3 de desembre

El 3 de desembre és el tres-cents trenta-setè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents trenta-vuitè en els anys de traspàs. Queden 28 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1842 - Barcelona: per sufocar una revolta popular, l'exèrcit espanyol, comandat pel general Espartero, bombardeja la ciutat des del castell de Montjuïc.
 1899 - Barcelona: un grup d'estudiants funda la Institució Catalana d'Història Natural, actualment (novembre del 2004) filial de l'Institut d'Estudis Catalans.
 1965 - Girona: Són aprovades en Consell de Ministres les obres de canalització del riu Onyar, al seu pas per Girona.
 1991 - Barcelona: s'inaugura l'escultura ''A Lluís Millet, de l'artista Josep Salvadó Jassans ubicada davant del Palau de la Música Catalana.
 2022 - Sant Andreu de Palomar, Barcelona: queda fora de servei l'antiga estació de Sant Andreu Comtal, que, estant 168 anys en servei, havia esdevingut l'estació ferroviària més antiga en servei de Catalunya.

Resta del món
 1800 - Hohenlinden (Baviera, Alemanya): l'exèrcit de la Primera República Francesa guanya de manera decisiva la batalla de Hohenlinden contra les forces d'Àustria i de l'electorat de Baviera.
 1967 - Ciutat del Cap (Sud-àfrica): Christiaan Barnard fa el primer trasplantament de cor entre humans amb èxit.
 1984 - Bhopal, L'Índia: s'hi esdevé el desastre de Bhopal, en què hi ha una fuita d'isocianat de metil a l'empresa de pesticides Union Carbide i moren més de 20.000 persones. L'empresa no es fa responsable dels danys.

 Naixements 

Països Catalans

 1628 - Verdú, Urgell: Joan Prim i Segarra, compositor i organista català (m. 1692).

 1729 - Olot, la Garrotxa: Antoni Soler i Ramos, compositor i organista català (m. 1783).
 1833 - Barcelona: Francisca Soler de Ros, popularment Paca Soler, primera actriu catalana (m. 1884).
 1899 - Barcelona: Noel Clarasó i Serrat, escriptor català.
 1917 - València: Angelina Alòs i Tormo, ceramista catalana (m. 1997).
 1939 - València: Joan Francesc Mira, escriptor, antropòleg i sociòleg valencià.
 1954 - Logronyo: Anna Montero i Bosch, poeta i traductora valenciana.
 1955 - Ripoll: Dolores Serrat Moré, política espanyola, inventora del «lapao».
 1956 - Barcelonaː Mireia Ros, actriu, productora i directora catalana de cinema, teatre i televisió.
 1965 - Barcelona, Barcelonès: Miquel Illescas i Córdoba, jugador d'escacs català.
 1975 - Sagunt, Camp de Morvedre: Teresa Garcia i Muñoz, enginyera i política valenciana.

Resta del món
 1596 - Cremona, Itàlia: Nicolò Amati, constructor de violins italià (m. 1684).
 1842 - Dunstable: Ellen Swallow Richards, enginyera industrial i química ambiental dels Estats Units (m. 1911).
 1857 - Berdychiv, Imperi Rus: Joseph Conrad, escriptor de pares polonesos nacionalitzat britànic (m. 1924).
 1883 - Mittersill (Àustria): Anton Webern, compositor austríac (m. 1945).
 1886 - Örebro (Suècia): Manne Siegbahn, físic suec, Premi Nobel de Física de 1924 (m. 1978).
 1895 - Viena: Anna Freud, psicoanalista, fundadora de la psicoanàlisi en els nadons (m. 1982).
 1898 - Berlín: Dörte Helm, artista alemanya, membre de la Bauhaus (m. 1941).
 1900 - Viena (Imperi austrohongarès): Richard Kuhn, químic austríac, Premi Nobel de Química de 1938 (m. 1967).
 1911 - Milà: Nino Rota, compositor italià.
 1924
 Viena, Àustria: Edwin Salpeter, astrofísic.
 Filadèlfia (Pennsilvània): John W. Backus, informàtic estatunidenc.
 1930 - París (França): Jean-Luc Godard ,ex-crític i director de cinema franco-suís.
 1933 - Amsterdam (Països Baixos): Paul Jozef Crutzen, químic neerlandès, Premi Nobel de Química de l'any 1995.
 1936 - Bonn, Alemanya: Max Cahner, editor, polític i historiador de la literatura catalana (m. 2013).
 1942 - Wuppertal: Alice Schwarzer, periodista, escriptora i editora alemanya, figura històrica del feminisme alemany.
 1949 - Montevideo: Lilián Celiberti, mestra i feminista uruguaiana.
 1951 - Madrid, Mercedes Cabrera, política, politòloga, historiadora i professora universitària espanyola, Ministra d'Educació, Política Social i Esports d'Espanya entre 2006 i 2009.
 1953 - Fort-de-France (Martinica): Patrick Chamoiseau, escriptor francès, Premi Goncourt 1992.
 1956 - Skaryszew, Polònia: Ewa Kopacz, metgessa i política polonesa que ha estat primera ministra de Polònia i eurodiputada.
 1960 - 
Chicago: Daryl Hannah, actriu estatunidenca.
Fort Bragg, Carolina del Nord: Julie Anne Smith, més coneguda com a Julianne Moore, actriu estatunidenca.
 1970 - Woodstock, Nova York: Amy Helm, cantautora nord-americana.
 1971 - 
Sundsvall: Kristina Sandberg, novel·lista sueca.
Cospicua: Simone Inguanez, escriptora i poetessa de Malta, que escriu els seus poemes en llengua maltesa.
 1980 - Sarajevo: Zlata Filipovic, escriptora bosniana, autora dEl diari de Zlata.
 1985 - 
 Berlín, Alemanya Occidental: Sıla Şahin, actriu alemanya.
 Toluca, Mèxic: Margarita Hernández Flores, corredora de llarga distància i maratoniana mexicana.
 Allentown, EUA: Amanda Seyfried, actriu i cantant estatunidenca.
 1988 - Dourados (Mato Grosso do Sul, Brasil): Keirrison de Souza Carneiro, futbolista brasiler.
 1995 - Uccle, Bèlgica: Angèle, cantautora i instrumentista belga francòfona.

