Pallars Jussà

El Pallars Jussà és una comarca pirinenca que comprèn gran part de la plana de la conca de la Noguera Pallaresa, Flamisell i la plana de la Conca Dellà. Limita amb les comarques de la Noguera, el Pallars Sobirà, l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell i la Ribagorça a l'Aragó. És un dels dos fragments en què quedà repartit el territori històric del Pallars.

Geografia 
De fet, el Pallars Jussà està format per quatre unitats geogràfiques: la Conca Deçà o Conca de Tremp, al voltant del cap de comarca, la Conca Dellà, a l'entorn de la vila d'Isona, la Conca de Dalt, al voltant de la Pobla de Segur, tot i que rep aquest nom el municipi del Pont de Claverol, i el conjunt format per la Vall Fosca, amb la Torre de Cabdella com a centre, i el terme paral·lel de Sarroca de Bellera.

Encara, un cinquè territori s'ha afegit administrativament al Pallars Jussà, tot i que geogràficament pertany a l'Alta Ribagorça: es tracta de la meitat oriental de la Terreta, amb els antics termes municipals d'Espluga de Serra i Sapeira, tots dos actualment englobats en el gran municipi de Tremp. Al 2018 tenia 13.091 habitants.

Etimologia 
Segons la llegenda, el nom de la comarca procedeix del mot comú palla. Segons Joan Coromines, no és exactament així, encara que hi és relacionat: Pallars procedeix del llatí paleares, cabanes amb sostre vegetal (probablement de palla).

La llegenda, segons Pep Coll, conta que a la major part de Catalunya hi hagué una gran secada que durà anys i panys, i els cereals que produeixen palla no aixecaven ni un pam de terra, fins al punt no hi havia palla ni per a alimentar els rucs. Al Pallars, en canvi, la pluja era tan generosa que no es produïa aquesta circumstància i als pallaresos els en sobrava, de palla. Per tal de fer enveja a les comarques veïnes del sud, s'acostumaren a llençar la palla sobrera al riu, de manera que cap al pla de Lleida, el riu (la Noguera Pallaresa) baixava tan ple de palla que els noguerencs s'avesaren a dir que el riu venia de les valls de la palla, és a dir, de les valls pallareses, d'on ve el nom de Pallars, tan aplicable al Pallars de baix (Pallars Jussà) com al Pallars de dalt (Pallars Sobirà).

Història 
Després d'estar dominat per romans, visigots i musulmans, l'actual territori del Pallars fou conquerit per la casa de Tolosa l'any 800, formant-se així la comarca històrica del Pallars, amb la instauració del comtat de Pallars.

El 872, després de l'assassinat de Bernat II de Tolosa, el comtat passà a mans de Ramon II, que fundà la Casa de Pallars, i acabà de definir la independència del comtat respecte de la Casa de Tolosa. Feu així del Pallars un comtat independent.

L'any 1010, el testament de Sunyer dividí el comtat en dos, el comtat de Pallars Jussà per a Ramon IV, i el comtat de Pallars Sobirà, que quedà en mans de Guillem II. A la mort d'aquest últim, s'encetà una època marcada per la guerra civil entre els dos comtats, que acabà el 1094 amb la separació definitiva dels dos Pallars.

Els territoris dels dos Pallars no corresponien amb el que són els límits comarcals actuals. La principal diferència és que la Vall Fosca, que pertany a la comarca del Pallars Jussà, havia pertangut al comtat de Pallars Sobirà. Els comtats eren els terrenys sota el control d'un comte (no sempre en possessió) i, per tant, els límits eren variables i no donaven quasi mai un territori continu.

