5 de juny

El 5 de juny és el cent cinquanta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el cent cinquanta-setè en els anys de traspàs. Queden 209 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1907 - Vila de Gràcia, El Club Esportiu Europa, tal com el coneixem avui en dia, neix el 1907. Llavors, dos modestos clubs (el Provençal i el Madrid de Barcelona) van decidir fusionar-se per poder assolir més altes fites dins el futbol català. Quan es va haver de buscar un nom per a l'equip, per tal d'evitar majors despeses de registre van aprofitar el nom d'un club a punt de desaparèixer i del que en quedava la fitxa lliure, el FC Europa. Amb un petit canvi al nom, naixia el 5 de juny de 1907 el "Club Deportivo Europa". El primer president en la història de l'entitat fou Rodolf Collell Admetller, qui va dirigir l'entitat fins al 1911, quan va passar a ser vicepresident de la Federació Catalana de Futbol.
 2004 - Jerez de la Frontera (Cadis, Andalusia): el Llevant hi aconsegueix els punts necessaris per tornar a primera divisió de la Lliga espanyola; hi havia estat les temporades 1963-64 i 1964-65.
 2008 - Pep Guardiola signa el contracte com a tècnic del primer equip del Futbol Club Barcelona per a les temporades 2008/09 i 2009/10.

Resta del món
 1224 - Nàpols (Regne de Nàpols): Frederic I de les Dues Sicílies funda la Universitat de Nàpols, primera fundada amb el suport d'un Estat amb independència de les autoritats eclesiàstiques.
 1305 - Climent V, elegit Papa.
 1644 - Pequín (Xina): els manxús entren a Pequín instaurant un nou imperi i l'inici de la darrera dinastia xinesa,la Dinastia Qing (1644-1911).
 1947 - A la Universitat Harvard, George Marshall presenta el Pla Marshall d'ajuda als països europeus afectats per la Segona Guerra Mundial.
 1967 - Orient Mitjà: inici de la Guerra dels Sis Dies entre Israel i els països àrabs veïns.
 1968 - Los Angeles (Califòrnia, EUA): Atemptat mortal contra el senador i candidat a president dels EUA Robert F. Kennedy.
 1981 - Los Angeles (Califòrnia, EUA): s'hi publica un informe mèdic sobre cinc hòmens homosexuals que presenten una pneumònia d'etiologia desconeguda: estudis posteriors conclouran que es tracta d'una malaltia fins aleshores desconeguda: la sida.
 1989 - Polònia: Solidarność venç el Partit Comunista en les primeres eleccions lliures des de la Segona Guerra Mundial.
 2004 - Bègles (la Gironda, Aquitània, França): el batlle Noël Mamère oficia el casament de Bertrand Charpentier i Stéphane Chapin, el primer entre dos homosexuals a l'estat francès.

Naixements 
Països Catalans
 1887 - Cervera (Segarra): Agustí Duran i Sanpere, historiador, arxiver i arqueòleg català (m. 1975).
 1896 - Maó, Menorca: Francesc Carreras Reura, polític republicà menorquí, diputat a Corts i governador civil durant la Segona República Espanyola (m. 1951).
 1940 - 
Barcelona: Helena Valentí, escriptora catalana (m. 1990).
Alboraia, Horta Nordː Aurora Valero Cuenca, pintora i professora d'universitat valenciana.
 1945 - Paiportaː Blanca Cassany, escriptora de narrativa infantil, traductora i editora valenciana.
 1951 - Reus (Baix Camp): Lluís Pasqual i Sánchez, director teatral català, fundador del Teatre Lliure.
 1966 - Barcelonaː Rosa Colomer Artigas, filòloga i lingüista catalana, fou directora del TERMCAT (m. 2013).
 1990 - Barcelonaː Ona Carbonell i Ballestero, nedadora catalana de natació sincronitzada.

