Sentmenat

Sentmenat és una vila i municipi de Catalunya situat a la comarca del Vallès Occidental.

Geografia 
 Llista de topònims de Sentmenat (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

Sentmenat és una petita vila situada en el Vallès Occidental (Catalunya). El seu terme, de 28,6 km² d'extensió, es divideix en dues parts força diferenciades: la muntanya, amb boscos de pins i alzines, i la plana, amb camps de conreus.

El municipi té una població d'uns 8.652 habitants (any 2015), repartida entre el nucli del poble i les urbanitzacions de Pedra Santa, Can Canyameres, Can Vinyals, Can Costa i Can Fargues.

El principal curs d'aigua del terme és la riera de Sentmenat, que recull les aigües del Puig de la Creu (664 msnm), la muntanya de Can Fruitós, la vall d'Aiguasenosa i la Costa Llisa del Farell.

El terme té raconades de gran bellesa, com el Saltant de Guanta, la Cova del Comte, la vall de Can Senosa, la Torre Roja, el dolmen de la Serra Cavallera...

Toponímia 
El nom del poble prové del seu patró, Sant Menna, sant egipci al qual es va dedicar una església. Està documentat al  com a Sancti Minati i Sancto Minato. En els fogatges del  i  consta com a Sentmenat, de la vegueria de Barcelona. En els primers censos del  es va registrar fonèticament com Senmanat. El 1933 es va recuperar la grafia tradicional, anul·lada pel franquisme i no recuperada fins al 1983.

Història 
El 14 de gener de 1714, durant la Guerra de Successió Espanyola, un destacament borbònic comandat pel Comte de Montemar saquejava i incendiava Sentmenat. Nou mesos després queia Barcelona i amb ella també ho feren les institucions i les llibertats nacionals de Catalunya. Mossèn Josep Valls de Vilella es trobava a Can Senosa per batejar una filla de Gabriel Mas, un bracer de Sentmenat que s'hi havia refugiat amb la seva dona embarassada, Madrona, fugint del destacament del Comte de Montemar.

Des d'allà van ser testimonis dels saqueigs i dels incendis de Caldes de Montbui i de Sentmenat, a mans de les tropes borbòniques comandades pel comte José Carrillo de Albornoz y Montiel, tal com va relatar el vicari de la parròquia de Sant Menna, Lluís Molins:
Fou seu del Marquesat de Sentmenat.

Demografia 

El creixement de la població havia estat fins ara sostingut i regular, la qual cosa feia que conservés el caire típic de poble, amb un tarannà i una fesomia peculiar. Als darrers anys, però, ha experimentat un gran creixement amb diverses noves zones, abans agrícoles, i que ara s'estan urbanitzant.

El poble, format majoritàriament per cases de planta baixa i pis, començà a créixer en el vessant d'una carena; aquesta és la causa dels seus característics carrers de baixades pronunciades. Posteriorment s'anà engrandint fins a ocupar una part de la plana (barri de Can Palau) i l'altre vessant de la carena (barri de can Baixeres).

Política

Llista d'alcaldes

Eleccions municipals del 2019 

|}

Sentmenatencs il·lustres 
 Jaume Rovira, dibuixant.
 Jaume riera, escultor.
 Andreu Rossinyol, corrector.
 Frederic Alfonso i Orfila, poeta.
 Joan Escuer, escriptor i president de l'Amical de Mauthausen d'Espanya.
 Francesc Aday Benítez i Caraballo, futbolista.
 Carme Carbonell de Guitart (1884-[...?]), soprano.

Entitats 
 Geganters, Grallers i Capgrossos de Sentmenat
 Societat Coral Obrera "La Glòria Sentmenatenca"
 Radio Sentmenat
 Diables Sentcremats
 Amics del Museu Arxiu de Sentmenat
 Bastoneres de Sentmenat

Símbols

Escut 
L'escut és escaironat, de gules, 3 bitlletes d'argent carregades d'un mig vol abaixat d'atzur. Per timbre, una corona de marquès. Les bitlletes carregades amb un mig vol representen les armes dels barons i després marquesos de Sentmenat.

Va ser aprovat en el DOGC del 28 d'abril de 1989.

Bandera 
Les proporcions de la bandera són dos d'alt per tres de llarg, vermella, amb tres bitlletes blanques, carregades d'una ala blava cadascuna, totes tres en la mateixa posició que en l'escut, és a dir, dues a dalt i una a baix, col·locades en el centre òptic del drap, és a dir, que l'eix del conjunt se situa a 4/9 de l'asta.

Consta aprovada al DOGC del 19 d'octubre de 1990.

Vegeu també 
 Alzina de Can Ramoneda
 Roure de Can Clapers

Referències

Enllaços externs 

 Pàgina web de l'Ajuntament
 Informació de la Generalitat de Catalunya
 Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
 Sentmenat.com
 Tota la informació de Sentmenat
 Patrimoni historicoartístic de Sentmenat
 Llista d'alcaldes de Sentmenat