23 de març

El 23 de març és el vuitanta-dosè dia de l'any del calendari gregorià i el vuitanta-tresè en els anys de traspàs. Queden 283 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1838 - L'Alcora (Alcalatén): els carlins guanyen a la batalla de l'Alcora durant la Primera Guerra Carlina.
Resta del món
 1568, Regne de França se signà la pau de Longjumeau, que tancava una de les fases de les Guerres de religió a França.
 1743, Londres, Anglaterra: Händel estrena El Messies al Covent Garden.
 1766, Madrid (Espanya): comença el Motí de Squillace, que durarà fins al 26 de març.
 1792, Londres (Regne Unit): Estrena de la Simfonia 'Sorpresa' de Joseph Haydn sota la direcció del mateix compositor.
 1839, Boston, Massachusetts, EUA: al Boston Morning Post, apareix per primera vegada OK com a abreviació de oll korrect (tot correcte).
 Segura de los Baños (Província de Terol, Aragó): tot i que els carlins van haver de fugir al perdre la batalla de Segura van poder mantenir la fortalesa a la Primera Guerra Carlina.
 1849, Victor Manuel II d'Itàlia assolí el poder gràcies a l'abdicació voluntària del rei Carles Albert I de Sardenya, que es retirà del poder a conseqüència d'una delicada salut.
 1875, A prop de les Illes Mariannes: El vaixell de la Marina Reial Britànica HMS Challenger descobreix l'actual punt més profund de la Terra, la fossa Challenger.
 1860 - Prossegueix la batalla de Tetuan, gran enfrontament entre el Marroc i Espanya (guerra d'Àfrica).
 1903, Kitty Hawk, Carolina del Nord, EUA: Els germans Wright, Orwille i Wilbur, sol·liciten la patent del primer avió que aconseguirà volar, propulsat per una catapulta.
 1917, Rússia: El govern reformista de Aleksandr Kérenski aboleix la pena de mort, que es restablirà en l'URSS després del desencadenament de la Guerra Civil Russa.
 1919, Milà, Itàlia: Neixen els primers Fasci de Combattimento.
 1933, Alemanya: S'instaura la Llei de Capacitació.
 1940 (Índia): Els musulmans de l'Índia demanen primera vegada clarament un país separat per als musulmans. Que resultarà ser el clau per formació del Pakistan l'any 1947.
 1950: entra en vigor el conveni de l'Organització Meteorològica Mundial.
 1956, Pakistan: aquest país esdevé la primera república islàmica del món.
 1991: S'estrena la pel·lícula Pretty Woman que en poques setmanes baté records de taquilla.
 1993: Garri Kaspàrov i Nigel Short es neguen a jugar sota els auspicis de la Federació Internacional d'Escacs (FIDE) i creen l'Associació Professional d'Escacs (PCA, Professional Chess Association); per aquest motiu, la FIDE desposseeix en Kaspàrov del seu darrer títol mundial d'escacs.
 2001, 
 França: Es crea la Viquipèdia en francès.
 Oceà Pacífic, prop de les illes Fiji: l'estació orbital russa MIR es destrueix en entrar a l'atmosfera.

