alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1772



Esdeveniments 
 Descobriment del nitrogen
 Unificació de la moneda a Espanya

Naixements 
Països Catalans
 1 de juliol, València: Rafael Esteve i Vilella, gravador valencià (m. 1847).
 19 de setembre, València: Vicent López i Portaña, pintor del neoclassicisme valencià, pintor de cambra de la monarquia borbònica, des de Carles IV fins a Isabel II (m. 1850).

 Resta del món
 1 d'abril, Viena: Ignaz Franz von Mosel, crític musical i historiador de la música.
 7 d'abril,  Besançon (França): Charles Fourier, filòsof i economista francès, socialista utòpic i un dels pares del cooperativisme (m. 1837)
 19 d'abril, Londres, Anglaterra: David Ricardo, economista anglès (m. 1823).
 2 de maig: (Oberwiederstedt, Saxònia-Anhalt, Novalis, pseudònim de Georg Friedrich Philipp von Hardenberg, escriptor romàntic, filòsof i enginyer de mines (m. 1801).
 4 de maig, Dortmund (Sacre Imperi): Friedrich Arnold Brockhaus, editor alemany (m. 1823).
 6 de juny: Maria Teresa de Borbó-Dues Sicílies, emperadriu d'Àustria.
 21 d'octubre: Samuel Taylor Coleridge, poeta, crític i filòsof anglès.
 Charles Fourier, filosof i economista francès.
 Vílnius: Andreas Osipovitx Sichra, compositor i guitarrista rus.

Necrològiques 
Món
 4 d'octubre - Saris (Finlàndia): Augustin Ehrensvärd, arquitecte militar suec

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1773



Esdeveniments 
 4 de maig, Barcelona: hi esdevé l'Avalot de quintes, una protesta contra les lleves abusives, i seguit després pels Rebomboris del pa, una de les causes de la Guerra dels Matiners.
 16 de desembre, Boston: al Boston Tea Party, un grup de manifestants disfressats d'indis mohawks llença un carregament de te al port de Boston.
 James Cook explora el Cercle Antàrtic.
 Descoberta la urea.
 Comença el Siku Quanshu.
 Supressió de la Companyia de Jesús.
 S'enllesteix la construcció del Polvorí de Montjuïc de Barcelona.

Naixements 
 9 de febrer, Berkeley Plantation, Virgínia (EUA): William Henry Harrison, militar i polític, novè president dels EUA (m. 1841).
 6 d'abril, Angus, Escòcia: James Mill, filòsof escocès. Va crear els principis de l'utilitarisme i del principi d'utilitat amb Jeremy Bentham. Pare de John Stuart Mill (m. 1836).
 15 de maig, Coblença (Alemanya):  Klemens Wenzel von Metternich, polític austíac, que va tenir un paper molt important al Congrés de Viena després de les guerres napoleòniques (m. 1859)
 31 de maig, Berlín (Alemanya): Johann Ludwig Tieck ,escriptor alemany del romanticisme (m. 1853).
 6 de juny, l'Aleixar, Baix Camp: Simó de Guardiola i Hortoneda, Bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra durant 24 anys i Abat de Montserrat.
 29 de juny, Montmaneu, diòcesi de Vic: Agustí Torres, catedràtic de lletres humanes a la universitat de Cervera (m. 1833).
 31 de juliol, Carabanchel Alto: Teresa Cabarrús, aristòcrata espanyola (m. 1835).
 18 de novembre, Japó: Tokugawa Ienari, 42è shogun.
 6 d'octubre, París, França: Lluís Felip I de França, rei de França del 1830 al 1849 (m. 1850).

Necrològiques 
Països Catalans
Món

Referències
1774



Esdeveniments 
Països catalans

Resta del món
 21 de juliol, Kaynardzha (Província de Silistra, Bulgària): fi de la Guerra russoturca de 1768-1774 després de la derrota de l'Imperi Otoma amb el Tractat de Küçük Kaynarca. En aquest, els otomans atorguen molts territoris a Rússia com el Kanat de Crimea, entre d'altres. També guanyen el dret a protegir els ortodoxos en el territori otomà.
 30 d'octubre, Tatakoto, Tuamotu: Va ser descoberta l'atol de Tatakoto el mateix dia per dos espanyols, van desembarcar el mateix dia sense trobar-se.

Naixements 
Països catalans
 Montbrió del Camp: Maria Lluïsa Dalmau i de Falç, abadessa del monestir de Vallbona de les Monges.

Resta del món
 5 de setembre - Greifswald (Regne de Suècia): Caspar David Friedrich, destacat paisatgista del moviment romàntic (m. 1840).

 Wilhelm Ehlers, tenor i professor de música.

Necrològiques 
Resta del món
 30 de març, Darmstadt: Carolina de Zweibrücken-Birkenfeld, aristòcrata, una de les dones més influents del seu temps (n. 1721).
 10 de maig, Versalles (Regne de França): Lluis XV, rei de França i de Navarra. Membre de la casa dels Borbons (n. 1715).
 23 d'octubre, Pequín (Xina): Michel Benoist, jesuïta missioner a la Xina (n. 1715).

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Referències 

Un any abans / Un any després
1775



Esdeveniments 
Països Catalans
 Escola de dibuix a la Llotja de Barcelona
 S'acaba la construcció de l'església de Santa Creu de Cabrils.

Resta del món
 7 de març - l'Índia: l'Imperi Britànic obté el control de Salsette i Vasai en el Tractat de Surat abans de la primera Guerra Maratha.
 19 d'abril, Comtat de Middlesex (Massachusetts, EUA): victòria britànica a les Batalles de Lexington i Concord, als inicis de la Guerra de la Independència dels Estats Units.
 17 de juny, Boston (Massachusetts): Els anglesos guanyen la Batalla de Bunker Hill, que forma part del Setge de Boston, durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 8 de juliol - Alger (Algèria): La flota espanyola fa desembarca en l' Expedició contra Alger per a conquerir la ciutat però aquesta acaba fracassant.
 Guerra de les farines fou un motí causat per l'excessiu preu del pa a França als mesos d'abril i maig.
 Virgínia se suma a la guerra per la independència dels EUA.
 Òperes de Mozart: La finta giardiniera i Il re pastore.
 L'emperadriu russa augmenta el poder dels nobles sobre els seus serfs.
 Creació de la Rada Nieustająca o govern central de Polònia.

Naixements 
Països Catalans
 16 de novembre, Morella, els Ports: Joaquim Oliet i Cruella, pintor neoclàssic valencià.

