4 de setembre

El 4 de setembre és el dos-cents quaranta-setè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quaranta-vuitè en els anys de traspàs. Queden 118 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1714, Manresa (Bages): Les forces catalanes van fer l'assalt a Manresa contra la guarnició borbònica durant la Guerra dels catalans.
 1869, Barcelona: Manuel, Pau i Josep Espasa s'associen amb Manuel Salvat per fundar l'editorial Espasa Hermanos y Salvat.
 1989, Inici d'emissions RTVV.
 1993, Girona: S'inaugura el Pavelló Municipal Girona-Fontajau.
 2004, Verdú, Urgell: s'hi inaugura el Museu de Joguets i Autòmats. 

Resta del món
 476 - Imperi Romà: el capitost germànic Odoacre deposa Ròmul Augústul, fet que marca la caiguda de facto de l'Imperi Romà d'Occident (de iure el 480) i l'inici de l'edat mitjana.
 1781 - Los Angeles, Califòrnia, EUA: un grup de 44 colons espanyols funden la ciutat amb el nom de El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de los Ángeles de Porciúncula.
 1800 - Malta: l'exèrcit francès es rendeix al final del Setge de Malta (1798–1800) en el curs de les Guerres de la Revolució Francesa.
 1870 - França: després de l'abdicació de Napoleó III, s'hi declara la Tercera República.
 1888 - Rochester (Nova York), EUA: George Eastman patenta la seva càmera amb la marca Kodak i la publicita amb la llegendària frase "You push the button, we do the rest" ("Vostè premi el botó, que nosaltres ja farem la resta").
 1948 - La reina Guillemina I dels Països Baixos abdica per raons de salut.
 1973 - EUA: es produeix la primera aparició de Shang-Chi al nº 15 de Special Marvel Edition de Marvel Comics.
 1982 - EUA: els New Mutants es presenten a Marvel Graphic Novel nº4, de Marvel Comics, creats per Chris Claremont (guió) i Bob McLeod (dibuixos).
 2014 - Unió Europea: el Banc Central Europeu abaixa els tipus d'interès al 0,05% un mínim històric.

Naixements 
Països Catalans
 1896 - 
Rubí, Vallès Occidental: Lluís Parcerisa i Serra, publicista i promotor musical català.
Mallén, Saragossaː Justa Goicoechea, obrera, política catalana i regidora municipal de l'Hospitalet de Llobregat (m. 1973).
 1924 - Burjassot, l'Horta: Vicent Andrés i Estellés, periodista i poeta valencià (m. 1993).
 1932 - Castelló de la Plana, Plana Alta: Joan García Ripollés (Ripollés), escultor valencià.
 1940 - el Masnou: Carme Giralt, mestra catalana que ha treballat per a la coeducació, l'escoltisme laic i la política local.
 1949 - Alcoi, Alcoià: Francesc Moisès, actor, compositor i cantant valencià.
 1957 - Barcelonaː Montserrat Candini i Puig, política catalana que ha estat alcaldessa de Calella, senadora i diputada.
 1960 - L'Hospitalet de Llobregat, Barcelonès: Marta Balletbò-Coll, actriu, directora, productora i guionista de cinema catalana.
 1968 - Barcelona: Yolanda Ramos, actriu i guionista còmica espanyola.
 1972 - Girona: Glòria Gauchia Vila, jugadora de tennis de taula, campiona de Catalunya individual.
 1985 - Vilamarxant, Camp de Túria: Raül Albiol i Tortajada és un futbolista valencià.
 1994 - Cala Millor, Mallorca: Virginia Torrecilla Reyes, futbolista mallorquina, que juga de centrecampista.

Resta del món

 1241 - Fife, (Escòcia): Alexandre III, rei d'Escòcia (m. 1286).

 1563 - Pequín (Xina): Emperador Wanli (萬曆), el nom personal del qual era Zhu Yijun (朱翊鈞), va ser el tretzè emperador de la Dinastia Ming (m. 1620).
 1666 - Estocolmː Anna Maria Ehrenstrahl, pintora barroca sueca (m. 1729).

 1768 - Saint-Malo (França): François-René de Chateaubriand, escriptor francès d'origen bretó (m. 1848).

