16 de juny

El 16 de juny és el cent seixanta-setè dia de l'any del calendari gregorià i el cent seixanta-vuitè en els anys de traspàs. Queden 198 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1802 - Menorca: en nom d'Espanya, el capità general de Mallorca, Joan Miquel Vives, pren possessió de l'illa després de la darrera ocupació britànica.
 1808 - Montgat (Maresme): l'exèrcit napoleònic guanya la batalla de Montgat de 1808 durant la guerra del Francès.
 1937 - Barcelona: Andreu Nin és detingut davant de la seu del seu partit a La Rambla de Barcelona. Dies més tard fou torturat i assassinat per agents de la policia soviètica per ordre del General Aleksandr Orlov a la presó d'Alcalá de Henares.
 1938 - Castelló (la Plana Alta): les tropes franquistes ocupen la ciutat.
 2009 - Al Prat de Llobregat s'inaugura la terminal 1 de l'aeroport Internacional de Barcelona.
 2017 - El València Basket guanya la Lliga ACB per primera vegada en la història en imposar-se al Reial Madrid en el quart partit de la final.

Resta del món
 1755 - Sackville (Nova Brunsvic, Canadà): els anglesos obtenen la seva primera victòria durant la Guerra Franco-Índia a la Batalla de Fort Beauséjour.
 1815 - Ligny (Província de Namur, Bèlgica): l'exèrcit napoleònic guanya la batalla de Ligny tot i que estaven en inferioritat numèrica contra l'exèrcit prussià durant la Setena Coalició de les Guerres Napoleòniques.
 1846 - Roma: Pius IX és elegit papa de l'Església Catòlica.
 1903 - Detroit (Michigan, Estats Units d'Amèrica): es funda la Ford Motor Company.
 1904 - Dublín, (Irlanda): Bloomsday, data on succeeixen tots els esdeveniments de la novel·la Ulisses de James Joyce.
 1960 - Mueda (Moçambic): Massacre de Mueda, acte considerat com l'aixecament de la població autòctona envers els colonitzadors portuguesos.
 1963 - Valentina Tereixkova s'enlaira en la càpsula espacial Vostok-6, convertint-se en la primera dona cosmonauta.
 1999 - Atenes (Grècia): Maurice Greene bat el rècord mundial dels 100 metres llisos amb un temps de 9.79. El rècord es mantindrà fins al 2008.

Naixements 
Països Catalans 
 1575 - Olot, Garrotxa: Benet Fontanella, abat del Monestir de Sant Pere de Besalú i President de la Generalitat de Catalunya.
 1816 - Asp: Jenaro Alenda y Mira, escriptor i bibliotecari espanyol (m. 1893).
 1869 - Les Masies de Roda, Osona: Lluís Gonzaga Jordà i Rossell, músic compositor i empresari musical (m. 1951).
 1913 - Vic, Osona: Andreu Colomer i Munmany, empresari i mecenes català (m. 2008).
 1915 - Lleidaː Cèlia Viñas Olivella, poetessa, escriptora i pedagoga catalana (m. 1954).
 1918 - Barcelona: Ramon Bech i Taberner, escriptor i periodista català (m. 1995).
 1936 - Barcelonaː Mercedes Vilanova Ribas, historiadora contemporània catalana. També pionera de l'escafandrisme.
 1957 - Sant Feliu de Llobregat, Baix Llobregat: Jordi Hurtado i Torres, presentador i actor de doblatge català.
 1973 - Canet de Mar: Sandra Morro Latorre, portera d'hoquei sobre patins catalana.
 1978 - Arenys de Munt, Maresme: Daniel Brühl, actor catalano-alemany.
 1986 - Alcalà de Xivert, Baix Maestratː Marta Sorlí Fresquet, política valenciana, ha estat diputada al Congrés espanyol.

Resta del món
 1797 - Dijon: Sophie Rude, pintora francesa i model d'artista (m. 1867).
 1871 - Jacksonville, Florida (EUA): James Weldon Johnson, autor, polític, diplomàtic, crític, periodista, poeta, antologista, educador, advocat, compositor de cançons, activista dels drets humans i prominent figura dins el moviment cultural Harlem Renaissance (m. 1938).
 1874 - Perth South (Canadà): Arthur Meighen, polític canadenc. Va exercir dues vegades com a Primer Ministre del Canadà (m. 1960).
 1885 - Berlín: Lilly Reich, dissenyadora modernista alemanya, una de les poques professores dones de la Bauhaus.
 1891: Mława, Polònia: Eva Kotchever, escriptora feminista polonesa (m. 1943).

