Segre

El Segre (en llatí Sĭcŏris flumen) és un riu de Catalunya, afluent de l'Ebre per l'esquerra. La conca comprèn territoris de tres estats: França, Andorra i Espanya.

Al llarg d'aquest recorregut hi ha els embassaments d'Oliana, Rialb i Sant Llorenç de Montgai. En surten diversos canals i séquies de regadiu: el canal Segarra-Garrigues, el canal d'Urgell, amb les séquies corresponents: el canal de Balaguer, el canal de Seròs, etc. Considerant-ne la longitud, el cabal i la conca, és el principal afluent de l'Ebre.

A la fi dels anys 2010, s'hi han observat (una de les primeres vegades en terres mediterrànies) zones infectades pel julivert gegant, una espècie invasora que als rius d'Alemanya causa anualment uns deu milions d'euros de danys, ja que fomenta l'erosió.

Etimologia 
La primera menció que tenim del Segre és de Cèsar, als seus comentaris sobre la Guerra Civil. També apareix versificat a la Farsàlia, que en diu: 

El significat del topònim ens és desconegut, però és clarament preromà. No es torna a documentar fins al , que apareix documentat en manuscrits amb formes com Sequere o Secore.

El Segre a l'Alta Cerdanya

Naixença i primer tram entre muntanyes 
El Segre es forma a l'extrem sud-est del terme comunal de Llo, als Clots de Segre, en un circ format, de nord-est a nord-oest, passant pel sud, pel Camp de Perones, el Pic de Finestrelles (2.826,9), el Coll de Finestrelles (2.604,9), el Pic del Segre, o Puigmal de Segre (2.843,2 m alt), el Pic Petit de Segre, o Puigmal Petit de Segre (2.808,8), el Puigmal de Llo (2.762,4), el Puig de Coma Dolça (	2.579,6) i la Tossa d'Er (2.342,8). A l'interior d'aquest circ neix el riu a la Font de Segre (a 2.404), i els seus afluents de capçalera: el Rec de Caires Forcs, el de la Solanera, el dels Collets, el de Coma Dolça i el de la Mata Fosca. Abans del Mas Patiràs i de les Gorges del Segre rep encara els recs del Coll de l'Escala, de Font Tarlit, del Montareu i de la Callella. En aquest tram es produeix ja el primer aprofitament hidràulic del riu: quan encara és a 1.715,4 metres d'altitud, se'n deriva per la dreta el Rec d'Esplugues que, mantenint sempre una alçada semblant, arriba al nord-est del poble de Llo, a 1.687 m alt.

Un cop superades les Gorges del Segre, el riu passa sota del Lladrer, on hi havia el Castell Vell de Llo, i encara hi ha les ruïnes de Sant Feliu de Castellvell i tot seguit arriba al sud del poble de Llo, on abandona definitivament la muntanya i entra en la plana de la Cerdanya.

Pas per la plana cerdana

Afluents del riu Segre 
Des del naixement fins a la desembocadura a l'Ebre:

