1986

1986 (MCMLXXXVI) fou un any començat en dimecres, i declarat Any Internacional de la Pau per les Nacions Unides.

Esdeveniments 
Països Catalans
 9 de febrer, Sant Joan Despí: estrena a TV3 de la comèdia de situació Els joves
 1 de març: Barcelona presenta oficialment la seva candidatura per als Jocs Olímpics d'Estiu 1992
 8 de març, Ascó, Ribera d'Ebre: Hi entra en funcionament la central nuclear Ascó II.
 26 de maig: Pere Calders obté el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes.

 19 de juliol: Incendi de l'Alt Empordà
 17 d'octubre, Barcelona és escollida seu olímpica per als Jocs de 1992

Resta del món
 1 de gener, Espanya i Portugal ingressen a la Comunitat Econòmica Europea (actualment, Unió Europea).
 28 de gener: El Transbordador Espacial Challenger explota poc després de l'enlairament, matant així tots els seus ocupants.

 19 de febrer: Llançament del primer mòdul de l'estació espacial Mir, per part del programa espacial soviètic.
 12 de març: Referèndum sobre la permanència d'Espanya a l'OTAN, amb resultat positiu.
 13 d'abril: El papa Joan Pau II es converteix en el primer papa que visita una sinagoga, en aquest cas la de Roma.
 26 d'abril, RSS d'Ucraïna, URSS: Accident de Txernòbil, la major catàstrofe nuclear de la història.
 22 de juny: El PSOE guanya les eleccions generals per majoria absoluta, el seu líder Felipe González revalidarà el càrrec de president del govern espanyol.
 29 de juny: La Selecció argentina es proclama campiona del món en futbol al vèncer 3-2 a Alemanya Occidental, a la final de la Copa del Món de futbol 1986.

 31 d'agost: El vaixell soviètic l'almirall Nakhimov s'enfonsa després de topar amb un vaixell de càrrega, moren 398 persones en al mar Negra.
 7 de setembre: El dictador xilè Augusto Pinochet surt il·lès d'un atemptat en contra seva
 10 d'octubre: Un sisme de 7,5 graus al Salvador mata unes 1.500 persones i 200.000 víctimes
 15 d'octubre, Jerusalem: Atemptat al Mur de les Lamentacions amb el resultat d'un mort i 70 ferits.
 21 d'octubre: Les Illes Marshall es declaren independents dels Estats Units.
 3 de novembre: Els Estats Federats de la Micronèsia es declaren independents dels Estats Units.
 Premi Nobel de Literatura per a Wole Soyinka.
 Es corre la primera Marathon des Sables

Cinema i televisió

Música i ràdio

Premis Nobel

Videojocs

Naixements 

Les persones nascudes el 1986 faran  anys durant el .

Països Catalans

 31 de gener, Castelló de la Plana: Marta Linares García, gimnasta rítmica valenciana, olímpica a Atenes 2004.
 14 de febrer, Sabadell, Vallès Occidental: Aschwin Wildeboer, nedador catalano-neerlandès.
 20 de maig, Barcelonaː Maria Rodés, compositora i cantant catalana.
 26 de maig, Barcelona: Àstrid Bergès-Frisbey, actriu de cinema i televisió catalana.
 3 de juny, Manacor, Mallorca: Rafael Nadal, tennista mallorquí.
 7 de juny, Terrassaː Marta Ejarque Guillamat, periodista, ha estat jugadora d'hoquei sobre herba, en la posició de defensa.
 16 de juny, Alcalà de Xivert, Baix Maestratː Marta Sorlí Fresquet, política valenciana, ha estat diputada al Congrés espanyol.
 9 de juliol, Badia del Vallès, Vallès Occidental: Antonio Díaz (El Mago Pop), il·lusionista català.
 24 de juliol, Oriolaː Isabel Pagán Navarro, gimnasta rítmica valenciana, olímpica a Atenes 2004 i Pequín 2008.
 25 de juliol, Arenys de Munt, Maresmeː Maria Majó Merino, jugadora d'hoquei patins i de roller derby catalana, i també metgessa.
 5 d'agost, Les Masies de Voltregà, Osona: Peyu, humorista català.
 12 d'agost, El Prat de Llobregatː Mónica Lázaro Peinado, jugadora de bàsquet catalana professional.
 11 de setembre, Igualada: Laura Orgué i Vila, esquiadora de muntanya, esquiadora de fons i corredora de muntanya catalana.
 14 de setembre, Barcelonaː Michelle Jenner, actriu de cinema i televisió, i actriu de doblatge catalana.
 17 d'octubre, Piera, Anoia: Toni Bou, pilot català de trial.
 24 de novembre, Reus, Baix Campː Aida Folch, actriu catalana.
 la Bisbal d'Empordà: Emma Llensa, editora catalana.

