10 de febrer

El 10 de febrer és el quaranta-unè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 324 dies per finalitzar l'any i 325 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1808 - La Jonquera (l'Alt Empordà): amb el pretext d'atacar Portugal, d'acord amb el Tractat de Fontainebleau, sota les ordres del general Duhesme, entren a Catalunya les primeres tropes franceses (Guerra del Francès).
 1930 - Barcelona: Josep Sunyol i Garriga funda el setmanari (i, més tard, diari) La Rambla (subtitulat Esport i Ciutadania). El primer número va sortir el 14 de febrer.
 1939 - Catalunya: l'exèrcit franquista arriba a la frontera francesa: la Catalunya del sud ja està del tot ocupada.
 1970 - Barcelona: Armand de Fluvià remet una carta al director de la revista madrilenya Mundo, felicitant-lo per haver criticat la Ley sobre Peligrosidad y Rehabilitación Social , llavors en discussió i que decretava greus penes contra les persones homosexuals; cap a aquesta data, Fluvià, amb el pseudònim Roger de Gaimon, i Francesc Francino, amb el de Mir Bellgai, funden lAgrupación Homófila para la Igualdad Sexual (AGHOIS), primera associació a Espanya de defensa dels drets dels homosexuals, que el 1971 prendrà el nom de Movimiento Español de Liberación Homosexual (MELH).

Resta del món
 1258 - Bagdad (Califat Abbàssida): L'Imperi Mongol conquereix i saqueja la ciutat.
 1763 - París (França): s'hi signa la pau que posa fi a la Guerra dels Set Anys.
 1805 - Espanya: s'hi prohibeixen per decret les corregudes de toros.
 1873 - Espanya: Amadeu de Savoia abdica de la Corona, l'endemà es proclamarà la Primera República Espanyola.
 1881 - París: S'estrena a l'Opéra-Comique Les Contes d'Hoffmann, òpera amb música de Jacques Offenbach i llibret en francès de Jules Barbier, basada en tres contes d'E.T.A. Hoffmann.
 1910 - Espanya: José Canalejas ocupa per primera vegada la presidència del Consell de Ministres.
 1930 - Espanya: Miguel Primo de Rivera abandona el país.
 1942 - els Estats Units: RCA Records atorga a Glenn Miller el primer disc d'or de la història per "Chattanooga Choo Choo".
 1958 - Sidi Ifni (el Marroc): l'exèrcit espanyol hi inicia una ofensiva  per expulsar-ne els rebels.
 1965 - Vietnam: L'Exèrcit dels Estats Units comença a bombardejar amb napalm les selves de Vietnam.
 1996 - Filadèlfia, Pennsilvània: La computadora d'IBM Deep Blue derrota a Garri Kaspàrov en una partida d'escacs i esdevé la primera computadora de la història en derrotar a un campió del món d'aquesta disciplina.
 2005 - l'Aràbia Saudita: s'hi comencen a celebrar unes eleccions municipals sense que hi puguin participar les dones i sense cap garantia democràtica.

Naixements 
Països Catalans

 1875:
 Barcelona: Maria Lluïsa Ponsa, escriptora, compositora i pianista catalana (m. 1919).
 Barcelona: Eduard Calvet i Pintó, empresari i polític català (m. 1917).
 1901 - Eaux-Vives, Ginebra: Ninon Collet, joiera, orfebre, pintora i ceramista suïssa afincada a Barcelona (m. 1973).
 1909 - Penàguila, Alcoià: Patrocini Agulló i Soler, activa defensora dels més necessitats (m. 1966).
 1920 - Figueres: Josep Pallach i Carolà, polític i pedagog català (m. 1977).
 1934 - Barcelona: Salvador Giner i de San Julián, sociòleg català, que fou president de l'Institut d'Estudis Catalans entre 2005 i 2013 (m. 2019).
 1946 - Sabadell: Isabel Castañé i López, nedadora catalana, primera nedadora olímpica espanyola als Jocs de Roma.
 1947 - L'Argentera, Baix Camp: Maria Teresa Cabré, lingüista i filòloga catalana, ̹presidenta de la Secció Filològica de l'IEC.
 1957 - Sa Pobla: Lourdes Aguiló Bennàssar, advocada i política mallorquina.
 1966 - Palma, Mallorca: Margalida Pons i Jaume, filòloga, poetessa i professora universitària mallorquina.
 1973 - Lleida: Núria Añó, escriptora catalana.
 1975 - Lleida: Carme Acedo Jorge, gimnasta rítmica catalana, campiona del món de maces i 4a en els JJOO de Barcelona 92.
 1976 - Girona: Gemma Coma-Alabert, mezzosoprano catalana.