Història contemporània: evolució de la distribució municipal 

Prenent com a punt de partida la creació dels ajuntaments moderns amb la promulgació de la Constitució de Cadis del 1812, a tot Catalunya ha esdevingut el mateix que al Pallars Jussà: en un primer moment, es va crear un munt d'ajuntaments (96, al Pallars Jussà, més 20 de l'Alta Ribagorça), que van quedar bastant reduïts en el moment que, el 1845, es promulga una llei municipal que fixa el límit mínim de veïns que ha de tenir un municipi: 30 (cal dir que, en aquell moment, veí volia dir 'cap de casa'). Aquesta llei s'aplicà el febrer del 1847, i dels 116 ajuntaments del període 1812-1847, es passà a 32 (més 3 que en aquell moment pertanyien a l'Alta Ribagorça).

Entre 1969 i 1973, es produí una nova reducció dels municipis pallaresos, amb unes modificacions que afectaren també la comarca veïna de l'Alta Ribagorça. De 32 ajuntaments, es passà als 14 actuals, amb la particularitat que tres antics municipis ribagorçans (Benés, Espluga de Serra i Sapeira) foren incorporats a municipis pallaresos (respectivament, Sarroca de Bellera i Tremp, els dos darrers).

Aquesta reducció ve donada per la suma de dos factors: per un cantó, la simplificació administrativa que s'ha anat aplicant a mesura que avançava el temps, però per l'altre, el més determinant: el fort procés de despoblament que ha sofert la comarca, sobretot a les zones més muntanyoses.

En la proposta derivada de l'informe popularment denominat Informe Roca, de l'any 2000, els termes municipals del Pallars Jussà havien de sofrir tot de canvis, que són els següents, exposats a partir dels municipis que haurien de resultar-ne:

 Conca de Dalt. Subsistia aquest municipi, però amb la segregació de l'antic municipi de Toralla i Serradell (pobles d'Erinyà, Rivert, Serradell, Toralla i Torallola), que passaria a formar part de la Pobla de Segur.
 Isona i Conca d'Orcau. A partir de la base del municipi d'Isona i Conca Dellà, al qual s'afegien tot el municipi d'Abella de la Conca, el veïnat dels Obacs de Llimiana, del terme municipal de Llimiana, el poble d'Aransís, amb tota la meitat septentrional de l'antic terme d'Aransís, i tot l'antic terme de Sant Salvador de Toló, els dos darrers pertanyents actualment a Gavet de la Conca. Se'n segregava, però, la vall de Montesquiu, amb els despoblats de Galliner, Montesquiu i Puig de l'Anell, que passava a Tremp.
 Montsec. En aquest nou municipi, Castell de Mur s'havia d'unir a Llimiana i Sant Esteve de la Sarga. A més, s'hi agregava la Vall de Barcedana (Sant Cristòfol de la Vall, Sant Martí de Barcedana i Sant Miquel de la Vall), a l'antic terme d'Aransís, actualment de Gavet de la Conca.
 La Pobla de Segur. Sobre la base de l'actual municipi de la Pobla de Segur, s'hi afegia l'antic municipi de Toralla i Serradell (pobles d'Erinyà, Rivert, Serradell, Toralla i Torallola), pertanyents actualment al terme de Conca de Dalt.
 Salàs de Pallars. No patia cap mena de canvi.
 Sarroca i Senterada. Fruit de la unió dels actuals termes municipals de Sarroca de Bellera i Senterada, amb l'afegit del poble d'Erta, que s'havia de segregar del Pont de Suert (antic terme de Malpàs).
 Talarn. Perdia la meitat meridional del terme, que s'annexava a Tremp i, en canvi, rebia els pobles de Gurp i Santa Engràcia, de l'antic terme de Gurp de la Conca, de manera que s'aconseguia la unificació territorial de l'Acadèmia General Bàsica de Suboficials en un sol terme municipal.
 La Torre de Cabdella. No patia cap mena de canvi.
 Tremp. Se'n segregaven els antics termes de la Terreta: Espluga de Serra, amb l'enclavament d'Enrens i Trepadús, i Sapeira, que passarien a formar part del Pont de Suert, i els pobles de Gurp i Santa Engràcia, de l'antic terme de Gurp de la Conca (en canvi, Sant Adrià i Tendrui, d'aquest mateix antic terme, romanien a Tremp. En canvi, hom hi afegia l'antic terme de Sant Serni, actualment de Gavet de la Conca (pobles de Fontsagrada, Gavet i Sant Serni), la meitat meridional del terme de Talarn i la vall de Montesquiu, amb els despoblats de Galliner, Montesquiu i Puig de l'Anell.

