1938



Esdeveniments 
Països Catalans
 7 de març, mar Mediterrània, Batalla del Cap de Palos: l'almirall republicà Ubieta, al capdavant dels creuers Libertad i Méndez Núñez i cinc destructors, enfonsa el creuer Baleares, del bàndol nacional, Guerra Civil espanyola).
 16 a 18 de març, Barcelona: l'aviació franquista hi fa els bombardejos més devastadors que patirà la ciutat en la Guerra Civil espanyola.
 28 de març, Fraga, Baix Cinca: el bàndol nacional ocupa la vila durant l'Ofensiva d'Aragó.
 3 d'abril, Lleida, Segrià: el bàndol nacional ocupa la ciutat.
 4 d'abril, Morella, Ports: el bàndol nacional ocupa la vila.
 15 d'abril, nord del País Valencià: el bàndol nacional arriba al Mediterrani per Vinaròs.
 17 d'abril, Vielha, Vall d'Aran: el bàndol nacional ocupa la vila.
 28 d'abril, Catalunya: les autoritats republicanes ordenen la mobilització dels joves de la quinta del 41, coneguts com la quinta del biberó.
 16 de juny, Castelló de la Plana: el bàndol nacional ocupa la ciutat.
 25 de juliol: Catalunya: Comença la Batalla de l'Ebre, la més sagnant de la Guerra civil espanyola.
 21 de setembre: El President de la República, Doctor Negrín anuncia la retirada de les Brigades Internacionals a la Societat de Nacions, que condemna el cop militar, però no aten les peticions d'ajuda.
 28 d'octubre, Espanya: les Brigades Internacionals abandonen el país.
 octubre: tancament del diari Front Popular/Front Antifeixista/Llibertat
 5 de novembre, Tarragona: l'aviació del bàndol nacional bombardeja la ciutat.
 16 de novembre, Catalunya, esp. Terra Alta i Ribera d'Ebre: S'acaba la Batalla de l'Ebre, la més sagnant de la Guerra Civil espanyola.

Resta del món
 1 de gener, Brasil: Getúlio Vargas hi inicia el moviment "Estado Novo", de tendència feixista.
 12 de febrer Elizabeth (Nova Jersey) (EUA): Judy Blume, escriptora estatunidenca de literatura infantil i juvenil
 22 de febrer, Terol: acaba la Batalla de Terol amb victòria franquista. Va començar el dia 15 de desembre del 1937.
 12 de març, Àustria: es produeix l'Anschluss, l'annexió d'Àustria al Tercer Reich pel règim nazi.
 14 de març, Viena (Àustria)ː Adolf Hitler entra a Viena on és aclamat per 200 000 austríacs.
 18 d'abril, Estats Units: es publica el primer número d'Action Comics que inclou la primera aparició de Superman, per Jerry Siegel (guió) i Joe Shuster (dibuix i tinta).
 30 d'octubre, EUA: Orson Welles provoca el caos en la societat nord-americana amb l'emissió radiofònica de La guerra dels mons.
 9 de novembre, Alemanya: els pogroms fomentats pel govern alemany culminen en una operació anomenada Nit dels vidres trencats en què centenars de sinagogues són destruïdes.
 El mot gai, s'utilitza per primer cop al cinema a la pel·lícula "Quina fera de nena!".

Premis Nobel

Naixements 

Països Catalans
 27 de gener - Ripollː Concepció Ferrer i Casals, filòloga i política catalana, ha estat diputada i eurodiputada.
 5 de març - Badalona, Barcelonès: Jordi Dauder i Guardiola, actor català.
 7 de març - Reus: Sefa Ferré, pintora catalana.
 15 de març - Esparreguera, Baix Llobregat Lluís Subirana i Rebolloso, estudiós de la sardana.
 18 de març - Barcelona: Núria Quevedo Teixidó, artista visual –pintora i artista gràfica–, resident a Berlín.
 7 de maig - Barcelonaː Pepita Ferrer i Lucas, jugadora i monitora d'escacs, la primera Mestre Internacional Femení de l'estat (m. 1993).
 11 de maig - Sanaüja (la Segarra): Joan Margarit, poeta i arquitecte català.
 12 de maig - Perpinyàː Marie-Josée Roig, professora associada de lletres i política nord-catalana.
 19 de juny - Carlet, la Ribera Alta: Ramon Trullenque Peris, metge cirurgià i historiador valencià.
 22 de setembre - Barcelonaː Lola Salvador Maldonado, novel·lista i guionista catalana que firma també com a Salvador Maldonado.
 28 d'octubre - Olot, Garrotxa: Fabià Puigserver, escenògraf, figurinista, actor, director teatral, promotor de les arts escèniques (m.1991).

