1973

1973 fon un any comú del calendari gregorià (MCMLXXIII) començat un dilluns.

Esdeveniments 
Països Catalans
 5 de gener, Cerdanya: S'autoritza el funcionament del camp d'aviació de la Cerdanya com a aeròdrom privat.
 26 de setembre, Barcelona: Detenció de Salvador Puig i Antich.
 1 de desembre, Barcelona: Lluís Maria Xirinacs i Damians inicia una vaga de fam davant de la presó model per reclamar l'amnistia dels presos polítics antifranquistes que durarà 42 dies.

Resta del món
 1 de gener, Europea: Dinamarca, Irlanda i el Regne Unit entren a formar part de la Comunitat Econòmica Europea, de manera que el nombre d'Estats membres augmenta de sis a nou.
 27 de març, Hollywood, Califòrnia, EUA: Marlon Brando rebutja l'Oscar que li concedeix l'Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques.
 11 de març, Buenos Aires, Argentina: Héctor José Cámpora, candidat del front justicialista d'alliberament (coalició de peronistes, conservadors, demòcrates-cristians) arriba al capdavant de la presidencial a l'Argentina. La junta ho declara oficialment elegit el 30 de març.
 4 d'abril, Nova York, Estats Unitsː S'innaugura el Word Trade Center.
 9 d'abril: Israel llença l'operació Primavera de Joventut al Líban amb la finalitat d'assassinar importants dirigents de l'OLP com a reacció a la Massacre de Múnic.
 11 d'abril, San Juan (Puerto Rico): Es funda la Biblioteca Nacional de Puerto Rico
 17 d'abril - Estats Units: es produeix la primera aparició de Blade, creat per Marv Wolfman i Gene Colan, a les pàgines de The Tomb of Dracula nº 10 de Marvel Comics.
 27 de juny, Uruguai: les forces armades, amb el suport del president constitucional Juan María Bordaberry Arocena, prenen el control del país. Té lloc el cop d'estat d'Uruguai i comença la dictadura cívico-militar (1973-1985).
 3 de juliol, Hèlsinki (Finlàndia):Inici de la Conferència de Hèlsinki, o Conferència sobre Seguretat i Cooperació a Europa(CSCE), celebrada a Hèlsinki entre el 1972 i el 1975, era hereva del Tractat de Seguretat Col·lectiva a Europa, firmat a Moscou el 1954.
 11 de setembre -
 Xile: Cop d'estat de l'11 de setembre de 1973, les forces armades dirigides pel general Augusto Pinochet prenen el control del país; el president Salvador Allende mor al Palacio de la Moneda.
 Estats Units: es publica el número 19 dAdventure into Fear on té lloc la primera aparició de Howard the Duck, creat per l'escriptor Steve Gerber i el dibuixant Val Mayerik.

Còmics i literatura 
 Es funda Ediciones Akal
L'autor Go Nagai començà a publicar la sèrie Cutie Honey.

 Es funda CLE International
 Fundació del Banc Nugan Hand
 Estrena de la pel·lícula The Candy Snatchers
 Publicació de la novel·la Da'i-i jan Napoli