Resta del món
 20 de gener: André-Marie Ampère, físic i matemàtic francès 
 1 de febrer, Hamburg: Anton Ludwig Heinrich Ohmann, cantant, director d'orquestra, violinista i compositor alemany.
 24 de març, Parísː Pauline Auzou, pintora francesa i professora d'art (m. 1835).
 28 d'agost, Parísː Sophie Gail, cantant i compositora parisenca (m. 1819).
 7 d'octubre: Ramón Power y Giralt, polític i militar porto-riqueny, primer diputat representant de Puerto Rico a les Corts de Cadis
 16 de desembre: Jane Austen, novel·lista anglesa.

 Londres: Thomas Rawlings, compositor i violoncel·lista anglès.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 31 de maig, Mòdena: Giuseppe Venturelli, compositor
 8 de juny: Muhàmmad Bey Abu l-Dhahab, bei mameluc dels Kazdughiliyya d'Egipte.

Referències
1776



Esdeveniments 
 1 de març - Purandhar (Índia): el peshwa Maratha i el governador de l'Índia Britànica a Calcuta signen el tractat de Purandhar que anul·lava l'anterior tractat de Surat.
 17 de març - Boston, Província de la Badia de Massachusettsː L'Exèrcit continental, sota el comandament del general Washington, obliga les forces britàniques a evacuar Boston (Evacuation Day).
 4 de juliolː Els Estats Units proclamen la independència del Regne Unit.
 27 d'agost - Long Island, Nova York, EUA: Victòria dels rebels americans a la Batalla de Long Island emmarcada en la Campanya de Nova York i Nova Jersey de la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 21 de setembre - Nova York, EUA: Es provoca el Gran Incendi de Nova York en el context de la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 26 de desembre - Trenton, Nova Jersey, EUA: Els americans guanyen la Batalla de Trenton durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 Henry Cavendish descobreix l'hidrogen.
 S'esculpeix la Silla del Rey.

Naixements 
Països Catalans
 12 de novembre - Barcelonaː Eulàlia Ferrer, editora, llibretera, impressora i directora del Diario de Barcelona durant vint anys (m. 1841).
Resta del món
 24 de gener - Königsberg: Ernst Theodor Amadeus Hoffmann, escriptor i compositor alemany (m. 1822).
 10 de març - Hannover, Lluïsa de Mecklenburg-Strelitz, reina de Prússia (m. 1810).

 1 d'abril - París: Sophie Germain, matemàtica francesa (m. 1831).
 22 de juliol, Tisbury, Wiltshire, Regne Unitː Etheldred Benett, una de les primeres geòlogues angleses (m. 1845).
 19 de desembre - Graus: Eusebio de Bardaxí y de Azara, advocat, diplomàtic i polític aragonès (m. 1842).

Necrològiques 
Països Catalans
 14 de setembre, València: Manuel Narro Campos, compositor i organista valencià.

 Placidus Metsch, organista i religiós benedictí alemany 
Resta del món

 23 de maig - Parísː Julie de Lespinasse, escriptora i amfitriona d'un saló promotor del moviment enciclopedista.

Referències
1777



Esdeveniments 
Països catalans

Resta del món
 3 de gener - Princeton (Nova Jersey, EUA): Els americans vencen a la Batalla de Princeton, durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 3 de juny - Aranjuez (Comunitat de Madrid): Espanya i França signen el Tractat d'Aranjuez de 1777 en el qual el primer cedeix la part occidental de l'illa de l'Hispaniola (en l'actualitat, Haití al segon.
 14 de juny, Estats Units d'Amèrica: S'adopta la Bandera dels Estats Units anomenada de les barres i estrelles.
 11 de setembre, Chadds Ford, Pennsilvània (Estats Units): Victòria anglesa a la Batalla de Brandywine, durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 4 d'octubre, Germantown (Pennsilvània, EUA): Victòria britànica a la Batalla de Germantown, en el curs de la Campanya de Filadèlfia de la Guerra de la Independència dels Estats Units.
 17 d'octubre - Saratoga (Estat de Nova York): Els americans guanyen la Batalla de Saratoga durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 24 de desembre: James Cook arriba a l'illa de Kiritimati, a l'oceà Pacífic, també coneguda com a Christmas.
 Es funda l'editorial Éditions Belin
 Es publica la segona edició de l'Encyclopædia Britannica.

Naixements 
Països Catalans
 31 d'agost, Reus (Baix Camp): Pròsper de Bofarull i Mascaró, arxiver i historiador català.
 27 de setembre, Titaigües (Serrans, País Valencià): Simón de Rojas Clemente y Rubio, botànic valencià (m. 1827).
 Barcelona (Barcelonès): Ramon Ferrer i Tolrà, eclesiàstic i historiador, cronista de la guerra napoleònica a Catalunya.

Resta del món
 30 d'abril, Braunschweig (Sacre Imperi Romanogermànic): Carl Friedrich Gauß, matemàtic i científic que contribuí de manera significativa a molts camps (m. 1855).
 11 de maig, Solothurn, Suïssa: Johann Kyburz, orguener suís.
 23 de juliol, Wolgast (Alemanya), Philipp Otto Runge, destacat pintor del romanticisme primerenc alemany.
 14 d'agost, Rudkøbing (Dinamarca) : Hans Christian Ørsted, físic i químic danès, gran estudiós de l'electromagnetisme.
 4 de desembre, Lió, Juliette Récamier, figura de la societat francesa amb un important saló polític i literari (m. 1849).
 16 de desembre, Reimsː Barbe-Nicole Ponsardin, la Vídua Clicquot, empresària francesa de la indústria del xampany (m.1866).
 24 de desembre, Sant Petersburg: Alexandre I, tsar de Rússia i rei de Polònia.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 24 de febrer, Lisboa (Portugal): Josep I de Portugal, príncep del Brasil (1714-1750) i rei de Portugal (1750-1777).
 1 de març, Viena, Aústria: Georg Christoph Wagenseil, compositor (n. 1715)
 1 de juliol, Pequín, Xina: Dai Zhen, filòsof, filòleg, historiador i matemàtic xinès (n. 1724)
 25 de setembre, Berlín (Prússia): Johann Heinrich Lambert, matemàtic, físic, astrònom i filòsof.
 6 d'octubre, Parísː Marie-Thérèse Rodet Geoffrin, escriptora i salonnière francesa, figura de la Il·lustració (n. 1699).

