1837



Esdeveniments 
Països Catalans
 31 de gener - Torreblanca (Plana Alta): els carlins van guanyar a la batalla de Torreblanca durant la Primera Guerra Carlina.
 17 de febrer - Bunyol (Foia de Bunyol): els carlins vencen a la batalla de Bunyol durant la primera guerra carlina.
 18 de febrer - La Panadella (Montmaneu, l'Anoia): els carlins del general Benet Tristany vencen a la batalla de la Panadella durant la Primera Guerra Carlina.
 29 de març - Bunyol (Horta Nord): els carlins comandats per Ramon Cabrera i Grinyó guanyen la batalla de Burjassot durant la Primera Guerra Carlina.
 1 de maig - Sant Mateu (Baix Maestrat): els carlins sota el comandament de Ramon Cabrera i Grinyó trenquen el Setge de Sant Mateu de 1837 i assalten la població en la Primera Guerra Carlina.
 3 de maig - Benicarló (Baix Maestrat): els carlins aixequen el setge de Benicarló de 1837 després que els liberals rebessin reforços durant la Primera Guerra Carlina.
 12 de juny - El Gra (Torrefeta i Florejacs, la Segarra): els liberals vencen a la batalla de Gra durant l'Expedició Reial de la Primera Guerra Carlina.
 8 de juliol - Castelló de la Plana (la Plana Alta): els carlins no poden ocupar la ciutat durant la batalla de Castelló i s'han de retirar a València durant l'Expedició Reial de la Primera Guerra Carlina.

Resta del món
 4 de març - Illinois (EUA): aquest estat atorga a Chicago la categoria de ciutat.
 24 d'abril - Cantavella (Maestrat Aragonès): els carlins recuperen la vil·la al final del setge de Cantavella durant la Primera Guerra Carlina.
 17 de maig - Irun (Baix Bidasoa, País Basc): els liberals ocupen la ciutat al final de la batalla d'Irun durant la primera guerra carlina.
 18 de juny - Madrid: Constitución de la Monarquía española, Reina de las Españas (Preàmbul), dominios de España. Primera constitució espanyola en què es pot trobar el mot Espanya en singular (Art.1)
 24 d'agost - Villar de los Navarros (Camp de Daroca, Aragó): els carlins van guanyar la batalla de Villar de los Navarros durant l'Expedició Reial de la Primera Guerra Carlina.
 16 de setembre - Portugal: Ferran de Saxònia-Coburg Gotha, rei consort pel seu casament amb la reina Maria II de Portugal, és proclamat Ferran II de Portugal gràcies al naixement del seu fill, el futur rei Pere V de Portugal.
 28 d'octubre - Japó: Tokugawa Yoshinobu, 45è i últim shogun.
 25 d'octubre - Buenos Aires (l'Argentina): hi executen públicament José Vicente Teinafé, exgovernador de Córdoba, son germà Guillermo i el capità Santos Pérez, en ser considerats culpables de l'assassinat del general Juan Facundo Quiroga, esdevingut el 16 de febrer de 1835.

Naixements 
Països Catalans
 30 de gener, Sabadell, Província de Barcelona: Agustí Rius i Borrell, mestre i pedagog català.
 15 de maig, Igualada: Benet Malvehí i Piqué, dibuixant i mestre veler (m. 1892).
 27 d'agost, Pollença: Alberta Giménez i Adrover, religiosa i professora mallorquina (m. 1922).

Resta del món
 6 de gener: Juan Lindolfo Cuestas, president de l'Uruguai (68 anys).
 12 de febrer: La Corunya, Emilia Calé Torres, escriptora espanyola (m. 1908).
 17 de febrer, Madrid: Joaquina García Balmaseda, actriu, periodista, poeta, comediògrafa i escriptora espanyola (m. 1911).
 22 de febrer: Pedro Varela Olivera, president de l'Uruguai (m. 1906).
 24 de febrer: Rosalía de Castro, poetessa i novel·lista en llengua gallega i castellana (48 anys).
 15 de març, París: Célestine Galli-Marié, mezzosoprano francesa (m. 1905).
 18 de març: Stephen Grover Cleveland, president dels Estats Units (72 anys).
 18 de març, Groningen: Cornelius Marius Kan, geògraf
 17 d'abril, Hartford, Connecticut (EUA): John Pierpont "J.P." Morgan, financer i banquer americà que va dominar les finances corporatives i la consolidació industrial de la seva època (m. 1913).
 21 d'abril: Fredrik Bajer, escriptor i pacifista danès, premi Nobel de la Pau en 1908 (m. 1922).
 7 de maig, Kernen im Remstal: Karl Mauch, geòleg i explorador alemany que va explorar el sud del continent africà (m. 1875).
 16 de juny, Brandenburg: Ernst Laas, filòsof 
 1 de juliol, Francisco Vidal Gormaz, militar i geògraf 
 5 d'agost - Sant Petersburg: Anna Filossófova, filantropa i feminista russa en els darrers anys de l'època zarista (m. 1912).
 11 d'agost: Llemotges (França): Marie François Sadi Carnot, enginyer, President de la República Francesa (1887 -94) (56 anys) 
 16 de setembre: Lisboa, Portugal: Pere V de Portugal o Pere II de Bragança, rei de Portugal (54 anys).
 3 d'octubre: Nicolás Avellaneda, president de l'Argentina (48 anys).
 7 de novembre - Papigo, regió de l'Epir: Michael Anagnos, pedagog i educador d'invidents grec
 9 de novembre, Dillingen, Baviera: Theodor Schmid, musicòleg alemany de la Companyia de Jesús
 23 de novembre: Johannes Diderik van der Waals, físic holandès, Premi Nobel de Física en 1910 (m. 1923).
 6 de desembre: Ingå, Finlàndia: Alexandra Frosterus-Såltin, pintora i il·lustradora sueca-finlandesa (m. 1916).
 24 de desembre: 
 Múnic: Elisabet de Baviera, coneguda com a Sissi, emperadriu austrohongaresa (m. 1898).
 Bellagio (Itàlia): Còsima Wagner, segona dona de Richard Wagner, mantenidora del Festival de Bayreuth (m. 1930).
 30 de desembreː Leipzigː Marie Lipsius, àlies La Mara, escriptora alemanya, historiadora de la música (m. 1927).
 Cöslin, Pomerània, Prússia: Carl Adolf Lorenz, compositor prussià (m. 1923).
 Sommersdorf: Heinrich Germer, pianista i professor
 Nàpols, Ferdinando Forino, violoncel·lista i compositor

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 20 de gener - Sir John Soane arquitecte anglès que despuntà en l'estil neoclàssic (n. 1753).
 10 de febrer - Sant Petersburg (Rússia): Aleksandr Puixkin, poeta i novel·lista rus de l'era del romanticisme (n. 1799).
 13 de febrer - Madrid: Mariano José de Larra, escriptor i periodista espanyol (n. 1809).
 6 d'abril - Lucca: Teresa Bandettini, escriptora.
 14 de juny - Nàpols: Giacomo Leopardi, escriptor i filòsof, el principal poeta del romanticisme italià (n. 1798).
 10 d'octubre - París: Charles Fourier, filòsof francès (n. 1772).

Referències