1994

1994 (MCMXCIV) fon un any normal del calendari gregorià començat en dissabte.

Esdeveniments 
Països Catalans
 31 de gener, Barcelona: Un incendi destrueix el Gran Teatre del Liceu.
 14 de febrer, Palma: es crea l'organització de comerç just S'Altra Senalla.
 25 de febrer, Barcelona: S'inaugura al Raval el Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), sota la direcció de Josep Ramoneda.
 30 de juny, la Generalitat de Catalunya reconeix oficialment la llengua de signes catalana.
 1 de juliol, Mallorca: Més de quaranta entitats juvenils creen els Joves de Mallorca per la Llengua.
 Estiu: Més de 62.000 hectàrees cremades a tot Catalunya en diversos incendis forestals
 9 a 11 d'octubre, Catalunya: Es produeixen greus inundacions en diversos indrets.
 1 de desembre, Osona, Vic: Comença el desplegament dels Mossos d'Esquadra a Catalunya. El cos català substitueix a la comarca el Cos Nacional de Policia i la Guàrdia Civil en les funcions d'ordre públic i seguretat ciutadana.

Resta del món
 gener: descobriment del Cometa 144P/Kushida 
 1 de gener: Entra en vigència l'Àrea de Lliure Comerç d'Amèrica del Nord formada per Canadà, els Estats Units i Mèxic.
 8 de gener: El japonès Yoshio Kush descobreix el Cometa 144P/Kushida.
 3 de febrer: El Japó llença l'OREX, una càpsula espacial no tripulada mitjançant un coet H-2 des de la base de Tanegashima.
 1 de març: Europa: Neix l'“Europa dels Quinze”. Suècia, Àustria i Finlàndia s'incorporen com a nous socis de la Unió Europea.
 4 de març, Vitòria, Àlaba, País Basc: l'Ajuntament de la ciutat obre el primer registre a l'Estat Espanyol de parelles de fet (heterosexuals i homosexuals).
 15 de març: Estats Units i Rússia arriben a un acord per permetre la supervisió mútua del desmantellament de l'armament nuclear.
 25 de març, Somàlia: Els darrers soldats estatunidencs destacats en l'operació Continue Hope abandonen el país.
 6 d'abril - 4 de juliol: genocidi de Ruanda.
 12 d'abril, Palestina: Israel i l'OAP conclouen al Caire l'acord sobre la policia palestina que es desplegà a Gaza i Jericó segons el qual comptà amb 9.000 efectius.
 15 d'abril - Uruguai: signatura del darrer acord del GATT, signat per 110 membres.
 27 d'abril, Sud-àfrica: Després de mig segle de racisme institucionalitzat (apartheid), Nelson Mandela hi guanya les primeres eleccions en què poden participar tots els ciutadans, amb independència dels seus trets racials.
 25 d'octubre:
 Ciutat del Vaticà, Roma: La Santa Seu anuncia l'establiment de relacions oficials amb l'OAP, sense caràcter plenament diplomàtic
 Tegucigalpa, Hondures: Els presidents centreamericans i el primer ministre de Belize, hi aproven una declaració sobre pau i desenvolupament a la regió.
 15 de desembre: Palau esdevé membre de l'ONU.
 Es publica el llibre Contes per a nens i nenes políticament correctes de James Finn Garner.
 Estrena de la pel·lícula Aswang
 El grup de rock Endelèkhia publica un álbum amb aquest mateix nom.
 Creació de l'equip esCert que dona resposta a emergències informàtiques.
 Neix el cantant Harry Styles

Cinema i televisió

Música

Premis Nobel

Videojocs

Naiximents 
Les persones nascudes el 1994 faran  anys durant el .

Països Catalans

 14 de gener, Premià de Mar: Gisela Pulido i Borrell, surfista d'estel catalana, especialista en modalitat lliure (freestyle).
 13 de març, Sant Martí Vell: Clàudia Vilà Barnés, gimnasta artística catalana.
 18 de març, Barcelonaː Judit Ignacio Sorribes, nedadora d'estil papallona catalana.
 1 de setembre, Amposta: Aina Cid Centelles, remadora catalana, campiona europea.
 4 de setembre, Cala Millor, Mallorca: Virginia Torrecilla Reyes, futbolista mallorquina, que juga de centrecampista.
 15 de desembre - Sabadell: Elisabet Casanovas, actriu catalana.