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1778



Esdeveniments 
 Països Catalans

 Resta del món
 28 de juny - Freehold, Nova Jersey: Batalla de Monmouth, de la Campanya de Filadèlfia durant la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 26 de novembre - Maui: James Cook esdevé el primer europeu que arriba a l'illa.
 S'autoritza els catalans a comerciar amb Amèrica
 Portugal cedeix Guinea Equatorial a Espanya
 Descobert el molibdè
 Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon postula idees evolucionistes a les seves obres
 Richard Langdon treballa com a organista a Europa

 Naixements 
 22 de febrer, Danzig, Prússia: Arthur Schopenhauer, filòsof alemany (m. 1860)
 25 de febrer, Yapeyú, Argentina: José de San Martín, militar, libertador de l'Argentina i el Perú (m. 1850)
 25 de març, Yves: Sophie Blanchard, pionera de l'aeronàutica francesa, coneguda per les ascensions en globus aerostàtic (m. 1819).
 12 de juliol, Roncastaldo, Loianoː Maria Dalle Donne, metgessa, ginecòloga, professora italiana, directora de la Universitat de Bolonya (m. 1842).
 20 d'agost, Chillán Viejo, Xile: Bernardo O'Higgins, militar, cap d'independència de Xile (m. 1842)
 23 de setembre, Buenos Aires, Argentina: Mariano Moreno, advocat, intel·lectual i home polític argentí (m. 1811)
 24 d'octubre, Maracaibo, Veneçuela: Rafael Urdaneta, president de la Gran Colòmbia (m. 1845)
 14 de novembre, Bratislava, Àustria-Hongria: Johann Nepomuk Hummel, compositor austríac (m. 1837)
 6 de desembre, Sent Liunard, Regne de França: Joseph Louis Gay-Lussac, químic i físic francès (m. 1850).
 13 de desembre, Reisling: Johann Christian Markwort, tenor i escriptor musical alemany.
 17 de desembre, Penzance, Cornualla: Humphry Davy, químic anglès (m. 1829)

 Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 10 de gener, Uppsala (Suècia): Carl von Linné, taxonomista suec, autor del Systema Naturae (n.1707).
 20 de febrer, Bolonya: Laura Bassi, física italiana, la primera professora i catedràtica d'una universitat europea (n. 1711).
 6 de març, Thomas Augustine Arne compositor anglès conegut sobretot per la seva melodia patriòtica Rule Britannia'' (n. 1710)
 30 de maig, París: Voltaire, escriptor i filòsof francès (n. 1694).
 2 de juliol, Ermenonville (França): Jean-Jacques Rousseau''', escriptor i pensador francès (n. 1712).

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII
1781



Esdeveniments 
 7 de gener, Mobile, Florida Occidental: les tropes espanyoles vencen a les britàniques a la Batalla de Mobile en el context de la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 17 de gener, Cowpens, Carolina del Sud, EUA): Els americans guanyen la Batalla de Cowpens durant la Campanya de les Carolines, a la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 13 de març, Bath, Anglaterra: William Herschel descobreix el planeta Urà.
 8 de maig, Pensacola, Florida Oriental: els espanyols vencen a la Batalla de Pensacola que acabarà amb la reconquesta de Les Florides.
 4 de setembre Los Angeles, Califòrnia, Imperi Espanyol: un grup de 44 colons espanyols funden la ciutat amb el nom de El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles de Porciúncula.
 5 de setembre, Yorktown, Virgínia, EUA: L'armada francesa guanya la Batalla naval de Chesapeake, durant la campanya de Yorktown, a la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 19 d'octubre, Yorktown (Virgínia): els ianquis obtenen una decisiva victòria a la Batalla de Yorktown que fou per la rendició de la Gran Bretanya en la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 El fortí Fort Arnala va ser assetjat pel general britànic Goddard durant la guerra Maratha.

Naixements 
Països Catalans
 1 de juny - Sencelles: Francinaina Cirer i Carbonell, beata mallorquina (m. 1855).
 5 de novembre - Vilafranca del Penedès: Maria Ràfols i Bruna, religiosa (m. 1853)
Resta del món
 17 de febrer - Quimper, França: René Laennec, metge i científic bretó, inventor de l'estetoscopi (m. 1826).
 4 de maig - Weissenfels: Carl Gotthelf Glaeser, músic prussià (m. 1829).
 8 de maig: Pedro de Sousa Holstein, marquès de Palmela, primer ministre de Portugal (m. 1850).
 9 de juny - Wylam, Northumberland, Anglaterra: George Stephenson, enginyer, inventor de la locomotora (m. 1848).
 21 de juny - Pithiviers (França): Siméon Denis Poisson, matemàtic i físicfrancès (m. 1840).
 6 de juliol -Port Morant, Jamaica: Sir Thomas Stamford Raffles, polític i naturalista britànic, més conegut per la fundació de la ciutat de Singapur (m. 1826).
 5 d'octubre:
 Praga: Bernard Bolzano, matemàtic (m. 1848).
 - Langres, Haute-Marne, Regne de França: Denis Diderot, escriptor i filòsof enciclopedista francès (m. 1784).
 Madrid: Andrés Rosquellas, violinista i compositor espanyol del Classicisme.

Necrològiques 
Països Catalans
 15 de febrer - Ollers, Vilademuls (Pla de l'Estany): Baldiri Reixac i Carbó, pedagog i religiós català.

Resta del món
 4 de novembre - Venèciaː Faustina Bordoni, mezzosoprano italiana, una de les primeres grans prime donne (n. 1697).
 16 de desembre - Gdańsk, Polònia: Georg Simon Löhlein, pianista, violinista, professor de música, director d'orquestra i compositor.
 Sant Petersburg - Imperi Rus: Paisible, compositor i violinista francès.
 Verona: Giovanni Battista Giuseppe Biancolini, cronista i músic.

Referències
1783



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 7 de febrer - Gibraltar i Badia d'Algesires: les tropes espanyoles aixequen el Setge de Gibraltar (1779-1783), ja que les forces de la ciutat van resistir-lo, en el context de la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 12 de juliol - Cadis: Primer número de la revista La Pensadora Gaditana, editada per Beatriz Cienfuegos.
 3 de setembre, París, Regne de França: Es ratifica el Tractat de París que acaba la Guerra de la Independència dels Estats Units. Entre molts altes resultats, Menorca retorna a l'esfera espanyola.
 Es declara una epidèmia a la ciutat de Lleida i el Pla d'Urgell, que el metge Josep Masdevall controla mitjançant una teràpia de la seva invenció.

 Naixements 
Països Catalans
 16 d'abril, Barcelona: Santa Joaquima de Vedruna, fundadora religiosa (m. 1854).

Resta del món
 23 de gener: Stendhal, escriptor francès (m. 1842).
 19 de juliol, Tilburgː Henriëtte Geertruida Knip, pintora neerlandesa especialitzada en pintura de bodegons de flors (m. 1842).
 24 de juliol, Caracas, Veneçuela: Simón Bolívar, militar i polític veneçolà (m. San Pedro de Alejandrino, Colòmbia 1830).
 París: Pierre Claude François Delorme, pintor neoclàssic francès que es va dedicar esp2ecialment a la pintura d'història.

