1931



Esdeveniments 
Països Catalans
 19 de gener, Barcelonaː Pepa Colomer, primera aviadora catalana, obté la llicència de pilot, de la Direc­ció General d'Aeronàutica Civil espanyola.
 22 de febrer, Barcelona: Francesc Macià torna de Bèlgica, on s'havia exiliat a causa dels fets de Prats de Molló.
 17-19 de març: Per la unió del Partit Republicà Català, el grup de L'Opinió i Estat Català, és fundat a la Conferència d'Esquerres, el partit Esquerra Republicana de Catalunya.
 22 de març, Ribes de Freser, província de Girona: s'hi inaugura el cremallera de Núria que, passant per Queralbs, puja fins al santuari de la Mare de Déu de Núria.
 12 d'abril, Països Catalans: les forces republicanes i d'esquerres guanyen les eleccions municipals a les principals capitals.
 14 d'abril, Barcelona: arran de la victòria electoral del 12 d'abril, a mig matí, Companys -acompanyat d'Amadeu Aragai i Lluhí i Vallescà- es presenta a la Casa de la Ciutat, on deposa l'alcalde accidental Antoni Martínez i Domingo i des del balcó proclama la República; a les dues i cinc de la tarda, des del balcó del fins aleshores Palau de la Diputació, Francesc Macià proclama la República Catalana integrada en la Federació de Repúbliques Ibèriques i la consegüent formació del govern corresponent, després de destituir el president de la diputació monàrquica, Joan Maluquer i Viladot.
 17 d'abril, Catalunya: per les pressions del govern espanyol, la República Catalana es converteix en la Generalitat de Catalunya, de la qual Macià n'esdevé el president.
 1 de maig, Nova York (EUA)ː Inauguració de l'Empire State Building.
 24 de maig, Catalunya: els ajuntaments elegeixen l'assemblea que haurà de designar la Ponència Redactora de l'Avantprojecte de l'Estatut de Catalunya, que es reunirà a Núria durant el mes de juny.
 3 de juny, Les Masies de Rodaː El monestir de Sant Pere de Casserres és declarat Monument Històric Artístic.
 20 de juny, Núria, Queralbs, província de Girona: la Ponència Redactora de l'Avantprojecte de l'Estatut de Catalunya, presidida per Jaume Carner enllesteix la feina.
 23 de juny, Barcelona: s'hi publica el primer número del setmanari satíric "El Be Negre".
 28 de juny, Catalunya: a les eleccions generals espanyoles triomfen la coalició de republicans d'esquerra i socialistes.
 2 d'agost, Catalunya: s'hi aprova en referèndum l'Estatut de la Generalitat provisional, conegut com l'estatut de Núria.
 9 de novembre, apareix el diari La Humanitat. Lluís Companys n'és el seu primer director (fins al gener del 1934).
 Barcelona: inauguració de les Galeries Syra.
 Granollers: es funda l'Esbart Dansaire de Granollers.

Resta del món
 12 d'abril, Espanya: les forces republicanes i d'esquerres guanyen les eleccions municipals a les principals capitals.
 14 d'abril, Madrid, Espanya: arran de la victòria en les eleccions municipals del 12 d'abril, a l'horabaixa, el poble madrileny es llança al carrer multitudinàriament; el comandant de la Guàrdia Civil, el general Sanjurjo, no pot garantir la continuïtat de la monarquia i el rei Alfons XIII el Cametes es veu obligat a abdicar.
 18 d'agost, Madrid, Espanya: les Corts conclouen l'elaboració del projecte de Constitució de la Segona República Espanyola.
 9 de desembre, Madrid, Espanya: les Corts aproven la nova Constitució.
 Ernst Ruska construí el primer microscopi electrònic de transmissió a la Universitat de Berlín.
 Maurice Ravel estrena el seu Concert per la mà esquerra dedicat al compositor austríac Paul Wittgenstein que havia perdut el braç dret a la primera guerra mundial.