Resta del món
 1 de gener - Lviv: Viktòria Amèlina, escriptor i activista ucraïnès (m. 2023).
 11 de gener, Veneçuela: Diosa Canales, cantant, actriu, vedette i model
 15 de gener, Stavropol, Rússia: María Abakúmova, atleta russa de l'especialitat de llançament de javelina.
 23 de gener, Etiòpia: Gelete Burka, atleta etíop, subcampiona mundial el 2015 en la prova de 10.000 metres.
 17 de març: 
 Edin Džeko, futbolista bosnià.
 Nova Jersey: Cassie Ramone, artista i compositora nord-americana, vocalista i guitarrista de la banda indie rock Vivian Girls.
 18 de març, Ystad, Suèciaː Lykke Li, cantant sueca d'indie pop.
 28 de març:
 Nova York (EUA): Lady Gaga, cantautora estatunidenca.
 Amaia Salamanca, actriu espanyola.
 Plzeň: Barbora Strýcová, tennista professional txeca, que arribà al número 16 del rànquing individual (2017), medallista olímpica.
 30 de març: Sergio Ramos, futbolista espanyol.
 18 d'abril: Denice K., actriu pornogràfica i productora danesa.
 21 d'abril, Godomey, Benínː Isabelle Yacoubou, jugadora de bàsquet francesa.

 26 d'abril: Felip de Grècia, cinquè i darrer fill dels reis exiliats de Grècia, Constantí II de Grècia i Anna Maria de Dinamarca.
 27 d'abril, Moscouː Dinara Safina, jugadora de tennis tàtara (ciutadana russa); fou número 1 del rànquing individual femení.
 30 d'abril, Madridː Alba María Cabello Rodilla, nedadora de natació sincronitzada madrilenya, guanyadora de dues medalles olímpiques.
 13 de maig: 
 Robert Pattinson, actor britànic.
 Nova Yorkː Lena Dunham, guionista, directora i actriu estatunidenca, creadora i protagonista de la sèrie Girls.
 16 de maig: Megan Fox, actriu i model estatunidenca.
 11 de juny, Huanta, Perúː Magaly Solier Romero, actriu de cinema i cantautora peruana.
 13 de juny: Mary-Kate i Ashley Olsen, actrius i empresàries estatunidenques.
 18 de juny: Richard Gasquet, tennista francès.
 21 de juny: Lana del Rey, cantant estatunidenca.
 26 de juny, Montreuil, Françaː Fatoumata Kébé, astrònoma, astrofísica i educadora francesa, especialitzada en la brossa espacial.
 1 de juliol, Iranː Shifa Gardi, periodista kurda d'origen iranià, morta durant la batalla de Mossul (2016-2017) (m. 2017).
 2 de juliol: Lindsay Lohan, actriu i cantant estatunidenca.
 19 d'agostː Osloː Vilde Frang, violinista noruega.
 21 d'agost: Usain Bolt, atleta jamaicà.
 29 d'agostː Vilniusː Mirga Gražinytė-Tyla, directora d'orquestra lituana.
 6 de setembre, Colòmbia: Danilson Córdoba, futbolista.
 12 de setembre: Emmy Rossum, actriu estatunidenca.
 16 de setembre - Nova York: Michael James Shaw, Actor i escriptor estatunidenc.
 19 de setembre, Klaipėda, República Socialista Soviètica de Lituàniaː Silvana Imam, cantant sueca de música rap.
 30 de setembre:
 Cracòvia: Mateusz Kowalski, futbolista.
 Ellie Goulding, cantant, compositora i multi-instrumentista anglesa
 27 d'octubre - Staten Island: Christine Evangelista, actriu estatunidenca.
 18 de novembreː Hong Kongː Elim Chan, directora d'orquestra, directora titular de l'Orquestra Simfònica d'Anvers.
 7 de desembre, Los Angeles: Nita Strauss, guitarrista estatunidenca.
 19 de desembre, Irun, Guipúscoa: Leire Landa, defensa de futbol amb 23 internacionalitats per Espanya.
 30 de desembre - Washington DC: Jeff Ward, actor estatunidenc.

