23 de maig

El 23 de maig és el cent quaranta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent quaranta-quatrè en els anys de traspàs. Queden 222 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1808 - València: s'hi esdevé una revolta contra l'ocupació francesa (guerra del Francès).
 1896: la Direcció General de Correus i Telègrafs prohibeix parlar en català per telèfon. Una setmana més tard es revocà l'ordre.
 1843, Tortosa: Inauguració oficial del Camp Municipal de Tortosa.
 1981, Barcelona: es produeix l'assalt al Banco Central que s'allargà més de 37 hores al centre de la ciutat.
 2016, Vila de Gràcia: El desallotjament del Banc Expropiat acaba amb enfrontaments entre manifestants i Mossos d'Esquadra.

Resta del món
 844 - Emirat de Còrdova: Batalla de Clavijo. Enfrontament llegendari entre les tropes de Ramir I d'Astúries i les de Abd al-Rahman II, amb victòria final cristiana.
 1200 - Port-Mort (Regne de França): Casament entre el príncep Lluís i Blanca de Castella.
 1618 - Praga: protestants txecs defenestren funcionaris imperials de la ciutat, en el que es considera l'inici de la Guerra dels Trenta Anys.
 1706 - Ramillies (Brabant Való, Bèlgica): l'exèrcit aliat venç als francesos a la Batalla de Ramillies, després de la qual aquest ocuparà Flandes durant la Guerra de Successió Espanyola.
 1752 - Buenos Aires (l'Argentina): s'enfonsa la major part de la catedral.
 1945 - Harvard University (EUA): la Harvard University forma un comitè ad hoc per a investigar les activitats homosexuals al centre; dues setmanes després, n'expulsen alguns estudiants.
 1949 - Alemanya: es promulga la Llei fonamental per a la República Federal d'Alemanya, que estableix la República Federal d'Alemanya.
 1992 - Carini, Sicília: és assassinat en un atemptat de la màfia el jutge Giovanni Falcone.

Naixements 
Països Catalans
 1843 - Girona: Joaquim Vayreda i Vila, pintor català (m. 1894).
 1905 - Banyeres del Penedèsː Josep Cañas i Cañas, escultor i dibuixant (m. 2001).
 1923 - Barcelona: Alícia de Larrocha, pianista catalana (m. 2009).
 1924 - Barcelona: Rosalia Guilleumas i Brosa, bibliotecària, filòloga i directora de l'Escola de Bibliologia, de la Biblioteca de Catalunya, del Servei de Biblioteques de la Diputació de Barcelona i de la Biblioteca de la Universitat de Barcelona.
 1925:
 Tàrrega: Lluís Trepat i Padró, pintor català (m. 2022).
 Palma: Josep Maria Llompart de la Peña, poeta, assagista, activista cultural, crític literari, editor i traductor mallorquí (m. 1993).
 1930 - Mollet del Vallès: Jordi Solé i Tura, advocat, polític català (m. 2009).
 1948 - Terrassa: Àngels Poch i Comas, actriu catalana.
 1962 - L'Alguerː Franca Masu, cantant sarda que encapçala el ressorgiment de la cançó catalana a l'Alguer.

Resta del món
 1707 - Uppsala, Suècia: Carl von Linné, científic suec “pare” de la sistemàtica (m. 1778).
 1741 - Motta di Livenza (Itàlia): Andrea Luchesi, organista i compositor (m. 1801).
 1794 - Praga: Ignaz Moscheles, pianista i compositor txec (m. 1870).
 1810 - Cambridge, Massachusettsː Margaret Fuller, filòsofa i periodista estatunidenca, activista pels drets de les dones (m. 1850).
 1834 - Lupión, Jaénː Amalia Ramírez, cantant espanyola (m. 1918).
 1866 - Villeneuve-l'Etang, Alts del Senaː Ellen Ridgway, jugadora de golf i filantropa estatunidenca (m. 1934).
 1891 - Växjö, Suècia: Pär Lagerkvist, escriptor suec, Premi Nobel de Literatura 1951 (m. 1974).
 1892:
 Stuttgartː Benita Koch-Otte, teixidora, dissenyadora i artista tèxtil alemanya, alumna de la Bauhaus (m. 1976).
 Bilbao: Rafael Moreno Aranzadi, Pichichi, futbolista basc (m. 1922).
 1908 - 
 Madison, Wisconsin (EUA): John Bardeen, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de 1956 i de 1972 (m. 1991).
 París: Hélène Boucher –Léno–, coneguda aviadora francesa pionera (m. 1934).
 1910 - Nova York: Artie Shaw, clarinetista de jazz i director d'orquestra (m. 2004).
 1925 - Montclair, Nova Jersey (EUA): Joshua Lederberg, microbiòleg estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1958 (m. 2008).
 1928: 
Shelford, Cambridge, Regne Unit: Nigel Davenport, actor de teatre, cinema i televisió.
 Maysville (Kentucky), EUA: Rosemary Clooney, cantant i actriu estatunidenca (m. 2002).
 1930 - Belgrad: Aleksandar Matanović, Jugador d'escacs serbi (m. 2023).
 1950 - Derry: Martin McGuinness, polític irlandès, viceministre principal d'Irlanda del Nord i comandant de l'Exèrcit Republicà Irlandès (m. 2017).
 1953 - Butare, Ruanda: Agathe Uwilingiyimana, política ruandesa, primera cap de govern femenina de Ruanda.
 1964 - Istanbul: Ali İsmet Öztürk, pilot turc d'acrobàcia aèria.
 1973 - Xangai: Pauline Chan Bo-Lin, actriu de cinema.
 1987 - Brooksville: Bray Wyatt, lluitador estatunidenc (m. 2023).