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans

 5 de gener, Barcelona: Juan Goytisolo i Gay, escriptor i periodista català en castellà (m. 2017).
 25 de gener, Barcelonaː Roser Bofill i Portabella, periodista catalana, pionera en el periodisme religiós (m. 2011).
 1 de febrer, Barcelona: Maria Lluïsa Borràs, doctora en Història de l'Art, escriptora, crítica i comissària d'exposicions (m. 2010).
 5 de febrer, Oliva (País Valencià): Vicente Parra, actor valencià.
 9 de febrer, Barcelona: Xavier Benguerel i Godó, fou un compositor català.
 23 de febrer, Barcelonaː Irene Peypoch i Mani, museòloga catalana, crítica de teatre i escriptora (m. 1998).
 7 de març, Tortosa: Gerard Vergés i Príncep, farmacèutic, professor universitari, poeta i assagista català.
 19 de març, Ocaña, Toledoː Trinidad Sánchez-Pacheco, historiadora de l'art i directora museística a Barcelona (m. 2001).
 14 d'abril, Barcelona: Fanny Da Rosa, escriptora.
 2 de maig, Barcelona: Núria Pompeia Vilaplana i Boixons, dibuixant i escriptora (m. 2016).
 15 de maig, Barcelona: Carmen Añón Feliú, paisatgista, especialista en paisatges culturals i històrics.
 3 de juny, Barcelona: Alfons Borrell i Palazón, pintor abstracte català (m. 2020).
 6 de juny, Barcelona: Víctor Mora Pujadas, escriptor, traductor i guionista de còmics català.
 7 de juny, Londresː Amelia Edwards, novel·lista, periodista, viatgera i primera egiptòloga anglesa (m. 1892).
 21 de juny, Badalona, Barcelonès: Joan Argenté i Artigal, poeta i advocat català (m. 2015).
 20 d'agost, Barcelonaː Maria Rosa Alonso i Solanes, compositora de sardanes i directora de l'Esbart Català de Dansaires (m. 2014).
 29 d'agost, Alcoi: Rafael Sanus Abad, bisbe auxiliar emèrit de València i teòleg valencià (m. 2010).
 9 de setembre, el Pont d'Armentera, Alt Campː Pilar Malla, mestra i política, fou diputada i primera Síndica de Greuges de Barcelona.
 19 d'octubre, Maó, Menorcaː Pilar Perdices, pintora menorquina.
 27 d'octubre, Barcelonaː Pilar Barril, jugadora de tennis, onze cops campiona de Catalunya i vint-i-un campiona d'Espanya (m. 2011).
 28 de novembre, Riudoms: Joan Guinjoan Gispert, compositor de música contemporània.
 Barcelona: Francesc Freixa i Sanfeliu, metge.