Necrològiques 
Països Catalans
 15 de febrer - Sabadell (Vallès Occidental): Carme Obradors i Domènech, assistenta social sabadellenca.
 1 de maig - Sabadell: Lluís Mimó i Espinalt, esperantista català, militant del POUM i víctima dels camps de concentració.
 19 de maig - València (l'Horta): Joan Martínez Bàguena, compositor valencià, especialment de música per a l'escena (n. 1897).
 8 de juny - Barcelonaː Cèlia Suñol i Pla, escriptora catalana (n. 1899).
 15 de juny - Barcelona (Barcelonès): Joan Oliver i Sallarès, Pere Quart, escriptor català (n. 1899).
 9 de juliol - Barcelona: Joan Baptista Cendrós i Carbonell, empresari, mecenes i promotor cultural català (n. 1916).
 16 de juliol - Sabadell: Maria Teresa Gavarró i Castelltort, professora i escriptora catalana, llicenciada en Història i Geografia.
 4 d'agost - Vigoː Mercedes Núñez Targa, política republicana catalana (n. 1911).
 26 d'agost - Barcelona: Rosa Torras i Buxeda, tennista catalana, primera tennista olímpica espanyola (n. 1895).
 11 d'octubre - Barcelona: Pere Pi Calleja, matemàtic català (n. 1907).
 18 de novembre - 
 Barcelona: Josep Iglésies i Fort, geògraf, historiador i escriptor català (n. 1902).
 Tarragonaː Cinta Font Margalef, llevadora, practicant, docent i funcionària de la Generalitat, exiliada a França i Mèxic (n. 1905).
 24 de desembre - València: Empar Navarro i Giner, mestra i política valenciana (n. 1900).