Necrològiques 
Països Catalans
 1423 - Peníscola: Benet XIII (Papa Luna), cardenal i papa en l'obediència d'Avinyó (n. 1394).
 1984 - Madrid: Selica Pérez Carpio, mezzosoprano valenciana dedicada a la sarsuela (n. 1900).
 1997 - Palmaː Remígia Caubet, escultora figurativa mallorquina (n. 1919).
 2004 - Barcelona: Ramon Margalef, ecòleg català (n. 1919).
 2014 - Barcelona: Miquel Caminal i Badia, politòleg català (n. 1952).
 2016 - Ibi: Álvaro de Tibi, mestre d'escola i pilotari valencià (n. 1973).

Resta del món

 779 - Chang'an (Xina): Emperador Daizong de Tang (xinès: 唐代宗), va ser el vuitè emperador de la Dinastia Tang i va regnar entre el 762 i el 779. El seu regnat va estar especialment marcat pel creixement del poder dels eunucs dins la Cort (n. 727).
 1627 - Còrdova: Luis de Góngora y Argote, poeta i dramaturg del Segle d'Or espanyol.
 1776 - Parísː Julie de Lespinasse, escriptora i amfitriona d'un saló promotor del moviment enciclopedista.
 1842 - Madrid (Espanya): José de Espronceda i Delgado, escriptor del Romanticisme espanyol, alhora que diputat progressista (n. 1808).
 1876 - Eslovàquia: Janko Kráľ poeta romàntic eslovac de la generació de Ľudovít Štúr.
 1886 - Berlín (Alemanya): Leopold von Ranke, historiador alemany, un dels més importants historiadors del  i considerat comunament com el pare de la historiografia científica (n. 1795).
 1905 - Melrose: Mary Livermore, infermera, periodista, sufragista i reformista nord-americana (n. 1820).
 1906 - Skien, Noruega: Henrik Ibsen, dramaturg noruec (n. 1828).
 1917 - Alger, Colònia algeriana de França: Ranavalona III, darrera reina de Madagascar (n. 1861).
 1918 - Oscar de Lagoanère compositor i director d'orquestra francès del Romanticisme.
 1921 - Madrid, España: Fernando Primo de Rivera i Sobremonte, va ser un militar i polític espanyol.
 1937 - Richford, Nova York (EUA): John D. Rockefeller, empresari i filantrop estatunidenc. Fundador de la Standard Oil Company, que dominà durant anys la indústria del petroli, fou un dels primers grans empresaris estatunidencs (n. 1839).
 1945 - Lüneburg (Alemanya): Heinrich Himmler, polític de l'Alemanya Nazi i cap dels SS. (n. 1900).
 1961 - Sydney, Austràliaː Adela Pankhurst, militant política sufragista (n. 1885).
 1981 - l'Havana, Cubaː Laura Allende Gossens, política xilena (n. 1911).
 1992 - Carini, Sicília: Giovanni Falcone, jutge italià (n. 1939).
 2009 - Hamilton, Nova Zelanda: Margaret Ann Chapman, limnòloga, primera dona a dirigir una expedició científica a l'Antàrtida.
 2011 - Zúric, Suïssa: Elisabeth Eidenbenz, filantropa suïssa, creadora de la Maternitat d'Elna (n. 1913).
 2013 - Niça, França: Georges Moustaki, cantautor.
 2015 - Nova Jersey, Estats Units: John Forbes Nash, matemàtic i professor universitari nord-americà guardonat amb el Premi Nobel d'Economia l'any 1994 (n. 1928).
 2017 - Suïssa: Roger Moore, actor britànic, conegut per interpretar dos herois d'acció britànics, Simon Templar i James Bond. (n. 1927)

Festes i commemoracions 
 Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Desideri de Langres, bisbe; Siagri de Niça, bisbe; Miquel de Sinnada, bisbe.
 Sants Desideri de Viena i Basili de Braga, bisbes.
 Servent de Déu Girolamo Savonarola
 Ramon Folc de Cardona, venerats a l'Orde de la Mercè

 Església Ortodoxa 
Se celebren els corresponents al 5 de juny del calendari gregorià. Corresponen als sants del 10 de maig del calendari julià litúrgic:
 Sant Simó el Zelota, apòstol i santa Taís d'Alexandria.

 Església Copta 
 15 Baixans: sant Simó el Zelota.

 Església Episcopal dels Estats Units 
 Nicolau Copèrnic i Johannes Kepler, astrònoms.

Referències 

23