4 de març

El 4 de març és el seixanta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el seixanta-quatrè en els anys de traspàs. Queden 302 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1903, Barcelona: es funda el Centre Autonomista de Dependents del Comerç i de la Indústria, el CADCI.
 1979, Barcelona: Són detinguts Jaume Martínez i Vendrell, Lluís Montserrat i Sangrà, Joan Mateu i Martínez, M. Teresa Sol i Cifuentes i Manuel Viusà sota l'acusació de participar en l'atemptat contra Josep Maria Bultó i formar part d'EPOCA.
 2001, Andorra: s'hi celebren eleccions parlamentàries: les guanya Marc Forné per majoria absoluta, encapçalant la Unió Liberal.

Resta del món
 1152, Frankfurt, Sacre Imperi: després que l'emperador Conrad III d'Alemanya el nomenés successor, l'assemblea de prínceps elegeix Frederic I Barba-roja emperador romanogermànic; serà coronat a Aquisgrà.
 1665, Canal de la Mànega: la Companyia d'Aventurers Reials a l'Àfrica ataca dos combois de la Companyia Holandesa de les Índies Occidentals i això desencadena la Segona guerra anglo-holandesa.
 1681, Londres, Anglaterra: Carles II atorga una carta de drets a William Penn per al territori que esdevindrà Pennsilvània.
 1789, Nova York, EUA: el primer Congrés Continental hi proclama la Constitució dels Estats Units. George Washington és elegit primer President dels Estats Units.
 1790, França: hi entra en vigor la divisió de l'estat en 83 departaments.
 1791, Vermont, EUA: aquest territori esdevé el catorzè estat de la Unió.
 1837, Illinois, EUA: aquest estat atorga a Chicago la categoria de ciutat.
 1876, Espanya: Fi de la Tercera Guerra Carlina
 1877, Washington, EUA: Emile Berliner hi inventa el micròfon.
 1887, Regne Unit: Arthur Conan Doyle hi publica A Study in Scarlet, la primera narració de Sherlock Holmes.
 1904, Corea: l'exèrcit japonès fa fugir les tropes russes cap a la Manxúria, (Guerra russo-japonesa).
 1918, Fort Riley (Kansas): primer cas detectat de l'epidèmia de grip de 1918.
 1919, Moscou, Rússia: S'inaugura la III Internacional.
 1933, Estats Units: Franklin Delano Roosevelt comença el seu primer mandat com a president.
 1941, illes Lofoten: l'exèrcit britànic hi comença l'Operació Claymore, Segona Guerra Mundial).
 1975, Londres: la reina Isabel II del Regne Unit nomena cavaller Charles Chaplin.
 1994, Vitòria, Alaba, el País Basc: l'Ajuntament de la ciutat obre el primer registre de parelles de fet (heterosexuals i homosexuals). a l'Estat Espanyol
 1999, Estats Units: s'hi publica un llibre que relata l'afer de Bill Clinton amb Monica Lewinsky.
 2006, Rafael Nadal guanya el torneig de Dubai.
 2009, la Haia, Països Baixos: La Cort Penal Internacional emet una ordre d'arrest contra el president del Sudan, Omar Hassan al-Bashir, per crims contra la humanitat practicats en Darfur.

Naixements 
Països Catalans
 1816 - Vic (Osona): Francesc Camprodon i Lafont, poeta i dramaturg català (m. 1870).
 1873 - Sant Sebastià: Benita Asas, mestra i feminista espanyola, sufragista i editora de premsa (m. 1968).
 1883 - Alcoi: Virgínia Soler i Alberola, metgessa pionera valenciana (m. 1965).
 1884 - Barcelona: Maria Barrientos, soprano catalana (m. 1946).
 1907: 
San Francisco: Maria Branyas Morera, la persona més longeva del món el 2023.
Peralada, Empordà: Joaquim Serra, compositor de sardanes (m. 1957).
Barcelonaː Maria Teresa Pelegrí i Marimon, compositora catalana (m. 1995).

 1913 - València: Artur Llàcer Pla, compositor valencià.
 1915 - Barcelona: Carles Suriñach i Wrokona, director i compositor català d'obres simfòniques (m. 1997).
 1922 - Barcelona: Xavier Turull i Creixell, compositor i violinista català (m. 2000).
 1926 - Palamós: Dolors Condom i Gratacòs, catedràtica i llatinista catalana (m. 2016).
 1953 - Palma: Agustí Villaronga, director de cinema i guionista mallorquí (m. 2023).
 1962 - Barcelonaː Núria Terés i Bonet, biòloga, professora i activista política, fou regidora de l'Ajuntament de Girona (m. 2016).
 1965 - Cervera: Pepa Fernández, periodista catalana.
 1968 - Cornellà de Llobregat: Emilia Cano i Camacho, marxadora catalana retirada.
 1970 - Seva, Osona: Àlex Crivillé Tapias, expilot de motociclisme de velocitat, primer català que va guanyar un títol mundial de 500cc.
 1983 - Calella: Laia Noguera i Clofent, filòloga, poeta, dramaturga, traductora i música catalana.
 1985 - Palma: Maria Fuster Martínez, nedadora mallorquina.
 1998 - Benissa, Marina Alta: Lídia Santacreu i Ferrà, poetessa valenciana.