 Necrològiques 
Països Catalans
 20 de desembre, El Escorial, Castella la Nova: Antoni Soler i Ramos, compositor i organista garrotxí (54 anys).
 Ferrara: Joan Nuix, jesuïta toranès (desterrat).

Resta del món
 17 d'abril, París (França): Louise d'Épinay, escriptora.
 18 de setembre, Sant Petersburg, Imperi Rus: Leonhard Euler, matemàtic i físic suís (n. 1707).
 24 d'octubre, París: Jean le Rond d'Alembert, matemàtic i filòsof francès (65 anys).
 10 de novembre: Marianne Pirker, cantant alemanya
 16 de desembre: Arima Yoriyuki''', matemàtic japonès (n. 1714).

Referències
1784



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 11 de març - Mangalore (Karnataka, Índia): se signà el Tractat de Mangalore que va significar el final de la Segona guerra de Mysore.
 14 d'agost - Amèrica russa (Alaska): massacre d'Awa'uq feta pels homes de la Companyia Russo-Americana contra indis alutiiq.

Naixements 
Països Catalans

 1 de maig, Olesa de Montserrat: Rosa Venes i Clusas, heroica defensora de Tarragona durant la Guerra del Francès (m. 1845).
Resta del món
 16 d'abril: Tolosa de Llenguadoc: Émilie Bigottini, ballarina franco-italiana (m. 1858).
 20 d'octubre: Broadlands, Hampshire, Anglaterra: Henry John Temple, polític anglès. (m. 1865).

 24 de novembre: Zachary Taylor, president dels Estats Units (m. 1850)
 Bożków, Prússia: Franz Xaver Gebauer, compositor, professor, mestre de capella i director de cors.
 Jumella, regió de Múrcia: Agustín Jiménez y Arenas, organista i compositor espanyol.

Necrològiques 
Països Catalans
 28 d'agost - Carmel, Califòrnia: Juníper Serra, frare franciscà mallorquí, que fundà la missió de l'Alta Califòrnia (n. 1713).

Resta del món
 30 d'abril - Heks (Principat de Lieja): Francesc Carles de Velbrück, príncep-bisbe del principat de Lieja.

Referències
1786



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 14 de juliol - Londres (Regne Unit): el Regne de Gran Bretanya i l'Imperi Espanyol signen la Convenció de Londres de 1786 en la que acorden que els colons britànics abandonaran la costa dels Miskitos a l'actual Honduras.

 Tractat de Hopewell amb els cherokees.
 Estrena de Les noces de Fígaro.
 Primera ascensió al Mont Blanc.
 Fundació de Reykjavík.
 Es prohibeix el catolicisme a Corea.

Naixements 
Països Catalans
 26 de febrer, Estagell, Rosselló: François Aragó, científic català.
 6 de març, Barcelona, Reus o Fulleda: Agustina d'Aragó, heroica defensora de Saragossa contra els francesos durant la Guerra del Francès.
 24 de març, Móra d'Ebre: Joan Baptista Siurana i d'Ossó, oficial de l'exèrcit espanyol i erudit català.
 10 de novembre, València: Vicent Salvà i Pérez, polític i editor literari valencià.

Resta del món

 30 de juny, Douai: Marceline Desbordes-Valmore, cantant, actriu i poetessa francesa 
 20 d'agost, Florència: Luigi Picchianti, guitarrista i compositor del Romanticisme
 25 d'agost, Estrasburg: Lluís I, rei de Baviera 
 27 d'agost: José Joaquín Prieto Vial, president de Xile 
 29 de setembre, Guadalupe Victoria, president de Mèxic
 30 d'octubre, Palau de Christiansborg, Copenhaguen, Dinamarca: Lluïsa Carlota de Dinamarca, Princesa de Dinamarca.
 13 de novembre, Norwich: Sarah Ann Glover, pedagoga musical anglesa, inventora de la tècnica musical Tònic sol-fa ''
 26 de novembre, José María Queipo de Llano, president del Govern d'Espanya
 7 de desembre, Kiernozia, Polònia: Marie Walewska, noble polonesa i amant de Napoleó Bonaparte 
 18 de desembre, Eutin, Slesvig-Holstein: Carl Maria von Weber, compositor romàntic alemany.
 Edo (Japó): Utagawa Kunisada, artista dissenyador de xilografies.

Necrològiques 
 15 de maig, Lidköping, Suèciaː Eva Ekeblad, agrònoma, científica, amfitriona de salons literaris (n. 1724).
 17 de setembre, Japó: Tokugawa Ieharu, 41è shogun.

Referències
1787



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Descobertes dues llunes d'Urà (Titània i Oberó).
 Establiment d'una colònia penitenciària a Austràlia.
 Wolfgang Amadeus Mozart compon Don Giovanni.
 Construcció del primer teler que funcionava amb l'energia del vapor.
 17 de setembre: la Convenció de Filadèlfia, presidida per George Washington, va aprovar la Constitució dels Estats Units d'Amèrica després de quatre mesos de debats. Els federalistes van imposar el seu criteri en la redacció del text, que establia la divisió dels poders executiu i legislatiu i el seu control recíproc.

Naixements 
Països catalans

 15 d'abril: - Torelló, Osona: Onofre Jaume Novellas i Alavau, matemàtic i astrònom català (m. 1849)
Resta del món
 23 de febrer:
 Berlín, EUA: Emma Willard, educadora i escriptora nord-americana (m. 1870).
 9 de març - Vrchlabí, Bohèmiaː Josephine Kablick, pionera txeca en botànica i paleontologia (m. 1863).
 10 de març - Granada: Francisco Martínez de la Rosa, poeta, polític i dramaturg espanyol i president del consell de Ministres d'Espanya.
 16 de setembre - Varsòvia: Michał Mioduszewski, musicòleg i sacerdot polonès.
 17 de setembre - París, França: Henri-Montan Berton, compositor francès (m. 1844)
 18 de novembre: Louis Daguerre, pioner de la fotografia (m. 1851).

Necrològiques 
Països Catalans
 5 de febrer, València: Josep Berní i Català, jurista valencià, fundador del Col·legi d'Advocats de València (n. 1712).
Resta del món
 30 de març, Berlín: Anna Amàlia de Prússia, compositora i mecenes (n. 1723).
 28 de maig: Leopold Mozart, compositor, pare de Wolfgang Amadeus Mozart (n. 1812).
 10 de juny, Madrid: Maria Antonia Vallejo Fernández, la Caramba, cançonetista, cantaora i bailaora de flamenc (n. 1750).
 20 de juny, Londres: Karl Friedrich Abel, compositor alemany (n. 1723).
 1 d'agost, Pagani: sant Alfons Maria de Liguori, prevere i doctor de l'Església (n. 1696).
 12 de novembre, Onegliaː Maria Pellegrina Amoretti, jurista, doctora en lleis, tercera dona a llicenciar-se a Itàlia (n. 1756).
 15 de novembre, Erasbach, Palatinat: Christoph Willibald Gluck, compositor alemany de l'època clàssica.