Premis Nobel

Naixements 

Països Catalans
 13 de febrer, Badalona, Barcelonès: Miguel Poveda, cantaor de flamenc.
 17 de febrer, Taradell, Osona: Lluís Codina Codina, futbolista del Gimnàstic de Tarragona entre altres equips.
 18 de febrer, Badalona: Melanie Olivares, actriu catalana.
 1 de març, Silla, Horta Sud: Andrés Valero Castells, compositor, pedagog musical i director d'orquestra valencià.
 6 de març, Onda, Plana Baixa: Carme Juan, actriu i cantautora valenciana, llicenciada en Art Dramàtic i diplomada en Treball Social.
 18 de març, Cervera: Xavier Puig Ortiz, director d'orquestra i de cor.
 19 de març, Barcelona: Meritxell Batet, advocada i política catalana, ha estat diputada i presidenta del Congrés dels Diputats.
 9 de maig, Alcoi: Gemma Miralles Esteve, actriu, directora escènica, autora valenciana.
 12 de maig, Alcoi: Patricia Blanquer Alcaraz, economista i política valenciana.
 15 de maig, Breda: Marta Sibina, activista i infermera catalana, membre de Cafè amb llet.
 30 de maig, Barcelonaː Marina Garcés, filòsofa i assagista catalana.
 10 de juny, Barcelonaː Natàlia Via-Dufresne Pereña, regatista catalana guanyadora de dues medalles olímpiques.
 14 de juny, El Masnou, Pamela Isús, política catalana, alcaldessa de Sant Pere de Vilamajor.
 16 de juny, Canet de Mar: Sandra Morro Latorre, portera d'hoquei sobre patins catalana.
 4 de juliol, Barcelona: Eva Sanz Sanz, atleta catalana especialitzada en curses de fons.
 14 de juliol, Gavà, Baix Llobregatː Candela Peña, actriu de cinema catalana.
 31 de juliol, Figueresː Helena Tornero i Brugués, autora, directora, professora i traductora de teatre.
 8 d'agost, Barcelona: Marta Reynal-Querol, economista catalana, professora de recerca.
 12 d'agost, Barcelonaː Emma Roca, corredora i esquiadora de muntanya, doctora bioquímica i bombera professional.
 28 d'agost, Mallorca: Marta Barceló i Femenías, actriu, guionista, escriptora.
 6 de setembre, Oriola: Pepa Aniorte, actriu valenciana.
 7 de setembre, Alacant: Laura Pamplona, actriu, model i cantant valenciana.
 13 de setembre, València: Rosa de Falastín Mustafá Ávila, psicòloga i política valenciana.
 18 de setembre, 
 Igualada: Neus Sanz i Escobar, actriu catalana de teatre, televisió i cinema.
 Sant Sadurní d'Anoia: Dolors Montserrat i Montserrat, advocada i política catalana.
 26 de setembre, Pierola: Meritxell Cucurella-Jorba, poeta, dramaturga, activista cultural.
 27 de setembre, Lleida: Núria Codina i Ales, atleta catalana, especialista en curses d'ultra trail.
 8 de novembre, Badalona: Mar Xantal i Serret, exjugadora catalana de bàsquet.
 5 de novembre, València: Isaura Navarro i Casillas, sindicalista, advocada i política valenciana.
 13 de desembre, la Seu d'Urgell, Alt Urgell: Teresa Colom i Pich, poeta i escriptora andorrana d'origen urgellenc.
 Mataró: Blanca Casas Brullet, artista.
Resta del món
 12 de gener, Istanbul, Turquia: Hande Yener cantant, compositora i productora turca.
 30 de gener, Bucarest: Mihaela Ciobanu, jugadora d'handbol d'origen romanès, nacionalitzada espanyola.
 31 de gener, Horsham, Victòria: Portia de Rossi, actriu australianoestatunidenca de televisió i cinema.
 22 de febrer, Madrid: Olalla García, novel·lista i historiadora espanyola
 16 d'abril, Portoviejo, Equador: Teddy Cobeña, escultor figuratiu i d'art contemporani.
 20 d'abril:
 Torí, Itàlia: Gabry Ponte, discjòquei italià.
 Bakú, RSS d'Azerbaidjan, URSS: Isabel dos Santos, inversora i empresària d'angolesa.
 21 d'abril, Lubango, Portugal: Bárbara Guimarães, periodista portuguesa.
 29 d'abril, Pamplona: Jesús María Serrano Eugui, futbolista del Gimnàstic de Tarragona entre altres equips.
 30 d'abril, Missouri: Akon, cantant i compositor de rap i R&B, amb èxits com Lonely i Blame it on me.
 22 de març, Cali: Julio Ríos Gallego, enginyer
 23 de maig, Xangai: Pauline Chan Bo-Lin, actriu de cinema.
 26 de maig, Brno, República Txeca: Magdalena Kožená, mezzosoprano txeca.
 17 de juny, Villerupt: Aurélie Filippetti, professora, novel·lista, escriptora i política francesa.
 21 de juny, 
 Bratislava: Zuzana Čaputová, advocada, política, presidenta d'Eslovàquia.
 Los Angeles, EUA: Juliette Lewis, actriu i cantant estatunidenca.
 20 de juliol, Ciutat de Mèxic, Mèxic: Roberto Orci, guionista i productor de cinema i televisió mexicà.
 27 de juliol, Teheran, Pèrsia: Cassandra Clare, escriptora estatunidenca nascuda a Iran.
 1 d'agost: Edurne Pasaban, alpinista basca, primera dona a fer els catorze cims de vuit mil metres del planeta.
 3 d'agost, Madrid: Pilar Llop Cuenca, jutgessa i política espanyola.
 28 d'agost, Càceres, Espanya: Irene Cardona Bacas, directora de cinema espanyola.
 14 de setembre, Londres, Anglaterra: Andrew Lincoln, Actor britànic.
 18 de setembre, Welkom, Sud-àfrica: Mark Shuttleworth, informàtic, empresari i el primer astronauta sud-africà.
 30 d'octubre:
 Silvia Corzo, presentadora de notícies colombiana.
 Adam Copeland "Edge", lluitador professional canadenc.
 31 d'octubre, Sellersville, Pensilvània: Beverly Lynne, actriu Estatunidenca.
 3 de novembre, Zuheros, Còrdova: Remedios Zafra, escriptora i investigadora espanyola.
 4 de novembre, Edmonton, Canadà: Steven Ogg, Actor canadenc i actor de veu.
 29 de novembre, Cardiff, Gal·les: Ryan Giggs, futbolista gal·lès.
 2 de desembre, Novi Sad, Sèrbia: Monica Seles, tennista que va arribar a ocupar el número 1 del rànquing mundial.
 4 de desembre, Los Angeles, Califòrnia: Tyra Banks, model i presentadora de televisió estatunidenca.
 20 de desembre, Salim Chartouni, futbolista
 Tolosa, Llenguadoc: Vanessa Alice Bensimon més coneguda pel seu sobrenom Miss Van, artista pictòrica instal·lada a Barcelona.
 Bagdad, Iraq: Abbas Khider, escriptor

