1863



Esdeveniments 
Països Catalans
 18 de novembre, Barcelona: Inauguració del Teatre Romea, que rebé aquest nom en homenatge al popular actor Julián Romea.
 Barcelona: s'inaugura el Ferrocarril de Sarrià a Barcelona.
Resta del món

 10 de gener, Londres, Imperi Britànic: s'inaugura Metro de Londres essent el primer del món.
 1 de juliol, La Batalla de Gettysburg (1-3 de juliol de 1863) va ser la batalla que va causar més baixes de tota la Guerra Civil americana i sovint s'ha descrit com el punt d'inflexió de la guerra.
 17 - 23 d'agost Charleston (Carolina del Sud): Segona batalla de Fort Sumter entre les tropes dels Estats Units d'Amèrica i les dels Estats Confederats d'Amèrica.
 25 d'octubre, San Salvador, El Salvador: l'exèrcit guatemalenc, després d'un setge de 25 dies, conquereix i saqueja la ciutat.
 Es funda el Royal Engineers Association Football Club, club de futbol del cos d'enginyers de l'exèrcit britànic.
 30 d'abril, Comtat de Cullman, Alabama: Batalla de Day's Gap, primera de les escaramusses de la Guerra Civil dels Estats Units.

Naixements 
Països Catalans
 27 de febrer, València: Joaquim Sorolla i Bastida, pintor valencià (m. 1923).
 8 d'abril, Barcelona: Josep Llimona i Bruguera, escultor, un dels millors representants de l'escultura modernista catalana.
 16 de juliol, Terrassa: Alfons Sala i Argemí, industrial, advocat i polític català.
 18 de setembre, Godella, Horta Nord: Lambert Alonso i Torres, tenor i pintor valencià (m. 1929).
 26 de setembre, València: Agustín Trigo Mezquita, farmacèutic, industrial i polític valencià, alcalde de València el 1931 (m. 1952).
 4 de novembre, Vulpellacː Trinitat Aldrich i de Pagès, poeta catalana (m. 1939).
 23 de novembre, Banyuls de la Marenda: François Bassères, metge militar rossellonès.

Resta del món
 1 de gener: Pierre de Coubertin, pedagog francès i historiador, fundador dels Jocs Olímpics moderns (m. 1937).
 17 de gener, Manchester (Anglaterra): David Lloyd George, polític britànic, Primer Ministre del Regne Unit (m. 1945).
 12 de març: Gabriele d'Annunzio, escriptor i polític italià (m. 1938).
 5 d'abril, Parmaː Leonilda Gabbi, soprano italiana (m. 1919).
 8 d'abril, Groningen: Barbara Elisabeth van Houten, pintora neerlandesa (m. 1950).
 29 d'abril:
 Alexandria, Egipte: Konstandinos Kavafis, poeta grec (m. 1933).
 San Francisco, Califòrnia, EUA: William Randolph Hearst, editor nord-americà (m. 1951) 
 17 de maig, Stuttgart: Elisabeth Leisinger, cantant d'òpera alemanya.
 22 de maig, Marylandː Josephine Diebitsch Peary, exploradora àrtica i escriptora nord-americana (m. 1955).
 2 de juny - Zadar, Dalmàcia, Croàcia: Felix Weingartner, Edler von Münzberg, director d'orquestra austríac i també un compositor neoromàntic, pianista i escriptor (m. 1942).
 10 de juny - Saint-Quentin, França: Madeleine Zillhardt, pintora, escriptora i decoradora francesa (m. 1950).
 21 de juny, Heidelberg, Alemanya: Max Wolf, astrònom alemany (m. 1932).
 13 de juliol, Calcuta: Margaret Murray, antropòloga britànica i egiptòloga; investigà a Menorca les restes megalítiques de l'illa (m. 1963).
 8 d'agost, Locust Grove, Oklahoma: Florence Merriam Bailey, ornitòloga nord-americana i escriptora, autora de la primera guia d'ocells moderna il·lustrada (m.1948).
 11 d'agost: Gaston Doumergue, president de la República Francesa (m. 1937).
 16 d'agost, Sheffield: Dora Bright, compositora i pianista anglesa (m. 1951).
 21 d'agost, Parísː Hélène van Zuylen, escriptora francesa i pionera en la pràctica de l'automobilisme (m. 1947).
 13 de setembre: Arthur Henderson, polític escocès, Premi Nobel de la Pau (m. 1935).
 16 d'octubre: Austen Chamberlain, polític britànic, Premi Nobel de la Pau (m. 1937).
 5 de desembre, Londres, Anglaterra: Arthur Edward Stahlschmidt, escriptor i compositor.
 11 de desembre, Dover, Delaware (EUA): Annie Jump Cannon, astrònoma estatunidenca (m. 1941).
 12 de desembre, Løten, Noruega: Edvard Munch, pintor i gravador noruec (m. 1944).
 París: Charles-Olivier-René Bibard, pianista

Necrològiques 
Països Catalans
 22 de març, Madrid: Josep Manso i Solà, capità general de l'exèrcit reial en els regnats de Ferran VII i Isabel II (n. 1785).
 Madrid: Benet de Llança i d'Esquivel, escriptor i aristòcrata català (n. 1822).

Resta del món
 10 de maig, Chancelorsville, Virgínia (EUA):Thomas Jonathan Jackson, conegut com a "Stonewall" Jacksonmilitar sudista.
 24 de maig, París: Elisa de Lamartine, pintora, escultora, il·lustradora francesa (n. 1790).
 9 de juny, Herat (Afganistan): Dost Mohammad Khan, sobirà afganès, que va governar Afganistan del 1826 al 1863 i va fundar la dinastia Barakzay (n. 1793).
 10 de juliol, Nova York (EUA): Clement Clarke Moore, professor estatunidenc de literatura oriental i grega (n. 1779).
 21 de juliol, Vrchlabí, Bohèmiaː Josephine Kablick, pionera en botànica i paleontologia d'origen txec (n. 1787).
 13 d'agost, Charenton (Saint-Maurice, Val-de-Marne), França: Eugène Delacroix, pintor francès del moviment romàntic.
 18 de setembre, Madrid: Pedro Calvo Asensio, polític, farmacèutic, periodista i dramaturg (n. 1821).
 20 de setembre - Berlín: Jacob Grimm, lingüista, lexicògraf i historiador de la mitologia germànica, un dels Germans Grimm (n. 1785).

Referències