A més, a causa del volum de la seva població, es creaven quatre agrupaments municipals: Tremp, Talarn i Montsec; la Torre de Cabdella i Sarroca i Senterada; Isona i Conca d'Orcau, i la Pobla de Segur, Conca de Dalt i Salàs de Pallars.

Aquesta proposta, però, al cap de deu anys no passava de ser això: un estudi i una proposta.

Demografia

Política i govern

Consell Comarcal del Pallars Jussà 
Té la seu al carrer de Soldevila, 18, de la ciutat de Tremp, en un edifici de nova construcció que aprofita alguns elements del casal pairal dels Sullà, palauet renaixentista i barroc que estava en molt mal estat. A part del mateix Consell Comarcal, en el mateix complex hi ha l'Arxiu Comarcal del Pallars Jussà, que té com a sala de consulta per als investigadors l'antiga capella del palau.

Presidents

Composició

Actual

Resultats electorals - Pallars Jussà, 2019

Històrica

1987 
Les primeres eleccions al Consell Comarcal del Pallars Jussà se celebraren l'any 1987, amb els resultats següents:

12 representants de Convergència i Unió:

 Miquel Verdeny Tohá, de Tremp, que en fou President
 Francesc X. Bada Amatller, de la Pobla de Segur
 Jordi Elies Fàbrega, de Castell de Mur
 Josep Balust Adellach, de Gavet de la Conca

 Constantí Aranda i Farrero, d'Isona i Conca Dellà
 Joan Cuñé Novau, de Llimiana
 Francesc Martín Manzano, de Conca de Dalt
 Salvador Puig i Aloy, de Salàs de Pallars

 Pau Castells Llotge, de Sant Esteve de la Sarga
 Antonio Palau Casal, de Sarroca de Bellera
 Nicanor Compte Castells, de Talarn
 Josep Soldevila i Tartera, de la Torre de Cabdella

4, del Partit dels Socialistes de Catalunya-PSOE:

 Víctor Orrit Ambrosio, de Tremp
 Joan Font Carrera, de la Pobla de Segur

 Leonor Echalar Colom, de la Torre de Cabdella

 Jaume Prió i Codó, de Tremp

2 de l'Agrupació d'Independents, Progressistes i Nacionalistes:

 M. Lourdes Servent Pedescoll, de Senterada

 Xavier Pont Jordana, de Conca de Dalt (Aramunt)

I un de l'Agrupació Electoral d'Isona i Conca Dellà:
 Josep Solduga Espluga, d'Isona i Conca Dellà

El 1988, es creava la nova comarca de l'Alta Ribagorça, cosa que obligà a remodelar el Consell Comarcal del Pallars Jussà, del qual havia depès l'Alta Ribagorça fins aquell moment. Amb la remodelació, Convergència i Unió quedava amb els mateixos representants, el Partit dels Socialistes de Catalunya perdia dos representants (Jaume Prió i Leonor Echalar), i l'Agrupació d'Independents, Progressistes i Nacionalistes i l'Agrupació Electora d'Isona i Conca Dellà en guanyaven un cadascun: Montserrat Gelabert i Magret, de la Torre de Cabdella, per la primera, i Antoni Grasa i Llobet per la segona.

