2 de maig

El 2 de maig és el cent vint-i-dosè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vint-i-tresè en els anys de traspàs. Queden 243 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans

 Resta del món
 1668, Aquisgrà, Sacre Imperi Romanogermànic: se signa el Tractat d'Aquisgrà.
 1715 - Berlín: Jordi I de la Gran Bretanya (elector de Hannover) es va aliar amb el Regne de Dinamarca i Noruega a canvi que Verden-Bremen fos cedit a l'Electorat de Hannover en el Tractat de Berlín de 1715. Al mateix temps, aquests dos s'alien amb la coalició russo-prussiana que s'havia establer al Tractat de Schwedt en el curs de la Gran Guerra del Nord.
 1803 - Estats Units - França: se signa la Compra de Louisiana pels dos països per 15 milions de dòlars.
 1808, Madrid: s'hi produeix un aixecament del 2 de maig contra les forces napoleòniques del Primer Imperi Francès que desencadena la Guerra del Francès. El mateix dia els alcaldes de Móstoles signen el ban dels alcaldes de Móstoles.
 1813, Lützen (Saxònia, Alemanya): l'exèrcit napoleònic venç a la batalla de Lützen de 1813 contra la Sisena Coalició a les Guerres Napoleòniques.
 1866, El Callao, Perú: es produeix el combat naval del Callao, durant la guerra hispanosudamericana.
 1879, Madrid: Pablo Iglesias impulsa la fundació del Partido Socialista Obrero Español. a la taverna Casa Labra de Madrid.
 1945, Berlín, Alemanya: la ciutat és ocupada per les tropes soviètiques.
 1947, Finalització de la Constitució de l'Imperi del Japó (Kyūjitai: 大日本帝國憲法 Shinjitai: 大日本帝国憲法 , Dai-Nippon Teikoku Kenpō?), més coneguda com la Constitució Imperial o Constitució de Meiji, que fou la llei fonamental de l'Imperi del Japó del 29 de novembre de 1890 fins al 2 de maig de 1947, entrà en vigor després de la Restauració Meiji, i establí una monarquia constitucional basada en el model prussià.
 1953, Amman, Jordània: Hussein ibn Talal, rei efectiu del país des del passat 11 d'agost, ocupa el tron en complir 18 anys.
 1968, París, França: s'hi produeixen les manifestacions estudiantils conegudes com el "Maig francès".
 1982, a prop de les illes Malvines: durant la guerra de les Malvines, el submarí nuclear britànic HMS Conqueror enfonsa el creuer argentí ARA General Belgrano.
 1997, Oviedo, Astúries, Espanya: l'equip científic del Jaciment arqueològic d'Atapuerca obté el Premi Príncep d'Astúries d'Investigació Científica i Tècnica.
 2011, Abbottabad, Pakistan: Ossama bin Laden és assassinat per un equip dels SEAL de l'exèrcit dels Estats Units

Naixements 
Països Catalans
 1754 - València: Vicent Martín i Soler, compositor valencià del classicisme (m. 1806).
 1815 - Sant Julià de Vilatorta: Felip Benessat i Bayés, farmacèutic, químic, taxidermista i sacerdot català (m. 1878).
 1853 - Palma, Mallorca: Antoni Maura, polític espanyol (m. 1925).
 1867 - Sabadell: Manuel Folguera i Duran, polític i enginyer català (m. 1951).
 1883 - Prats de Lluçanès, Osona: Joaquim Pecanins i Fàbregas, músic català (m. 1948).
 1894 - Sabadell: Agustí Borgunyó i Garriga, músic català (m. 1967)
 1931 - Barcelona: Núria Pompeia, dibuixant, humorista gràfica o ninotaire, periodista i escriptora (m. 2016).
 1957 - Valènciaː Carme Portaceli i Roig, directora teatral, coreògrafa, dramaturga, professora a l'Institut del Teatre, directora del TNC.
 1962 - Alforjaː Anna Roig, física catalana, doctora en ciència de materials i investigadora a l'ICMAB-CSIC per a la nanomedicina.
 1965 - Valls: Pepa Plana, actriu i pallassa catalana.
 1966 - Barcelona: Núria Pastor Amorós, atleta catalana, especialitzada en curses de fons.
 1975 - Barcelona: Eva Santolaria, actriu catalana de cinema i televisió.