Resta del món
 7 de gener - Ciutat de Mèxic (Mèxic): Juan Rulfo, escriptor mexicà (n. 1917).
 8 de gener - Ginebra (Suïssa): Pierre Fournier, violoncel·lista francès (n. 1906).
 14 de gener - Beverly Hills, Califòrnia: Donna Reed, actriu estatunidenca de gran popularitat a les dècades de 1950 i 1960 (n. 1921).
 19 de gener - Madrid (Regne d'Espanya): Enrique Tierno Galván, polític i assagista espanyol.
 28 de gener – Cap Canaveral (Florida), EUA: Gregory Jarvis, Christa McAuliffe, Ronald McNair, Ellison Onizuka, Judith Resnik, Dick Scobee i Michael J. Smith, astronautes estatunidencs.
 1 de febrer - Estocolm (Suècia): Alva Myrdal, política i escriptora sueca, Premi Nobel de la Pau de l'any 1982 (n. 1902).
 17 de febrer - Ojai, Califòrnia: Jiddu Krishnamurti, filòsof indi (n. 1895).
 22 de febrer - Guidel, Françaː Jacques Pâris de Bollardière, militar francès i figura de la no-violencia.
 28 de febrer – Estocolm (Suècia): Olof Palme, polític suec, Primer Ministre de Suècia.
 4 de març - Pequín (Xina): Ding Ling, nom de ploma de l'escriptora xinesa Zhiang Bingjih (n. 1904)
 6 de març, Santa Fe (Nou Mèxic), EUA: Georgia O'Keeffe, pintora estatunidenca d'art abstracte.
 18 de març, Cuernavaca, Mèxicː Tamara de Lempicka, pintora polonesa (n. 1898).
 6 d'abril - Santiago de Xile: Raimundo Orsi, futbolista argentí nacionalitzat italià.
 7 d'abril - Moscou (Rússia): Leonid Kantoróvitx, economista i matemàtic rus, Premi Nobel d'Economia de l'any 1975 (n. 1912).
 12 d'abril - Perpinyàː Georgette Clerc, militant comunista i resistent nord-catalana (n. 1912).
 14 d'abril - París, França: Simone de Beauvoir, novel·lista, filòsofa existencialista, professora i feminista francesa.(n. 1908)
 15 d'abril - París: Jean Genet, escriptor francès (n. 1910).
 23 d'abril - Nova York (EUA), Harold Arlen, compositor de cinema nord-americà (n. 1905).
 24 d'abril - París: Wallis Simpson, esposa del rei Eduard VIII del Regne Unit, que renuncià a la corona per contraure-hi matrimoni (n. 1896).
 12 de maig - Buenos Airesː Alicia Moreau de Justo, metgessa i política argentina, figura del feminisme i el socialisme (n. 1885).
 20 de maig - Chester County, Pennsilvaniaː Helen B. Taussig, cardiòloga estatunidenca, fundadora de la cardiologia pediàtrica (n. 1898).
 31 de maig - Nova York (EUA): James Rainwater, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1975 (n. 1917).
 13 de juny - Nova York, Estats Units: Benny Goodman, clarinetista i director de jazz estatunidenc (n. 1909).
 14 de juny - Ginebra (Suïssa): Jorge Luis Borges, escriptor argentí (n. 1899).
 16 de juny - Madridː Luisa Sala Armayor, actriu espanyola (n. 1923).
 18 de juny - Estocolmː Sonja Johnsson, nedadora sueca que va competir als Jocs Olímpics d'Estiu de 1912 (n. 1895).
 9 de juliol - Madridː María Laffitte, aristòcrata, escriptora i crítica d'art espanyola, defensora dels drets de les dones (n. 1902).
 24 de juliol - Poughkeepsie, Nova York (EUA): Fritz Albert Lipmann, químic, bioquímic i metge nord-americà d'origen alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1953 (n. 1899).
 3 d'agost - Nairobi, Kenya, Beryl Markham, aviadora britànica, primera dona a creuar sola l'oceà Atlàntic d'est a oest (n. 1902).
 31 d'agost:
 Santiago de Xile (Xile): Jorge Alessandri Rodríguez, enginyer, polític i empresari xilè, President de la República (n. 1896).
 Much Hadham (Anglaterra): Henry Moore, artista i escultor britànic (n. 1898)
 25 de setembre, Moscou, Rússia: Nikolai Semiónov, físic i químic rus, Premi Nobel de Química de l'any 1956 (n. 1896).
 5 d'octubre - Chicago (EUA): Hal B. Wallis, productor cinematogràfic estatunidenc.(n. 1899).
 16 d'octubre - Brussel·les (Bèlgica): Arthur Grumiaux, violinista belga (n. 1921).
 22 d'octubre - Woods Hole, Massachusetts (EUA): Albert Szent-Györgyi, metge nord-americà d'origen hongarès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1937 (n. 1893).
 23 d'octubre - Saint Louis, Missouri (EUA): Edward Adelbert Doisy, metge i bioquímic niord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1943 (n. 1893).
 31 d'octubre - Arlington, Virgínia (EUA): Robert S. Mulliken, físic i químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1966 (n. 1896).
 6 de novembre - Warendorf, Westfaliaː Elisabeth Grümmer, soprano lírica alemanya (n. 1911).
 8 de novembre - Moscou, Unió Soviètica: Viatxeslav Mólotov, polític (n. 1890).
 30 de novembre - Davenport, Iowa (els EUA): Cary Grant, actor de cinema anglès (n. 1904).
 7 de desembre, Mèxic:Concha Méndez, escriptora espanyola de la Generació del 27(n.1898)
 29 de desembre:
 Chelwood Gate, Sussex (Anglaterra): Harold Macmillan, polític anglès, 65è Primer Ministre del Regne Unit (n. 1894).
 París, França: Andrei Tarkovski, director de cinema soviètic (n. 1932).

 14 de febrer: Alina Szeminska, psicòloga i professora d'universitat polonesa.

Referències