Referències
1790



Esdeveniments 
 Barcelona: es comença a bastir la nova Duana de Barcelona, davant de l'Hala dels Draps al Pla de Palau.
 4 de març, França: hi entra en vigor la nova divisió administrativa en 83 departaments, abolint-se les antigues províncies.
 14 d'agost - Värälä (Vall de Kymi, Finlàndia): Es signa el Tractat de Värälä que significa el final de la Guerra russosueca (1788–1790) que enfrontà Suècia amb Rússia, Dinamarca i Noruega.
 S'inicia la construcció de la Casa Blanca.
 Estrena de Così fan tutte de Mozart.
 Auge del metodisme.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 13 de març, Llenguadoc: Elisa de Lamartine, pintora, escultora, il·lustradora francesa (m. 1863).
 29 de març, Comtat de Charles City, Virgínia (EUA): John Tyler, advocat, 10è President dels Estats Units d'Amèrica. (m. 1862).

 2 de juliol, Nàpols, Regne de les Dues Sicílies: Leopold de Borbó-Dues Sicílies (príncep de Salern) 
 3 d'agost, Haslington, Regne Unit: John Cockerill, empresari que va desenvolupar la siderúrgia a Seraing.
 8 d'octubre, Noruega: Waldemar Thrane, compositor, violinista i director d'orquestra noruec.
 21 d'octubre, Mâcon, Saona i Loira, Borgonya: Alphonse de Lamartine, escriptor, poeta i polític francès.
 17 de novembre - Schulpforta, Saxònia: August Ferdinand Möbius, matemàtic i astrònom teòric alemany (m. 1868).
 Schmiedeberg, Saxònia: Friedrich Gerstäcker, tenor alemany.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món

 17 d'abril - Filadèlfia (Estats Units): Benjamin Franklin, polític i impressor nord-americà (n. 1706).
 30 de juny - Bolonya: Lucia Galeazzi Galvani, científica italiana (n. 1743).

 17 de juliol- Adam Smith, economista.

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1791



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 4 de març: El territori de Vermont esdevé el catorzè estat dels Estats Units d'Amèrica
 14 de juny, França: Es promulga la Llei Le Chapelier, que limita la llibertat d'associació.
 4 d'agost - Svixtov (Bulgària): s'acaba la guerra austro-turca de 1788-1791 entre l'Imperi Otomà i l'Arxiducat d'Àustria amb la signatura del Tractat de Sistova.
 22 d'agost-23 d'agost: La Hispaniola: insurrecció dels esclaus. Actualment se celebra amb el Dia Internacional per al Record del Comerç d'Esclaus i de la seva Abolició. Acabarà produint la independència d'Haití.
 28 d'octubreː Parísː La Declaració dels drets de la dona i de la ciutadana, redactada per Olympe de Gouges, es presenta a l'Assemblea Legislativa per a la seva adopció, que és rebutjada.
 El Regne de França adopta un nou codi penal que no criminalitza la sodomia. Esdevé el primer país occiddental en no criminalitzar actes homosexuals amb consentiment entre adults.
 Jeremy Bentham es una de les primeres perones en defensar la no criminalització del a sodomia a Anglaterra.

Naixements 
Països Catalans

 La Bisbal del Penedès: Joan Romagosa i Pros, militar carlí.
Resta del món
 21 de febrer, Viena, Àustria: Carl Czerny, professor de piano, compositor, pianista, teòric i historiador austríac (m. 1857).
 23 d'abril, James Buchanan, president dels Estats Units (m. 1868).
 27 d'abril, Charlestown (Massachusetts), EUA) - Samuel Morse, inventor estatunidenc (m. 1872).
 1 de juny, Bagnacavallo, Itàlia: Maria Maddalena Petraccini, anatomista, metgessa i professora d'anatomia (n. 1859).
 26 de juliol, Franz Xaver Wolfgang Mozart, compositor austrìac (m. 1844).
 22 de setembre, Michael Faraday, físic britànic (m. 1867).
 12 de desembre, Parma, Ducat de Parma: Maria Lluïsa d'Àustria, esposa de Napoleó Bonaparte, Emperadriu de França.
 26 de desembre, Charles Babbage, matemàtic i inventor britànic (m. 1871).

Necrològiques 
Països Catalans

 1 de setembre, Barcelona: Jaume Caresmar i Alemany, historiador i eclesiàstic català (n. 1717).
 3 d'octubre, Barcelonaː Maria Francesca Fiveller de Clasquerí i de Bru, la Virreina, que donà nom a dos palaus de Barcelona.
Resta del món
 14 de maig, Berlínː Francesca Lebrun, soprano i compositora alemanya (n. 1756).
 12 d'octubre, Berlín: Anna Louisa Karsch, poeta alemanya, la primera que visqué de la seva obra literària (n. 1722).
 23 d'agost, Londresː Jeanne de Valois-Saint-Rémy, aventurera francesa, cèlebre perquè participà en l'assumpte del collar (n. 1756).
 5 de desembre, Viena (Àustria): Wolfgang Amadeus Mozart, compositor austríac (n. 1756).

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1792



Esdeveniments 
Països catalans
 Inici del Diari de Barcelona
Resta del món

 18 de març - Seringapatam (Karnataka, Índia): se signà el Tractat de Seringapatam que significà el final de la tercera guerra de Mysore després del qual Mysore va cedir molt del seu territori a la presidència de Madras.
 16 de maig - Venècia, Itàliaː S'inaugura el Teatre de La Fenice, amb una òpera de Giovanni Paisiello.
 10 d'agost - Parísː Els revolucionaris assalten el Palau de les Teuleries.
 20 de setembre - Valmy (Xampanya, França): els revolucionaris francesos vencen a la batalla de Valmy durant la guerra de la Primera Coalició.
 21 de setembre: a França, la Convenció Nacional aboleix la monarquia.
 22 de setembre: a França, la Convenció Nacional proclama la República.
 6 de novembre - Jemappes (Hainaut, Valònia): l'exèrcit revolucionari francès venç a la batalla de Jemappes en la guerra de la Primera Coalició.
 11 de desembre - París, Françaː Comença el procés contra Lluís XVI davant la Convenció.
 Pierre Mechain efectua a Barcelona mesures per establir el sistema mètric decimal.
 Manuel de Godoy és escollit primer ministre espanyol.
 Els espanyols perden Orà.
 El dòlar esdevé la moneda oficial dels Estats Units, es crea Wall Street.
 Erupció volcànica al Japó, amb més de 15.000 morts.
 Construcció de la Casa Blanca.
 William Murdoch investiga sobre l'ús del gas per il·luminar casa seva.
 Guerra entre França i Àustria.
 Publicació de la Vindicació dels drets de la dona.