Naixements 
Països Catalans
 1827, Palma, Mallorca: Victòria Peña i Nicolau, poeta (m. 1898).
 1886, Gràcia, Barcelona: Josep Maria de Sucre i de Grau, crític d'art, escriptor i pintor.
 1893, Sillaː Carmen Valero Gimeno, mestra, intel·lectual, feminista i sindicalista valenciana (m. 1962).
 1914, L'Alguerː Pinutxa Ginesu Maffei, mestra d'escola i poetessa algueresa en llengua catalana i italiana (m. 1961).
 1918, Castelló de la Plana: Matilde Salvador i Segarra, compositora i pintora valenciana (m. 2007).
 1929, Río Muni, Guinea Equatorial: Guillem d'Efak, cantant, escriptor i actor manacorí.
 1937, Les: Maria Pilar Busquet i Medan, política aranesa (m. 2016).
 1941, Barcelona: Manuel Esteban i Marquilles, director de cinema.
 1957, Barcelona: Marta Almirall i Elizalde, ballarina i coreògrafa catalana.
 1958, Barcelona: Rosa Zaragoza i Lluch, cantant i musicòloga, especialitzada en música sefardita.
 1965, Sant Just Desvern: Teresa Rioné Llano, exatleta catalana, plusmarquista de les proves de 100 i 200 metres llisos.
 1969, la Pobla del Duc, Vall d'Albaida: Eduard Forés Boscà, locutor de ràdio, presentador de televisió i cantant valencià.
 1972, Montcada, Horta de València: Núria Roca Granell, presentadora de televisió valenciana.
 1993, Eivissa (Balears): Anabel Colazo, il·lustradora i dibuixant de còmics eivissenca.
 1994, Alacant: Arkano, cantant de hip hop.

Resta del món
 1430, Pont-à-Mousson: Margarida d'Anjou, reina d'Anglaterra (m. 1482).
 1749, Beaumont-en-Auge, Normandia, França: Pierre-Simon Laplace, matemàtic (m. 1827)
 1814, Madrid: Gertrudis Gómez de Avellaneda, escriptora del Romanticisme espanyol, nascuda a Cuba (m. 1873).
 1816, Rotièr, Aude: Lazare-Henri Escarguel, polític i empresari periodístic occità, establert a la Catalunya del Nord, diputat a l'Assemblea Nacional Francesa i senador
 1854, Gieβen, Gran ducat de Hessen i del Rin: Alfred Milner, administrador colonial britànic (m. 1925)
 1858, Bremen, Imperi Alemany: Ludwig Quidde, historiador i pacifista alemany, premi Nobel de la Pau de 1927 (m. 1941).
 1881:
 Neuilly-sur-Seine, França: Roger Martin du Gard, novel·lista francès, Premi Nobel de Literatura de 1937 (m. 1958)
 Worms, Alemanya: Hermann Staudinger, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1953 (m. 1965).
 1882, Erlangen, Imperi Alemany): Emmy Noether, matemàtica alemanya (m. 1935).
 1887, Madrid: Juan Gris, pintor espanyol 
 1893, Dublín, Irlanda: Cedric Gibbons, director artístic de Hollywood.
 1899, Blato, Eslovènia: Louis Adamic, escriptor i traductor eslovè establert als EUA
 1904, San Antonio, Texasː Joan Crawford, actriu estatunidenca (m. 1977).
 1907, Fleurier, Neuchâtel, Suïssa: Daniel Bovet, farmacòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1957 (m. 1992)
 1910, Tòquio (Japó): Akira Kurosawa, director de cinema japonès (m. 1998).
 1912, Wyrzysk (Polònia): Wernher von Braun, una de les figures més importants en el desenvolupament de la tecnologia aeroespacial a Alemanya i als Estats Units d'Amèrica (m. 1977).
 1924, Dallas, Texasː Bette Nesmith Graham, mecanògrafa, dissenyadora i empresària, inventora del Liquid Paper (m. 1980).
 1928, Jean E. Sammet, científica informàtica estatunidenca que desenvolupà els llenguatges FORMAC i COBOL (m. 2017).
 1936, Ordizia, Guipúscoa: Miren Etxezarreta Zubizarreta, economista basca, intel·lectual i activista vinculada als moviments socials.
 1953 - Londres, Anglaterra: Robin Le Mesurier, guitarrista britànic (m. 2021)
 1957, Sant Sebastià: Gemma Zabaleta Areta, pedagoga i política basca. Ha treballat a l'administració basca, en el camp de l'Educació.
 1959, Pragaː Zuzana Brabcová, novel·lista txeca (m. 2015).
 1960, Tòquio: Yōko Tawada, escriptora japonesa, doctora en literatura alemanya, viu a Alemanya, escriu en japonès i alemany.
 1971, Vancouver: Jody Wilson-Raybould, política canadenca kwakiutl, ha estat ministra de Justícia; primera persona indígena a ser nomenada per a aquesta posició.
 1985, Rochester, Minnesota: Bethanie Mattek-Sands, tennista professional estatunidenca.
 1992, Melbourne, Victòria, Austràlia: Kyrie Irving, jugador de bàsquet australià-estatunidenc.

