24 de maig

El 24 de maig és el cent quaranta-quatrè dia de l'any del calendari gregorià i el cent quaranta-cinquè en els anys de traspàs. Queden 221 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1928 - la Vall de Ribes (el Ripollès): hi comencen les obres del tren cremallera de Ribes de Freser a Queralbs i Núria (que s'inaugurarà el 22 de març de 1931).
 1931 - Catalunya: els ajuntaments elegeixen l'assemblea que haurà de designar la Ponència Redactora de l'Avantprojecte de l'Estatut de Catalunya, que es reunirà a Núria durant el mes de juny.

Resta del món
 1822 - Quito (Equador): batalla del Pichincha, que decideix la independència de l'Equador.
 1844 - Washington D.C. (EUA): Samuel Morse envia el missatge "What hath God wrought" (una cita bíblica, Nombres 23:23) des d'una sala del Capitoli dels Estats Units al seu ajudant, Alfred Vail, a Baltimore, Maryland, per inaugurar una línia telegràfica comercial entre Baltimore i Washington D.C.
 1883 - Nova York (EUA): S'obre al trànsit el pont de Brooklyn, que uneix els barris de Manhattan i Brooklyn.
 1895 - Taiwan: Es proclama la República de Formosa.
 1915 - Primera Guerra Mundial: Itàlia declara la guerra a Àustria-Hongria.
 1941 - Segona Guerra Mundial: Batalla de l'Estret de Dinamarca.
 2006 - Una revista finlandesa, 7päivää, va publicar la foto del cantant principal del grup de hard rock anomenat Lordi, cosa que va provocar l'enuig dels seus fans contra la revista.
 2008 - Belgrad (Sèrbia), s'hi celebra la final del Festival de la Cançó d'Eurovisió 2008.
 2014 - Silkeborg (Dinamarca), primer campionat mundial de futbol a tres bandes

Naixements 
Països Catalans
 1861 - Badalona, Antoni Bori i Fontestà, mestre, pedagog i escriptor català.
 1897 - València: Joan Martínez Bàguena, compositor valencià, especialment de música per a l'escena (m. 1986).
 1907 - Barcelona: Jordi Tell i Novellas, arquitecte i activista polític català, que va desenvolupar la seva trajectòria a Catalunya, Alemanya, Mèxic i Noruega (m. 1991).
 1914 - València: Lluís Lúcia i Mingarro, advocat, cap de producció, guionista i director de cinema valencià (m. 1984).
 1936 - Esparreguera: Lluís Llongueras Batlle, perruquer i artista polifacètic català m. (2023).
 1952 - Arenys de Marː Maria Teresa Bertran i Rossell –o Teresa d'Arenys–, narradora i poeta catalana.
 1954 - Barcelona: Francesc Martínez de Foix i Llorens fou activista social i president de la Federació Catalana d'Esports per a Persones amb Discapacitat Intel·lectual (m. 2017).
 1957 - Perpinyàː Jacqueline Irles, economista i política nord-catalana, alcaldessa de Vilanova de Raò des de 2001.
 1968 - Barcelona: Laura López Granell, poeta i professora catalana.
 1985 - Mataróː Moon Ribas, artista avantguardista i activista cíborg catalana.