 Ahmed Saadawi novel·lista, poeta, guionista i realitzador de documentals iraquià.

Necrològiques 
Països Catalans
 17 de gener:
 Castelló de la Plana: Juan Adsuara Ramos, escultor valencià (81 anys).
 València: Salvador Carreres Zacarés, historiador valencià (90 anys).
 22 de gener, Sabadell, Vallès Occidental: Joan Puig i Pujol, escriptor i polític català (81 anys).
 31 de gener, Saragossaː Zoe Rosinach Pedrol, farmacèutica lleidatana, primera doctora en Farmàcia de l'Estat (n. 1894).
 22 de febrer, Hytheː Elisabeth Bowen, escriptora irlandesa en llengua anglesa (n. 1899).
 16 d'abril, Tarancón, Conca: Nino Bravo, cantant melòdic valencià (28 anys).
 20 d'abril, Barcelonaː Consol Pastor Martínez, bibliotecària catalana, de la primera promoció de l'Escola de Bibliotecàries (n. 1887).
 3 de maig, València: Amparo Martí, actriu teatral valenciana (n. 1903).
 19 de maig, Ciutat de Mèxic: Carles Parès i Guillèn, metge cirurgià català (65 anys).
 20 de maig, Madrid: Joaquim Bau i Nolla, primer comte de Bau, fou un advocat, comerciant i polític català (n. 1897).
 2 de juny, Barcelona: Consol Tomàs-Salvany i Claramunt, pintora catalana (n. 1883).
 7 de juliol, Palma: Isabel Bauzà Tomàs, Bel Rollet, personatge popular de Palma (n. 1910).
 10 de juliol, Barcelona: Montserrat Alberich i Escardívol, artista mecanògrafa.
 24 de juliol, Perpinyàː Balbina Pi i Sanllehy, dirigent anarcosindicalista catalana (n. 1896).
 23 d'agost, Huelva, Andalusia: José Nogué Massó, pintor català (93 anys).
 28 d'agost, Exeter: Margarida Comas i Camps, biòloga (n. 1892).
 1 de setembre, Roma: Graziella Pareto, soprano coloratura barcelonesa (n. 1889).
 2 de setembre, Barcelona: Tecla Sala Miralpeix, empresària catalana (n. 1886).
 3 de setembre, Praga: Josep Moix i Regàs, secretari general del PSUC, alcalde de Sabadell, director general de Treball i ministre de Treball al govern espanyol (75 anys).
 18 de setembre, Hannover, Baixa Saxònia: Mary Wigman, coreògrafa i ballarina alemanya de dansa expressionista.
 19 de setembre, Santiago de Xile: Joan Alsina i Hurtós, capellà empordanès, assassinat a Xile pel règim de Pinochet (31 anys).
 9 d'octubre, Filadèlfia: Rosetta Tharpe, cantant i guitarrista nord-americana pionera (n. 1915).
 18 d'octubre, Lo Canet: Margaret Anderson, fundadora, editora i redactora de la revista d'art i literatura The Little Review (n. 1886).
 22 d'octubre, San Juan (Puerto Rico): Pau Casals, violoncel·lista català (96 anys).
 28 d'octubre, Süchteln: Lis Beyer, artista tèxtil alemanya formada a la Bauhaus (n. 1906).
 19 de novembre, Barcelona: Cèsar Martinell i Brunet, arquitecte a cavall entre el Modernisme i el Noucentisme (84 anys).
 23 de novembre, l'Hospitalet de Llobregat: Justa Goicoechea, obrera, política catalana i regidora municipal de l'Hospitalet de Llobregat.
 5 de desembre, l'Ametlla del Vallès: Eugeni Xammar i Puigventós, periodista, diplomàtic i traductor català (85 anys).
 8 de desembre, Sabadell: Maty Mont, artista de varietats catalana.
 Exeter, Anglaterra: Margarida Comas i Camps, biòloga (80 anys).
 Benissa: María Luisa Palop, pintora valenciana (n. 1900).