Naixements

Països Catalans 
 Barcelona: Francesc Xarrié, teòleg i predicador.

Resta del món 
 29 de febrer, Pesaro, Itàlia: Gioacchino Rossini, compositor italià. (m. 1868).

 17 de maig, Comtat de Durhamː Anne Isabella Byron, poeta, matemàtica i activista social antiesclavista, i mare d'Ada Lovelace (m. 1860).
 4 d'agost, Horsham, Sussex, Regne Unit: Percy Bysshe Shelley, poeta i pensador anglès (m. 1822).
 18 d'agost, Mayfair, Middlesex, Anglaterra: Lord John Russell, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (1865-1866) (m. 1878).
 22 d'agost, Hangzhou, Zhejiang (Xina): Gong Zizhen, pensador, escriptor i poeta xinès (m. 1841).
 26 de novembre, Charleston (Carolina del sud): Sarah Moore Grimké, abolicionista, escriptora i sufragista (m.1873).

Necrològiques 
 1 de març, Leopold II, emperador del Sacre Imperi Romà (n. 1747).
 3 de març, Londres, Anglaterra: Robert Adam, arquitecte escocès (n. 1728) (63 anys).
 13 de maig, Senigallia (Itàlia): Pius IX, nom que va adoptar el cardenal Giovanni Maria Mastai-Ferretti en ser escollit Papa. És venerat com a beat per l'Església catòlica (m. 1878).
 29 d'octubre, Madridː Anna Maria Mengs, artista alemanya, pintora de cort, miniaturista, retratista i acadèmica (n. 1751).
 7 de desembre, París, França: Marie Jeanne Riccoboni, actriu francesa (n. 1714).

 Huế: Nguyễn Huệ, militar i emperador vietnamita, fundador de dinastia de Tây Sơn.

Referències
1796



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Matrimoni de Napoleó
 9 de febrer - Pequín (Xina): Abdicació de l'emperador Qianlong (1711-1799).
 13 d'abril i 14 d'abril - Millesimo (Ligúria, Itàlia): els revolucionaris francesos guanyaren la batalla de Millesimo en el marc de la guerra de la Primera Coalició.
 10 de maig - Itàlia: Batalla de Lodi. Napoleó Bonaparte derrota l'exèrcit austríac al pont de Lodi sobre l'Adda.
 18 d'agost - Espanya i França signen el Tractat de Sant Idelfons de 1796 que representa una aliança en el curs de les guerres napoleòniques contra la Primera Coalició.
 30 de desembre, Badia de Bantry (Irlanda): Fugida de les tropes franceses després de l'Expedició d'Irlanda.
 Fi de La conjuration des Égaux, intent de revolta a França
 Carl Friedrich Gauß enuncia les regles de construcció de polígons regulars
 Invenció de la litografia

Naixements 
Països Catalans
 16 d'octubre, Sabadell: Pere Turull i Sallent, conegut com el Rico Catalán, industrial sabadellenc.
 Francesc Canivell i de Vila

Resta del món
 23 de gener, Berlín: Heinrich Soussmann, flautista i compositor alemany que va compondre molta música per a flauta, exercicis i fins i tot un mètode.
 18 de març: Jakob Steiner, matemàtic suís.
 6 de juliol, Gàtxina, província de Sant Petersburg, Imperi Rus: Nicolau I, tsar rus.
 23 de juliol, Estocolm, Suècia: Franz Berwald, compositior suec (m. 1868).
 26 de juliol, París (França): Jean-Baptiste Camille Corot, pintor realista francès (m. 1875).
 30 de novembre, Löbejün, prop de Halle (Saxònia-Anhalt): Carl Loewe, compositor alemany (m. 1869).
 24 de desembre, Morges, Cantó de Vaud, Suïssa: Cecilia Böhl de Faber, Fernán Caballero, escriptora espanyola (m. 1877).
 Malacca, Malàisia: Abdullah bin Abdul Kadir Munshi, escriptor malaisi
 l'Havana, Cuba: Antonio Raffelin Roustán de Estrada, músic i compositor cubà.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
12 de maig, Ansbach, Baviera Johann Peter Uz, poeta alemany (n. 1720).
8 de juny, Moscou (Rússia) Felice Giardini, violinista i compositor italià (n. 1716).
21 de juliol, Ellisland, prop de Dumfries, Escòcia Robert Burns, el més conegut poeta en llengua escocesa (n. 1759).

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII

Un any abans / Un any després
1798



Esdeveniments 
Països Catalans
 15 de novembre - Menorca: l'exèrcit britànic ocupa l'illa que estava en mans franceses durant l'ocupació de Menorca de 1798 en el context de la Segona Coalició en les guerres Napoleòniques.

Resta del món
 2 d'agost - Abukir (Egipte): La marina britànica guanya la Batalla del Nil contra les forces de Napoleó Bonaparte en la Campanya napoleònica d'Egipte i Síria.
 5 de desembre - Luxemburg i els Països Baixos del Sud: Els revolucionaris francesos van guanyar la Guerra dels Camperols.
 Els francesos ocupen Malta i ataquen els Estats Pontificis.
 Thomas Malthus publica els primers escrits (anònims) sobre la població.
 Es descobreix l'electricitat.
 Fundació de Los Angeles.
 William Goldwin publica el seu manifest a favor dels drets de la dona, una fita per al feminisme.
 Descobert el daltonisme.
 Es prova la primera vacuna.
 Santō Kyōden publica llibre amb vinyetes (Shiji no yukikai), un dels primers mangues de la història.
 La Sensible es capturada per la Royal Navy i passant al servei actiu com a HMS Sensible

Naixements 
Països Catalans
 4 de novembre, Barcelona: Bonaventura Carles Aribau, escriptor, economista, polític, taquígraf i funcionari català.

Resta del món
 29 de juny, Recanati: Giacomo Leopardi, escriptor i filòsof, el principal poeta del romanticisme italià (m. 1837).
 26 d'abril - Charenton (Saint-Maurice, Val-de-Marne), França: Eugène Delacroix, pintor francès del moviment romàntic (m. 1863).
 13 de desembre, Mataró: Jaume Isern i Colomer, organista, pedagog i compositor mataroní.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 4 de juny - Castell de Dux, Bohèmia, Giacomo Casanova, escriptor i aventurer italià (n. 1725).