Resta del món
 1686, Gdańsk: Daniel Gabriel Fahrenheit, físic, enginyer i bufador de vidre alemany, conegut per la invenció del termòmetre d'alcohol (1709), el termòmetre de mercuri (1714) i pel desenvolupament d'una escala per a la mesura de temperatures (m. 1736).
 1819, Londres, Regne Unit: Reina Victòria del Regne Unit.
 1845, Les Arcs: Madeleine Lemaire, pintora i aquarel·lista francesa especialitzada en obres de gènere acadèmic i en flors (m. 1928).
 1852, Kilternan, comtat de Dublínː Phoebe Anna Traquair, artista irlandesa, vinculada al moviment Arts and Crafts. (m. 1936).
 1870, Colònia del Cap (Imperi Britànic): Jan Smuts, estadista de Sud-àfrica i de la Mancomunitat Britànica de Nacions, líder militar, naturalista i filòsof. Primer Ministre de la Unió Sud-africana des de 1919 fins a 1924 i des de 1939 fins a 1948 (m. 1950).
 1881, Michiganː Elizabeth Colwell, impressora, tipògrafa i escriptora nord-americana, creadora de la tipografia Colwell (m. 1954).
 1885, Marsella: María Luisa Navarro Margati, pedagoga espanyola i defensora dels drets de les dones.
 1889, Bellefonte, Pennsilvània: Anna Keichline, arquitecta i inventora americana, coneguda per ser la primera dona registrada com a arquitecta a Pennsilvània i per haver inventat el "K brick".
 1891, Esmirna, Imperi Otomàː Klara Milch, nedadora austríaca jueva, medallista als Jocs Olímpics de 1912.
 1898, Cambridgeː Helen B. Taussig, important cardiòloga estatunidenca, fundadora de la cardiologia pediàtrica (m. 1986).
 1899, Compiègne, Picardia, França: Suzanne Lenglen, tennista francesa considerada una de les millors tennistes de tots els temps.
 1905, Krujilin, Imperi Rus: Mikhaïl Xólokhov, novel·lista soviètic, Premi Nobel de Literatura 1965 (m. 1984).
 1916, Torredelcampo, Jaén: Juanito Valderrama, cantaor de flamenc i copla (m. 2004).
 1925, Västerås, Suèciaː Mai Zetterling, actriu i directora de cinema sueca (m. 1994).
 1928, Unterseen, Suïssa: Adrian Frutiger, dissenyador de tipus suís (m. 2015).
 1940, Leningrad, Unió Soviètica: Joseph Brodsky, poeta Premi Nobel de Literatura de l'any 1987 (m. 1996).
 1941, Duluth, Minnesota: Bob Dylan (llavors Robert Allen Zimmerman), cantautor i Premi Nobel de Literatura de l'any 2016.
 1942, Edimburg (Escòcia): Fraser Stoddart, químic escocès, Premi Nobel de Química de 2016.
 1945, Brooklyn, Nova York (EUA: Priscilla Presley, actriu i dona de negocis nord-americana, ex-dona d'Elvis Presley.
 1949, Lincoln, Regne Unit: Jim Broadbent, actor britànic.
 1950, Royang, Hebei (Xina): Sun Chunlan, política xinesa. Viceprimer ministra del Govern xinès (2108)
 1956, Kamuli, Ugandaː Rebecca Kadaga, advocada i política ugandesa que ha estat presidenta del Parlament d'Uganda.
 1966, Marsella, França: Éric Cantona, actor i exfutbolista professional francès recordat per la seva etapa com a jugador del Manchester United.
 1970, Shanxi (Xina): Jia Zhangke (en xinès simplificat: 贾樟柯), productor, guionista i director de cinema xinés.
 1994, Aktobé, Kazakhstan: Dimaix Khudaiberguen, cantant i compositor kazakh.

Necrològiques 
Països Catalans
 1720 - Girona: Miquel Joan de Taverner i Rubí, jutge de l'Audiència Reial i bisbe de Girona.
 1771 - Ferrara: Pere Ferrussola, religiós jesuïta olotí i professor universitari a Cervera.
 1877 - Wentworth, Virginia Water, Surrey, Regne Unit: Ramon Cabrera i Grinyó, militar carlí (n. 1806).
 1941 - Paterna, l'Horta: Joan Baptista Peset i Aleixandre; metge, científic i polític valencià, rector de la Universitat de València entre 1932 i 1934; mor afusellat pel règim franquista (n. 1886).
 1943 - Barcelona: Carme Matas i Aurigemma, pianista i pedagoga catalana  (n. 1869).
 1977 - Sant Pere de Ribes: Josepa Fornés, coneguda com a Pepeta o Pepita Fornés, actriu catalana de llarga trajectòria teatral.
 2004 - Surrey, Anglaterraː Maria Josep Colomer, primera aviadora de Catalunya i tercera de l'estat (n. 1913).
 2014 - Sabadell: Lluís Subirana i Rebolloso, estudiós de la sardana (n. 1938).

 Resta del món
 1543, Frombork, Regne de Polònia: Nicolau Copèrnic, astrònom polonès, fundador de l'astronomia moderna (n. 1473).
 1610, Mühlhausen, Turíngia: Joachim a Burck, compositor.
 1665, Ágreda, Soriaː María Jesús de Ágreda, religiosa castellana, escriptora i mística i consellera de Felip IV (n. 1602).
 1817, Montpeller (França): Juan Meléndez Valdés, poeta, jurista i polític espanyol (n. 1754).
 1848, Meersburg: Annette von Droste-Hülshoff, important poeta i compositora alemanya (n. 1797).
 1850, Bristolː Jane Porter, novel·lista històrica, dramaturga i literata britànica (n. 1776).
 1863, París: Elisa de Lamartine, pintora, escultora, il·lustradora francesa (n. 1790).
 1879, Nova York,(EUA): William Lloyd Garrison,abolicionista, periodista i reformador social nord-americà (n. 1805).
 1890, Venèrca, Françaː Joan Baptista Noulet, investigador, arqueòleg i naturalista. Va fixar definitivament l'edat dels Pirineus (n. 1802).
 1901, Otterbourne, Hampshire, Anglaterra: Charlotte Yonge, novel·lista (n. 1823).
 1919, Montevideo (Uruguai): Amado Nervo, poeta, literat i prosista mexicà (n. 1870).
 1936, Romaː Claudia Muzio, soprano lírica italiana (n. 1889).
 1971, Japó: Raichō Hiratsuka, activista social, escriptora i pionera del feminisme al Japó (n. 1886).
 1972, Copenhaguen, Dinamarcaː Asta Nielsen, actriu de cinema danesa i la primera gran estrella del cinema mut alemany (n. 1881).
 1974, Nova York, Estats Units: Duke Ellington, compositor estatunidenc de jazz (n. 1899).
 1995, Londres, Anglaterra: Harold Wilson, polític laborista, que fou primer ministre del Regne Unit en dues etapes: entre 1964 i 1970, i entre 1974 i 1976 (n.1916).
 2006, Pasadena (Califòrnia): Henry Bumstead, director artístic i cap decorador estatunidenc.
 2010, Münsterlingen, Turgòvia, Suïssa: Anneliese Rothenberger, soprano alemanya (n. 1924 ?).

