinatge de velocitat participant en la "Copa Cono Sur".

Naixements 
Països Catalans
 1884 - Barcelonaː Emília Baró, actriu teatral catalana de llarga trajectòria professional (m. 1964).
 1904 - Manresaː Ignàsia Salvans i Casas, metgessa especialitzada en ginecologia i farmacèutica (m. 1970).
 1913 - Girona: Antònia Adroher i Pascual, mestra i activista política catalana fundadora del POUM (m. 2007).
 1914 - Barcelona: Alexandre Cirici i Pellicer, crític d'art, escriptor, polític i pedagog català (m. 1983).
 1916 - Barcelona: Joan Baptista Cendrós i Carbonell, empresari, mecenes i promotor cultural català (m. 1986).
 1925 - Benassal, Alt Maestrat: Sofia Salvador i Monferrer, escriptora i mestra (m. 1995).
 1926 - Barcelona: Marta Mata, pedagoga i diputada socialista al Parlament, les Corts Espanyoles i el Senat (m. 2006).
 1936 - 
Barcelona: Gemma Cuervo Igartua, actriu espanyola de teatre, cinema i televisió.
Barcelonaː Elena Jaumandreu, muntadora cinematogràfica catalana.
Barcelona: Ferran Olivella i Pons, futbolista català (m. 2023).
 1945 - Barcelona: Pere Gimferrer, poeta, traductor i crític literari.
 1951 - Banyolesː Irene Rigau i Oliver, psicòloga i política catalana; ha estat consellera de la Generalitat de Catalunya.
 1958 - Llavaneres: Sunsi Móra, professora que ha donat nom a l'institut de Canet de Mar (m. 2011).
 1971 - Sant Feliu de Buixalleu, la Selva: Quim Masferrer, actor i director de teatre, guionista, presentador de televisió i monologuista català.

Resta del món
 662 - Chang'an (Xina): Emperador Ruizong de Tang (xinès:唐 睿宗) (662- 716) va regnar com a emperador de la Dinastia Tang en dues etapes, com a cinquè emperador (684 a 690) i com a novè (710 a 712) (m. 716).
 1425 - Florènciaː Lucrècia Tornabuoni, poeta i noble italiana i influent assessora política durant el  (m.1482).
 1478 - Bruges, Flandes: Felip I de Castella, rei de Castella. (m. 1506).
 1767 - Potsdam (Alemanya): Wilhelm von Humboldt, lingüista i polític alemany (m. 1835).
 1793 - Japó: Tokugawa Ieyoshi, 43è shogun (m. 1853).
 1805 - Gènova, Itàlia: Giuseppe Mazzini, patriota, polític i filòsof italià (m. 1872).
 1809 - Londresː Mary Cowden Clarke, escriptora anglesa, autora de la Concordance to Shakespeare (m. 1898).
 1856 - Norfolk, Anglaterra: Henry Rider Haggard, escriptor britànic (m. 1925).
 1876 - Chilleurs-aux-Bois, Loiret, Centre, Françaː Madeleine Vionnet, influent dissenyadora d'alta costura francesa (m. 1975).
 1897 - Breslau (Polònia): Norbert Elias, sociòleg alemany d'origen jueu, autor de El procés de la civilització (m. 1990).
 1898 - Osnabrück (Imperi Alemany): Erich Maria Remarque, escriptor alemany nacionalitzat estatunidenc que es feu famós per la seva novel·la Res de nou al front de l'oest (m. 1970).
 1906 - 
Galítsia, Àustria-Hongria: Billy Wilder, director de cine (m. 2002).
 Englewood, Nova Jersey: Anne Morrow Lindbergh, escriptora i aviadora nord-americana (m. 2001).
 1909 - Viena, Àustria: Christoph von Fürer-Haimendorf, etnòleg d'origen austríac (m. 1995).
 1911 - Rotterdamː Marie Braun, nedadora neerlandesa, medallista olímpica (m. 1982).
 1917 - París (França): Jean Hubeau, pianista, compositor i pedagog francès (m. 1992).
 1928 - Sheffield, South Yorkshire: Alison Smithson, arquitecta britànica (m. 1993).
 1931 - Caucas, URSS: Oleg Kotzarev, violoncel·lista, compositor i administrador cultural rus, instal·lat a l'Argentina.
 1939 - Jerusalem (Israel): Ada Yonath, cristal·lògrafa israeliana, Premi Nobel de Química de l'any 2009.
 1942 - Aberdeen (Escòcia): J. Michael Kosterlitz, físic nord-americà d'origen escocès, Premi Nobel de Física de 2016.
 1947 - Octavia Butler, destacada escriptora afroamericana de ciència-ficció feminista (m. 2006).
 1949 - Basking Ridge, Summit, EUA: Meryl Streep, actriu nord-americana.
 1951 - Managuaː Rosario Murillo Zambrana, professora, escriptora, activista i política nicaragüenca vicepresidenta de Nicaragua.
 1953 - Nova York: Cyndi Lauper, cantant i actriu estatunidenca.
 1960 - Lawrence, Kansas (EUA): Erin Brockovich, activista per al medi ambient nord-americana.
 1961 - Glasgow (Escòcia): Jimmy Somerville, cantant i compositor escocès.
 1962 - Nova Orleans, Louisiana (EUA): Clyde Drexler, jugador de bàsquet que va jugar a l'NBA, en la posició d'escorta, membre del Basketball Hall of Fame.
 1982 - Parísː Mati Diop, actriu i directora franco-senegalesa, Gran Premi del Jurat al Festival de Cinema de Cannes 2019.