Resta del món
 2 de gener, Lwów, Ucraïna actual: Janina Altman, química i escriptora polonesa i israeliana, autora d'unes memòries de l'holocaust.
 3 de gener, Łódź: Józef Walczak, entrenador i futbolista polonès que jugava en la demarcació de defensa.
 6 de gener, Nova York: E. L. Doctorow, escriptor nord-americà (m. 2015).
 11 de gener, Nova York, Eve Queler: directora d'orquestra estatunidenca.
 12 de gener, Istanbul: Leyla Erbil, una de les escriptores contemporànies capdavanteres a Turquia (m. 2013).
 13 de gener, Oguta: Flora Nwapa, escriptora nigeriana, «mare de la literatura africana moderna».
 20 de gener, Rye, Nova York (EUA): David Morris Lee, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1996.
 22 de gener, Clarksdale (Mississipi): Sam Cooke, cantant i emprenedor nord-americà (m. 1964).
 28 de gener, Milàː Lucia Bosè, actriu cinematogràfica italiana (m. 2020).
 8 de febrer: Marion, Indiana, EUA: James Dean, actor de cinema estatunidenc.
 18 de febrer, Lorain, Ohio (EUA): Toni Morrison, escriptora afroamericana, Premi Nobel de Literatura de l'any 1993 (m. 2019).
 18 de febrer, Sevilla, Espanya: Laura Valenzuela, actriu espanyola.
 2 de març, Privólnoie, URSS: Mikhaïl Gorbatxov, polític soviètic, Premi Nobel de la Pau de l'any 1990.
 21 de març, Milà: Alda Merini, poeta, pensadora, aforista i escriptora italiana (m. 2009).
 22 de març, Nova York: Burton Richter, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1976.
 31 de març: Robert Ouko, ministre del govern de Kenya
 13 d'abril, Montecosaro, Marques (Itàlia): Anita Cerquetti, soprano dramàtica italiana (m. 2014).
 15 d'abril, Estocolm, Suècia: Tomas Tranströmer, escriptor, poeta i traductor suec, Premi Nobel de Literatura 2011 (m. 2015).
 24 d'abril, West Norwood, Londresː Bridget Riley, pintora anglesa, figura destacada del moviment artístic de l'Op Art, o art òptic.
 27 de maig, Mansuraː Faten Hamama, productora i coneguda actriu egípcia de cinema i televisió (m. 2015).
 30 de maig, Rigaː Vizma Belševica, poeta, escriptora i traductora letona nominada al premi Nobel de literatura (m. 2005).
 31 de maig, 
 Oak Park, Illinois (EUA): John Robert Schrieffer, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1972 (m. 2019).
 Nova Orleans, EUA: Shirley Verrett, mezzosoprano afroamericana, que cantà amb èxit papers de soprano (m. 2010).
 11 de juny, Sedan, Ardenes (França): Frédérick Tristan, escriptor i poeta francès, Premi Goncourt de 1983.
 12 de juny, Neuchâtel, Suïssaː Claudia Andujar, fotògrafa brasilera coneguda per la seva feina fotoperiodística.
 20 de juny, 
 Grapevineː Mary Lowe Good, química inorgànica que realitzà recerca industrial (m. 2019).
 Lowell, Massachusettsː Olympia Dukakis, actriu estatunidenca guanyadora d'un Oscar i d'un Globus d'Or.
 22 de juny, Caucas, URSS: Oleg Kotzarev, violoncel·lista, compositor i administrador cultural rus, instal·lat a l'Argentina.
 27 de juny, Waalwijk, Països Baixos: Martinus J.G. Veltman, físic neerlandès, Premi Nobel de Física de l'any 1999.
 1 de juliol, Boulogne-Billancourt, Alts del Senaː Leslie Caron, actriu i ballarina francesa.
 7 de juliol, Dayton (Ohio): Dorothy Stang, membre de la Congregació de les Germanes de Nostra Senyora de Namur.
 9 de juliol, Khàrkiv, Ucraïna, URSSː Valentina Borok, matemàtica ucraïnesa soviètica (m. 2004).
 10 de juliol, Wingham (Canadà): Alice Munro, escriptora de contes, Premi Nobel de Literatura 2013.
 26 de juliol, Seattle, Washington: Patti Bown, pianista, compositora i cantant de jazz estatunidenca (m. 2008).
 15 d'agost, Springfield (Massachusetts): Richard Fred Heck, químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de 2010 (m. 2015).
 17 d'agost: Dominick Elwes, pintor de retrats anglès.
 23 d'agost, Nova York, EUA: Hamilton Othanel Smith, microbiòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1978.
 28 d'agost, Amsterdamː Cristina Deutekom (nascuda Stientje Engel), cantant d'òpera neerlandesa (m. 2014).
 30 d'agost, Santa Cruz de Tenerife, Canàries: Agustín Sánchez Quesada, futbolista espanyol que exercia en posició de davanter.
 12 de setembre,Saratoga, Texas (EUA): George Jones, cantant estatunidenc (m. 2013).
 14 de setembre, Praga: Ivan Klíma, escriptor txec.
 17 de setembre, Nova York, Estats Units: Anne Bancroft, actriu i directora estatunidenca (m. 2005).
 19 de setembre, Kispest, Budapestː Márta Mészáros, directora de cinema hongaresa, amb una obra cinematogràfica molt personal.
 21 de setembre, Fort Worth, EUA: Larry Hagman, actor nord-americà (m. 2012).
 29 de setembre, Chicago, Illinois, EUA: James Cronin, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1980 (m. 2016).
 3 d'octubre, Nkana, Rhodèsia del Nordː Denise Scott Brown, arquitecta i urbanista molt influent en el .
 6 d'octubre, Gènova, Regne d'Itàlia: Riccardo Giacconi, físic estatunidenc d'origen italià, Premi Nobel de Física de l'any 2002 (m. 2018).
 7 d'octubre, Klerksdorp, Província de Transvaal, Unió Sud-africana: Desmond Tutu, sacerdot anglicà i pacifista, Premi Nobel de la Pau de 1984.
 7 d'octubre, Sakai: Ryuzo Hiraki, futbolista
 24 d'octubre, Txístopolː Sofia Gubaidúlina, compositora russotàtara, considerada entre els 50 millors compositors del món.
 25 d'octubre, París, Annie Girardot, actriu cinematogràfica i teatral francesa (m. 2011).
 27 d'octubre, Kafr Tahla, Egipte: Nawal al-Sa'dawi, escriptora, metgessa, activista feminista egípcia, Premi Internacional Catalunya 2003.
 28 d'octubre, Córdoba, Argentinaː Analía Gadé, actriu argentina establerta a Espanya (m. 2019).
 4 de novembre, Lisboaː Maria Gabriela Llansol, escriptora i traductora portuguesa (m. 2008).
 6 de novembre, Las Palmas de Gran Canariaː Pinito del Oro, trapezista, escriptora i empresària espanyola (m. 2017).
 9 de novembre, Pisaː Lia Levi, escriptora i periodista italiana.
 18 de novembre, Madrid, Blanca Álvarez, periodista espanyola, pionera de Televisió Espanyola des de la seva fundació.
 22 de novembre, Santiago de Compostel·la: Xohana Torres, escriptora gallega.
 26 de novembre, 
 Buenos Aires, Argentina: Adolfo Pérez Esquivel, escultor i pacifista argentí, Premi Nobel de la Pau de 1980.
 Vallonara di Marostica, Itàlia: Giuliana Minuzzo, esquiadora italiana, primera dona italiana a guanyar una medalla olímpica.
 9 de desembre, Artemisa, Cuba: Ciro Redondo, Comandant de la Revolució Cubana (m. 1957).
 11 de desembre, Birminghamː Anne Heywood, actriu britànica.
 24 de desembre, Buenos Aires, Argentina: Mauricio Kagel, compositor argentí (m. 2008).
 Damasc, Síria: Zakaria Tamer, escriptor sirià en àrab.
 Chicago: Herman Bailey, artista afroamericà
 Altagracia de Orituco: Juan Calzadilla, poeta, pintor i crític d'art

