30 de juny

El 30 de juny és el cent vuitanta-unè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vuitanta-dosè en els anys de traspàs. Queden 184 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1409: L'exèrcit catalano-aragonès derrota les forces del Jutjat Arborea a la batalla de Seddori (Sardenya)
 1994, la Generalitat de Catalunya reconeix oficialment la Llengua de signes catalana.

Resta del món
 296: Comença el pontificat de Marcel·lí I, que durarà fins al 25 d'octubre de 304.
 1377 - Ulm: S'inicia la construcció de la catedral d'Ulm.
 1520, Mèxic: Hernan Cortés i les seves tropes fugen de Ciutat de Mèxic, després de dies d'assetjament
 1668: un grup de conspiradors reunits a Chesterfield, al comtat de Derby, van preparar el derrocament del rei Jaume II i la seva substitució per la seva filla Maria i el seu marit Guillem d'Orange, protestants, per atacar el perill que representava una dinastia catòlica a l'Anglaterra anglicana. Arran d'aquesta revolució, anomenada Gloriosa  pels defensors dels drets del Parlament i contraris a l'absolutisme, els whig, Guillem d'Orange va signar el Bill of Rights el desembre de 1689, que atorgava al Parlament el dret de vot de contribucions i la llibertat d'expressió. D'aquesta forma, la monarquia absoluta va deixar pas a la monarquia constitucional.
 1703 - Ekeren (Anvers, Flandes) - l'exèrcit borbònic venç contra els austriacistes a la batalla d'Ekeren a la guerra de Successió Espanyola.
 1858, Espanya: S'inicia al mandat de Leopoldo O'Donnell Jorís com a President d'Espanya.
 1860, Ciutat del Vaticà: Es publica a la santa seu el primer número de L'Osservatore Romano
 1861: Inici de la revolta de Loja.
 1876, Espanya: s'aprova una constitució espanyola.
 1876, Sèrbia declara la Guerra a Turquia.
 1905, s'enuncia per primer cop la teoria de la relativitat especial.
 1908, Territori de Krasnoiarsk, Sibèria: Esdeveniment de Tunguska, l'impacte d'un cometa sobre la Terra.
 1914, Índia: Mahatma Gandhi és arrestat per primera vegada per les tropes britàniques
 1927, Espanya: Es crea el monopoli del petroli espanyol.
 1934: La Nit dels ganivets llargs autoritzada per Adolf Hitler promou els assassinats i arrests dels principals dirigents de les Sturmabteilung (SA) 
 1940, Madrid: el Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona guanya la seva segona Copa d'Espanya.
 1940, Chicago, Estats Units: es publica per primer cop la tira de còmic Brenda Starr, Reporter, de Dale Messick.
 1954, Guatemala: El coronel Castillo Armas pren el poder del país.
 1969, Sidi Ifni, Marroc: L'exèrcit espanyol abandona la ciutat.
 1960, República Democràtica del Congo: la República Democràtica del Congo s'independitzà de Bèlgica.
 1990, Alemanya: dins del procés de Reunificació alemanya, la República Federal d'Alemanya i la República Democràtica d'Alemanya unifiquen les seves economies pocs mesos després de la caiguda del mur de Berlín. El marc de l'Alemanya Oriental es converteix a marc alemany en termes paritaris.
 2004, Iraq: els Estats Units lliuren a la justícia iraquiana Saddam Hussein i onze dirigents més del règim baasista.
 2004: La sonda Cassini-Huygens travessa els anells de Saturn i envia les primeres imatges.
 2005, les Corts Generals d'Espanya aproven la llei del matrimoni homosexual, amb 187 vots a favor, 147 en contra i 4 abstencions.

Naixements 
Països Catalans
 1888, Barcelonaː Júlia Peraire, model pictòrica i parella del pintor Ramon Casas (m. 1941).
 1951, Mataró: Lola Casas i Peña, escriptora i mestra catalana.
 1955, Montpeller: Pascal Comelade, músic nord-català.
 1981, Vilassar de Mar, Maresme: Àlex Casademunt i González, cantant, actor i presentador 
Resta del món
 1470, Amboise (Indre i Loira): Carles VIII de França, monarca
 1671, Fermo, Estats Pontificis: Teodorico Pedrini, sacerdot i músic, missioner a la Xina durant els primers anys de la Dinastia Qing 
 1755, Fòs Amfós, Provença: Paul de Barras, revolucionari francès i principal líder polític del Directori francès
 1786, Douai: Marceline Desbordes-Valmore, cantant, actriu i poetessa francesa 
 1860, Graz, Imperi Austríac: Adelina Stehle, soprano operística
 1882, Bucarestː Ștefania Mărăcineanu, física romanesa de renom internacional (m. 1944).
 1893, Leipzig, Imperi Alemany: Walter Ulbricht, el principal dirigent de la República Democràtica Alemanya (RDA) entre 1950 i 1971 
 1908, Marsella: Carles Camprós, poeta occità.
 1911, Šeteniai, Imperi Rus: Czesław Miłosz, escriptor nord-americà d'origen polonès, Premi Nobel de Literatura del 1980 
 1917, 
Brooklyn, Nova Yorkː Susan Hayward, actriu nord-americana, guanyadora d'Oscar i Globus d'Or 
Brooklyn, Nova York: Lena Horne, cantant de jazz, cançó popular i actriu de pel·lícules musicals 
 1926, Brooklyn, Nova York (EUA): Paul Berg, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1980.
 1935, Valladolid, Castella i Lleó: Lola Herrera, actriu espanyola de teatre, cinema i televisió.
 1936, Cherchell, Algèria francesa: Assia Djebar, escriptora, cineasta i professora universitària algeriana
 1958, Hèlsinki: Esa-Pekka Salonen, director d'orquestra i compositor finlandès.
 1959: Brooklyn, Nova York, Estats Units: Vincent D'Onofrio, actor i productor de cinema estatunidenc.
 1963, Weston-super-Mare, Regne Unit: Rupert Graves, actor.
 1966, Ciutat de Nova York, Estats Units: Mike Tyson, boxejador.
 1981, Newcastle upon Tyne, Anglaterra: Cheryl, cantant i personalitat televisiva anglesa, ex-component del grup Girls Aloud.
 1985, Baltimore, Maryland, EUA: Michael Phelps, nedador estatunidenc.

