24 de febrer

El 24 de febrer és el cinquanta-cinquè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 310 dies per a finalitzar l'any i 311 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans

 1462 - Barcelona: Complot de Sant Maties.
 1937 - Palma: Les autoritats franquistes afusellen a la tàpia del cementiri els republicans mallorquins Emili Darder, aleshores batle de la ciutat de Palma, Antoni Maria Ques Ventanyol, Alexandre Jaume Rosselló, aleshores diputats, i Antoni Mateu Ferrer aleshores batle d'Inca.
 1979 - Girona: Es publica el primer número del Punt Diari.

Resta del món
 1895 - Província d'Oriente, Cuba: Grito de Baire, alçament armat que inicia la Guerra del 95.
 1956 - L'Havana, Cuba: Es funda el DIrectori Revolucionari Estudiantil, organització armada que tindrà un paper actiu en la Revolució Cubana.

Naixements 
Països Catalans
 1815 - Cameles, Rosselló: Andreu Toront, inventor de la tenora moderna.
 1881 - Barcelonaː Adelaida Ferré Gomis, folklorista, puntaire, mestra i historiadora barcelonina (m. 1955).
 1888 - Barcelona: Josep Mompou i Dencausse, pintor català.
 1901 - Terrassa: Rosa Puig i Llonch, compositora, pianista i professora de música (m. 1999).
 1947 - Barcelona: Margarida Minguillón i Aran, actriu de teatre, cinema, televisió i doblatge.
 1952 - Barcelonaː Immaculada Cabeceran Soler, futbolista catalana, pionera del futbol femení a Catalunya (m. 2018).
 1953 - Barcelonaː Lina Badimon Maestro, fisiòloga catalana, experta en recerca cardiovascular.
 1971 - Barcelona, Barcelonès: Pedro Martínez de la Rosa, pilot d'automobilisme català.
 1976 - Barcelona: Cristina Villanueva Ramos, periodista i presentadora de televisió catalana.

Resta del món
 1304 - Tànger, Marroc: Ibn Battuta, viatger, explorador i ulema amazic (m. c. 1369).
 1463 - Ferrara, Itàlia: Pico della Mirandola, humanista i pensador italià (m. 1494).
 1619 - París, França: Charles Le Brun, pintor francès (m. 1690).
 1758 - Parma, Itàlia: Margherita Dall'Aglio, tipògrafa i empresària, dona de Giambattista Bodoni, publicà el Manuale tipografico.
 1786 - Hanau, Hessen: Wilhelm Grimm, escriptor i antropòleg alemany, el menor dels germans Grimm (m. 1859).
 1830 - Praga: Karolina Světlá, escriptora txeca que formà part dels Májovci (m. 1899).
 1831 - Berlín, Regne de Prússia, Confederació Alemanya: Leo von Caprivi, general alemany, 2n Canceller d'Alemanya.
 1836 - Boston, Massachusetts, EUA: Winslow Homer, pintor paisatgista i gravador estatunidenc.
 1837 - Santiago de Compostel·la, Galícia: Rosalía de Castro, poetessa i novel·lista gallega en llengua gallega i castellana.
 1843 - Niles, EUA: William McKinley, advocat, 24è president dels Estats Units.
 1853 - Uherska Skalice, Eslovàquia: Milan Lichard, compositor eslovac.
 1907 - East London, Sud-àfrìca: Marjorie Courtenay-Latimer, naturalista i conservadora de museu, descobridora del celacant (m. 2004).
 1922 - Londres, Anglaterra: Richard Hamilton, pintor, gravador i fotògraf anglès.
 1925 - Beirut, Líban francès: Etel Adnan, poeta, assagista i artista visual libanesa.
 1927 - Cheniménil, Vosges, França: Emmanuelle Riva, actriu de cinema i de teatre i poeta francesa (m. 2017).
 1932 - El Caire, Egipte: Alan Deyermond, hispanista britànic (m. 2009).
 1934 - Savona, Itàlia: Renata Scotto, soprano i directora italiana.
 1940 - Nàpols: Maria Gabriela d'Itàlia, princesa d'Itàlia de la Casa de Savoia.
 1942 - Calcuta, Índia: Gayatri Chakravorty Spivak, crítica literària i teòrica de la literatura, professora a la Universitat de Colúmbia.
 1943 - Guayaquil: Violeta Luna, poeta, narradora, crítica literària, assagista i catedràtica equatoriana
 1944 - Milwaukee, EUA: David Wineland, físic estatunidenc.
 1951 - Kārsava, Letònia: Laimdota Straujuma, política, física, matemàtica i economista letona, que ha estat Primera Ministra.
 1955 - San Francisco, EUA: Steve Jobs, empresari i informàtic estatunidenc.
 1956 - Cleveland, EUA: Judith Butler, acadèmica, pensadora i feminista estatunidenca.
 1961 - Bergen, Noruega: Erna Solberg, política, sociòloga, politòloga, estadista i economista noruega.
 1965 - Còrdova, Argentina: Gabriela González, científica especialitzada en física.
 1967 - Missoula, EUA: Brian Schmidt, astrofísic estatunidenc.
 1976 - 
 Qiryat Atta, Israel Yuval Harari, escriptor israelià.
 Amsterdam: Paulien Cornelisse, comedianta i escriptora neerlandesa.

