3 d'abril

El 3 d'abril és el noranta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el noranta-quartè en els anys de traspàs. Queden 272 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 801 - Barcelona: acaba el setge de Barcelona i les tropes de Lluís el Pietós conquereixen la ciutat per l'Imperi Carolingi.
 1938 - Lleida (el Segrià): els franquistes ocupen la ciutat.
 2004 - 
Figueres (l'Alt Empordà): Lluís Llach i Pascal Comelade, actuen plegats al Teatre Municipal El Jardí.
Barcelona: Obre al públic el Trambaix, la xarxa del TRAM que connecta el Baix Llobregat amb Barcelona.
 2022 - Barcelona: El FC Barcelona aconsegueix, en la seua negociació publicitària, que el català sigui incorporat en la interfície digital de Spotify.

Resta del món
 1559 - le Cateau-Cambrésis (Picardia, França): França i la monarquia hispànica hi signen el tractat de pau de Cateau-Cambrésis.
 1860 - els Estats Units: s'hi inaugura el servei postal del Pony Express.
 1879 - Països Baixos: Abraham Kuyper hi funda el Partit Antirevolucionari.
 1882 - Estats Units d'Amèrica: el malfactor Jesse James és mort a trets per Robert Ford.
 1919 - Espanya: el govern aprova la jornada laboral de 8 hores.
 1948 - Estats Units d'Amèrica: el Congrés aprova el Pla Marshall.
 1973 - Nova York: Martin Cooper, un enginyer de Motorola, fa la primera trucada amb telèfon mòbil de la història, per anunciar-ho al seu rival de Bell Labs.
 1979 - Espanya: s'hi fan les primeres eleccions municipals després del franquisme.
 2004 - Leganés (Madrid, Espanya): set persones relacionades amb l'atemptat de l'11 de març s'immolen dinamitant el pis franc on s'havien refugiat quan els GEO l'anaven a assaltar, i n'assassinen un.
 2020: els contagis de covid-19 arreu del món superen el milió de persones, quasi la meitat dels quals a Europa.
 2021 - Fustat, Egipte: Desfilada d'Or dels Faraons

Naixements 
Països Catalans
 1841 - Móra d'Ebreː Filomena Ferrer i Galzeran, religiosa que impulsà la fundació del convent mínim de Móra.
 1879 - Girona: Tomàs Carreras i Artau va ser un filòsof, etnòleg i polític català (m. 1954)
 1890 - Barcelona: Manuel Carrasco i Formiguera, advocat i polític català (m. 1938).
 1909 - Barcelona: Carme Serrallonga i Calafell, pedagoga i traductora catalana (m. 1997).
 1910 - Barcelona: Adela Piera Escofet, gimnasta i pionera de l'esport femení a Catalunya (m. 2008).
 1916 - Barcelona: Joaquima Andreu Espinosa, atleta catalana.
 1924 - Perpinyà, Rosselló: Max Havart, compositor català de sardanes (m. 2006).
 1926 - Guantánamo, Cuba: Lolita Mirabent i Muntané, bibliotecària que visqué i exercí com a tal a Sitges (m. 2014).
 1952 - Girona: Mariàngela Vilallonga, catedràtica de filologia llatina, membre de l'IEC, ha estat Consellera de la Generalitat de Catalunya.
 1962 - Barcelona: Sílvia Romero i Olea, escriptora catalana.
 1963 - la Seu d'Urgell: Ester Capella, advocada i política catalana, ha estat senadora, diputada i Consellera de la Generalitat de Catalunya.
 1964 - 
Oliva (la Safor) - Enric Morera, polític valencià del BLOC.
Catarroja, Horta de València: Maria Jesús Yago Casas, poetessa valenciana.
 1967 - Xàtiva: María José Masip Sanchis, metgessa i política valenciana, ha estat diputada a les Corts Valencianes.

Resta del món
 1540 - Florència, Ducat de Florència: Maria de Cosme de Mèdici, princesa italiana membre de la dinastia Mèdici (m. 1557).
 1593 - Montgomery, Powys, Gal·les: George Herbert, prevere anglicà gal·lès, poeta en anglès. És venerat com a sant per l'anglicanisme i el luteranisme (m. 1633).
 1812 - Palerm: Lluïsa d'Orleans, reina dels belgues (m. 1850).
 1879 - Ferrara, Itàlia: Tina Poli Randaccio, soprano italiana (m. 1956).
 1881 - Pieve Tesino (I. austrohongarès) - Alcide De Gasperi, polític italià que fou President (1946) i primer ministre d'Itàlia (1945-1953) (m. 1954).
 1905 - Le Vieux-Marché: Anjela Duval, poeta bretona (m. 1981).
 1915 - Apeldoorn (Països Baixos) - Piet de Jong, primer ministre dels Països Baixos (1967-1971).
 1922 - Cincinnati (Ohio): Doris Day, actriu, cantant i activista dels drets dels animals estatunidenca.
 1924 - Omaha (Nebraska, EUA) - Marlon Brando, actor estatunidenc.
 1930 - Ludwigshafen (Alemanya) - Helmut Kohl, polític alemany canceller d'Alemanya (1982-1998) (m. 2017)
 1934 - Londres (Anglaterra): Jane Goodall, primatòloga, etnòloga i antropòloga anglesa.
 1946 - 
Pleszew, Polònia: Hanna Suchocka, política polonesa, ha estat Ministra de Justícia i Primera Ministra de Polònia.
Madrid: Marisa Paredes, actriu espanyola de teatre i televisió amb una extensa trajectòria a Espanya, Itàlia i França.
 1956 - Cartagena (Espanya) - Eduardo Zaplana, polític espanyol president de la Generalitat Valenciana (1995-2002) i ministre del govern espanyol (2002-2004).
 1958 - 
Amityville (Nova York, EUA) - Alec Baldwin, actor estatunidenc.
Denver, Colorado: Francesca Woodman, fotògrafa estatunidenca dins l'avantguarda feminista dels anys 70 (m. 1981).
 1961 - Brooklyn (Nova York, EUA) - Eddie Murphy, actor estatunidenc.
 1963 - Teheran: Nasrin Sotoudeh, advocada i activista política iraniana, defensora dels drets humans.
 1971 - Riga, Letònia (aleshores Unió Soviètica)ː Dace Melbārde, política letona, eurodiputada, fou ministra de Cultura.
 1985 - Londres (Anglaterra): Leona Lewis, cantant anglesa.