Necrològiques 
Països Catalans
 Vic, Osona: Marià Serra i Esturí, periodista i canonge de la Catedral de Vic (n. 1867).
 16 de febrer - Madrid, Espanya: Joan Vert, compositor valencià de sarsueles (n. 1890).
 11 de març - Sabadell, Vallès Occidental: Josep Renom i Costa, arquitecte.
 11 d'abril - Barcelona: Teresa Claramunt i Creus, dirigent anarcosindicalista catalana.
 13 de juny - Aranjuez, Espanya: Santiago Rusiñol i Prats, artista, periodista català.
 1 de setembre - Barcelona: Enric Sagnier i Villavecchia, prolífic arquitecte català (n. 1858).

Resta del món
 23 de gener - Sant Petersburg: Anna Pàvlova, ballarina russa (n. 1881).
 4 de febrer - Cartago: Herman ten Kate, antropòleg neerlandès que feu un treball extens sobre els pobles indis de Baixa Califòrnia.
 23 de febrer - Sydney: Nellie Melba, cantant d'òpera australiana (n. 1861).
 26 de febrer - Göttingen (Alemanya): Otto Wallach, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1910 (n. 1847).
 4 de març - 
 Viena: Emil Ernst August Tietze, geòleg.
 Santiago de Xile, Xile: Victoria Subercaseaux Vicuña, socialite xilena (n. 1848).
 7 de març - Davos, Suïssa: Theo van Doesburg, pintor holandès.
 11 de març - Santa Bàrbara, Califòrnia, Estats Units: F. W. Murnau, director de cinema alemany (n. 1888).
 21 de març - Viena: Erik Schmedes, tenor danès.
 25 de març - Chicagoː Ida B. Wells, periodista i sufragista estatunidenca, líder del moviment afroamericà pels drets civils (n. 1862).
 2 d'abril - Wimbledon, Anglaterraː Katharine Tynan, poetessa i escriptora irlandesa (n. 1859).
 8 d'abril - Estocolm (Suècia): Erik Axel Karlfeldt, poeta suec, Premi Nobel de Literatura de 1931 (n. 1864).
 10 d'abril - Nova York, els EUA: Khalil Gibran, poeta i pintor d'origen àrab libanès establert als Estats Units, on va escriure en àrab i anglès (n. 1883).
 Abril, Tívoli - Regne d'Itàlia: Giuseppe Radiciotti, musicòleg i compositor italià.
 9 de maig - Pasadena, California (EUA): Albert Abraham Michelson, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de 1907 (n. 1852).
 12 de maig - Triesteː Ernestina Bendazzi Garulli, soprano italiana (n. 1864).
 22 de juny - Mézin (França): Armand Fallières, advocat, President de la República Francesa (n. 1841)
 4 de juliol - Nova York: Emma Cecilia Thursby, cantant d'òpera novaiorquesa (n. 1845).
 12 de juliol - Uppsala (Suècia): Nathan Söderblom, teòleg luterà suec, Premi Nobel de la Pau de 1930 (n. 1866).
 5 d'agost - Ottawa: George Bryce, historiador canadenc.
 28 de setembre - Blankenburgː Philippine Engelhard, intel·lectual i poeta alemanya del grup Universitätsmamsellen (n. 1756).
 3 d'octubre - Copenhaguen: Dinamarca: Carl Nielsen, compositor danès (n. 1865).
 18 d'octubre - West Orange, Nova Jersey (els EUA): Thomas Alva Edison, físic i prolífic inventor estatunidenc (n. 1847).
 21 d'octubre - Viena: Arthur Schnitzler, dramaturg i novel·lista austríac en llengua alemanya, metge neuròleg de professió (n. 1862).
 19 de desembre - Berlín, Alemanyaː Marie Lehmann, soprano operística alemanya (n. 1851).

Referències