Resta del món
 1 de gener, Edimburg: Edith Mary Wightman, historiadora i arqueòloga escocesa (m. 1983).
 5 de gener, Roma, Regne d'Itàlia: Joan Carles I d'Espanya, rei d'Espanya.
 6 de gener, Bakhmut, Ucraïna: Larissa Iukhímivna Xepitko, directora de cinema, guionista i actriu soviètica ucraïnesa (m. 1979).
 12 de gener, Shiniujiang (Xina): Mo Yingfeng (en xinès tradicional: 莫應豐; en xinès simplificat: 莫应丰; en pinyin: Mò Yīngfēng) escriptor i guionista xinès (m. 1989).
 25 de gener, Los Angeles: Etta James –Jamesetta Hawkins–, cantant estatunidenca de blues, soul, gospel, jazz… (m. 2012).
 28 de gener, Estocolm, Suècia: Tomas Lindahl, científic suec, Premi Nobel de Química de l'any 2015.
 14 de febrer, Intra, Verbania: Antonio Dal Masetto, escriptor i periodista italià nacionalitzat argentí.
 5 de març, Chicago, Estats Units: Lynn Margulis, creadora de la teoria endosimbiòtica (m. 2011)
 7 de març,
 Nova York, Estats Units: David Baltimore, microbiòleg estatunidenc.
 Carcassona, Llenguadoc, França: Albert Fert, físic francès.
 14 de març, Vitória da Conquista, (Brasil): Glauber Rocha, director de cinema brasiler, actor i guionista (m. 1981)
 17 de març, Irkutsk, Sibèria, URSS: Rudolf Nuréiev, ballarí soviètic.
 18 de març, Yingshang (Xina): Dai Houying (xinès: 戴厚英) escriptora xinesa, famosa per dos llibres que escriure a principis dels anys vuitanta, "¡Humanitat ah, humanitat! "(人 啊, 人) i " La mort d'un poeta "(诗人 之 死) i representatius de la "Literatura de les cicatrius" (伤痕 文学). (m. 1996)
 26 de març, Londres, Anglaterra: Anthony James Leggett, físic anglès.
 2 d'abril, Anvers: Martine Frank, fotògrafa belga, membre de l'Agència Magnum (m. 2012).
 8 d'abril, Kumasi, Ghana: Kofi Annan, polític ghanès, secretari general de l'ONU i Premi Nobel de la Pau de 2001 (m. 2018).
 13 d'abril, Brăila, Romania: Catalina Buzoianu, directora i pedagoga teatral romanesa (m. 2019).
 14 d'abril, Cortes de Navarra, País Basc: Mario Gaviria Labarta, sociòleg basc.
 20 d'abril, Merrylands, Austràlia: Betty Cuthbert, atleta australiana, guanyadora de quatre medalles olímpiques d'or en proves de velocitat (m. 2017).
 3 de maig, South Shields (Anglaterra): Lindsay Kemp, ballarí, actor, mestre, mim i coreògraf anglès (m. 2018).
 8 de maig, Nogent-sur-Marne, França: Jean Giraud («Moebius»), dibuixant de còmics i il·lustrador francès (m. 2012).
 15 de maig, Toló, França: Mireille Darc fou una actriu provençal i model francesa.
 25 de maig, Clatskanie, Oregon (EUA): Raymond Carver, poeta i escriptor de contes estatunidenc (m. 1988).
 26 de maig, Toronto, Canada: Teresa Stratas, soprano canadenca.
 2 de juny, Pamplona (Navarra): Carlos Garaikoetxea Urriza ,polític, advocat i economista navarrès d'ideologia nacionalista basca. Primer lehendakari del Govern Basc després de la promulgació de l'Estatut de Guernica.
 10 de juny, Lieja Bèlgicaː Violetta Villas, cantant, compositora, lletrista i actriu de teatre i de cinema polonesa (m. 2011).
 16 de juny, Lockport, Nova York: Joyce Carol Oates, escriptora estatunidenca.
 17 de juny, Elisario, Brasil: Clodovil Hernandes, diputat i presentador de la TV brasilera.
 26 de juny, Lisboa: Maria Velho da Costa, escriptora portuguesa, Premi Luís de Camões de l'any 2002.
 3 de juliol, Durham, Anglaterra: Jean Aitchison, lingüista, professora i investigadora britànica.
 20 de juliol, Leningrad, URSS: Aleksei Iúrievitx Guerman, guionista i director de cinema rus.
 27 de juliol, Lilla: Isabelle Aubret, cantant francesa.
 21 de juliol, Miami: Janet Reno, jurista estatunidenca, Fiscal General dels EUA (m. 2016).
 1 de setembre, Copenhaguen, Dinamarca: Per Kirkeby, pintor, escultor, realitzador de pel·lícules i escriptor danès.
 3 de setembre, Kōbe, Japó: Ryōji Noyori, químic japonès.Premi Nobel de Química de l'any 2001.
 23 de setembre, Viena, Àustria: Romy Schneider, actriu austríaca 
 28 de setembre, Henderson, Carolina del Nord (EUA): Ben E. King, cantant de soul i rhythm and blues estatunidenc (m. 2015).
 4 d'octubre, Aaberg, Suïssa: Kurt Wüthrich, químic suís, Premi Nobel de Química de l'any 2002.
 13 d'octubre, Màntua, Itàlia: Enzo Dara fou un baix italià (m. 2017).
 22 d'octubre, Leytonstone, Londres (Anglaterra): Derek Jacobi, actor anglès
 29 d'octubre, Monròvia, Libèria: Ellen Johnson Sirleaf, 24a Presidenta de Libèria, Premi Nobel de la Pau de 2011.
 2 de novembre, Psychico, Atenes, Grècia: Sofia de Grècia, reina consort d'Espanya casada amb el rei Joan Carles.
 5 de novembre, Nova York, Estats Units: Joe Dassin, cantautor d'origen estatunidenc.
 13 de novembre, Marshalltown, Estats Units: Jean Seberg, actriu nord-americana 
 19 de novembre, Cincinnati, Estats Units: Ted Turner, fundador de la cadena internacional de notícies CNN.
 30 de novembre, Caneiru, Valdés, Astúries: Margarita Salas, bioquímica.
 16 de desembre, Tòquio (Japó): Liv Ullmann, actriu noruega.