 2016, París: Bruno-René Huchez, productor i guionista francès
 2019, Santa Fé, Nou Mèxic (EUA): Murray Gell-Mann, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1969 (n. 1929).
 2023, Küsnacht, Suïssa: Tina Turner, cantant estatunidenca de rock i soul (n. 1939).

Festes i commemoracions 
 Festa local a Puig-reig, a la comarca del Berguedà
 Festa local a Sant Vicenç de Castellet, a la comarca del Bages

Calendari litúrgic
 Maria Auxiliadora.
 translació del cos de Sant Domènec de Guzmán.

Santoral
 Església Catòlica
 Sants i beats al Martirologi romà (2011):
 Sant Manahen, profeta d'Antioquia;
 Joana la Miròfora;
 Sant Zoel, màrtir de Listra;
 Sant Donacià i Rogacià de Nantes, màrtirs; 
 Sant Sèrvul, màrtir de Trieste; 
 Sant Màrtirs de Filipòpolis; 
 Sant Màrtirs de Filipòpolis; 
 Sant Vicenç de Lerins, monjo; 
 Sant Simeó Estilita el Jove, eremita; 
 Sant Agustí Yi Kwang-hon, Àgata Kim Agi i companys màrtirs.
 Beat Felip de Piacenza, prevere;
 Beat Juan de Prado, franciscà màrtir;
 Beat Louis-Zéphérin Moreau, bisbe.
 Sants i beats que no apareixen al Martirologi vigent:
 Santa Sara la Negra, personatge llegendari, patrona dels gitanos; 
 Santa Amàlia de Tavio, màrtir; 
 Sant Hubert de Bretigny, monjo;
 Beat Benet de Gassino, benedictí; 
 Beat Guiu de Montpeller, fundador de l'Orde Hospitaler del Sant Esperit;
 Beat Ponç de Planella, màrtir.
 Venerable Maria Jesús d'Ágreda; venerable Juan Alfonso Varela Losada y Samosa, fundador dels Frares Penitents de Jesús Natzarè
 Venerats a l'Orde de la Mercè:
 beats Diego Alonso; Juan de Huete i Thomas Vasière.

Església Copta
 16 Baixans: commemoració de l'evangelisme de Sant Joan l'Evangelista i de la consagració de la seva església a Alexandria.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 6 de juny del calendari gregorià.
Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen a l'11 de maig del calendari julià litúrgic:
 Sants Ciril i Metodi, iguals als apòstols, primers mestres dels eslaus; 
 Sant Moci, màrtir d'Amfípolis;
 Sant Comgall, fundador del monestir de Bangor;
 Sant Nicodem de Sèrbia, arquebisbe; 
 Sant Sofroni de les Coves de Kíev, reclòs;
 Sant Josep d'Astracan, metropolità;
 Sant Diòscur i Argir, màrtirs; 
 Sant Bessarió, arquebisbe de Larissa; 
 Sant Acaci de Mèsia, màrtir;
 Sant Wiro, missioner d'Irlanda als Països Baixos; 
 Sant Rastislav I de Moràvia, príncep; commemoració de la fundació de Constantinoble com a capital de l'Imperi Romà (330).

 Església d'Anglaterra
 Sants John Wesley, fundador del metodisme i Charles Wesley, el seu germà.
 Església Episcopal dels Estats Units
 Nicolau Copèrnic i Johannes Kepler, astrònoms.
 Esglésies luteranes
 Nicolau Copèrnic i Leonhard Euler, científics (commemoració); Ester, matriarca (commemoració).

Referències 

24