 Necrològiques 
Països Catalans
 1923 - París: Roseta Mauri i Segura, ballarina catalana, musa i inspiradora de molts artistes impressionistes (n. 1850).  
 1933 - Sabadell: Filomena Fournols i Bayard, pintora catalana.
 1956 - Montuïri, Mallorca: Catalina Pocoví Mayol, glosadora i pagesa mallorquina.
 1959 - Cala Major, Palma: Maria Mayol i Colom, escriptora, pedagoga, política i activista cultural mallorquina (n. 1883).
 1967 - Barcelona: Agustí Esclasans i Folch, escriptor i poeta català (n. 1895).
 1971 - Madrid: Rafael Rivelles Guillem, actor valencià (n. 1898).
 1980 - Barcelona: María Cora Muñoz Raga –Cora Raga–, mezzosoprano valenciana (n. 1893).
 1993 - Elxː Francisca Vázquez Gonzálvez –Frasquita–, dirigent socialista valenciana (n. 1907).
 1994 - Madrid: Víctor d'Ors i Pérez-Peix, arquitecte i urbanista (n. 1909).
 1996 - Barcelona: Joaquim Ventalló i Vergés, periodista, polític, traductor, poeta i publicista català.

Resta del món
 1763 - Carl August Thielo, compositor danès del Barroc.
 1894 - Upolu, Samoa: Robert Louis Stevenson, escriptor escocès (44 anys).
 1919 - Llemotges, Occitània: Pierre-Auguste Renoir, pintor francès (78 anys).
 1938 - Milà: Antonia Pozzi, poeta italiana (n. 1912).
 1942 - Sant Amanç-Talenda, Alvèrnia: Blanca Selva i Henry, pianista, pedagoga, musicòloga, escriptora i compositora (n. 1884).
 1949 - Los Angeles, Califòrnia, Estats Units: Maria Uspénskaia , actriu de cinema russa.
 1964 - Madridː Elisa Soriano Fisher, oftalmòloga i mestra espanyola, figura destacada del feminisme associatiu (n. 1891).
 1972 - Madrid: Pura Maortua, directora teatral espanyola del segle XX (n. 1883).
 2000 - Chicagoː Gwendolyn Brooks, escriptora i professora estatunidenca, guanyadora del Premi Pulitzer (n. 1917).
 2003 - Madrid: Dulce Chacón, escriptora en espanyol.
 2009 - Little Humby, Regne Unit: Richard Todd, actor anglès.
 2015 - Ciutat de Mèxic: Juan María Alponte, periodista, catedràtic i historiador espanyol, nacionalitzat mexicà.
 2021 - Ankara, Turquia: Güldal Akşit''', política turca. (n. 1960)

Festes i commemoracions 
 Dia Internacional de l'Èuscar
 Dia internacional dels discapacitats
 Diada de Navarra
 Sants: Sofonies, profeta; Francesc Xavier; Claudi, Hilària, Jasó i Maure, màrtirs; Luci de Britània, rei britó llegendari; venerable Ponç Carbonell, franciscà.

Referències 

03