 4 de desembre - Bolonya: Luigi Galvani, fisiòleg italià.

 Cayetana de la Cerda y Vera, aristòcrata espanyola, lligada a la il·lustració.

Referències
1799



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 17/19 de juny - confluència entre el riu Trebia i el riu Po (Província de Piacenza, Itàlia): l'exèrcit austro-rus guanya la batalla del Trèbia de 1799 contra l'exèrcit napoleònic durant la guerra de la Segona Coalició.
 25 de juliol - Abukir (Egipte): l'exèrcit francès venç en la batalla d'Abukir contra les forces otomanes i britàniques en le curs de la campanya napoleònica d'Egipte i Síria.
 21 de setembre: l'enginyer i químic francès Philippe Lebon patenta l'aplicació del gas en l'enllumenat.
 9 de novembre, París: cop d'estat del 18 de Brumari de Napoleó Bonaparte.
 Campanya de Napoleó a Palestina.
 Trobada la Pedra de Rosetta.
 Comença el Consolat dins la Revolució Francesa.
 Primer impost sobre la renda (Gran Bretanya).
 Publicació dels himnes de Novalis.
 Demostració del Teorema fonamental de l'àlgebra.

Naixements 
Països Catalans
 

Resta del món
 16 de febrer - París: François Dauverné, músic francès del Romanticisme.
 18 de febrer - Hamburg: Alexis de Chateauneuf, arquitecte i urbanista.
 16 de març - Tonbridge, Anglaterraː Anna Atkins, botànica i fotògrafa anglesa, pionera de la fotografia científica (m. 1871).
 29 de març - Edward Smith-Stanley, primer ministre del Regne Unit (m. 1869).
 20 de maig - Tours, País del Loira, França: Honoré de Balzac, novel·lista francès (m. 1850).
 21 de maig - Lyme Regis, Anglaterra: Mary Anning, paleontòloga anglesa (m. 1847).
 6 de juny - Moscou: Aleksandr Puixkin, poeta rus (m. 1837).
 Edward Calvert, pintor i gravador anglès (m. 1883).
 16 de febrer - París 4 de novembre de 1874: François Dauverné, músic francès del Romanticisme.

Necrològiques 
Països Catalans
 1 d'abril - Esparreguera: Narcís Casanoves i Bertran, compositor i organista català (n. 1747).
 19 de juliol - Madrid: Joan Baptista Muñoz i Ferrandis, historiador i filòsof valencià (n. 1745).

Resta del món
 22 de febrer - Pequín, Xina: Heshen, oficial de la Cort de l'emperador Qianlong (n. 1750)
 4 de maig - Seringapatan (Índia): Tipu Sultan, també conegut amb el nom de Tipu Sahib sultà de Mysore a partir de 1782 i un dels principals opositors a la instal·lació del poder britànic a l'Índia (n. 1749).
 9 de maig - París (França): Claude-Bénigne Balbastre, organista, clavecinista i compositor francès (n. 1724).
 18 de maig - París, França: Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, escriptor i dramaturg francès, considerat el pare dels drets d'autor europeus (n. 1732).
 20 d'agost - Nàpols: Eleonora Fonseca Pimentel, poetessa, activista, periodista i revolucionària en la República Partenopea (n. 1752).
 14 de desembre - Mount Vernon (Virgínia, EUA) - George Washington, primer president dels Estats Units (n. 1732).

Referències
1800



Esdeveniments 
Països Catalans
 Construcció de la masia de Can Cots a Guixers
Resta del món
 20 de març - Alessandro Volta va escriure a la London Royal Society descrivint la tècnica per produir corrent elèctric utilitzant la seva pila.
 1 de maig - Començament del pontificat de Pius VII.
 14 de juny - Marengo (Alessandria, Piemont, Itàlia): Napoleó Bonaparte guanya la batalla de Marengo contra l'exèrcit del Sacre Imperi Romanogermànic durant la guerra de la Segona Coalició.
 16 de juliol - La Paz (Bolívia): la ciutat proclama la seva independència de l'Imperi Espanyol, forma la Junta Tuitiva, cosa que fa que esdevingui el primer govern independent de l'Imperi espanyol a Amèrica.
 4 de setembre - Malta: l'exèrcit francès es rendeix al final del Setge de Malta (1798–1800) en el curs de les Guerres de la Revolució Francesa. Després d'això, els britànics van ocupar l'illa de Malta.
 1 d'octubre - Palau Reial de La Granja de San Ildefonso (Província de Segovia): França i Espanya signen el Tractat de Sant Ildefons de 1800 en la qual el segon estat cedeix la Louisiana al primer i fan un acord d'amistat després de la Revolució Francesa.
 3 de desembre - Hohenlinden (Baviera, Alemanya): l'exèrcit de la Primera República Francesa guanya de manera decisiva la batalla de Hohenlinden contra les forces d'Àustria i de l'electorat de Baviera.

Naixements 
Països Catalans
 3 de març, Torredembarra: Joan Güell i Ferrer, economista i industrial català.

Resta del món
 7 de gener, Finger Lakes, Nova York, EUA: Millard Fillmore, advocat i 13è president dels Estats Units.
 13 de març, Istanbul (Imperi Otomà): Koca Mustafa Reşit Paixà home d'estat i gran visir otomà (m. 1858)
 9 de maig, Torrington, Connecticut,(EUA): John Brown, abolicionista estatunidenc que va creure i va advocar per la insurrecció armada com l'única manera de derrocar la institució de l'esclavitud als Estats Units (m. 1859)
 1 de desembre, Viena, Louise Rogée, cantant i actriu alemanya (m. 1825).
 4 de desembre, Copenhaguen: Emil Aarestrup, poeta danès.

Necrològiques 

 27 d'abril, Sant Petersburg: Yevstigney Fomin, compositor rus del Classicisme.
 26 de setembre - Boston, Massachusetts (EUA): William Billings, considerat com el primer compositor coral americà (n. 1746).
 Ernst Friedrich Roesler, organista alemany.

Referències
402

El 402 fou un any comú començat en dimecres segons el calendari gregorià. A la seva època, però, encara no regia aquest còmput de dates.

Esdeveniments 
 Roma: els visigots assetgen Mediolanum, la capital de l'emperador romà Flavi Honori però Estilicó arriba amb el seu exèrcit i venç a Alaric I en la Batalla de Pollentia (6 d'abril). La capital aleshores es trasllada a Ravenna
 Enderroquen tots els temples pagans de Gaza
 Gwanggaeto, rei de Koguryö, venç els xinesos que amenaçaven d'envair el seu territori

Naixements

Necrològiques 
 Epifani I de Constància, sant cristià
 Fermí de Mende, sant cristià (data aproximada)

Referències 

Anys del segle V
403

El 403 (CDIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Alaric abandona Itàlia sense haver-la pogut conquerir
 Se celebra el sínode del Roure per deposar i condemnar Joan Crisòstom.