1991 
La renovació del 1991 canvià poc el panorama:

13 representants de Convergència i Unió:

 Constantí Aranda i Farrero, d'Isona i Conca Dellà, que en fou President
 Francesc X. Bada Amatller, de la Pobla de Segur
 Enrique Corona i Pol, de Tremp
 Nicanor Compte Castells, de Talarn

 Joan Cuñé Novao, de Llimiana
 Josep Durany Galera, de Gavet de la Conca
 Antonio Palau Casal, de Sarroca de Bellera
 Xavier Pont Jordana, de Conca de Dalt
 Salvador Puig i Aloy, de Salàs de Pallars

 Josep Soldevila i Tartera, de la Torre de Cabdella
 Teresa Soler Giol, de Senterada
 Miquel Verdeny Tohà, de Tremp
 Josep Vila Chauri, de Castell de Mur

5 dels Socialistes de Catalunya:

 Víctor Orrit Ambrosio, de Tremp
 Narcís Balagué Bosch, de la Pobla de Segur

 Antoni Toló Cierco, de Senterada
 Josep Enseñat i Martínez, de Talarn

 Josep M. Dalmau Gil, de la Torre de Cabdella

I un del Partit Popular:
 Julián Rosell Oliva, de Tremp

1995 
Les noves eleccions del 1995 van modificar molt lleugerament les dades de quatre anys abans:

13 representants de Convergència i Unió:

 Enric Corona Pol, de Tremp, que en fou President
 Josep Soldevila i Tartera, de la Torre de Cabdella
 Antoni Palau Casals, de Sarroca de Bellera
 Salvador Puig Aloy, de Salàs de Pallars
 Agustí Graell Comet, d'Isona i Conca Dellà

 Josep M. Vives Coloma, de Talarn
 Josep Maria Roca Canal, de Gavet de la Conca
 Joan Cuñe Novau, de Llimiana
 Martí Cardona Rocafort, de Conca de Dalt

 Josep Vila i Chauri, de Castell de Mur
 Carlos Montanuy Baró, de Sant Esteve de la Sarga
 Josep M. Solé Santaolalla, de Tremp
 Ramon Molina Ramírez, de Tremp

6 dels Socialistes de Catalunya:

 Jaume Altisent Buira, de Tremp
 Francisco Bermejo Buil, de la Pobla de Segur

 M. Montserrat Cuberes Corts, de Conca de Dalt
 Josep Enseñat i Martínez, de Talarn

 Margarita Lladós Sala, d'Isona i Conca Dellà
 Josep Manuel Subirà Blanc, de la Torre de Cabdella

1999 
El 1999, tornava a canviar una mica la composició del Consell Comarcal, però sense grans alteracions:

Convergència i Unió hi obtenia 13 representants

 Agustí Graell Comet, d'Isona i Conca Dellà, com a President
 Josep Maria Bertran Español, de Salàs de Pallars
 Martí Cardona Rocafort, de Conca de Dalt
 Joan Comenge Riba, de la Pobla de Segur
 Josep Durany Galera, de Gavet de la Conca

 Jordi Elies Fàbrega, de Castell de Mur
 Ferran Fuertes Guiró, de la Pobla de Segur
 Jordi Languil Badia, de la Torre de Cabdella
 Josep Ramon Lloret Loan, de Sarroca de Bellera

 Carles Montanuy Baró, de Sant Esteve de la Sarga
 Salvador Puig Aloy, de Salàs de Pallars
 Julián Rosell Oliva, de Tremp
 Josep Santandreu Gaset, de Talarn

Els socialistes, 4:

 Victor Orrit Ambrosio, de Tremp
 Narcís Balagué Bosch, de la Pobla de Segur

 Jordi Balust López, de Talarn

 Montserrat Cuberes Corts, de Conca de Dalt

Un representant era per a Esquerra Republicana de Catalunya:
 Josep Maria Ardanuy Tarrat, de Tremp

I un altre per al grup de Gent Convergent pel Municipi de Tremp:
 Josep Maria Solé Santolalla, de Tremp