Resta del món
 2 de febrer - Struga, Macedònia del Nord: Isnik Alimi Futbolista macedoni.
 1 de març - London, Ontàrio, Canadà: Justin Bieber, cantant Canadenc.
 4 de setembre - Goma: Rebecca Kabugho, activista congolesa defensora dels drets humans, Premi Internacional Dona Coratge el 2017.

Necrològiques 
Països Catalans
 14 de gener - Tolosa de Llenguadoc, França: Frederica Montseny, dirigent anarquista catalana.
 16 de gener - Medina de Pomar, Burgosː Concepción Sáinz-Amor, mestra i pedagoga del Patronal Escolar de Barcelona (n. 1897).
 11 de febrer - Barcelonaː Mercè Comaposada i Guillén, militant feminista i anarquista catalana, escriptora i advocada̟ (n. 1901).
 31 de març - Vinaròs, Baix Maestrat: Eugeni Giner, guionista i dibuixant de còmics valencià.
 15 d'abril - Ceret, Vallespir: Enric Guiter, lingüista nord-català.
 11 de juny - Montevideoː Manolita Piña de Rubies, xilògrafa i pintora noucentista catalana (n. 1883).
 4 de juliol - València: Juan Gil-Albert Simón, poeta i assagista valencià.
 6 de juliol - Banyoles, Pla de l'Estany: Maria Perpinyà i Sais, poeta, periodista i traductora catalana (n. 1901).
 21 de juliol - Barcelona: Pere Calders, escriptor català.
 25 de juliol - Vilanova i la Geltrú: Ventureta Mestres i Gras, actriu i soprano catalana (n. 1925).
 7 de novembre - Berlín: Manuela Ballester Vilaseca, pintora, il·lustradora, cartellista, escriptora, editora i poeta (n. 1908).
 3 de desembre - Madrid: Víctor d'Ors i Pérez-Peix, arquitecte i urbanista (n. 1909).
 València: Agustín Alamán Rodrigo, compositor, pianista i director de música.
 Barcelona: Núria Solé i Ventura, esmaltadora de vidre i ceramista catalana.
 Barcelona: Euda Solé i Ventura, esmaltadora de vidre i ceramista catalana.