Resta del món
 17 de gener, São Paulo: Tarsila do Amaral, pintora modernista, figura emblemática de la pintura del Brasil (n. 1886).
 22 de gener, Haifa, Israel: Yaakov Dori, primer cap de l'Estat Major de les Forces de Defensa d'Israel el 1948 (n. 1899).
 26 de gener, Bucarest, Romania: Edward G. Robinson, actor de teatre i cinema nord-americà, d'origen romanès (79 anys).
 31 de gener, Oslo, Noruega: Ragnar Frisch, economista noruec guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1969 (n. 1895).
 11 de febrer, Heildelberg (Alemanya):Johannes Hans Jensen, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1963 (n. 1907).
 2 de març, Passy, Françaː Alina Szapocznikow, escultora polonesa, supervivent de l'Holocaust (n. 1926).
 6 de març, Danby, Vermont: Pearl S. Buck, escriptora estatunidenca Premi Nobel de Literatura del 1938 (80 anys).
 14 de març:
 Saint Louis, Missouri (EUA): Howard H. Aiken, enginyer nord-americà (n. 1900).
 Rochester, Nova York (EUA): George Eastman, fotògraf, inventor, i filantrop nord-americà (n. 1854)
 18 de març, Santa Monica, Califòrnia: Lauritz Melchior, tenor danès nacionalitzat nord-americà (82 anys).
 22 de març, Santa Barbara: Hilda Geiringer, matemàtica austríaca.
 26 de març, 
 Rio de Janeiro: Maria Martins, escultora, dissenyadora, gravadora, pintora, escriptora i música brasilera (n. 1894).
 Blue Harbor, Kingston (Jamaica): Noël Coward autor dramàtic, guionista, compositor, productor i realitzador britànic (n. 1899)
 8 d'abril, Mogins, Occitània: Pablo Picasso, pintor malagueny abanderat del cubisme (91 anys).
 25 d'abril, Lausana, Suïssa: Mahmud Taymur, escriptor egipci i estudiós de la llengua i literatura àrabs (78 anys).
 1 de maig, Vejrum, Dinamarca: Asger Jorn, artista danès (59 anys).
 12 de maig, Los Angeles: Frances Marion, periodista, escriptora i guionista estatunidenca.
 18 de maig, Camel-by-the-Sea, Califòrnia (EUA): Jeanette Rankin, política estatunidenca, primera dona triada a la Cambra de Representants dels Estats Units (n. 1880)
 21 de maig, Moscou (Rússia): Ivan Kónev (en rus: Ива́н Степа́нович Ко́нев, comandant militar soviètic (n. 1897).
 1 de juny,
 Bergisch Gladbach, Rin del Nord-Westfàlia: Heidi Klum, top model alemanya.
 New Milford, Connecticutː Helen Parkhurst, pedagoga estatunidenca creadora d'un mètode d'ensenyament individualitzat.
 25 de juny, Buenos Aires, Argentina: Rodolfo Sciammarella, compositor argentí (67 anys).
 20 de juliol, Hong Kong: Bruce Lee, actor estatunidenc d'arts marcials (32 anys).
 22 de juliol, Moscou (Rússia): Aleksandr Mossolov, en rus: Александр Васильевич Мосоло́в, compositor i pianista rus de principis de l'era soviètica (n. 1900).
 1 d'agost, Groß Dölln,(Alemanya): Walter Ulbricht ,polític alemany, entre 1950 i 1971 el principal dirigent de la República Democràtica Alemanya (RDA) (n. 1893).
 2 d'agost:
 Corbola, prop de Rovigo, Vèneto: Rosetta Pampanini, soprano italiana (n. 1896).
 Asolo, província de Treviso, Vèneto, Itàlia: Gian Francesco Malipiero, compositor italià (n. 1882).