Necrològiques 
Països Catalans
 1987, Barcelona: Frederic Mompou i Dencausse, compositor català.
 1996, Barcelona: Miquel Arimany i Coma, escriptor i editor català.

Resta del món
 1790 - Bolonya: Lucia Galeazzi Galvani, científica italiana (n. 1743).
 1917 - Madrid: Francisco Fernández y González, escriptor, filòleg, arabista, orientalista i historiador espanyol (n. 1833).
 1919 - Witham (Anglaterra): John Strutt, físic anglès, Premi Nobel de Física 1904 (n. 1842).

 1924, Jerusalem, Palestina: assassinat de l'escriptor Jacob Israël de Haan per un activista de Haganà.
 1946, Morristown (EUA): Morris Fuller Benton, tipògraf (n. 1872).
 1974, Belmont (Massachusetts, EUA): Vannevar Bush, informàtic i teòric de la informació (n. 1890).
 1984, comtat de Dukes (Massachusetts): Lillian Hellman, dramaturga i guionista estatunidenca (n. 1905).
 2009, Wuppertal, Alemanya: Pina Bausch, ballarina, coreògrafa, professora de dansa contemporània.
 2012, Tel Aviv, Israel: Isaac Shamir, Primer ministre d'Israel de 1983 a 1984 i de 1986 a 1992 (n. 1915).
 2014, 
 Poitiers: Pèire Bèc, poeta i lingüista occità.
 Romaː Maria Luisa Spaziani, poeta i traductora, una de les figures més importants de la literatura italiana del segle XX (n. 1922).
 2017, 
Bend, Oregon (Estats Units): Darrall Tucker Imhoff fou un jugador de bàsquet nord-americà.
Parísː Simone Veil, advocada i política francesa, ha estat ministra del govern francès i presidenta del Parlament Europeu (n. 1927).

Festes i commemoracions

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Marçal de Llemotges, bisbe (s. III); Primers Màrtirs de Roma (64); Basílides el Soldat, màrtir (202); Bertran de Le Mans, bisbe (626); Erentruda de Salzburg, abadessa (718); Teobald de Provins, eremita (1066); Ladislau I d'Hongria, rei (1095); Otó de Bamberg, bisbe (1139); Adolf d'Osna­brück, bisbe (1224); Vicenç Do Yen, prevere màrtir (1838); Ramon Li Quanzhen i Pere Li Quanhui, màrtirs (1900).
 Beats: Otó de Riedenburg, monjo (1150); Philipp Powell, màrtir (1614); Genaro Maria Sarnelli, prevere (1744); Zinovij Kovaljk (1941); Vasilij Velitxovskij, bisbe d'Ucraïna, màrtir (1973).
 Sants: Donat de Münstereifel, sant de les catacumbes; Alpinià i Austriclià de Llemotges, deixebles de Marçal (s. III); Marcià de Pamplona, bisbe; Pere d'Asti, pagès (s. XI).
 Beats: Clotsinda d'Hamage, filla d'Adalbert I d'Ostrevent; Ambrogio de Feis, cartoixà (1540); a l'Orde de Sant Francesc: beat Ramon Llull (1236).
 Venerables Ernest de Praga, bisbe (1364); Cesare Baronio, cardenal; Pierre Toussaint, laic (1835); Wilhelm Janauschek, prevere (1926).
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beats Antoine Tremoulières (1577); Antonio di San Pietro, laic (1618).

Església Copta 
 23 Baoni: Abanub de Saiid (s. IV).

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 13 de juliol del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als del 17 de juny del calendari julià:
 Sants: Eci d'Etiopia, apòstol dels etíops (s. I); Filònides de Kurion (306); Josep i Pior, eremites d'Egipte (s. IV); Manuel, Sabel i Ismael de Pèrsia, màrtirs (362); Hipaci de Calcedònia, abat (446); Nikita, Ciril, Nicèfor, Climent i Isaac de Novgorod, monjos (1389); Ananies de Novgorod, pintor d'icones (1581); Aberci i Nicandre, màrtirs (1918); Maksim, prevere màrtir (1934); Pelàgia, monja màrtir (1943).

Església Ortodoxa Grega
 Isaure, Basili i Innocenci d'Atenes, diaca màrtirs (284); Fèlix, Hermes i Peregrí d'Atenes.

Església Ortodoxa de Geòrgia
 Shalva d'Akhaltsikhe (1227).

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Primers Màrtirs de Roma; Otó de Bamberg, bisbe.

Referències 

30