 1811 - Parísː Marie-Félicité Moke Pleyel, pianista belga (m. 1875).
 1816 - Marsella, Provença (França): François Bazin, compositor francès (m. 1878).
 1824 - Ansfelden, propo de Linz, Alta Àustria: Anton Bruckner, compositor austríac (m. 1896).
 1890 - Buenos Airesː Antonia Mercè i Luque, La Argentina, ballarina i coreògrafa argentina (m. 1936).
 1892 - Ais en Provença, França: Darius Milhaud, compositor francès (m. 1974).
 1899 - Nova Yorkː Ida Kamińska, actriu polonesa (m. 1980).
 1905 - Londres, Anglaterra: Mary Renault, escriptora anglesa (m. 1983).
 1906
 Stettin, Imperi alemany: Dita Parlo, actriu alemanya.
 Berlín, Imperi alemany: Max Delbrück, biofísic alemany.
 1913:
 Chicago, Estats Units: Stanford Moore, químic i bioquímic estatunidenc.Premi Nobel de Química de l'any 1972 (m. 1982).
 Osaka (Japó): Kenzō Tange (en japonès: 丹下健三), arquitecte i urbanista japonès (m. 2005).
 1917 - Detroit, Michigan (EUA): Henry Ford II, empresari estatunidenc (m. 1987).
 1923 - Homburg, Saarlandː Edith Aron, escriptora i traductora alemanya, inspiradora de la Maga, de Rayuela (m. 2020).
 1927 - Boston, Massachusetts (EUA): John McCarthy, matemàtic estatunidenc (m. 2011)
 1929 - Oakland, Califòrniaː Elizabeth Roemer, astrònoma nord-americana especialitzada en l'estudi d'estels i asteroides (m. 2016).
 1933 - Durham, Anglaterra: Frederick Wilfrid Lancaster, bibliotecari i documentalista anglès.
 1934 - Swansea, Gal·les: Clive Granger, economista gal·lès. Premi Nobel d'Economia de l'any 2003 (m. 2009).
 1937 - Balmain, Sydney: Dawn Fraser, nedadora australiana guanyadora de vuit medalles olímpiques.
 1949 - París, França: Yann Queffélec, escriptor francès, Premi Goncourt de l'any 1985.
 1958 - 
 Irlanda del Nord: Rosemary Nelson, destacada advocada irlandesa defensora dels drets humans (m. 1999).
 Washington DC: Jacqueline N. Hewitt, astrofísica nord-americana.
 1961 - Neuilly-sur-Seine, França: Cédric Klapisch, director de cinema francès.
 1962 - Higashiōsaka, Japó: Shinya Yamanaka, metge japonès.
 1970 - Vitòria, País Basc: Koldo Álvarez, futbolista i entrenador andorrà.
 1974 - Catània, Sicília: Carmen Consoli, la cantantessa, cantautora, guitarrista i compositora italiana.
 1981 - Houston, Texas, Estats Units: Beyoncé Giselle Knowles és una cantant estatunidenca de música Pop, R&B i soul.
 1984 - Pamplona, Navarra: Ainhoa Tirapu, portera de futbol navarresa que ha jugat amb l'Atlètic de Bilbao.
 1985 - 
 Kharkhorin, RP Mongòlia: Mөnkhbaatarin Bundmaa, judoka mongola.
 Calgary, Canadà: Kaillie Humphries, corredora de bobsleigh canadenca.
 1994 - Goma: Rebecca Kabugho, activista congolesa defensora dels drets humans, Premi Internacional Dona Coratge el 2017.

Necrològiques 
Països Catalans
 1743 - illa fluvial Reinnach (el Rin, Breisach, Alsàcia, Alemanya: Carrasclet, militar català, mort lluitant per l'Arxiducat d'Àustria contra el Regne de França en la guerra de Successió austríaca.
 1907 - Sagunt, Camp de Morvedre: Antoni Chabret i Fraga, historiador valencià (n. 1846).
 2012: Lola Bosshard, pintora valenciana.
 2013: Joaquim Díaz i Muntané, actor de cinema i actor i director de doblatge.

Resta del món
 1164 - Pavia: Enric II de Leez, príncep-bisbe del principat de Lieja.
 1633 - Hackness, Scarborough: Margaret Hoby, primera dietarista anglesa (n.1571).
 1916 - Madrid (Espanya): José Echegaray y Eizaguirre, matemàtic, enginyer, polític i escriptor espanyol, Premi Nobel de Literatura de 1904 (n. 1832).
 1907 - Bergen, Noruega: Edvard Grieg, compositor i pianista noruec.
 1963 - Metz (França): Robert Schuman, polític francès, considerat "pare d'Europa", conegut per la Declaració Schuman (n. 1886).
 1965 - Lambaréné, Gabon: Albert Schweitzer, teòleg, pacifista, metge i músic alsacià, premi Nobel de la Pau de l'any 1952 (n. 1875).
 1990 - Los Angeles, Califòrnia: Irene Dunne, actriu de cinema estatunidenca (n. 1898).
 1996 - Oxfordː Joan Clarke, criptoanalista i numismàtica anglesa que treballà a Bletchley Park durant la 2a Guerra Mundial (n. 1917).
 2006 - 
 Múnic: Astrid Varnay, soprano dramàtica nord-americana, d'origen hongarès i suec (n. 1918).
 Steve Irwin, conegut com “el caçador de cocodrils”.
 2017 - Barcelona, Claudi Esteva i Fabregat fou un antropòleg cultural i historiador americanista català.
 2018, Madrid: Elisa Serna, cantautora espanyola de la dècada de 1970 (n. 1943).

Festes i commemoracions 
 Festa major de Capçanes. S'inicien les festes de Moros i Cristians de Villena, Alt Vinalopó (País Valencià) fins al 9 de setembre.
 Santoral: 
 Josep el Patriarca 
 Papa Bonifaci I
 Santa Irmgardis
 Sant Fresald del Gavaldà, bisbe; 
 Santa Rosalia de Palerm, verge; 
 Servent de Déu Robert Schuman.

Referències 

04