Resta del món
 1394, Porto, Portugal: Enric el Navegant, infant de Portugal i primer Duc de Viseu (m. 1460).
 1492, Florència: Francesco de Layolle, compositor i organista.
 1537, Pequín, Xina: Zhu Zaihou, Emperador Longqing de la Dinastia Ming (m. 1572).
 1678, Venècia, República de Venècia: Antonio Vivaldi, compositor italià (m. 1741).
 1824, Fröskogs, Älvsborg, Suècia: Carl Yngve Sahlin, filòsof suec.
 1904, Santoña, Cantàbria, Espanya: Luis Carrero Blanco, polític i militar espanyol (m. 1973).
 1916, Bolonya (Itàlia): Giorgio Bassani, escriptor italià (m. 2000).
 1932, Johannesburgː Miriam Makeba, cantant sud-africana i activista dels drets civils (m. 2008).
 1935, Thisted, Dinamarca: Bent Larsen, Gran Mestre d'escacs danès (m. 2010).
 1947, Vigoː Aida Fernández Ríos, científica, doctora en biologia i oceanògrafa espanyola (m. 2015).
 1948, Los Angeles, Califòrnia (EUA): Lee Earle, conegut popularment com a James Ellroy, assagista escriptor de ficció de novel·la negra americà.
 1959, ?: Teresa Canela Giménez, Mestra Internacional Femenina d'escacs catalana, diversos cops Campiona de Catalunya.
 1962, 
Saint-Leu-la-Forêt: Claire Voisin, matemàtica francesa.
 1971, La Esperanza, Hondures: Berta Cáceres, activista ambientalista que morí assassinada (m. 2016).
 1973 - Torquay, Anglaterra: Penny Mordaunt, política britànica
 1979, Roubaix: Karima Delli, política francesa.
 1982, Istanbul: Yasemin Mori, cantautora turca de rock alternatiu.
 1992, Palm Springs, Califòrnia, EUA: Jazmin Grace Rotolo, filla del príncep Albert II de Mònaco.

Necrològiques 
Països Catalans
 1522, València: Vicent Peris, dirigent de les Germanies de València, mort en l'atac a sa casa de l'exèrcit reialista comandat pel marquès de Cenete.
 1934, Barcelona: Santiago Valentí i Camp periodista, escriptor, editor, sociòleg i polític català (n. 1875).
 2007, Barcelona: Josep Maria Huertas Claveria, periodista i escriptor (n. 1939).
 2012, París: Felícia Fuster i Viladecans, poeta, pintora i traductora catalana (n. 1921).
 2017, Barcelonaː Maria Teresa Ferrer i Mallol, historiadora medievalista catalana (n. 1940).

Resta del món
 303 o 304, Nicomèdia: Adrià de Nicomèdia, màrtir cristià.
 1842, Filadèlfia, Pennsilvània, Estats Units: James Forten, empresari i important abolicionista estatunidenc.
 1852, Moscou, Imperi Rus: Nikolaj Gogol, escriptor ucraïnès en llengua russa (n. 1809).
 1916, Braquis (França): Franz Marc, pintor alemany expressionista (. 1880).
 1931, Santiago de Xile, Xile: Victoria Subercaseaux Vicuña, socialite xilena (n. 1848).
 1948, Cambridge: Elsa Brändström, infermera i filantropa sueca, coneguda com l'«Àngel de Sibèria» (n. 1888).
 1960, Nova York (EUA): Leonard Warren ,baríton estatunidenc.(n. 1911).
 1963, Rutherford (Nova Jersey), EUA: William Carlos Williams, poeta estatunidenc (n. 1883).
 1986, Pequín (Xina): Ding Ling, nom de ploma de l'escriptora xinesa Zhiang Bingjih (n. 1904)
 1986, Leningrad, Unió Soviètica: Liudmila Rudenko, segona Campiona del món d'escacs (n. 1904)
 1992, Minot (Dakota del Nord)ː Mary Osborne, guitarrista de jazz, cantant i fabricant de guitarres estatunidenca.
 1994, Durango, estat de Durango, Mèxic: John Candy, actor còmic canadenc (n. 1950).
 2002, París: Ugné Karvelis, editora, escriptora, crítica literària, traductora i diplomàtica lituana a la UNESCO (n. 1935).
 2003, Florència: Fedora Barbieri, mezzosoprano italiana (n. 1920).
 2008: George Herbert Walter, primer ministre d'Antigua i Barbuda (n. 1928)
 2013: Levallois-Perret: Jérôme Savary, actor, director teatral, dramaturg, trompetista, expert en arts escèniques (n. 1942).
 2022, Kemper: Anne Beaumanoir, neurofisiòloga francesa i membre de la Resistència.

Festes i commemoracions 
 Santoral:
 Sant Luci I papa;
 Sant Casimir de Polònia, príncep; 
 Sant Eteri de Barcelona 
 Sant Eugeni de València, primer bisbe llegendari de Barcelona i València, però inexistents; 
 Sant Adrià de Nicomèdia (també celebrat el 8 de setembre);
 Sant Pere I de Cava, abat i fundador de la Congregació Benedictina de Cava de' Tirreni o Orde dels Cavencs;
 Beat Humbert III de Savoia;
 Venerable Ramon Balcells i Masó, prevere i màrtir (1937).
 2014, Dimarts de Carnaval

Referències 

04