 1892 - València: Luisa Puchol Butier, actriu espanyola (m. 1965).
 1894 - El Caire: Mahmud Taymur, escriptor egipci i estudiós de la llengua i literatura àrabs (m. 1973).
 1897 - Berlín (Imperi Alemany): Georg Wittig, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1979 (m. 1987).
 1900 - Uncastilloː Inocencia Alcubierre, actriu espanyola (m. 1930).
 1902 - Hartford (els EUA): Barbara McClintock, botànica i genetista nord-americana, guardonada amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia el 1983 (m. 1992).
 1907 - Malden (Massachusetts): Jack Albertson, actor estatunidenc.
 1910 - Piura, Perú: Juan Velasco Alvarado, president del Perú (m. 1977)
 1915 - Vicenza, Itàlia: Mariano Rumor, primer ministre d'Itàlia (m. 1990)
 1917 - Nova Yorkː Katharine Graham, editora periodística nord-americana, propietària i editora de The Washington Post (m. 2001).
 1920 - Ciutat de Mèxic, Mèxic: José López Portillo, president de Mèxic (m. 2004).
 1925 - 
 París (França): Jean d'Ormesson, filòsof, periodista i escriptor francès, membre de l'Acadèmia Francesa (m. 2017).
 Minneapolisː Bebe Barron, compositora i enginyera de so nord-americana de música electrònica (m. 2008).
 1934 - 
 Boston, Massachusetts (EUA): William Forsyth Sharpe, economista nord-americà, Premi Nobel d'Economia de l'any 1990.
 Clapton, Londres: Eileen Atkins, actriu anglesa de teatre, cinema i televisió.
 1937 - Sofia (Bulgària): Simeó Borisov Sakskoburggotski anomenat també Simeó II de Bulgària, és un polític búlgar i antic tsar o rei d'aquesta nació balcànica.
 1938 - Lockport, Nova York: Joyce Carol Oates, escriptora estatunidenca.
 1942 - Brescia, Itàlia: Giacomo Agostini, pilot de motociclisme de velocitat, és qui ha guanyat més títols mundials d'aquesta especialitat de la història.
 1952 - Saint Paul (Minnesota), EUA: Georgios Andreas Papandreu, primer ministre de Grècia.
 1957 - Lviv, Ucraïna: Aleksandra Marínina, escriptora i novel·lista russa, autora de moltes obres de ficció detectivesca.
 1962 - Sena-Saint Denis, París, França: Cathy Ytak, escriptora i traductora.
 1965 - Nova Yorkː Andrea Mia Ghez, astrònoma estatunidenca, Premi Nobel de Física de 2020.
 1967 - Toulon: Maylis de Kerangal, escriptora francesa.
 1971 - East Harlem, Nova York, (EUA): Tupac Shakur, raper estatunidenc, considerat com l'artista del seu gènere amb major quantitat de discos venuts de rap a nivell mundial (m. 1996).

Necrològiques 
Països Catalans
 2013 - Girona, Gironès: Tomàs Mallol i Deulofeu, promotor i director de cinema català (n. 1923).
 2018 - Barcelona, Barcelonès: Josep Maria Rovira Belloso, sacerdot i teòleg català.
 2022 - Girona: Josep Pau Garcia Castany, futbolista català (n. 1948).
Resta del món
 1216, Perusa, Estats Pontificis): Innocenci III, papa (n. 1160).
 1858, York (Anglaterra): John Snow, metge anglès, precursor de l'epidemiologia (n. 1813).
 1909, Ronneby: Ivar Hedenblad, director d'orquestra, compositor i pedagog musical suec.
 1944, Saint-Didier-de-Formans, França: Marc Bloch, historiador francès, especialitzat en la França medieval i fundador, amb Lucien Febvre, de l'Escola dels Annales.
 1958, Budapest (Hongria): Imre Nagy, polític hongarès, dos cops president del govern del seu país (n. 1896).
 1963, Lausana, Suïssa: Josep Pijoan i Soteras, arquitecte, historiador i crític d'art, assagista, poeta i agitador cultural (n. 1881).
 1967, Richmond upon Thames, Surrey, Anglaterra: Reginald Denny, actor britànic.
 1970, Saint-Arnoult-en-Yvelines (França): Elsa Triolet, escriptora i traductora francesa d'origen rus, Premi Goncourt 1944 (n. 1896).
 1977, Alexandria, Virgínia (EUA): Wernher von Braun, una de les figures més importants en el desenvolupament de la tecnologia aeroespacial a Alemanya i als Estats Units d'Amèrica (n. 1912).
 1979:
 Oklahoma (EUA): John Joseph Matthews, un dels més importants escriptors i portaveus osages.
 Nova York (EUA): Nicholas Ray, director de cinema estatunidenc (n .1911).
 1986, Madridː Luisa Sala Armayor, actriu espanyola (n. 1923).
 1990, Londres: Eva Turner, soprano anglesa (n. 1892).
 2000, Tòquio (Japó): Emperadriu Kōjun, consort de l'emperador Hirohito (n. 1903).
 2004, Bangkok, Tailàndia: Thanom Kittikachorn, dictador de Tailàndia (n. 1911).
 2008, Los Angeles, EUA: Cyd Charisse, actriu de cinema i ballarina estatunidenca.
 2010, Toronto, Canadà: Maureen Forrester, contralt canadenca (n. 1930).
 2017:
 Ludwigshafen, Alemanya: Helmut Kohl, polític alemany, canceller d'Alemanya entre els anys 1982 i 1998.
 Los Angeles, Califòrnia (EUA):John G. Avildsen, director de cinema estatunidenc (n. 1935).
 2019, Arieja, França: Rosina de Pèira, cantant de cançons tradicionals en occità (n. 1933).