Necrològiques 
Països Catalans

 1863 - Barcelona. Barcelonès: Joan Calvet i Taulé, compositor, professor de música i organista català (n. 1832).
 1874 - Barcelona, Barcelonès: Josep Anselm Clavé i Camps, músic i polític català, fundador dels Cors de Clavé.
 1937 - Palma, Mallorca: Emili Darder i Cànaves, polític mallorquí, batle de Palma afusellat pel franquisme.
 1938 - Viladecans: Emerenciana Wehrle, contralt i professora de cant, directora del cor de noies de l'Orfeó Català. (n. 1861).
 1950 - Barcelona: Manuel Sabaté i Llopart, anarcosindicalista català (n. 1927).
 1961 - Caracas, Veneçuela: Pascual Pla y Beltrán, poeta valencià en llengua castellana (n. 1908).
 1969 - Barcelona: Maria Novell i Picó, professora, bibliotecària i escriptora (n. 1914).
 2001 - Barcelona: Josep Maria Bardagí i Freixas, músic, compositor i intèrpret relacionat amb diversos intèrprets de la Nova Cançó (n. 1950).
 2011 - Barcelona: Carmina Pleyan i Cerdà, lingüista catalana (n. 1917).
 2014 - Barcelona: Joan Vergés i Calduch, poeta català.

Resta del món

 1810 - Londres, Anglaterra: Henry Cavendish, físic i químic britànic.
 1856 - Kazan, Imperi Rus: Nikolai Lobatxevski, matemàtic rus considerat el pare de les geometries no euclidianes.
 1925:
 Møre og Romsdal, Noruega: Oskar Emil Schiøtz, físic i geòleg noruec.
 Estocolm, Suècia: Hjalmar Branting, polític suec, Primer Ministre de Suècia.
 1941, Hamburg: Dörte Helm, artista alemanya, membre de la Bauhaus (n. 1898).
 1975, Larbatache, Algèria: Joan Bodon, escriptor occità (n. 1920).
 1967 - Los Angeles, EUA: Franz Waxman, compositor alemany.
 1985 - Sonoma, EUA: Marguerite Wildenhain, ceramista i professora estatunidenca.
 1993 - Londres, Anglaterra: Bobby Moore, futbolista anglès.
 2006 - Lake Forest Park, Washington, EUA: Octavia Butler, destacada escriptora afroamericana de ciència-ficció feminista (n. 1947).
 2020:
 Katherine Johnson, física i matemàtica estatunidenca.
 Mario Bunge, físic i humanista argentí.

Festes i commemoracions 
 Mèxic: Dia de la bandera.
 Romania i República de Moldàvia: Dragobete, dia dels enamorats.
 2009 - Dimarts de Carnaval.
 Santoral
 Església Catòlica
Sants al Martirologi romà (2011)
 Eveci de Nicomèdia, màrtir (303)
 Modest de Trèveris, bisbe (486)
 Etelbert de Kent, rei (616).
 sant Maties apòstol (fins al 1969)
 Sants Montà, Luci, Flavià i companys màrtirs de Cartago (260);
Beats al Martirologi
 Constanzio Servoli de Fabriano, dominic (1481); 
 Marco de' Marconi, monjo (1510); 
 Tommaso Maria Fusco, prevere fundador de la Companyia de l'Apostolat Catòlic de la Preciosíssima Sang (1891); 
 Josepa Naval i Girbés, laica (1893); 
 Florentina Nicol Goñi, fundadora de les Germanes Dominiques del Santíssim Rosari (1940).
Sants que no figuren al Martirologi 
 Pere Palatí de Nicomèdia, màrtir (303); 
 Modest d'Agde, monjo (303); 
 Sergi de Capadòcia, monjo i màrtir (304); 
 Primitiva de Roma, màrtir; 
 Pretextat d'Apt, bisbe (s. V);
 Lethard de Senlis, bisbe; 
 Pretextat de Rouen, bisbe màrtir (586); 
 Gorgar de Crozon, eremita (s. VI); 
 Gorvez de Bégard, rector (s. VI-VII); 
 Cummain Ailbe, abat d'Ilona (669); 
 Betó de Saint-Colombé, bisbe d'Auxerre (918); 
 Adela d'Anglaterra, comtessa de Blois i princesa (1137); 
Beats que no figuren al Martirologi 
 Ida de Hohenfels, monja (s. XII).
 Venerables: Eunice de Listra, mare; Irmengarda de Baden, monja (1260); Paul van Moll, benedictí (1896); Franz Stock, prevere (1948).
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beat Arnau de Carcassona (1250).

 Església Copta 
 17 Meixir: Mina d'Akhmim, monjo màrtir ().

 Església Apostòlica Armènia 
 5 Mehec: Blai de Sebaste, bisbe màrtir (316); Zòsim de Siracusa, bisbe (662).

 Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 8 de març del calendari gregorià.

 Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen als sants de l'11 de febrer del calendari julià.
 Sants: Zacaries, sacerdot i pare de Joan el Baptista; 
 Blai de Sebaste, bisbe màrtir (316); 
 Luci d'Adrianòpolis, màrtir (348); 
 Teodora, emperadriu consort de l'Imperi Romà d'Orient (867); 
 Vsèvolod de Pskov, príncep (1138); 
 Demetri de Priluki, monjo (1392); 
 Jordi de Sofia el Jove, màrtir (1515); 
 Porfiri, monjo i Foll per Crist; 
 Simó de Xanghai, bisbe.

 Església Ortodoxa Grega 
 Sants: Jordi de Sèrbia, abat.

 Esglésies luteranes
 Maties apòstol (s. I) (Església Evangèlica d'Alemanya, Capítol de Missouri de l'Església Luterana)
 Johann Christoph Blumhardt, pastor (1880) (Església Evangèlica d'Alemanya).

 Anglicanisme 
 Sant Maties apòstol.

Referències 

24