Necrològiques 
Països Catalans
 1923 - Barcelona: Cèsar August Torras i Ferreri, muntanyenc i primer promotor de l'excursionisme català. (n. 1851).
 1954 - València: Estanislao Marco, compositor i guitarrista valencià (n. 1873).
 1998 - Mèxic: Enriqueta Agut Armer, mestra republicana valenciana (n. 1912).

Resta del món
 910 - Gerard I de Metz, comte de Metz. (n. 875).
 1429 - Samarcanda (Uzbekistan): Ghiyath-ad-Din Jamxid ibn Massud ibn Mahmud al-Kaixí o al-Kaixaní, més conegut simplement com al-Kaixí ,—en àrab غياث الدين بن مسعود بن محمود الكاشي/الكاشاني, Ḡiyāṯ ad-Dīn Jamxīd b. Masʿūd b. Maḥmūd al-Kāxī/al-Kāxānī) matemàtic i astrònom persa (n. 1380).
 1885 - Feldkirch: Emil Riebeck, explorador, mineralogista, etnòleg i naturalista alemany. (n. 1853).
 1931 - Mézin (França): Armand Fallières, advocat, President de la República Francesa (n. 1841).
 1936 - Viena, Àustria: Moritz Schlick filòsof. (n. 1882).
 1969 - Londres, Regne Unit: Judy Garland, actriu. (n. 1922).
 1974 - Ginebra, Suïssa: Darius Milhaud, compositor francès (n. 1892).
 1987 - Los Angeles, Califòrnia (EUA): Fred Astaire, actor, cantant, coreògraf i ballarí de teatre i cinema estatunidenc.
 1990 - Moscou (Rússia): Ilià Frank, físic soviètic, Premi Nobel de Física de l'any 1958 (n. 1908).
 2006 - Madrid: Asun Balzola, il·lustradora, escriptora i traductora espanyola de formació autodidacta (n. 1942).
 2013 - Barcelona: Javier Tomeo, escriptor aragonès (n. 1932).
 2015 - Parc Nacional de los Padres, Califòrnia (EUA): James Horner, compositor de cinema estatunidenc (n. 1953).
 2022 - Yves Coppens, paleontòleg bretó (n. 1934)

Festes i commemoracions

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Tit Flavi Climent (cònsol), màrtir (96); Julià i Aaró de Caerleon (303); Eusebi de Samòsata, bisbe (379); Paulí de Nola, bisbe (431); Nicetas de Remesiana, bisbe (414); Albà de Verulamium, màrtir; Thomas More i John Fisher, màrtirs (1535).
 Beats: Altruda de Roma, verge i terciària franciscana; Innocenci V, papa.
 Sants: Acaci i 10.000 màrtirs de l'Ararat (120); Albí de Roma, màrtir (s. IV); Consòrcia de Cluny (570); Siguilda d'Auchy, monja (750); Rotruda de Thérouanne (); Lambert de Saint-Bertin (1125).
 Beats: Joan I de Nàpols, bisbe (s. V); Joan IV de Nàpols, bisbe (835).
 Venerables: Eberard de Salzburg, bisbe (1164); Cristina de Hamm, mística (s. XV).

Església Copta 
 15 Baoni: devolució de les relíquies de Sant Marc evangelista per Pau VI de Roma a Ciril VI d'Alexandria (1968); consagració de l'església de Mareotis i troballa de les restes de Menna d'Egipte.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 5 de juliol del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 9 de juny del calendari julià litúrgic:
 Sants Tecla, Mariamne, Marta, Maria i Enmatha d'Arbela (346), Màrtirs de Quios; Orestes, Diomedes i Rodó, màrtirs; Ciril d'Alexandria, arquebisbe (444); Columba de Iona, il·luminador d'Escòcia; Ciril del Llac Blanc, abat de Belozersk (1427); Alexandre de Kuixta, abat (1439); Ciril de Velsk (s. XV), Alexandre de Prusa; Ananies, màrtir; Ciril, monjo; Vidal de Valaam, monjo (1856); Alexij Metxev de Moscou, prevere (1923).

Església de Geòrgia
 Joan de Xavtel-Gaenati ().

Església anglicana 
 Sant Albà de Verulam, abat.

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Sant Paulí de Nola, bisbe.

Notes 

22