 Resta del món

 1660 - Palerm, Regne de Sicília: Alessandro Scarlatti, compositor italià (m. 1725).
 1729 - Szczecin, Polònia: Caterina II la Gran, tsarina de Rússia (m. 1796).
 1744 - Vienaː Marianne von Martines, compositora, pianista i cantant austríaca (m. 1812).
 1772 - (Oberwiederstedt, Saxònia-Anhalt, Novalis, pseudònim de Georg Friedrich Philipp von Hardenberg, escriptor romàntic, filòsof i enginyer de mines (m. 1801).
 1856 - Hietzing, Vienaː Helene von Druskowitz, filòsofa austríaca (m. 1918).
 1859 - Walsall, Staffordshire (Anglaterra): Jerome K. Jerome ,escriptor humorístic anglès (m. 1927).
 1860 - Budapest, Hongria: Theodor Herzl, escriptor i periodista jueu (m. 1904).
 1892 - Breslau, actual Wrocław, Silèsia: Manfred von Richthofen, aviador alemany (m. 1918).
 1894 - Niagara Falls (Nova York): Norma Talmadge, actriu del cinema mut nord-americà (m. 1957).
 1904 - Tacoma, Washington: Bing Crosby, cantant, ballarí i actor nord-americà (m. 1977).
 1906 - Newport, Rhode Islandː Aileen Riggin, saltadora i nedadora estatunidenca, medallista olímpica (m. 2002).
 1909 - Benoni, Gauteng, Sud-àfricaː Rhoda Rennie, nedadora sud-africana que va competir durant els anys vint (m. 1963).
 1912 - Altona, Hamburg: Axel Springer, editor i empresari alemany (m. 1985).
 1921 - Calcuta (Índia): Satyajit Ray, cineasta hindú.
 1924 - Krommenie, Països Baixos: Aafje Heynis, contralt neerlandesa, especialista en lied i música barroca (m. 2015).
 1933 - Lisboa: Celeste Caeiro, la dona que, el 25 d'abril de 1974, distribuí clavells als militars responsables del cop d'estat que enderrocava Marcelo Caetano, i la revoltà esdevenia, així, la Revolució dels Clavells.
 1935
La Corunya, Galícia, Espanya: Luis Suárez, futbolista i entrenador gallec de futbol.
 Bornem, Bèlgica: Eddy Pauwels fou un ciclista belga que fou professional entre 1958 i 1966.
Bagdad (Iraq): Faisal II (àrab: الملك فيصل الثاني Fayṣal),rei de l'Iraq del 4 d'abril de 1939 fins que fou enderrocat i mort (1958) junt amb altres membres de la família) per un cop d'estat militar, en què es va proclamar la república.
 1936 - Buenos Aires: Norma Aleandro, actriu, guionista i directora de teatre argentina.
 1942 - Gant, Bèlgica: Jacques Rogge, president del Comitè Olímpic Internacional.
 1948 - Los Angeles, Califòrnia, Estats Units: Jeannine Altmeyer, soprano estatunidenca.
 1955 - Reggio de Calàbria, Itàlia: Donatella Versace, dissenyadora de moda, empresària i actriu italiana, vicepresidenta del grup Versace.
 1959 - L'Havana: Zoé Valdés, escriptora cubana que ha escrit poesia, novel·la i guions de cinema.
 1971 - Cuntisː Ana Miranda Paz, política i jurista gallega, que ha estat diputada del BNG al Parlament Europeu.
 1975
 Leytonstone, Anglaterra: David Beckham, futbolista britànic.
 Gongcheng, Guangxi, República Popular de la Xina: Wang Yani, pintora xinesa.
 1976 - Lørenskog (Noruega): Ine Marie Eriksen Søreide, política noruega que ha estat ministra de defensa i d'afers exteriors.
 1983 - Nova York: Gaius Charles, actor estatunidenc.
 1985 - Londres, Regne Unit: Lily Allen, compositora, cantant i actriu anglesa.