Resta del món
 1412 - Màntua, Senyoriu de Màntua: Lluís III Gonzaga, condottiero que va esdevenir 2n marquès de Màntua (m. 1478).
 1523 - Saint-Germain-en-Laye, Regne de França: Margarida de Valois i de França, princesa de França, Duquessa de Berry i duquessa consort de Savoia (m. 1574).
 1640 - Zichuan, actualment Zibo (Xina): Pu Songling (en xinès simplificat: 蒲松齡) escriptor xinès de la Dinastia Qing, que es va fer popular pels seus contes (m. 1715).
 1646 - Venèciaː Elena Cornaro Piscopia, filòsofa veneciana, primera dona a assolir una titulació universitària (m. 1684).
 1723 - Kirkcaldy, Fife, Escòcia: Adam Smith, economista i filòsof britànic (m. 1790).
 1808 - Aarau, Suïssa: Emil Zschokke, eclesiàstic i escriptor suís.
 1855 - Police nad Metují: Hanuš Wihan, violoncel·lista i compositor txec.
 1862 - Landskrona, Suècia: Allvar Gullstrand, oftalmòleg suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1911 (m. 1930).
 1877 - Viveiroː Manuela Barreiro Pico, primera llicenciada a la Universitat de Santiago i primera farmacèutica de Galícia (m. 1953).
 1878 - San Juan del Río (Mèxic): Pancho Villa, revolucionari mexicà (m. 1923).
 1883 - Cambridge, Anglaterra: John Maynard Keynes, economista, filòsof i acadèmic anglès (m. 1946).
 1887 -
 Nova York: Ruth Benedict, antropòloga estatunidenca  (m.1948).
 Otto Friedrich Conrad Rudnik, músic alemany.
 1898 - Fuente Vaqueros, província de Granada, Andalusia: Federico García Lorca, escriptor de la Generació del 27.
 1900 - Budapest (Hongria): Dennis Gabor, físic hongarès, Premi Nobel de Física de 1971 (m. 1979).
 1926 - Ninotsminda, URSS: Gurguèn Dalibaltaian, militar armeni.
 1937 - Orà (Algèria): Hélène Cixous, filòsofa,assagista i professora francesa. Premi Médicis de l'any 1969.
 1941 - Buenos Aires, Argentina: Martha Argerich, pianista.
 1942 - Acoacán-Esangui, Guinea Equatorial: Teodoro Obiang Nguema, segon president de Guinea Equatorial.
 1944 - Washington DC, EUA: Whitfield Diffie, criptògraf estatunidenc reconegut com a pioner de la criptografia de clau pública, premi Turing de 2015.
 1947 - Glen Ellyn, Illinois, EUA: Laurie Anderson, música, poeta, dibuixant i artista experimental.
 1949 - Cardiff, Gal·les: Ken Follett, escriptor gal·lès autor de thrillers i novel·les històriques en anglès.
 1971 - Boston, Massachusetts, Estats Units: Mark Wahlberg, actor, productor, i raper estatunidenc.
 1978 - Cintruénigo: María Chivite, política navarresa i presidenta de Navarra des de 2019.
 1981 - Mont-real, Canadà: Sebastien Lefebvre, guitarrista del grup canadenc Simple Plan.