Resta del món
 15 de gener, Los Angeles, EUA: Harry Nilsson, músic estatunidenc.
 6 de febrer, Thousand Oaks, Califòrnia (EUA): Jack Kirby, autor de còmics, creador gràfic de personatges com Els Quatre Fantàstics, Capità Amèrica o Thor (n. 1917).
 7 de febrer, Varsòvia, Polònia: Witold Lutosławski, compositor polonès (n. 1913).
 8 de febrer, Culiacán, Mèxic: Amparo Ochoa, cantant mexicana (n. 1946)
 9 de febrer, Madison, Wisconsin (EUA): Howard Martin Temin, biòleg estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1975 (n. 1934).
 12 de febrer, Sevilla: Rafael Durán, actor espanyol.
 6 de març:
 Tiblisi o Kutaisi, Geòrgia: Tenguiz Abuladze, director de cinema georgià.
 Ciutat de Nova York, EUA: Melina Merkuri, actriu, cantant i política grega.
 9 de març, San Pedro, EUA: Charles Bukowski, escriptor nord-americà (n. 1930).
 17 de març, Londresː Mai Zetterling, actriu i directora de cinema sueca (n. 1925).
 23 de març, 
 Roma: Álvaro del Portillo, bisbe catòlic (n. 1914).
 Roma: Giulietta Masina, actriu italiana (n. 1920).
 28 de març, París (França): Eugen Ionescu, escriptor romanès, sobretot en llengua francesa, creador del teatre de l'absurd (n. 1909).
 5 o 6 d'abril, Seattle, EUA: Kurt Cobain, músic estatunidenc, compositor i líder de Nirvana, mort per arma de foc (n. 1967).
 6 d'abril. prop de l'aeroport de Kigali, Ruanda:
 Juvénal Habyarimana, president de Ruanda.
 Cyprien Ntaryamira, president de Burundi
 7 d'abril, Kigali, Ruanda: Agathe Uwilingiyimana, política ruandesa, primera cap de govern femenina de Ruanda.
 22 d'abril, Nova York, EUA: Richard Nixon, polític estatunidenc, President dels Estats Units (1968-1974) (n. 1913).
 1 de maig, Imola, Emília-Romanya: Ayrton Senna, pilot de Fórmula 1 brasiler (n. 1960).
 9 de maig, Orange (Connecticut): Anni Albers, dissenyadora tèxtil, teixidora, pintora alemanya, professora de la Bauhaus (n. 1899).
 17 de maig, Ravensbrück, Alemanya: Milena Jesenská, periodista, escriptora i traductora txeca.
 19 de maigː Nova Yorkː Jacqueline Kennedy, primera dama dels EEUU pel seu matrimoni amb J. F. Kennedy (n.1929).
 29 de maig, Santiago de Xile: Erich Honecker, polític alemany, president de la República Democràtica Alemanya (n. 1912).
 30 de maig, Madrid (Espanya): Juan Carlos Onetti Borges, escriptor i periodista uruguaià (n. 1909).
 9 de juny, La Haia (Països Baixos): Jan Tinbergen, economista neerlandès, Premi Nobel d'Economia de l'any 1969 (n. 1903).
 14 de juny, Los Angeles, EUA: Henry Mancini, compositor estatunidenc de música per a cinema (n. 1924).
 8 de juliol, Pyongyang (Corea del Nord): Kim Il-sung (en coreà: 김일성), fou el primer líder de la República Democràtica Popular de Corea ,d'ençà la seva fundació el 1948, fins a la seva mort (n. 1912).
 16 de juliol, Los Angeles, Califòrnia (EUA): Julian Schwinger, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1965 (n. 1918).
 20 de juliol, Veurne (Bèlgica): Paul Delvaux, pintor belga inicialment neoimpressionista i expressionista (n. 1897).
 27 de juliol, Madrid, Espanya: Rosa Chacel Arimón, escriptora espanyola de la Generació del 27 (n. 1898).
 29 de juliol: Shiptons-on-Stour, Anglaterra: Dorothy Crowfoot Hodgkin, química i professora anglesa, guardonada amb el Premi Nobel de Química 1964 (n. 1910).
 14 d'agost, 
 Zúric (Suïssa): Elias Canetti, escriptor i pensador en llengua alemanya, Premi Nobel de Literatura de 1981.
 Nova Yorkː Alice Childress, novel·lista, dramaturga i actriu negra estatunidenca (n. 1916).
 18 d'agost: Norwich (Anglaterra): Richard Laurence Millington Synge, químic anglès, Premi Nobel de Química de 1952 (n. 1914).
 19 d'agost: Big Sur, Califòrnia (EUA): Linus Carl Pauling, físic i químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1954 (n. 1901).
 17 de setembre, Londres: Karl Popper, filòsof i sociòleg austríac (n. 1902).
 22 de setembre, 
 Los Angeles, Califòrnia: Leonard Feather, pianista de jazz, compositor, periodista i escriptor anglès i nacionalitzat estatunidenc
 Roma: Maria Carta, cantant de música sarda, actriu i poeta (n. 1934).
 30 de setembre, París (França): André Lwoff, microbiòleg francès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1965 (n. 1902).
 20 d'octubre:
 Los Angeles (els EUA): Burt Lancaster, actor estatunidenc (n. 1913).
 Tallahassee, Florida (EUA): Paul Adrien Maurice Dirac, enginyer i matemàtic britanicosuís, Premi Nobel de Física de l'any 1933 (n. 1902)
 25 d'octubre - Nova York: Mildred Natwick, actriu nord-americana d'escena, cinema i televisió (n. 1905).
 13 de novembre: Motoo Kimura, genetista japonès conegut per la introducció de la teoria neutralista de l'evolució.
 Ryszard Riedel, líder del grup de blues Dzem

Referències