Necrològiques 
Països Catalans
 1891 - Barcelona: Dorotea de Chopitea, va ser una laica salesiana xilena i catalana, promotora d'obres socials (n. 1816).
 1919 - Barcelona: Modest Urgell i Inglada, també conegut pel pseudònim de Katúfol, fou un pintor i autor teatral català.
 1929 - Sabadell: Antoni Cusidó i Cañellas, industrial tèxtil i regidor municipal de Sabadell.
 1924 - València: Josep Martínez Aloy, historiador i polític valencià (n. 1855).
 1954 - Barcelona: Maria Morera i Franco, actriu catalana de dilatada carrera (n. 1872).
 1997 - Palma: Maria Dolors Cortey de Ribot, escriptora catalana.
 1942 - Buenos Aires, Argentina: Irene Polo, periodista, publicista i representant teatral catalana (32 anys).
 2020 - Barcelonaː Eulàlia Amorós Solà, pedagoga i poeta reusenca (n. 1925).

Resta del món
 33 - Jerusalem, Judea: Jesús de Natzaret, crucificat per la cohort de Ponç Pilat a instàncies del Sanedrí (data més probable).
 1868 - Estocolm, Suècia: Franz Berwald, compositior suec (m. 1868).
 1880 - Varsòvia, Polònia: Felicita von Vestvali, cantant i actriu dramàtica alemanya.
 1882 - Jesse James, guerriller i bandoler sudista, és assassinat al seu amagatall per Bob Ford d'un tret a l'esquena.
 1897 - Viena, Àustria: Johannes Brahms, compositor alemany (63 anys) (n. 1833).
 1930 - Londres, Anglaterra: Emma Albani, cantant quebequesa (n. 1847).
 1932 - Leipzig, Alemanya: Wilhelm Ostwald, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1909 (n. 1853).
 1941 - Budapest (Hongria): PálTéleki, Pál Janos Ede, comte Teleki de Szék (en hongarès: Teleki Pál), polític hongarès, dues vegades primer ministre. (n. 1879)
 1950 - Nova York, EUA: Kurt Weill, compositor alemany d'origen jueu, posteriorment nacionalitzat estatunidenc (n. 1900)(50 anys).
 1954 - Barcelona: Maria Morera i Franco, actriu catalana de dilatada carrera (n. 1872).
 1971 - Höllriegelskreuth, Alemanyaː Gertrud Kappel, cantant d'òpera alemanya, especialista en les òperes de Wagner (n. 1884).
 1975 - Londres: Mary Ure, actriu de teatre i de cinema escocesa (n. 1933).
 1990 - Los Angeles: Sarah Vaughan, cantant nord-americana, una de les veus femenines més importants i influents del jazz (n. 1924).  
 1991 - Vevey, cantó de Vaud, Suïssa: Henry Graham Greene, novel·lista anglès (n. 1904).
 1998 - Northamptonshire, Anglaterra: Mary Cartwright, matemàtica britànica, primera dona a presidir la London Mathematical Society (n. 1900).
 2007 - Birkenhead, Cheshire (Anglaterra): Marion Eames, novel·lista i productora de ràdio gal·lesa (n. 1921).
 2013 - Manhattanː Ruth Prawer Jhabvala, novel·lista i guionista britànica d'origen alemany, guanyadora del premi Bafta i Oscar (n. 1927).
 2020 - Istanbul, Turquia: Helin Bölek, cantant del Grup Yorum, després de 288 dies en vaga de fam.

Festes i commemoracions 
 Onomàstica: sants Nicetas de Bitínia, abat; Josep Himnògraf; Ricard de Chichester, bisbe; Fara de Faremoutiers, abadessa; beats Joan de Penna, franciscà, i Luigi Scrosoppi, fundador; beata Guiomar de Lorvão, germana llega cistercenca; Sixt I; venerable Dorotea de Chopitea, laica; servent de Dëu Josep Maria Vilaseca i Aguilera, prevere i fundador.

Referències 

03