2003 
L'any 2003, s'hi produïen alguns canvis més significatius:

Convergència i Unió hi assolia 10 representants:

 Xavier Pont Jordana, de Conca de Dalt, President
 Joan Comenge i Riba, de la Pobla de Segur
 Constante Aranda i Farrero, d'Isona i Conca Dellà
 Josep M. Solé Santaolalla, de Tremp

 Ferran Fuertes Guiró, de la Pobla de Segur
 M. Lourdes Servent Pedescoll, de Senterada
 Josep Soldevila i Tartera, de la Torre de Cabdella

 Jaume Elies Elies, de Llimiana
 Josep Durany Galera, de Gavet de la Conca
 Josep Ramon Lloret i Loan, de Sarroca de Bellera

Els Socialistes de Catalunya, 6:

 Víctor Orrit Ambrosio, de Tremp
 Esperança Farrera Granja, de la Pobla de Segur

 Josep M. Dalmau Gil, de la Torre de Cabdella
 Julià Sala Monsó, d'Abella de la Conca

 Ramon Erta i Gallart, de Talarn
 Antonio Vilana Codina, de Llimiana

I ERC augmentava a 3:

 Josep M. Ardanuy i Tarrat, de Tremp

 Josep Castells Farré, de Castell de Mur

 Fermí Tormo Armengol, de la Pobla de Segur

2007 
En el període 2007-2011, es produïren alguns canvis en el repartiment de forces, i la composició del ple del Consell Comarcal del Pallars Jussà fou la següent:

El Partit dels Socialistes de Catalunya - PSOE, amb 8 representants:

 Josep Durany i Galera, Alcalde de Gavet de la Conca
 Aleix Enseñat i Dolset, Regidor de la Pobla de Segur
 Jaume Montanuy i Baró, Alcalde de Sant Esteve de la Sarga
 Julià Sala i Monsó, Alcalde d'Abella de la Conca

 Joan Jordana i Boneta, Regidor de Senterada
 Josep Maria Dalmau i Gil, Alcalde de la Torre de Cabdella
 Maria Teresa Montanuy i Baró, Primera tinent d'alcalde de Tremp
 Francesc Borrell i Grau, Alcalde de Salàs de Pallars.

Convergència i Unió, amb 7:

 Xavier Pont i Jordana, President, Primer tinent d'alcalde de la Pobla de Segur
 Constante Aranda i Farrero, Vicepresident segon, Regidor d'Isona i Conca Dellà
 Jaume Elies i Elies, Tinent d'alcalde de Llimiana
 Antoni Palau i Casal, Regidor de Sarroca de Bellera

 Josep Maria Pont i Bonet, Segon tinent d'alcalde de Conca de Dalt
 Julià Rosell i Oliva, Regidor de Talarn
 Antoni Samsó i Tohà, Regidor de Tremp.

Esquerra Republicana de Catalunya, amb 4:

 Josep Castells i Farré, Vicepresident primer, Alcalde de Castell de Mur
 David Riba i Torrecillas, Regidor de Tremp

 Ramon Vilanova i Solsona, Regidor d'Isona i Conca Dellà
 Lluís Bellera i Juanmartí, Alcalde de la Pobla de Segur

L'equip de govern del Consell Comarcal estigué format per CiU i ERC.

2011 
Després de les darreres eleccions municipals, els canvis en els resultats de les votacions foren mínims, i el Consell Comarcal del Pallars Jussà ha quedat format de la manera següent, amb la coalició CiU - ERC formant equip de govern:

Convergència i Unió, 8 representants:

 Joan Ubach i Isanta, President. Regidor de Tremp
 Constantí Aranda i Farrero, Vicepresident 2n, Alcalde d'Isona i Conca Dellà
 Neus Burgués i Coma, Regidora de la Torre de Cabdella
 Joan Comenge i Riba, Vicepresident 4t, Regidor de la Pobla de Segur