 Kikkeri, Regne de Mysore, Índia britànica: K. S. L. Swamy, director de cinema, productor, actor i cantant de playback indi.
 Rabat: Mohammed Berrada, escriptor, novel·lista i traductor.
 Tanger: Badia Hadj Nasser, escriptora i psicoanalista.

Necrològiques 
Països Catalans
 5 de gener, el Brull, Osona: Bartomeu Rosselló-Pòrcel, poeta i traductor mallorquí (n. 1913).
 23 de febrer
 Gènova: Joan Costa i Deu, periodista i escriptor català.
 Barcelona: Miquel Llobet i Solés, compositor i guitarrista català (n. 1878).
 9 d'abril, Burgos, Espanya: Manuel Carrasco i Formiguera, polític catalanista, executat després d'un procés sumaríssim ple d'irregularitats durant la Guerra Civil espanyola (n. 1890).
 2 de juliol, Inca, (Mallorca), Gabriel Buades i Pons, anarcosindicalista, assassinat pels inssurrectes franquistes.
 1 d'agost, Sabadell, Vallès Occidental: Miquel Carreras i Costajussà, advocat, historiador, arxiver i filòsof sabadellenc.
 2 de setembre, Polop, Marina Baixa: Lluïsa Vela, una de les grans sopranos de la primera part del  espanyol (n. 1884).
 2 de desembre, Sant Sebastià de Montmajor, Vallès Oriental: Joan Vila i Cinca, pintor català.
 Barcelona: Aurora Malagarriga i Ormart, pintora catalana de flors i fruits (n. 1883).
 Barcelona: Elvira Malagarriga i Ormart, pintora catalana de retrats, paisatges i flors (n. 1886).

Resta del món
 8 de febrer, Gant, Bèlgica: Edward Anseele, polític, cofundador del Partit Obrer Belga (81 anys)
 13 de març, Moscou, URSS: Nikolai Bukharin, líder revolucionari soviètic assassinat per l'estalinisme (n. 1888)(49 anys).
 7 d'abril, París, França: Suzanne Valadon, pintora impressionista francesa (n. 1865).
 4 de maig, Berlín: Carl von Ossietzky, escriptor i pacifista alemany, premi Nobel de la Pau el 1935 (n. 1889).
 13 de maig, Sèvres (França): Charles Édouard Guillaume, físic suís, Premi Nobel de Física de 1920 (n. 1861).
 28 de maig, Santanderː Matilde Zapata, directora del diari càntabre La Región, afusellada pel franquisme (n. 1906).
 15 de juny, Davos, (Suïssa: Ernst Ludwig Kirchner, pintor expressionista alemany. (58 anys).
 26 de juny, Wicasset, Maine (EUA): James Weldon Johnson, autor, polític, diplomàtic, crític, periodista, poeta, antologista, educador, advocat, compositor de cançons, activista dels drets humans i prominent figura dins el moviment cultural Harlem Renaissance (n. 1871).
 4 de juliol, París: Suzanne Lenglen, tennista francesa, una de les millors de tots els temps.
 28 de juliol: Poço Redondo: Maria Bonita, cangaceira brasilera (n. 1911).
 15 de setembre, Baltimore, Maryland (EUA): Thomas Wolfe, escriptor estatunidenc (n. 1900).
 19 de setembre, Beverly Hills: Pauline Frederick, actriu estatunidenca de cinema mut.
 25 d'octubre, Mar del Plata, Argentina, Alfonsina Storni, poeta i escriptora argentina (n. 1892).
 10 de novembre, Ankara, Turquia: Mustafà Kemal Atatürk, primer president de Turquia (n. 1881).
 17 de novembre: Robert Chalmers, alt funcionari britànic
 3 de desembre, Milà: Antonia Pozzi, poeta italiana (n. 1912).
 11 de desembre, Oslo (Noruega): Christian Lous Lange, historiador, Premi Nobel de la Pau de 1921 (n. 1869).
 25 de desembre, Batalla de l'Ebre: Alfonso María de Borbón y Pintó, militar espanyol.
 31 de juliol, Madrid: José María Alvira Almech, compositor aragonès.
 25 de desembre, Praga, Txèquia: Karel Čapek, escriptor txec, creador del terme “robot” (48 anys).
 27 de desembre, Beverly Hills: Florence Lawrence, actriu de cinema mut, la primera gran estrella cinematogràfica (n.1886).

Referències