Resta del món
 1717, Crécy-la-Chapelle (França): Pierre de La Garde, compositor francès (m. 1792).
 1767, Sevilla, Espanya: Luis Daoíz y Torres, militar destacat per la seva participació en l'aixecament del 2 de maig de 1808 de la Guerra del Francès.
 1831, Nadejda von Meck, dona de negocis i mecenes de les arts, independent i culta, procurà suport financer a molts artistes (m. 1894).
 1842, Skibbereen, comtat de Cork, Irlanda: Agnes Mary Clerke, astrònoma irlandesa (m. 1907).
 1843, Madrid: Adelina Patti, soprano italiana (m. 1919),
 1848, Saint-Vaast, Hainaut: Anna Rosalie Boch, pintora belga (m. 1936).
 1851, Amsterdam, Països Baixos: Clasine Neuman, pintora i dibuixant holandesa (m. 1908).
 1852, Kanzach, Baden-Württemberg: Carl Braig, filòsof i teòleg alemany.
 1859, París, França: Alexandre Millerand, advocat, periodista, President de la República Francesa 
 1868, Verviers: Jean Haust lingüista belga i militant del moviment való. Era l'autor d'un diccionari de la llengua valona.
 1881, Estocolm, Suècia: Pauline Brunius, actriu i directora teatral i cinematogràfica de nacionalitat sueca (m. 1954).
 1886, Tòquio, Japó: Raichō Hiratsuka, activista social, escriptora i pionera del femenisme al Japó (m.1971).
 1888, Alexandria (Egipte): Giuseppe Ungaretti, poeta italià (m. 1970).
 1890, Moscou, Imperi Rus: Borís Pasternak, escriptor rus, Premi Nobel de Literatura del 1958 (que refusà) 
 1894, Londres, Anglaterra: Harold Macmillan, polític anglès, 65è Primer Ministre del Regne Unit
 1895, Ourense: Emilio Novoa González, radiotelegrafista i polític gallec, governador civil durant la Segona República Espanyola.
 1897, West Hartford, Connecticut, EUA: John Franklin Enders, bacteriòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1954
 1898
 Adelaida, Austràlia: Judith Anderson, actriu de teatre i cinema australiana (m. 1992).
 Augsburg, Alemanya: Bertolt Brecht, escriptor alemany 
 1902, Xiamen, Fujian, Xina: Walter Houser Brattain, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de 1956.
 1907, Chicago, Estats Units: Ethel Lackie, nedadora nord-americana, guanyadora de dues medalles olímpiques (m. 1979).
 1909, Londres, Regne Unit: Leslie Hurry, artista i escenògraf de ballet, teatre i òpera
 1910, 
 Chișinău (Moldàvia), llavors Bessaràbia: Maria Cebotari, soprano romanesa molt cèlebre en l'àrea germànica (m. 1949).
 Dinant, Bèlgica: Dominique Pire, religiós dominic belga, Premi Nobel de la Pau de 1958.
 1917, Bogotá: Elvira Dávila Ortiz, infermera colombiana, pionera de la infermeria i la transfusió de sang a Iberoamèrica (m. 2008).
 1927, Laurel, Mississipi: Leontyne Price, soprano estatunidenca, reconeguda per la seva interpretació dels rols verdians.
 1936, Cambrigde, Massachusetts, Svetlana Alpers, historiadora de l'art estatunidenca, professora, escriptora i crítica d'art.
 1940, Wells, Regne Unit: Mary Rand, atleta anglesa, ja retirada, guanyadora de tres medalles olímpiques.
 1945, Ferrol: Maria Jesús Viguera Molins, filòloga i historiadora gallega, acadèmica de la Reial Acadèmia de la Història.
 1972, Rheinfelden, Baden-Württemberg: Hans-Dieter Dreher, genet de salt a cavall alemany.
 1987, Pequín: Yuja Wang, pianista xinesa.

Necrològiques 
Països Catalans
 2005:
 Barcelona: Miquel Bauçà, poeta mallorquí.
 Manhattan, Nova York: Jordi Casals i Ariet, biòleg català, descobridor del virus Lassa.
 2022 - Sencelles, Pla de Mallorcaː Maria Antònia Oliver, escriptora, premi d'Honor de les Lletres Catalanes del 2016.
 2023 - Palma: Andreu Muntaner i Darder, geòleg, fotògraf, col·leccionista i divulgador de la història de la imatge a les Illes Balears (n. 1926).