Festes i commemoracions 
 Festa Local a Calella, a la comarca del Maresme.
 Bloomsday, dia en què tenen lloc els homenatges a James Joyce

Santoral
Església Catòlica
 Sants al Martirologi romà (2011):
 Sant Quirze i Santa Julita, màrtirs; 
 Ferriol i Ferruci de Besançon, 
 Ticó d'Amathus, bisbe (403);
 Similià de Nantes, bisbe (s. V);
 Auri, Justina i companys màrtirs (s. V); 
 Aurelià d'Arle, bisbe (551); 
 Benó de Meissen, bisbe (1106); 
 Lutgarda d'Aywières, cistercenca (1246); 
 Domènec Nguyen i companys màrtirs (1862).
 Beats: Cecard de Luni, bisbe (ca. 860); 
 Thomas Reding, cartoixà màrtir (1537); 
 Antoine-Constant Auriel, màrtir (1794); 
 Maria Theresa Scherer, fundadora (1888).
 Sants Griciniana i Actinea de Volterra, màrtirs (s. IV);
 Cunegunda de Rapperswil, verge i cristiana (s. IV);
 Cethagh d'Oran, bisbe (s. V);
 Bertold de les Ardenes (ca. 540);
 Elpidi del Gavaldà, màrtir;
 Legunci i Fromici de Metz, bisbes;
 Colman MaRoi, abat de Reachrain (s. VI);
 Curig de Llandabarn, bisbe (s. VI);
 Fèlix i Maur, pelegrins (s. VI);
 Ismael de Menèvia, bisbe (s. VI);
 Paleri de Telese, bisbe;
 Elidà de Glwyd, anacoreta; 
 Joan Francesc Regis, jesuïta (1640, en alguns calendaris locals; festa oficial: 31 de desembre);
 translació de les relíquies de Ricard de Chichester i de Guillem de París.
 Beats Guillem de Monferrato, dominic;
 Guiu Vignotelli, prevere (ca. 1245); 
 Limbània de Gènova, verge.
 Servent de Déu Benito Latras y Loriz, Cosan, abat de Santa Maria d'Alaó.
 beat Gaspare Burgherre, venerat a l'Orde de la Mercè: 
 venerats a l'Orde Caputxí: beats Anicet Koplinski i companys màrtirs: Heinrich Krzysztofik, Florian Stepniak, Fidelis Chijnacki, Sympronianus Ducki (1942)

Església Copta
 9 Baoni: partença de Samuel el Profeta; martiri de Lucilià i companys màrtirs; translació de les relíquies de Sant Mercuri a Egipte.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 29 de juny del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen al 3 de juny del calendari julià litúrgic:
 Sants Lucià, Julià i Maximià de Beauvais, màrtirs (81-96); 
 Lucilià, Claudi, Hipaci, Pau, Dionís i Paula de Bizanci, màrtirs (270-275);
 Aquil·les d'Alexandria, bisbe; 
 Hièria de Mesopotàmia, vídua (320);
 Bàrsab d'Ixtar i companys màrtirs (342);
 Clotilde de Borgonya, reina; 
 Kevin de Glendalough, eremita; 
 Atanasi de Cilícia, taumaturg (s. X); 
 Pappos, monjo; Demetri de Priluki, monjo (1392);
 translació de les relíquies del príncep Demetri de Moscou (1606);
 Josep de Tesalònica, metropolità màrtir (1821);
 Cebrià, monjo màrtir (1934);
 Miquel, prevere màrtir (1938).
Església de Geòrgia
 David de Gaderja, monjo.

Església d'Anglaterra
 Sants Ricard de Chichester, bisbe; 
 Joseph Butler, bisbe de Durham, filòsof (1752)

Església Episcopal dels Estats Units
 George Berkeley (1753) i Joseph Butler, bisbes i teòlegs.

Notes 

16