Necrològiques 
Països Catalans
 1743 - Sant Boi de Llobregat: Rafael Casanova i Comes, advocat i polític austriacista, darrer conseller en Cap de Barcelona (1713-1714) (n. 1660?)
 1934 - la Pobla Llarga, Ribera Alta: Julià Ribera Tarragó, filòleg arabista valencià (n. 1858).
 1972 - Sabadell: Pere Monistrol i Masafret, fotògraf i futbolista català.
 1975 - Barcelona: Concepció Badia i Millàs, soprano catalana (n. 1897).
 1976 - Vilafranca del Penedès: Mercè Plantada i Vicente, soprano catalana (n. 1892).
 1966 - Barcelona: Miquel Llor, escriptor en català (n. 1894).
 2000 - 
Sabadell: Mercè Sorribas i Elias, locutora de ràdio i actriu catalana.
Barcelona, Gretel Ammann, filòsofa, assagista, activista, feminista radical i lesbiana separatista basca (n. 1947).
 2023 - Ruth Porta Cantoni, política balear (n. 1957).

Resta del món
 373 - Alexandria, Província romana d'Egipte: Sant Atanasi d'Alexandria, patriarca d'Alexandria i Doctor de l'església (n. ca. 293).
 1519 - Senyoria d'Amboise, Regne de França: Leonardo da Vinci, científic i artista renaixentista italià (n. 1452).
 1808
 Madrid: Luis Daoíz y Torres, militar espanyol, destacat per la seva participació en l'aixecament del 2 de maig de 1808 de la Guerra del Francès.
 Madrid: Pedro Velarde y Santillán, militar espanyol, destacat per la seva participació en l'aixecament del 2 de maig de 1808 de la Guerra del Francès.
 1817 - Gotha (Alemanya): Justus Perthes, editor especialitzat en mapes (n. 1749).
 1857 - París, França: Alfred de Musset, poeta francès (n. 1810).
 1912 - Santander, Cantàbria, Espanya: Marcelino Menéndez Pelayo, filòleg i crític literari espanyol (n. 1856).
 1945 - Berlín (Alemanya): Martin Bormann, polític i militar alemany, cap de la cancilleria del Tercer Reich i secretari d'Adolf Hitler (n. 1900).
 1957 - Bethesda (Maryland), EUA: Joseph McCarthy, polític estatunidenc (n. 1908).
 1969 - Sasbach, Baden-Württemberg, RF Alemanya: Franz von Papen, polític alemany (n. 1879).
 1972 - Washington DC, Estats Units d'Amèrica: John Edgar Hoover, fundador del Federal Bureau of Investigation (FBI) (n. 1895).
 1979 - Bèrgam (Itàlia): Giulio Natta, químic italià, Premi Nobel de Química de l'any 1963 (n. 1903).
 1997 -
Locarno, Suïssa: John Carew Eccles, metge australià i Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1963 (n. 1903).
Syosset, Nova York (EUA): Alfred Hershey, químic i bacteriòleg estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisilogia de l'any 1969 (n. 1908).
Brasília, Brasil: Paulo Freire, pedagog i educador brasiler (n. 1921).
 1998 - Londres, Regne Unit: Justin Fashanu, futbolista, se suïcida, víctima de reaccions homofòbiques després de la seva sortida de l'armari (n. 1961).
 2002 - Torrelagunaː Rosa García Ascot, compositora i pianista espanyola, membre del Grup dels vuit (n. 1902).
 2011 - Abbottabad, Pakistan: Ossama bin Laden, fundador i líder de l'organització gihadista sunnita al-Qaida assassinat per un comando de tropes estatunidenques (n. 1957).
 2015 -
Londres, Anglaterra: Ruth Rendell, escriptora anglesa (n. 1930).
Múnic, Alemanya: Maia Plissétskaia, ballarina de dansa clàssica d'origen rus i nacionalitzada espanyola el 1993 (n. 1925).
 2017 - Grimsby, Lincolnshireː Norma Procter, contralt britànica (n. 1928).

Festes i commemoracions 
 Dia de la Comunitat de Madrid, Mare de Déu d'Araceli
 Onomàstica:
 Sant Atanasi d'Alexandria, bisbe;
 Secundi d'Abula, bisbe;
Borís I de Bulgària, sant
 Germà d'Alexandria, màrtir
 Fèlix de Sevilla, màrtir del s. IV;
 Germà d'Escòcia, missioner;
 Wiborada, monja màrtir;
 beata Mafalda de Portugal i de Barcelona, infanta i monja (fins al 1969);
 sant José María Rubio Peralta, prevere jesuïta;
 Ambròs i Simplici de Sant Joan de les Abadesses, màrtirs llegendaris al s. VIII;
 Trasllat de les relíquies de sant Adalbert I d'Ostrevent.

Referències 

02