Resta del món
 1242, Martirano, Calàbria: Enric VII d'Alemanya, Rei d'Alemanya, Rei dels Romans, rei de Sicília i duc de Suàbia.
 1660, Heemstede, Països Baixos: Judith Leyster (també Leijster), pintora de l'edat d'or holandesa.
 1755, París, França: Montesquieu, filòsof francès.
 1836, París: Marie-Anne-Pierrette Paulze, o Marie-Anne Lavoisier, sovint anomenada "la mare de la química moderna" pels seus assoliments científics en química.
 1837, Sant Petersburg, Imperi Rus: Aleksandr Puixkin, poeta i novel·lista rus de l'era del romanticisme.
 1891, Estocolm, Suècia: Sófia Kovalévskaia, matemàtica russa.
 1912, Kent, Anglaterra: Joseph Lister, metge cirurgià anglès.
 1918: Ernesto Teodoro Moneta, pacifista italià Premi Nobel de la Pau el 1907.
 1923, Lennep, Prússia: Wilhelm Röntgen, físic alemany, Premi Nobel de Física l'any 1901.
 1926, Zwickau: Reinhard Vollhardt, compositor alemany.
 1956, Milà: Tina Poli-Randaccio, soprano italiana.
 1957, Mansfield, Missouriː Laura Ingalls, escriptora estatunidenca autora de la col·lecció Little House of the Prairie.
 1958, Istanbul, Turquia: Nezihe Muhiddin, sufragista, pionera del moviment feminista a Turquia (n. 1889).
 1975, Leningrad, Unió Sovièticaː Elisabet Kozlova, ornitòloga russa que va treballar en l'avifauna de l'altiplà tibetà (n. 1892).
 2000, Ciutat de Mèxic: Elvira Gascón, pintora i professora de l'exili republicà espanyol.
 2005, Nova York (els EUA: Arthur Miller, escriptor i guionista nord-americà.
 2008, Saint Louis, Missouri, EUA): Steve Gerber, escriptor de còmics, creador de Howard the Duck.
 2014, Woodside (Califòrnia): Shirley Temple, actriu i diplomàtica estatunidenca.
 2021, Los Angeles, Califòrniaː Larry Flynt, editor. Productor principalment de material pornogràfic.
 2023:
 Madrid: Carlos Saura Atarés, director de cinema espanyol (n. 1932).
 Los Angeles: Raquel Welch, actriu nord-americana (n. 1940).

Festes i commemoracions 
 Dia de la Mare a Noruega

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Escolàstica de Núrsia, verge (547); Guillem de Malavalle, inspirador dels Eremites de Sant Guillem (1157); Caralamp, Porfiri i Bapte de Magnèsia, màrtirs (202); Zòtic, Jacint, Ireneu i Amanci de Roma, màrtirs (); Protadi de Besançon, bisbe; Silvà de Terracina bisbe (s. V); Trojà de Saintes, bisbe (ca. 500); Austreberta de Pavilly, abadessa (704).
 Beats al Martirologi romà: Hug de Fosses, abat (1164); Chiara Agolanti de Rimini, clarissa (1329); Pierre Fremond i màrtirs d'Avrilly (1794); José Sánchez del Río, màrtir (1928); Eusebia Palomino Yenes, religiosa (1933); Alojzije Viktor Stepinac, bisbe i màrtir (1960).
 Sants que no figuren al Martirologi romà: Sotera de Roma, màrtir (304) i Sotera de Palamós, santa llegendària; Andreu i Aponi de Betlem, màrtirs (s. I); Zenó d'Antioquia, màrtir (418); Desideri de Clarmont, bisbe (s. VI); Baldegunda de Poitiers, abadessa (ca. 580); Trumwin de Withby, bisbe (ca. 700); Erlulf de Verden, màrtir (830); Salvi d'Albelda abat (962); Brun de Minden, bisbe (1055); Merwinna de Romsey, abadessa.
 Beats que no figuren al Martirologi romà: Pagà de Sicília, eremita (1423); Eusebi de Murano, eremita (1501); Alessandro Baldrati de Lugo, monjo i màrtir a Quios (1645).

Església Copta 
 3 Meixir: Efraïm de Síria, diaca (373); Jaume l'Asceta, eremita (s. VI).

Església Apostòlica Armènia 
 21 Arac': Valerià, Càndid, Àquila i Eugeni de Trebisonda, màrtirs (ca. 304); Efraïm de Síria, diaca (373).

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 23 de febrer del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 28 de gener del calendari julià.
 Sants: Festivitat de tots els sants eremites; Efraïm de Síria, diaca (); Pal·ladi d'Antioquia, eremita (); Marciana, emperadriu; Esteve de Quirsa, monjo (s. VI); Isaac el Sirià, bisbe de Nínive (s. VII); Efraïm i Jordi de Novotorzhk, monjo (1053); Efraïm de Petxersk, bisbe de Pere'aslavl (ca. 1098); Teodosi de Totemsk, monjo (1568); Benjamí de Romanov, màrtir, i Fiodor el Confessor, prevere (1933); Hilari, pare de Joan de Réome; Ignatz de Belev, bisbe i Vladímir, Bartomeu i Olga, màrtirs (1938); Pavel, prevere màrtir (1940); Leontij el Confessor, monjo (1972).

Església Ortodoxa de Grècia
 Carissa, màrtir; Jaume l'Asceta, eremita.

Esglésies luteranes 
 Friedrich Christoph Oetinger, prevere (1780) (Església Evangèlica d'Alemanya).
 Silas, deixable de Pau de Tars (Lutheran Church, Missouri Synod).

Església d'Anglaterra 
 Santa Escolàstica de Núrsia, germana de Sant Benet, abadessa de Plombariola (ca. 543)

Referències 

10