Anys del segle V
404

El 404 (CDIV) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat d'Honori i Aristènet (o, més rarament, any 1157 ab urbe condita). L'ús del nom «404» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Última competició de gladiadors a Roma.
 Derrota d'Alaric I enfront dels romans.

Naixements

Necrològiques 
 26 de gener, Betlem, Paula de Roma, noble matrona romana, deixebla de Sant Jeroni, venerada com a santa per l'Església catòlica (n. 347).

Referències 

Anys del segle V
405

El 405 (CDV) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els ostrogots envaeixen Itàlia amb Radagais al capdavant.
 Invenció de l'alfabet armeni (data tradicional).
 Es completa la versió Vulgata de la Bíblia.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V
406



Esdeveniments 
 El Rin es congela i hordes de tribus com vàndals, sueus, alans i burgundis s'estenen trobant poca resistència.
 Creació de l'alfabet armeni.

Naixements 
 Àtila, rei dels huns

Anys del segle V
407

El 407 (CDVII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'usurpador Constantí III es rebel·la a Britània i travessa el Canal de la Mànega per combatre tant els invasors bàrbars com les legions de l'emperador romà d'Occident, Honori, a la Gàl·lia.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V
408



Esdeveniments 
 Guerra entre romans i visigots a l'oest, mentre dura el conflicte amb els huns a l'est

Naixements

Necrològiques 
 1 de maig - Constantinoble, Imperi Romà d'Orientː Arcadi, primer emperador d'orient (n. 377).

Referències 

 

Anys del segle V
409

El 409 (CDIX) fou un any comú començat en divendres del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat d'Honori i Teodosi (o, més rarament, any 1162 ab urbe condita). L'ús del nom «409» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Els sueus funden un regne a Galícia.

Anys del segle V
410

El 410 (CDX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Catalunya - Hi entren visigots, amb les tropes del cabdill Alaric I.
 24 - 27 d'agost: Saqueig de Roma pels gots.
 La Senyoria de Guipúscoa esdevé independent.

Anys del segle V
411

El 411 (CDXI) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Teodosi sense col·lega (o, més rarament, any 1164 ab urbe condita). L'ús del nom «411» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Els sueus, vàndals i alans es reparteixen gran part de la península Ibèrica.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V
412

El 412 (CDXII) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els visigots conquereixen part de les terres gal·les.
 Concili a Cartago.
 Ciril d'Alexandria és nomenat patriarca.

Anys del segle V
413

El 413 (CDXIII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Necrològiques 
 Mort del rei Bhadravarman I de Xampa. Li succeeix el seu fill Ti Chen.
 Mort del rei Chandragupta II de Maghada. La successió és per al seu fill Kamuragupta.

Anys del segle V
414

El 414 (CDXIV) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Noces de Gal·la Placídia i Ataülf. Els visigots ocupen la Tarraconense i estableixen la cort a Barcelona.
 Comença la traducció dels textos budistes al xinès.

Anys del segle V
415

El 415 (CDXV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Naixements 
 Neix Euric, rei dels Visigots

Necrològiques 
 Mor la filòsofa neoplatònica Hipàcia a mans de gent cristiana, a Alexandria.
 Mor Sigeric (rei dels visigots).

Anys del segle V
419



Esdeveniments 
 Se celebra el Concili de Tarraco. En aquest sínode hi assisteixen els bisbes d'Ilerda i d'Osca per respondre de la seva vinculació amb el priscil·lianisme. En el sínode es condemna aquest moviment doctrinal.
 Els vàndals baixen des de Galícia cap al sud de la península Ibèrica

Naixements 
 419 - Ravenna: Valentinià III, emperador romà d'Occident (424 - 455). (m. 455)

Necrològiques 

Anys del segle V
420



Esdeveniments 
 S'inicia la tercera dinastia de Xampa amb Fan Yang Mai

Necrològiques 
 30 de setembre - Betlem (Palestina): Sant Jeroni, autor de la Vulgata, la traducció de la Bíblia al llatí (n. circa 342).

Anys del segle V
421

El 421 (CDXXI) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Teodosi declara la guerra a Pèrsia
 Segons la llegenda, fundació de Venècia

Necrològiques 
 Emperador Gong de la Xina

Anys del segle V
424



Esdeveniments 
 El futur emperador Valentinià II és proclamat cèsar
 Els huns (sota el comandament de Rugas) arriben a un acord amb l'Imperi Romà per rebre terres i un tribut a canvi de cessar els atacs
 Les fonts xineses informen de l'existència de tres estats al sud-est asiàtic:
 Pan Pan al golf de Siam (que va enviar una ambaixada a la cort xinesa)
 Tan Mai Liu (Tambralinga), capital Ligor, a l'est de la península Malaya
 Takkola, a la costa occidental de l'istme de Kra

Naixements

Necrològiques 
 

Anys del segle V
425



Esdeveniments 
 Arle (Gàl·lia): intent de setge de la ciutat per part dels visigots, sense èxit.
 Últim ús del demòtic
 Fundació de la Universitat de Constantinoble
 Pugna entre Gal·la Placídia i el seu fill Valentinià III pel control de l'Imperi Romà
 Els vàndals saquegen les Balears sense establir-s'hi
 Els vàndals assoleixen el control d'Andalusia

Referències 

Anys del segle V
426

El 426 (CDXXVI) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els vàndals, encapçalats per Gunderic, saquegen les Illes Balears en el seu avanç cap al sud d'Hispània.

Referències 

Anys del segle V
427

El 427 (CDXXVII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els huns ajuden l'Imperi Romà d'Occident en la seva lluita contra els gots.
 Hidaci nomenat bisbe, continua la seva crònica històrica.

Anys del segle V
428

El 428 (CDXXVIII) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 El general romà Flavi Aeci venç els francs a la batalla de Vicus Helenae.
 Genseric succeeix al seu germanastre, Gunderic, com a rei dels vàndals.

Necrològiques 
 Teodor de Mopsuèstia (nascut cap al 350)

Referències

Bibliografia 
 
 

Anys del segle V
429

El 429 (CDXXIX) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Florenci i Dionisi (o, més rarament, any 1182 ab urbe condita). L'ús del nom «429» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Genseric funda el Regne Vàndal després de la invasió vàndala d'Àfrica el maig d'aquest any.

Referències

Bibliografia 

 

Anys del segle V