Necrològiques 
Països Catalans
 1900, Alacant: Llorenç Casanova i Ruiz, pintor valencià (n. 1844).
 1979, Barcelona: Antoni Brosa i Vives, violinista català (n. 1894)
 1980, Lleida: Maria Montull Rosell, primera odontòloga catalana (n. 1897).
 2010:
 Barcelona: Núria Folch i Pi, fou una editora catalana (n. 1916).
 Barcelona: José María Nunes, cineasta i escriptor hispano-portuguès (n. 1930).
 2018, Tarragonaː Jordi Tiñena i Amorós, filòleg, professor i escriptor (n. 1955).

Resta del món
 1369, Montiel, Castella-La Manxa: Pere I de Castella, rei de Castella i Lleó (1350-1369) (65 anys).
 1754, Amsterdam, Països Baixos: Johann Jakob Wettstein, teòleg suís (n. 1693).
 1842, París, França: Stendhal, escriptor francès (59 anys).
 1945, Iwo Jima, Japóː Tadamichi Kuribayashi, militar de l'Exèrcit Imperial Japonès, conegut per haver dirigit la defensa de l'illa d'Iwo Jima durant la batalla d'Iwo Jima del 1945 (n. 1891)
 1946, París (França): Francisco Largo Caballero sindicalista i polític marxista espanyol, històric dirigent del Partit Socialista Obrer Espanyol i de la Unió General de Treballadors. (n. 1869)
 1951, Milford, Nova Jersey, Estats Units: Louis Adamic, escriptor i traductor eslovè establert als EUA
 1957, Tatra: Andrzej Wróblewski, pintor polonès figuratiu
 1992, Friburg de Brisgòvia, Alemanya: Friedrich Hayek, economista austríac guardonat amb el Premi Nobel d'Economia de 1974.
 1994, 
 Roma, Itàlia: Giulietta Masina, actriu italiana (n. 1920).
 Roma, Itàlia: Álvaro del Portillo, bisbe catòlic (n. 1914).
 2002, Park Ridge (Nova Jersey), (EUA): Eileen Farrell, cantant d'òpera estatunidenca (n. 1920).
 2007, Budapest, Hongria: Attila Kaszás, actor hongarès (n. 1960).
 2010, San Francisco: Blanche Thebom, mezzo-soprano nord-americana d'origen suec (n. 1915).
 2011, Los Angeles, Estats Units: Elizabeth Taylor, actriu britànica.
 2014, Madrid, Espanya, Adolfo Suárez, president del govern espanyol (1976-81).
 2015, Cascais, Portugal: Herberto Helder, poeta portuguès (n. 1930).
 2016, Bogotáː Gloria Galeano Garcés, agrònoma i botànica colombiana centrada en la taxonomia de la família de les palmes.
 2017, Berlín: Ingeborg Syllm-Rapoport, metgessa alemanya, neonatòloga, que defensà la seva tesi doctoral als 102 anys (n. 1912).
 2018, Londres, Anglaterra: Philip Kerr, escriptor escocès de novel·la negra.
 2020, Segòviaː Lucia Bosè, actriu cinematogràfica italiana (n. 1931).

Festes i commemoracions 
 Dia Meteorològic Mundial
 Onomàstica:
 Sant Josep Oriol, prevere i patró del barri del Pi de Barcelona;
 Sant Toribio de Mogrovejo, patró de l'episcopat iberoamericà;
 Sants Victorià, Frumenci i companys, màrtirs;
 Sants Domeci, Pelàgia, Àquila i Teodosi de Cesarea, màrtirs
 Santa Rafqa Choboq Ar-Rayes.

Referències 

23