 Per la dreta:
 Rec dels Collets
 Rec dels Clots
 Rec del Montareu
 Rec de la Callella
 Rec del Pastoret
 Rec dels Torrents
 Torrent dels Andius
 Rec de Baell
 Torrent de la Menua
 Rec de l'Angust
 Rec de l'Estaüja
 El Reür
 Riu d'Aravó, o de Querol
 El Rigal
 Torrent dels Estanys
 Rec de la Devesa de Niula
 Riu de Ger
 Torrent Gros
 Torrent dels Bous
 Riu Duran
 Torrent de la Farga Vella
 Torrent de Codolet
 Torrent d'Ulldebou
 Torrent d'Anes
 Torrent de la Banya
 Torrent de la Casot
 Torrent de Narvils
 Riu de la Llosa
 Riu de la Canya
 Riu d'Arànser
 Torrent de Sant Feliu
 Torrent de la Manxa
 Torrent de Sant Joan
 Torrent de Roca Torta
 Torrent de Tintipera
 Torrent de Renoval
 Torrent de Maltroc
 Barranc de Castellnou
 Torrent de l'Inglada
 Torrent de la Vall
 Canal de la Figuera
 Riu de Bescaran
 Torrent de les Arenes
 Torrent de les Carboneres
 Barranc de l'Ossa
 Torrent de les Collades
 Torrent de Leucata
 Torrent de la Morera
 La Valira
 Torrent de la Mare de Déu de la Trobada
 Riu d'Aravell
 Llau de Casa
 Llau de Sentegosa
 Barranc de l'Oliva
 Riu de la Guàrdia
 Torrent de l'Enraiador
 Barranc de Fontanella
 Riu de Cabó
 Riuet de Fontanet
 Barranc del Vilarenc
 Riu de Sallent
 Riuet de Maçana
 Torrent de la Selva d'Aubenç
 Barranc del Boter
 Barranc de Remolins
 Barranc de Correrola
 Torrent de Solans
 Torrent de les Caubes
 Torrent de Rombau
 Rasa de Masquera
 Rasa dels Escampollers
 Rasa de les Canals
 Rasa de Nerola
 Torrent de Peramola
 Torrent Salat
 Rasa del Josepó
 Rasa de Cosconera
 Rasa dels Masos
 Rasa de la Pastera
 Rasa de la Canal
 Rasa de Campabadal
 Barranc de la Bastida
 Barranc de Vilamallans
 Clot de la Font de l'Omer
 Clot dels Abellerols
 El Rialb
 el riu Boix
 la Noguera Pallaresa
 el riu de Farfanya
 la Noguera Ribagorçana
 el Noguerola
 el Cinca

 Per l'esquerra:
 Rec de Coma Dolça
 Rec de la Mata Fosca
 Rec de Font Tarlit
 Rec de Montcald
 Torrent Negre
 Rec de Vedrinyans
 la Ribera d'Er
 Rec de la Verneda
 Rec de Nervols
 la Vanera, o Llavanera
 Torrent d'Urtx
 la Ribera d'Alp
 Torrent de la Fou de Bor
 el riu de l'Ingla
 Torrent de Pi
 Torrent de Ridolaina
 el riu de Bastanist
 el riu de Cerc
 el riu de Tost
 el riu de la Vansa
 el riu de Perles
 la Ribera Salada
 la riera de Madrona
 el Llobregós
 el Sió
 el riu Corb
 la Clamor de les Canals
 el riu Femosa
 el riu de Set

Vegeu també 
 Riu Ondara
Riu Cercavins

Termes municipals i comunals que travessa 

Des del naixement fins a la desembocadura a l'Ebre:

 Alta Cerdanya:
 Llo
 Sallagosa
 Estavar
 Llívia
 La Guingueta d'Ix

 Baixa Cerdanya
 Puigcerdà
 Fontanals de Cerdanya
 Bolvir
 Ger
 Isòvol
 Das
 Prats i Sansor
 Bellver de Cerdanya
 Prullans
 Montellà i Martinet
 Lles
 Alt Urgell:
 El Pont de Bar
 Arsèguel
 Estamariu

 Alàs i Cerc
 La Seu d'Urgell
 Montferrer i Castellbò
 El Pla de Sant Tirs
 Les Valls d'Aguilar
 Fígols i Alinyà
 Organyà
 Coll de Nargó
 Peramola
 Oliana
 Bassella

 Noguera:
 La Baronia de Rialb
 Tiurana
 Ponts
 Artesa de Segre
 Foradada
 Alòs de Balaguer
 Camarasa
 Os de Balaguer
 Balaguer
 Vallfogona de Balaguer

 Térmens
 Menàrguens
 Torrelameu
 Segrià:
 Vilanova de la Barca
 Corbins
 Alcoletge
 Lleida
 Albatàrrec
 Montoliu de Lleida
 Sudanell
 Alcarràs
 Torres de Segre
 Soses
 Aitona
 Seròs
 Massalcoreig
 la Granja d'Escarp

 Baix Cinca:
 Torrent de Cinca
 Mequinensa

Referències

Bibliografia 
 

Rius aragonesos de la conca del Segre
Rius catalans de la conca del Segre
Rius de l'Alta Cerdanya
Rius de l'Alt Urgell
Rius de la Baixa Cerdanya
Geografia de la Noguera
Geografia del Segrià