 Joan Elies i Claret, Alcalde de Llimiana
 Josep Maria Pont i Bonet, Segon tinent d'alcalde de Conca de Dalt
 Julià Rosell i Oliva, Regidor de Talarn
 Ramon Salse i Férriz, Regidor de Castell de Mur

Partit dels Socialistes de Catalunya - PSOE, també amb 8:

 Francesc Borrell i Grau, Alcalde de Salàs de Pallars
 Bonifaci Colomina i Pujol, Tinent d'alcalde de Tremp
 Josep M. Dalmau i Gil, Alcalde de la Torre de Cabdella
 Josep Durany i Galera, Alcalde de Gavet de la Conca

 Andreu Isanta i Eroles, Regidor d'Isona i Conca Dellà
 Joan Jordana i Boneta, Regidor de Senterada
 Jaume Montanuy i Baró, Alcalde de Sant Esteve de la Sarga
 Julià Sala Monsó, Alcalde d'Abella de la Conca.

Esquerra Republicana de Catalunya, amb 3:

 Maria Rosa Amorós i Capdevila, Regidora d'Isona i Conca Dellà
 Lluís Bellera i Juanmartí, Vicepresident 1r, Alcalde de la Pobla de Segur

 Josep Castells i Farré, Vicepresident 3r, Alcalde de Castell de Mur

2015 
Les eleccions municipals del 2015, CiU i ERC, amb 14 llocs dels 19 que formen el Consell, van arribar a un acord per governar en coalició. El nombre de vicepresidències, però, es va reduir de 4 a 2; una va ser per CiU, mentre que l'altrà va ser pel partit republicà.

Convergència i Unió, 9 representants: 

 Constantí Aranda i Farrero, President. Alcalde d'Isona i Conca Dellà
 Martí Cardona Rocafort, Vicepresident 2n. Alcalde de Conca de Dalt
 Josep Durany Galera, Conseller. Alcalde de Gavet de la Conca.
 Josep M. Mullol Miret, Conseller. Alcalde de Castell de Mur.
 Josep Palau Castells, Conseller. Regidor de Sarroca de Bellera. 
 Marc Però Agullana, Conseller. Regidor de Torre de Cabdella.
 Anna Ritz Escur, Consellera. 2ª Tinent d'Alcalde de Tremp.
 Josep Terré Escolà, Conseller. Alcaldes de Llimiana, 
 David Valls Giménez, Conseller. Regidor de la Pobla de Segur. 
Esquerra Republicana de Catalunya, 5 representants: 

 Maria Pilar Cases Lopetegui, Vicepresidenta 1ª. Primera Tinent d'Alcalde de Tremp.
 Lluís Bellera Juanmartí, Conseller. Alcalde de la Pobla de Segur.
 Marc Baró Bernaduca, Conseller. Regidor de la Pobla de Segur.
 Ada Castelló Batalla, Consellera. Regidora d'Abella de la Conca.
 Susana Solans Roya, Consellera. Regidora d'Isona i Conca Dellà. 
Partit dels Socialistes de Catalunya, 5 representants: 

 Sílvia Romero Galera, Consellera. Regidora de Tremp.
 Francesc Borrell i Grau, Conseller. Alcalde de Salàs de Pallars
 Josep M. Dalmau Gil, Conseller. Alcalde de la Torre de Cabdella.

 Andreu Isanta Eroles, Conseller. Regidor d'Isona i Conca Dellà.
 Joan Jordana i Boneta, Conseller. Regidor de la Torre de Cabdella.

2019 
Les municipals de 2019 van donar la victòria a ERC al Pallars Jussà. Després que Junts per Catalunya adventurés una possible coalició amb el grup socialista, finalment la mediació d'Òmnium Cultural del Pallars va fer possible la coalició ERC - Junts per Catalunya. L'acord, però, establia que la presidència del Consell havia de ser per a un membre del partit post-convergent.