Necrològiques 
Països Catalans
 1276 - Cardona, Bages: Ramon Folc V de Cardona, vescomte de Cardona.
 1914 - Barcelona: Josep Azemar i Pont, arquitecte modernista (n. 1862).
 1989 - Barcelonaː Adi Enberg, periodista, poliglota, aventurera i espia, companya intermitent de Josep Pla (n. 1901).
 2006 - Castelló de la Plana: Manuel Garcia i Grau, filòleg i poeta valencià (n. 1962).
 2022 - Barcelona: Rosa Guiñón i Soro, actriu catalana de doblatge i videojocs (n. 1932).
Resta del món
 1316 - Vincennes (França): Lluís X de França, rei de Navarra (Lluís I) i de França (n. 1289).
 1816 - Nàpols (Regne de Nàpols): Giovanni Paisiello, compositor italià (n. 1740).
 1826 - Londres (Anglaterra): Carl Maria von Weber, compositor romàntic alemany (n. 1786).
 1832 - Manoa, Hawaiiː Kaahumanu, reina regent de Hawaii.
 1916 - Orkney Islands (Escòcia): Horatio Herbert Kitchener Mariscal de Camp, 1r Comte Kitchener, militar britànic d'origen irlandès i procònsol que adquirí fama per les seves campanyes imperials (n. 1850).
 1920 - Headington Hill, Oxfordː Rhoda Broughton, novel·lista britànica (n. 1840).
 1944 - Pesaro (Itàlia): Riccardo Zandonai, compositor italià d'òpera (n. 1883).
 1975 - Ea (Biscaia): Gabriel Aresti, poeta basc. És considerat com un renovador de la poesia basca (n. 1933).
 1977 - Ciutat de Mèxic: Martí Ventolrà i Fort, jugador de futbol, que va destacar en la posició d'extrem dret (n. 1906).
 2002 - Hollywood (EUA): Douglas Colvin, conegut com a Dee Dee Ramone, músic de rock, baixista de The Ramones.
 2003 - París, França: Manuel Rosenthal, director d'orquestra i compositor francès (n. 1904).
 2004 - Los Angeles (Califòrnia, EUA): Ronald Reagan, 40è president dels Estats Units, ex-governador de Califòrnia i actor de cinema (n. 1911).
 2006 - Marroc: Henry Magne copilot del pilot català Nani Roma en un accident durant el ral·li de Marroc.
 2012 - Los Angeles, (Califòrnia, EUA): Ray Bradbury, novel·lista, escriptor d'històries curtes i assaigs, dramaturg, guionista i poeta estatunidenc (n. 1920).
 2015 - West Hartford, Connecticutː Jane Briggs Hart, aviadora i candidata a astronauta del projecte Mercury 13 (n. 1921).

Festes i commemoracions 
 Dia mundial del medi ambient

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Bonifaci de Magúncia, bisbe i màrtir; Doroteu de Tir, bisbe i màrtir (s. IV); Valèria, Zenaida i màrtirs de Cesarea (s. I); Marcià, Nicandre, Apol·loni i màrtirs d'Egipte (s. III); Il·lidi de Clarmont, bisbe (384); Eutiqui de Como, bisbe (539); Eobà, Adelari i màrtirs de Dokkum (754); Franc d'Assergi, eremita (s. XII); Pere Spanò, eremita (s. XII); Domènec Toai i Domènec Huyen (1862) i Lluc Vu Ba Loan, màrtirs (1840).
 Beats: Sanci d'Albi o Sanç de Còrdova, màrtir (851).
 Sants Florenci, Julià, Ciríac, Marcel·lí i Faustí de Perusa, màrtirs (250); Tudnó de Caernarvon (s. VI); Doroteu de Gaza, asceta (640); Doroteu de Tebes; Gregori de Lilibeo, bisbe i màrtir; Fèlix de Fritzlar, monjo màrtir; Fulger de Lüttich, monjo (1307).
 Beats Meinwerk de Paderborn, bisbe (1036); Ferran de Portugal i Lancaster, príncep i màrtir; Bartomeu Plàcid de Fermo, apostolí; Adam Arakava, laic japonès, màrtir (1614).
 Venerats a l'Orde de la Mercè: Rodolf Sanz, confessor.

Església Copta 
 28 Baixans: translació de les relíquies de Sant Epifani de Salamina.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 18 de juny del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen al 23 de maig del calendari julià litúrgic:
 Sants Maria de Clopas, miròfora i tia de Jesús; Miquel el Confessor, bisbe de Sinnada; Doroteu i Hilarió de Jugskoj, monjos; Sants de Rostov i Jaroslav, Eufrosina de Polotsk, abadessa; Paisi de Gàlitx, abat; Miquel de Sant Sava, hieromàrtir; Demetri I de Geòrgia, rei i himnògraf; Salonas de Roma, màrtir; Seleüc màrtir; Damascè de Valaam, hieromàrtir.

Església d'Anglaterra 
 Sant Bonifaci de Crediton, bisbe i apòstol d'Alemanya.

Església Episcopal dels Estats Units 
 Sant Bonifaci de Magúncia, bisbe, missioner i màrtir.

Esglésies luteranes 
 Sant Bonifaci de Magúncia, bisbe, missioner i màrtir.

Referències 

05