 6 d'agost, Marbella, Espanya: Fulgencio Batista, militar i polític cubà, dictador, cap de l'estat de 1923 a 1959 (n. 1901).
 12 d'agost:
 Locarno, Suïssa: Walter Rudolf Hess, oftalmòleg i professor universitari suís guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1949 (n. 1881).
 Mülheim, Alemanya: Karl Ziegler, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1963 (n. 1898).
 16 d'agost, Hyannis, Massachusetts (EUA): Selman Abraham Waksman, bioquímic nord-americà d'origen rus, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1952 (n. 1888).
 17 d'agost, París (França): Jean Barraqué, compositor musical francès (n. 1928).
 24 d'agost, Oxford, Anglaterraː Mabel Purefoy Fitzgerald, fisiòloga britànica que estudià la fisiologia de la respiració (n. 1872).
 31 d'agost, Culver City, EUA: John Ford, cineasta conegut pel seu desenvolupament del gènere western (79 anys).
 2 de setembre, Bournemouth, Anglaterra: J. R. R. Tolkien, escriptor i filòleg anglès (81 anys).
 11 de setembre, Santiago de Xile: Salvador Allende, president de Xile, mort durant l'assalt al Palacio de la Moneda de l'exèrcit sublevat (65 anys).
 15 de setembre:
 Santiago de Xile: Víctor Jara, director teatral, poeta, cantant i compositor xilè (40 anys).
 Helsingborg, Suècia: Gustau VI Adolf de Suècia, rei de Suècia de la dinastia Bernadotte (n. 1882).
 23 de setembre, Santiago de Xile: Pablo Neruda, poeta, premi Nobel de Literatura, i diplomàtic xilè (69 anys).
 26 de setembre, Romaː Anna Magnani, actriu italiana (n. 1908).
 4 d'octubre, Redding, Connecticutː Anna Hyatt Huntington, escultora nord-americana i mecenes de les arts (n. 1876).
 17 d'octubre, Roma: Ingeborg Bachmann, escriptora austríaca (n. 1926).
 27 d'octubre, Pontrilas, Herefordshire: Norman Allin, cantant d'òpera de la corda de baix (88 anys).
 11 de novembre:
 San Francisco, Califòrnia: James Edward Abbé, fotògraf nord-americà (90 anys).
 Hèlsinki (Finlàndia): Artturi Ilmari Virtanen, químic finlandès, Premi Nobel de Química de 1945 (n. 1895).
 13 de novembre,
 París: Elsa Schiaparelli, dissenyadora italiana que va dirigir una casa de moda a París (n. 1890).
 Darmstadt, Alemanya: Bruno Maderna, compositor i director d'orquestra italià (53 anys).
 Saranac Lake, Lila Lee, estrella de cinema durant l'època del cinema mut (n. 1905).
 23 de novembre, Los Angeles, Califòrnia: Adele Buffington, guionista estatunidenca.
 25 de novembre, 
 Londres: Laurence Harvey, actor, director, productor i guionista britànic (45 anys).
 Bucarest: Elisa Leonida Zamfirescu, enginyera i investigadora romanesa (n. 1887).
 18 de desembre, Tucson: Frieda Robscheit-Robbins, patòloga nord-americana (n. 1888).
 20 de desembre, Madrid, Espanya: Luis Carrero Blanco, president del govern espanyol, assassinat amb una bomba pel grup terrorista ETA (69 anys).
 Saragossa: José Ramón Arana, escriptor espanyol considerat un dels millors narradors de l'exili en llengua espanyola
 Madrid: María del Pilar Fernández Vega, conservadora de museus espanyola.(n. 1906).
 Barcelona: Suzanne Davit, artista i il·lustradora científica d'origen francès (n. 1897).

Referències