Junts per Catalunya, 6 representants: 

 Josep Maria Mullol Miret, President. Alcalde de Castell de Mur.
 Martí Cardona Rocafort, Vicepresident 2n. Alcalde de Conca de Dalt.
 David Fuentes Caelles, Conseller. Regidor de Gavet de la Conca.
 Josep Ramon Lloret Loan, Conseller. Alcalde de Sarroca de Bellera.

 Anna Ritz Escur, Consellera. Tinent d'Alcalde de Tremp
 Josep Terré Escolà, Conseller. Alcalde de Llimiana.
Esquerra Republicana de Catalunya, 8 representants: 

 Antoni Flores Ardiaca, Vicepresident 1r. Regidor de Tremp.
 Maria Rosa Amorós i Capdevila, Consellera. Regidora d'Isona i Conca Dellà.
 Francesc X. Bernadó Vilana, Conseller. Regidor d'Abella de la Conca.
 Josep M. Dalmau Gil, Conseller. Alcalde de la Torre de Cabdella.
 Toni Millet Bastús, Conseller. Regidor de Salàs de Pallars.

 Marta Moyes Perucho, Consellera. Regidora de Sarroca de Bellera.
 Jordi Navarra Torres, Conseller. Alcalde de Sant Esteve de la Sarga.
 Sílvia Servent Rubió, Consellera. Regidora de la Pobla de Segur.
Partit dels Socialistes de Catalunya - Progrés, 5 representats: 

 Carles Boix Riart, Conseller. Regidor de la Pobla de Segur.
 Francesc Borrell Grau, Conseller. Alcalde de Salàs de Pallars.
 Jaume Catalan Garcia, Conseller. Regidor de Tremp. 
 Alba Moré Carrera, Consellera. Regidora de Tremp.
 Antoni Toló Cierco, Conseller. Alcalde de Senterada.

Presidents del Consell Comarcal (1987 - actualitat) 
 Josep Soldevila i Tartera (CIU) 1987 - 1988 (Com a president del Consell General de Muntanya del Pallars Jussà)
 Josep Soldevila i Tartera (CIU) 1988 - 1999
 Enric Corona Pol (CiU) 1999 - 2003
 Xavier Pont Jordana (CiU) 2003 - 2011
 Joan Ubach Isanta (CiU) 2011 - 2015 
 Constantí Aranda i Farrero (CiU) 2015 - 2019
 Josep M. Mullol Miret (Junts) 2019 - 2023

Museus i centres de patrimoni 

 Museu Hidroelèctric i Central hidroelèctrica de Cabdella
 Central hidroelèctrica de Talarn
 Museu dels Raiers de la Noguera Pallaresa al Pont de Claverol
 Museu de la Conca Dellà a Isona
 Casal dels Voltors a la Torre de Tamúrcia
 Casa Bonifaci a Llimiana
 Centre d'Interpretació de l'Antic Comerç a Salàs de Pallars
 Casal Manyanet de Tremp
 Museu Comarcal de Ciències Naturals de Tremp

Referències

Bibliografia 
 CREUS, Jordi i GASA, Josep R. El Pallars Jussà a peu: 15 recorreguts fascinants per la comarca. Valls: Cossetània Edicions, 2002 (Azimut, 30). 
 MARUGAN I VALLVÉ, Carme Maria i RAPALINO, Verònica (coordinadores) [et al.]. Història del Pallars: Dels orígens als nostres dies, Lleida: Pagès Editors, 2005 (Col·lecció Pallars, 5). 
 TUTUSAUS, Jordi. Caminant el Pallars Jussà: 17 propostes per descobrir la comarca. Valls: Cossetània Edicions, 2007. (Azimut, 94). .

Enllaços externs 

 Informació de la Generalitat de Catalunya.
 Web del Consell Comarcal.
 Web turística del Pallars Jussà.
 El Pallars Jussà en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya.