alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
1820



Esdeveniments 
 24 d'agost, Porto: Revolució lliberal de Porto
 Descoberta la relació entre electricitat i magnetisme, es funda l'estudi de l'electromagnetisme
 Trobada l'estàtua de Venus de Milo.
 Insurrecció de Rafael del Riego, Ferran VII jura la Constitució de 1812.

Naixements 
 Països Catalans
 Resta del món
 17 de gener, Thornton (Yorkshire, Anglaterra): Anne Brontë, novel·lista i poetessa britànica, la més jove de la família literària Brontë (m. 1849).
 31 de gener, Ferrol, Galícia: Concepción Arenal, escriptora gallega (m. 1893).
 8 de febrer, Lancaster, EUA: William T. Sherman, militar estatunidenc (m. 1891).
 15 de febrerː Adams, EUA: Susan Brownell Anthony, líder del moviment estatunidenc dels drets civils (m. 1906).
 17 de febrer, Verviers, Bèlgica: Henri Vieuxtemps, compositor belga (m. 1881).

 18 de febrer, Estocolm, Suècia: Lea Ahlborn, gravadora de medalles sueca.
 27 d'abril; Derby, Anglaterra: Herbert Spencer, fiòsof i psicòleg anglès (m. 1903).
 12 de maig, Florència (Gran Ducat de Toscana): Florence Nightingale, infermera i reformadora social (m. 1910).
 24 de juny: Joaquim Manuel de Macedo, escriptor brasiler (m. 1882).
 28 de novembre, Wuppertal, Confederació d'Alemanya del Nord: Friedrich Engels, filòsof socialista alemany (m. 1895).
 18 de desembre, Boston, Estats Units: Mary Livermore, infermera, periodista, sufragista i reformista estatunidenca (m. 1905).

Necrològiques 
Països Catalans
 1 de març - Cremona, Llombardia: Antoni Ludenya, jesuïta i matemàtic valencià.
 10 de març - Barcelona: Joan Antoni Desvalls, hisendat i científic català.

Resta del món
 29 de gener, Castell de Windsor: Jordi III del Regne Unit, rei del Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda i del Regne de Hannover.
 4 de febrer, Praga: Gottfried Johann Dlabacz, músic i religiós premonstratenc.
 20 de març, Heildelberg (Alemanya): Alexandru Ioan Cuza, fundador de la Romania moderna (n. 1820)
 6 d'abril, París, França: Gaspard-Félix Tournachon, fotògraf periodista, il·lustrador i caricaturista francés 
 1 de maig, Londres: Arthur Thistlewood, revolucionari anglès (n. 1774).
 20 de juny, Buenos Aires: Manuel Belgrano, economista, jurista, polític i líder militar argentí.
 5 de juliol, Edimburg, Escòcia: William John Macquorn Rankine, enginyer i físic britànic (m. 1872).
 6 de juliol, Natchez, Mississipiː Judith Sargent Murray, escriptora estatunidenca que escrigué sobre els drets de les dones (n. 1751).
 25 de desembre, Trieste: Joseph Fouché, polític francès, ministre de Napoleó Bonaparte i Lluís XVIII de França.
 Mannheim: František Jan Štiasný, violoncel·lista i compositor del Classicisme.
 Grècia: Athanasios Diakos, militar

Referències
1817



Esdeveniments 
 4 de gener, Arroyo Catalán, Uruguai: l'exèrcit portuguès guanya la batalla del Catalán durant la invasió Portuguesa d'Uruguai.
 27 de maig: L'inventor alemany Karl Drais condueix per primera vegada la seva draisina, la forma de bicicleta més antiga a Mannheim.
 9 de juny, Santiago de Xile: s'hi encunya de la primera moneda xilena.
 22 de juny, Cuba: S'origina la seva indústria de tabac quan Ferran VII d'Espanya signa un decret que en legalitza la seva producció i comercialització.
 11 de setembre, Sri Lanka: S'hi inicia la Rebel·lió de Uva.
 Primera escola per a nens sords als Estats Units. 
 16 d'octubre - Es descobreix la tomba de Seti I a la Vall dels Reis a Egipte.
 30 d'octubre, Veneçuela: Simón Bolívar estableix el govern independent del país.
 5 de novembre, Imperi Maratha (actual Maharashtra, Índia): s'inicia la Tercera Guerra Anglo-Maratha que significarà el final d'aquest imperi i la seva colonització pel Regne Unit.
 22 de novembre: Comença la Primera Guerra Seminola.
 Publicació dels poemes de John Keats.
 Creació de la Borsa de Nova York.
 Data desconeguda
 Bengala (Índia): s'origina la primera pandèmia de còlera. 
 Edimburg i Glasgow (Escòcia): hi ha una epidèmia de tifus a les ciutats escoceses.

Naixements 
Països catalans
 2 de febrer, Alcalá la Real: Josep Maria Ventura i Casas, Pep Ventura, compositor de sardanes.
 31 de juliol, Vilanova i la Geltrú: Josep Ferrer i Vidal, empresari, economista i polític català 
 18 d'octubre, Calella: Tomàs Sivilla i Gener, bisbe i jurista català.

Resta del món
 21 de febrer, Valladolid, Castella: José Zorrilla, escriptor castellà 
 11 de maig, Nàpolsː Fanny Cerrito, ballarina i coreògrafa italiana (m. 1909).
 6 de juliol, Zúric, Suïssa: Albert von Kölliker, anatomista, embriòleg, fisiòleg, zoòleg i botànic suís.
 24 de setembre, Navia, Astúries: Ramón de Campoamor, poeta romàntic asturià.
 12 de novembre, Teheran, Pèrsia: Bahà'u'llàh, religiós iranià fundador de la fe bahà'í.
 30 de novembre, Garding, Dinamarca: Theodor Mommsen, escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura
 E. F. Engelbrecht, organista i compositor alemany

Necrològiques 
Països Catalans
 12 de gener - Roma: Joan Andrés i Morell, jesuïta, humanista, historiador i crític literari valencià de la Il·lustració (n. 1740).
 Maó: Pasqual Calbó i Caldés, pintor menorquí.
Resta del món

 20 d'abril -Sokoto (Nigèria): Shehu Osman Dan Fodia o Shaihu Usman dan Fodio,fundador del Sultanat de Sokoto el 1809, professor religiós, escriptor i promotor Islàmic (n. 1754)
 24 de maig - Montpeller (França): Juan Meléndez Valdés, poeta, jurista i polític espanyol (n. 1754).

 9 de juny - Parísː Anne-Josèphe Théroigne de Méricourt, política i feminista durant la Revolució francesa (n. 1762).
 14 de juliol - París, França: Madame de Staël, novel·lista i assagista suïssa (n. 1766).
 18 de juliol - Jane Austen, novel·lista anglesa (n. 1775).

Referències
1807



Esdeveniments 
Països Catalans
Resta del món
 Castell de Fontainebleau (França): se signa el Tractat de Fontainebleau de 1807 entre Carles IV d'Espanya i Napoleó Bonaparte pel qual es reparteixen el Regne de Portugal.
 25 de març: El Parlament del Regne Unit prohibeix el comerç d'esclaus a l'Imperi Britànic a través de l'Acta del Comerç d'Esclaus de 1807, amb l'aprovació de lSlave Trade Act promoguda pel diputat William Wilberforce. No abolia, però, l'esclavitud en si mateixa que duraria fins al 1833.
 14 de juny - Friendland (Prússia, actualment a la Província de Kaliningrad, Rússia): l'exèrcit de la Primera República Francesa obté una victòria decisiva contra l'exèrcit rus a la batalla de Friedland en la que aquest últim té entre 30.000 i 40.000 pèrdues. Això significarà la retirada de Rússia de la guerra de la Quarta Coalició.
 7 de juliol - Tilsit (Prússia Oriental, en l'actualitat a la Província de Kaliningrad, Rússia): Napoleó Bonaparte i el txar Alexandre I de Rússia signen el Tractat de Tilsit en el que Rússia abandona la Quarta Coalició i s'alia amb França amb la promesa secreta d'ajuda mútua en els conflictes. Per aquest tractat també es crea el Gran Ducat de Varsòvia.
 9 de juliol - Tilsit: Napoleó signa el segon tractat de Tilsit amb Prússia i aquesta perd gairebé la meitat del seu territori nacional.
 27 d'octubre - Castell de Fontainebleau (Sena i Marne, França): el Regne d'Espanya i el Primer Imperi Francès signen el Tractat de Fontainebleau de 1807 s'acorda el partiment de Portugal en tres regnes i es deixa passar l'exèrcit francès per territori espanyol per a obligar que Portugal participi en el Bloqueig Continental contra el Regne Unit. Provocarà la Guerra del Francès.

Naixements 
Països Catalans
 14 de maig - Vilafranca (Alt Maestrat, País Valencià): Marcelino Andrés y Andrés, metge i botànic (m. 1852).
 23 de desembre - Sallent: Sant Antoni Maria Claret missioner fundador dels claretians.
 Victorià Sugranyes Fernández (Reus, 1807 - Tetuan, 1860), militar reusenc.
Resta del món
 6 d'abril - Varsòviaː Ludwika Chopin, música i escriptora polonesa, germana de Frédéric Chopin i curadora de la seva obra.
 28 de maig - Môtier (Suïssa): Jean Louis Agassiz, geòleg americà d'origen suís.
 4 de juliol - Niça (França): Giuseppe Garibaldi, polític i militar italià (m. 1882).
 15 d'agost - Mont-sous-Vaudrey (França): Jules Grévy, advocat, President de la República Francesa de 1879 a 1887 (m. 1891).
 22 d'agost - Copenhaguenː Emma Hartmann, compositora danesa que va fer servir el pseudònim Frederick H. Palmer (m. 1851).

Necrològiques 
Països Catalans
Resta del món
 5 de febrer, Morosaglia, Còrsega: Pasquale Paoli, dirigent polític, considerat el pare del nacionalisme cors
 18 de febrer, Offenbach, Hessen: Sophie von La Roche, escriptora alemanya
 3 de novembre, Brest Litovsk, Imperi Rus: Aaron ben Meir de Brest, rabí bielorús 
 5 de novembre, Roma, Estats Pontificis: Angelika Kauffmann, pintora austro-suïssa, especialitzada en la tècnica del retrat.

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Referències 

Un any abans / Un any després
1801



Esdeveniments 
Països Catalans

 21 de març - Aranjuez (Comunitat de Madrid): Espanya signa amb França el Tractat d'Aranjuez de 1801 en el qual el primer retorna la Louisiana al segon i es fan canvis de possessió de la Península Itàlica.
 13 d'agost - València: s'hi esdevé l'Avalot de Quintes.
 17 de setembre - Alberic (la Ribera Alta): s'hi esdevé una revolta antisenyorial.
 Valls (Alt Camp) - Primeres referències a la Colla dels Menestrals, antecessora de la Colla Joves Xiquets de Valls.

Resta del món
 1 de gener - Es produeix la unió entre el Regne de la Gran Bretanya i el Regne d'Irlanda, donant pas al Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda en l'Acta d'Unió (1800).
 28 de març - Florència (Toscana, Itàlia): la Primera República Francesa i el Regne de Nàpols signen el Tractat de Florència de 1801 després de la victòria del primer en la guerra de la Segona Coalició.
 6 de juny - Badajoz (Extremadura): Espanya signa amb Portugal el Tractat de Badajoz de 1801 que posa fi a la Guerra de les Taronges que havia guanyat l'aliança franco-espanyola i que està relacionada amb la Segona Coalició.
 17 de juliol: el químic alemany Valentin Rose (1762-1807) obté per primer cop l'hidrogencarbonat de sodi.
 29 de setembre - Madrid (Espanya): signatura del Tractat de Madrid.
 Descobert Ceres (planeta nan).
 Descobriment de l'ultraviolat.
 Guerra de les Taronges.
 Clar de lluna de Ludwig van Beethoven.

Naixements 
 1 de gener, Erfurt: Heinrich Wilhelm Stolze, organista i compositor alemany del Romanticisme.
 11 de maig, Světlá: Alois Jelen, compositor, arxivista i patriota txec.
 15 de maig, Brody, Galítsia: Joseph Ludwig Raabe, matemàtic suís (m. 1859).
 16 de maig, Florida, Nova York (EUA): William Seward,, polític i advocat nord-americà que va ser Governador de Nova York, Secretari d'Estat i precandidat presidencial del Partit Republicà (m. 1872).
 5 de juliol, Knoxville, Tennessee: David Farragut, militar nord-americà (m. 1870).
 26 de juliol, Estocolm, Suècia: Maria Röhl, pintora retratista sueca (m. 1875).
 17 d'agost, Turku, Finlàndiaː Fredrika Bremer, escriptora i activista sueca (m. 1865).
 3 de novembre, Catània, Sicília, Itàlia: Vincenzo Bellini, compositor d'òpera italià (m. 1835).
 Varsòvia: Stanisław Maciejowski, violinista i compositor polonès.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 21 de març - Bonn (Alemanya): Andrea Luchesi, compositor italià.
 Pau I de Rússia
 Novalis

Referències
201



Esdeveniments 
 Inundació a Edessa

Referències 

Segle III
202

El 202 és un any comú començat en divendres segons el calendari gregorià, malgrat que en l'època encara no estava implantat sinó que s'usava el calendari julià

Esdeveniments 
 Es prohibeix el combat de gladiadors amb dones
 Prohibida la propaganda cristiana a l'Imperi Romà
 Septimi Sever amplia els territoris romans a l'Àfrica després d'una reeixida campanya militar
 Fi del govern de Viri Llop sobre terres britàniques
 Batalla de Bowang a la Xina, amb victòria de Lui Bei

Naixements 
 Jiang Wei, militar xinès
 Yuan Shao, militar i polític xinès

Necrològiques 
 Ireneu de Lió, sant cristià
 Charalampus bisbe grec

Referències 

Segle III
203

El 203 (CCIII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Septimi Sever reconstrueix Bizanci.
 Orígenes dirigeix l'escola de l'església alexandrina.

Segle III
204

El 204 fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Ciló i Flavi (o, més rarament, any 957 ab urbe condita). L'ús del nom «204» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Naixements 
 Felip l'Àrab, emperador romà (data aproximada; r. 244-249)

Segle III
205

El 205 (CCV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Reconstrucció del Mur d'Adrià en resposta a la devastació del nord de Britània per les incursions dels caledons.

Naixements 
 Plotí (segons el seu deixeble Porfiri)
 Erupció del Vesuvi

Segle III
206

El 206 (CCVI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Defuncions 
 Taishi Ci, general xinès de la dinastia Han Oriental (nascut el 166).

Segle III
209

El 209 (CCIX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Publi Septimi Geta rep el títol d'august.
 Ampliació del Mur d'Adrià a la frontera septentrional de Britània.

Segle III
212

El 212 (CCXII) fou un any de traspàs començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Caracal·la decreta la Constitutio Antoniana, amb la que tots els homes lliures de l'Imperi Romà esdevenen ciutadans.

Segle III
213

El 213 (CCXIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Caracal·la surt de Roma i expulsa saltamarges germànics de la Gàl·lia mentre la seva mare, Júlia Domna, resta a Roma per governar l'Imperi Romà en nom seu.

Segle III
214

El 214 (CCXIV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Caracal·la derrota els alamans prop del Main.
 Osroene esdevé una província romana.
 El regne de Paekche ataca els mohe.

Segle III
216

El 216 (CCXVI) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es completa la basílica de Leptis Magna.
 Auge del culte a Mitra entre els soldats romans.

Segle III
222

El 222 (CCXXII) fou un any comú començat en dimarts de l'edat antiga.

Esdeveniments 
 Urbà I és escollit papa
 Sever Alexandre succeeix a Elagàbal com a emperador de Roma quan aquest és assassinat
 Creació del regne de Wu Oriental
 Batalla de Xiaoting

Naixements

Necrològiques 
 11 de març: Elagàbal és assassinat.
 Ma Chao, militar xinès
 Bardesanes, escriptor (data probable)
 Papak II, rei persa

Referències 

Segle III
223

El 223 (CCXXIII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Període dels «tres regnes» a la Xina

Defuncions 
 Liu Bei, senyor de la guerra i emperador de la Xina

Segle III
224

El 224 (CCXXIV) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 28 d'abril: Ardaixir I venç Artaban V a la batalla d'Hormizdegan.

Referències 

Segle III
225



Esdeveniments 
 Hua To realitza la primera operació quirúrgica coneguda amb anestèsia.

Naixements 
 20 de gener: Gordià III, emperador romà (m. 244).

Necrològiques 
 Xiahou Shang, general xinès de Cao Wei

Referències 

Segle III
226

El 226 (CCXXVI) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Comença la dinastia sassànida a Pèrsia.

Referències

Bibliografia 

 

Segle III
227

El 227 (CCXXVII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inici del regnat llegendari de Cormac mac Airt a Irlanda
 Pèrsia domina tots els territoris parts

Segle III
228

El 228 (CCXXVIII) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 La guàrdia pretoriana de Roma assassina el seu prefecte per voler reduir-los els privilegis.

Necrològiques 
 Ulpià

Segle III
230

El 230 (CCXXX) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Poncià I és escollit Papa
 Separació de la província romana de Tessàlia de Macedònia.

Segle III
231

El 231 (CCXXXI) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Claudi i Sal·lusti (o, més rarament, any 984 ab urbe condita). L'ús del nom «231» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Exili d'Orígenes

Segle III
232

El 232 fou un any de traspàs començat en diumenge segons el calendari modern, tot i que era conegut com a 985 Ab urbe condita a la seva època.

Esdeveniments 
 Orígenes funda una escola a Palestina
 Alexandre Sever inicia una campanya contra els perses

Naixements 
 Marc Aureli Probe

Necrològiques 
 Cao Hong, militar xinès
 Cao Zhi, poeta

Segle III
233

El 233 (CCXXXIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Alexandre Sever celebra un triomf a Roma per commemorar la seva «victòria» sobre els perses.

Naixements 
 Chen Shou, historiador xinès, autor dels Registres dels Tres Regnes (m. el 297).

Referències 

Segle III
235



Esdeveniments 
 A l'Imperi Romà, inici de la crisi del segle III. L'emperador Alexandre Sever és substituït per Maximí el Traci.
 21 de novembre - Comença el Pontificat d'Anter I (235-236).
 Cao Fang (231-274), futur emperador de Cao Wei (Regne de Wei) durant el període dels Tres Regnes de la Xina, esdevé príncep de Qi
 Orígenes escriu Εἰς μαρτύριον προτρεπτικὸς λόγος, Exhortatio ad Martyrium
 Argentoratum, ciutat romana origen de l'actual Estrasburg, pateix un gran incendi

Naixements 
 Hostilià (235 ?-251), breu emperador romà
 Sun Xiu (235-264), tercer emperador del Wu Oriental durant el període dels Tres Regnes de l'antiga Xina

Necrològiques 

 Chen Zhen (Dinastia Han), ministre de Shu Han, un dels Tres Regnes de la Xina
 Claudi Elià, escriptor i compilador romà
 Sant Hipòlit, escriptor cristià, antipapa i Pare de l'Església
 Kebineng, líder territorial de la tribu Xianbei durant els períodes de la tardana Dinastia Han Oriental i els Tres Regnes de la història xinesa
 Guo Nüwang, va ser una emperadriu de Cao Wei durant el període dels Tres Regnes de la història xinesa. Va estar casada amb Cao Pi (l'Emperador Wen), el primer emperador de Cao Wei.
 Yang Yi, ministre de Shu Han, un dels Tres Regnes de la Xina
 18 de març, Alexandre Sever, emperador romà, darrer membre de la dinastia Severa
 Júlia Mamea, mare de l'anterior i morta conjuntament amb ell
 28 de setembre, Poncià I, primer Papa que abdicà

Referències 

Segle III
236

El 236 (CCXXXVI) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador romà, Maximí el Traci, i Marc Pupiè Africà Màxim esdevenen cònsols.

Segle III
239

El 239 (CCXXXIX) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Orígenes tradueix l'Antic Testament a cinc llengües.

Necrològiques 
 22 de gener: Cao Rui, emperador de Cao Wei (n. el 204 o 206)

Segle III
240

El 240 (CCXL) fou un any de traspàs començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Mani comença a predicar el maniqueisme a l'Imperi Sassànida.

Necrològiques 
 Tertulià, escriptor

Referències 

Segle III
241

El 241 (CCXLI) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador romà Gordià III arriba a Antioquia amb el seu exèrcit i enceta els preparatius per a una ofensiva contra l'Imperi Sassànida.

Segle III
243



Esdeveniments 
 L'emperador Gordià III recupera les ciutats de Hatra, Nisibis i Carrhae de mans dels sassànides després de vèncer en la Batalla de Resaena

Naixements 
 Sun Liang, emperador chinès del Regne de Wu (d. 260).

Necrològiques 
 Gu Yong, ministre del Regne de Wu (n. 168)
 Kan Ze, assessor del Regne de Wu.
 Timesiteu, conseller i Prefecte del Pretori (n. 190).

Segle III
244

El 244 (CCXLIV) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els sassànides conquereixen la Mesopotàmia i Armènia
 Plotí funda la seva escola

Segle III
250

El 250 (CCL) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els gots arrasen Òlbia.
 Inici de la persecució deciana dels cristians.
 Cebrià abandona Cartago davant les exigències de les autoritats romanes de la ciutat de dedicar sacrificis a l'emperador.

Necrològiques 
 Bàbiles, patriarca d'Antioquia (data aproximada).

Referències

Bibliografia 

 

Segle III
252

El 252 foun un any de traspàs iniciat en dijous de l'edat antiga.

Esdeveniments 
 Sapor I venç als romans en la batalla de Batalla de Barbalissos i saqueja i conquereix Antioquia
 Sun Liang puja al tron

Necrològiques 
 Tian Yu, militar

Segle III
253

El 253 (CCLIII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Comença a Roma el període anomenat dels Trenta Tirans
 Els romans recuperen Antioquia.

Segle III
254

El 254 (CCLIV) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Comença el pontificat del Papa Esteve I
 Període àlgid de la Crisi del segle III
 Inici del regnat de Cao Mao

Referències 

Segle III
255

El 255 (CCLV) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inventada a la Xina una espècie de brúixola, el carro apuntant al sud, que funciona sense magnetisme.
 Mani torna a Pèrsia i, en un primer moment, rep permís del rei de reis Sapor I per predicar-hi el maniqueisme; pressionat pels sacerdots zoroastristes, Sapor li revoca la vènia i Mani es veu obligat a exiliar-se una altra vegada.

Referències

Bibliografia 

 

Segle III
258

El 258 (CCLVIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 10 d'agost (Roma): martiri de Sant Llorenç.

Referències

Bibliografia 

 

Segle III
259

El 259 (CCLIX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Necrològiques 
 21 de gener: Fructuós, Auguri i Eulogi de Tarragona, respectivament bisbe i diaques de Tarragona, són martiritzats a l'amfiteatre de Tàrraco.

Segle III
260



Esdeveniments 
 Síria, Egipte i Palestina formen l'Imperi de Palmira per oposar-se a l'Imperi Romà.
 Primers documents que parlen del formatge.
 Plotí obre escola a Roma.
 Batalla d'Edessa on els sassànides derroten l'exèrcit roma i capturen a l'emperador Valerià I.

Segle III
261

El 261 (CCLXI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Gal·liè venç els alamans a Mediolànum (data aproximada).

Segle III
262

El 262 fou un any comú iniciat en dimecres pertanyent a l'edat antiga.

Esdeveniments 
 Gal·liè reforma l'exèrcit romà
 Pesta a Grècia
 Atac dels gots, que danyen el Temple d'Àrtemis

Necrològiques 
 Xi Kang

Segle III
263

El 263 (CCLXIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 El matemàtic xinès Liu Hui escriu un important tractat sobre Els nou capítols de les arts matemàtiques.

Segle III
265

El 265 (CCLXV) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador romà Gal·liè mana fortificar les ciutats de Mediolànum i Verona.

Necrològiques 
 6 de setembre: Sima Zhao, general i polític xinès (n. el 211).

Segle III
266

El 266 (CCLXVI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 El rei Odenat de Palmira envaeix l'Imperi Sassànida amb la intenció de conquerir-ne la capital, Ctesifont. Malgrat que arriba a plantar-se davant de les muralles de la ciutat dues vegades, no aconsegueix capturar-la. Tanmateix, es proclama a si mateix «rei de reis».

Segle III
267

El 267 (CCLXVII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els gots comencen a atacar l'Imperi Romà juntament amb els sàrmates.
 Quedosbi (Chedosbius) esdevé rei del Bòsfor.

Segle III
268

El 268 (CCLXVIII) fou un any de traspàs començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els visigots apareixen com un poble amb entitat pròpia
 Els alamans envaeixen Itàlia
 Batalla de Naissus

Segle III
269

El 269 (CCLXIX) fou un any comú començat en divendres del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Claudi i Patern (o, més rarament, any 1022 ab urbe condita). L'ús del nom «269» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Egipte: incendi parcial de la biblioteca d'Alexandria durant una incursió de Zabdes, general sirià de Zenòbia.
 Primera Bagauda

Segle III
270

El 270 (CCLXX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Barcino i Gerunda reedifiquen les seves muralles.

Naixements 
 Sant Jordi-270
 Nicolau de Mira-270

Necrològiques 
 Plotí
 Gener — Claudi II el Gòtic, emperador romà

Segle III
273

L'any 273 (CCLXXIII en nombres romans) va ser un any comú que va començar un Dimecres del calendari julià, en vigor a aquella data.
En l'imperi romà l'any va ser nomenat com el consolat de Tàcit i Placidià, o menys comú, com el 1026 Ab urbe condita, sent la seva denominació com 273 posterior, de l'edat mitjana en establir-se com el Anno Domini.

Esdeveniments 
 Reorganització administrativa d'Itàlia seguint les idees de Caracal·la.
 L'emperador romà Aurelià va destruir Palmira i va recuperar així la part oriental de l'Imperi Romà.

Naixements

Necrològiques 
 Ormazd I, rei de l'Imperi Sassànida.

Referències 

Segle III
275

El 275 (CCLXXV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 25 de setembre: el Senat Romà proclama Marc Claudi Tàcit emperador.

Necrològiques 
 Aurelià, emperador romà (nascut cap al 214).

Referències 

Segle III
276



Esdeveniments 
 El xa Bharam II succeeix Bharam I.
 Marc Aureli Probe és proclamat emperador de Roma.

Necrològiques 
 Marc Claudi Tàcit, emperador romà.
 Florià, emperador romà.
 Mani, savi i religios persa, fundador del maniqueisme.

Segle III
279

El 279 (CCLXXIX) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador romà, Probe, venç els burgundis i els vàndals a Rètia i Pannònia.
 Xina: conquesta de Wu per la dinastia Jin.

Necrològiques 
 Rabí Yochanan

Referències 

Segle III
280



Esdeveniments 
 Pròcul, usurpador romà, es posa al capdavant dels descontents de Lió, i es proclama a ell mateix emperador en aquesta ciutat.
 Apareixen els turingis, una tribu germànica.
 L'emperador Sima Yan ocupa la major part del sud del regne de Wu i uneix l'Imperi xinès, funda la dinastia Jin Occidental. Posa fi al Període dels Tres Regnes, la capital es converteix en l'antiga i pròspera ciutat de Luoyang.
 El matemàtic grec, Pappos d'Alexandria, demostra geomètricament la propietat del centre de gravetat.

Necrològiques 
 Maharaja Sri-Gupta de la Dinastia Gupta

Segle III
284



Esdeveniments 
 20 de novembre: Dioclecià esdevé emperador romà a la mort de Numerià
 Comença el calendari copte

Necrològiques 
 Numerià, emperador romà
 Sun Hao, quart i últim emperador de Wu Oriental durant el període dels Tres Regnes.

Segle III
285

El 285 (CCLXXXV) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 21 o 25 de juliol: Dioclecià nomena Maximià cèsar (emperador de rang inferior).

Segle III
286

El 286 (CCLXXXVI) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 A Tarraco, a causa de la iniciativa dels governadors Juli Valent i Marc Aureli, s'inicien les feines de reconstrucció de les termes i de part del fòrum.

Segle III
293

El 293 (CCXCIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Dioclecià divideix l'Imperi Romà en quatre (tetrarquia).
 Constanci I Clor pacifica la Bretanya.

Segle III
294

El 294 (CCXCIV) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es creu que aquest any es va publicar el Codex Gregorianus.

Necrològiques 
 Tuoba Fu, cap de la tribu Tuoba.

Segle III
299

El 299 (CCXCIX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador romà, Galeri, i el xahanxà sassànida, Narsès, signen el tractat de Nisibis.

Segle III
301

El 301 (CCCI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Fundació de San Marino segons la tradició.
 Armènia esdevé el primer país a adoptar el cristianisme com a religió d'estat.

Segle IV
303



Esdeveniments

Països Catalans 
 Comencen persecucions dels cristians a tot Catalunya i el País Valencià que duraran dos anys.

Món 
 El tribú Jordi es nega a perseguir cristians. Interrogat, els comunica que és cristià, el tribú Jordi, després considerat Sant Jordi, mor aquest mateix any, el 23 d'abril.

Naixements

Necrològiques 
 4 de març - Nicomèdia (Capadòcia, actual Kocaeli, Turquia): Adrià de Nicomèdia, màrtir cristià (o potser l'any següent, n. ?).
 23 d'abril - Nicomèdia (Capadòcia, actual Kocaeli, Turquia): sant Jordi, màrtir cristià (dada tradicional, (n. ?).
 7 d'octubre - Resafa (Síria): Sant Sergi, militar romà i màrtir cristià

Segle IV
304



Esdeveniments

Naixements

Necrològiques 
 24 de febrer - Cesarea de Capadòcia: Sant Sergi de Capadòcia, màrtir cristià
 4 de març - Nicomèdia (Capadòcia, actual Kocaeli, Turquia): Adrià de Nicomèdia, màrtir cristià (o potser l'any anterior, n. ?).

Segle IV
305

El 305 (CCCV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Trasllat de la cort imperial de Roma a Milà
 Es prohibeix als cristians casar-se amb jueus i s'ordena el celibat dels sacerdots

Necrològiques 
 Sant Anastasi de Lleida

Segle IV
306

El 306 (CCCVI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inici del regnat de Constantí I el Gran
 Es proclama el celibat obligatori entre la jerarquia de l'església
 Construcció de l'església de Santa Maria de Lisboa

Segle IV
307

El 307 (CCCVII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Pàmfil de Beritos escriu l'Apologia d'Orígenes.
 Galeri és derrotat a Itàlia.

Segle IV
308

El 308 (CCCVIII) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Un exèrcit romà comandat per Constantí I venç els germànics al riu Rin
 Marcel I és escollit Papa

Segle IV
309

El 309 (CCCIX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 18 d'abril: comença el pontificat del papa Eusebi, que el 17 d'agost és desterrat a Sicília (fets esdevinguts possiblement el 310).

Segle IV
310

El 310 (CCCX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Necrològiques 
 Maximià, ex-emperador romà i pare de l'emperador Maxenci, és executat.
 El Papa Eusebi mor a l'exili.

Segle IV
311

El 311 (CCCXI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Cisma pel donatisme a l'església africana.
 Comença el període dels setze regnes a la Xina.

Segle IV
313



Esdeveniments 
 30 d'abrilː Heraclea Síntica, Tràciaː Batalla de Tzirallum entre les tropes dels emperadors August Licini i Maximí II Daia.
 L'emperador Constantí va promulgar l'edicte de Milà, que establia la llibertat religiosa i autoritzava el culte cristià.

Però no va ser fins a l'any 380 que es va declarar el cristianisme religió oficial de l'imperi.

Naixements

Necrològiques

Referències 

 

Segle IV
317



Esdeveniments 
 1 de març: Flavi Juli Crisp i Flavi Claudi Constantí, fills de l'emperador romà Constantí I el Gran i Licini Júnior, fill de Licini I, són nomenats Cèsars.

Segle IV
318

318 (CCCXVIII) va ser un any comú començat en dimecres del calendari julià, vigent en aquell moment.

En l'Imperi romà, l'any fou nomenat com "el del consulat de Licini i Crisp" o, menys comunament, com el 1071 Ab urbe condita, sent la seva denominació com 318 posterior, de l'edat mitjana, en establir-se l'Anno Domini.

Esdeveniments

Àsia 
 La Xina perd els territoris al nord del Iang-Tsé: Xiongnu i Sienpei.

 Nanjing, nova capital de la Xina.
 Arri comença la seva predicació.

Imperi Romà 
 Gregori l'Il·luminador al seu fill Aristax com a successor del Patriarcat d'Armènia.

Neixaments 
Isidor d'Alexandria, sant egipci.

Necrològiques 

Jin Mindi, ex-emperador xinès de la dinastia Jin, assassinat.

Segle IV
321



Esdeveniments 
 7 de març: l'emperador romà Constantí declara el diumenge («venerable dia del Sol») com a setè dia de la setmana, en lloc del dissabte.
 Calcidi tradueix la primera part del Timeu de Plató al llatí
 A Antioquia (Turquia), un sínode de bisbes condemna l'arrianisme.

Naixements 
 Valentinià I, emperador romà.
 Wáng Xīzhī (王羲之), cal·lígraf xinès.

Necrològiques

Referències 

Segle IV
324



Esdeveniments 
 Constantinoble (actual Istanbul, Turquia): per ordre de l'emperador romà Constantí I el Gran, comença la construcció de la ciutat sobre les runes de l'antiga Bizanci.
 Execució de Licini I ordenada per Constantí I el Gran el seu successor.

Naixements

Necrològiques 
 

Segle IV
325

El 325 (CCCXXV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Concili de Nicea I, el primer concili ecumènic.
 Prohibició de les lluites de gladiadors.

Necrològiques 
 Mor el primer patriarca de Constantinoble

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV
326



Esdeveniments 
 Lleis romanes per regular la prostitució, el concubinat i la vida a la presó.
 Primera església construïda al Vaticà.
 El retòric romà Nazari llegeix públicament a Roma el Nazarii Panegyricus Constantino Augusto, un panegíric dedicat a l'emperador Constantí I el Gran; el poeta Publili Optatià Porfiri en llegeix un altre.
 A Jerusalem es comença a construir la Basílica del Sant Sepulcre de Crist, al Gòlgota, que s'acabarà al 336.
 Ibèria (Geòrgia): per l'influx de santa Nina, el rei Mirian III d'Ibèria proclama el cristianisme religió oficial del regne. Després d'Armènia, Geòrgia fou el segon estat al món a adoptar la religió cristiana.

Naixements 
 Constanci Gal, futur cèsar i germà de Julià l'Apòstata
 Murong Chui, general sienpei de l'efímera dinastia dels Yen anteriors i primer rei dels Yan posteriors
 Procopi, emperador romà

Necrològiques 

 Fausta, emperadriu romana feta matar pel seu espòs, Constantí I el Gran, acusada d'adulteri amb el seu fillastre
 Flavi Juli Crisp, príncep romà, fet matar a Ístria pel seu pare, l'emperador Constantí I el Gran, acusat d'adulteri amb la seva madrastra
 Licini II, cèsar romà i cosí de l'anterior
 Liu, emperadriu de Zhao anteriors i esposa de Liu Xi
 Metròfanes de Bizanci, bisbe i tingut per sant per diverses confessions cristianes
 17 d'abril, sant Alexandre a Alexandria (Egipte)

Segle IV
327



Esdeveniments 
 L'emperador Constantí el Gran decreta que els esclaus rurals només poden ser venuts a la província on resideixen, a fi de resoldre la manca de mà d'obra a l'Imperi Romà
 S'acaba la basílica de Constantí, predecessora de l'actual basílica de Sant Pere del Vaticà, a Roma
 Geòrgia adopta el cristianisme com a religió oficial
 Es comença a construir la catedral d'Antioquia, a Síria (actualment, en territori turc)

Naixements 
 Gaudenci de Novara, sant, bisbe de Novara
 Urbà de Langres, bisbe i sant francès
 Zhang Chonghua, duc de Xiping i príncep regent de Liang

Necrològiques 
 Betausi, bisbe de Reims
 Autel, Awtel o Mar Awtel, monjo i sant de Lícia, a la costa sud-oest de l'Àsia Menor

Segle IV
328



Esdeveniments 
 Inici de l'imperi maia
 La capital de l'Imperi Romà es trasllada a Constantinoble.

Necrològiques 
 Mor Santa Helena, esposa de l'emperador romà Constanci I. La tradició cristiana diu que va trobar la veritable creu a Palestina.

Segle IV
330

El 330 (CCCXXX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià. L'ús del nom «330» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 11 de maig - Constantinoble (actual Istanbul, Turquia): hom consagra aquesta ciutat, que l'emperador romà Constantí I el Gran havia fet construir sobre l'antiga Bizanci.

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV
332

El 332 (CCCXXXII) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Aliances entre els pobles gots i l'Imperi Romà

Naixements 
 Julià l'Apòstata (data aproximada)

Segle IV
336

El 336 (CCCVI) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

Necrològiques 
 Se celebra un concili regional donatista amb la participació de bisbes de totes les ciutats del nord d'Àfrica.

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV
337



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Pontificat de Juli I.
 Guerra entre Pèrsia i Roma.
 Governants romans es declaren seguidors de l'arrianisme, s'inicia una crisi a l'església.
 A la mort de Constantí I el Gran es divideix l'imperi entre els seus tres fills.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 22 de maig - Ancycrona, Pont: Constantí I el Gran, primer emperador romà que professà el cristianisme (n. 280).

Referències 

Segle IV
338

El 338 (CCCXXXVIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Aliança entre gots i romans per protegir els limites septentrionals.
 Comença la persecució dels no-cristians com a pagans a l'Imperi Romà.
 Eusebi de Nicomèdia escollit patriarca.

Segle IV
339

El 339 (CCCXXXIX) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es prohibeix el matrimoni entre jueus i cristians a l'Imperi Romà.
 Tigranes VII d'Armènia esdevé rei d'Armènia.

Segle IV
340



Esdeveniments 
 Constantinoble esdevé la ciutat més poblada del món
 Condemna de l'arrianisme en un sínode romà
 Siunia, Armènia, Andok esdevé el segon nakharar després de la mort del seu germà Valinak Siak
 Geberic, rei dels gots, conquereix el territori dels vàndals a Dàcia

Naixements 
 Priscil·lià d'Àvila, bisbe catòlic i fundador del priscil·lianisme, doctrina considerada herètica per l'església catòlica

Necrològiques 
 Flavi Claudi Constantí, co-emperador romà, mort en una emboscada a prop d'Aquileia

Segle IV
341

El 341 (CCCXLI) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Constant I prohibeix els sacrificis i rituals de màgia pagana.
 Acaba la construcció de la catedral d'Antioquia.

Segle IV
342

El 342 (CCCXLII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es prohibeix el matrimoni homosexual a l'Imperi Romà.

Referències

Bibliografia 
 

Segle IV
344

El 344 (CCCXLIV) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Concili de Sàrdica
 Batalla de Singara entre romans i perses

Naixements 
 Kudjha: Kumaradjiva, monjo budista.

Defuncions 
 1 de febrer: Sever de Ravenna, bisbe.

Segle IV
345

El 345 (CCCXLV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat d'Amanci i Albí (o, més rarament, any 1098 ab urbe condita). L'ús del nom «345» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 El mercader Tomàs de Canà arriba amb 400 seguidors a la Costa Malabar (Kerala, Índia) i hi contribueix als esforços de l'Església.

Segle IV
346

El 346 (CCCXLVI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Sant Atanasi d'Alexandria és restaurat com a patriarca d'Alexandria.

Naixements 
 (data aproximada)- Teodosi I el Gran, emperador romà.

Necrològiques 
 Zhang Jun

Segle IV
353



Esdeveniments 
 Batalla de Mons Seleucus: emperador romà Constanci II derrota l'usurpador Magnenci, que se suïcida posteriorment per no ser capturat. Constantí esdevé l'únic emperador i reunifica l'Imperi.
 Constantí II envia Paulus Catena, un alt funcionari del seu govern, a Britània perquè perseguixi i castigui els partidaris de Magneci. La seva repressió serà tan cruel i gratuïta que li farà guanyar el malnom de Catena, "cadena", i l'enfrontament amb el vicari Flavius Martinus. Encara que aquest darrer era un lleial seguidor de Constantí, Catena l'acusa de traïció i el mena al suïcidi
 Constanci II convoca un conciliabulum a Arle (Concili d'Arle del 353) i s'hi condemna Atanasi com a patriarca d'Alexandria en el marc de la contesa del catolicisme amb l'arianisme
 A la Xina, el cal·lígraf Wang Xizhi elabora el Lantingji Xu ("Prefaci als poemes aplegats al Pavelló de les Orquídies"), considerat una mostra excepcional en el seu gènere i un exemple per successives generacions de cal·lígrafs
 Nerses I, net de Gregori l'Il·luminador és nomenat patriarca de l'Església Apostòlica Armènia, i romandrà al càrrec fins a la seva mort el 373
 Els francs destrueixen Bonna (l'actual Bonn, a Alemanya), important aquarterament militar i seu de la Legió I Minervia
 Comença la guerra entre l'Imperi Sassànida de Sapor II i els nòmades orientals de la Transoxiana (a l'Uzbekistan actual), que durà fins al 358
 Monjos budistes s'estableixen a les coves de Mogao, prop de Dunhuang, a la província xinesa de Gansu
 A l'Àsia Menor, els isauris, furiosos perquè alguns dels seus havien estat capturats per a fer de gladiadors, es revolten, comencen a atacar els vaixells que s'acosten a la costa de Pamfília i bloquegen el port de Selèucia (a l'actual Turquia)

Naixements 
 Paulí de Nola, bisbe i sant

Necrològiques 
 11 d'agost - Magnenci, emperador romà del 350 al 353
 18 d'agost - Magnenci Decenci, militar i cònsol romà, que se suïcidà a Sens
 Flavius Martinus, vicarius romà a Britània
 Zhang Chonghua, duc de Xiping i príncep regent de Liang

Referències 

Segle IV
354



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Expedició de l'emperador romà Constanci II a Adiabene (o Assíria), que li valgué el títol d’Adiabenicus Maximus
 Com a resultat que els exèrcits romans d'Occident havien estat retirats per l'usurpador Magnenci per combatre Constanci II, hordes de bàrbars francs i alamans creuen el Rin per envair la Gàl·lia i ocupar terres dels helvecis
 Còdex Cronologia de 354, manuscrit il·luminat, obra del cal·lígraf Furius Dionysius Philocalus
 Nomenament de Marcel·lí com a primer bisbe d'Ambrun
 El general jin Huan Wen atacà l'estat dels Jin anteriors
 Els búlgars són esmentats per primer cop a les cròniques

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 13 de novembre - Tagaste (Algèria): Agustí d'Hipona, un dels pares de l'Església (m. 430).
 Apa Bane (Abu Fana o també sant Fana), ermità copte.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 Constanci Gal, cèsar i germà de Julià l'Apòstata.
 Constància, filla de Constantí I el Gran i venerada per l'església catòlica com a santa Constança.
 Ran Zhi, príncep hereu del breu estat xinès de Ran Wei.

Referències 

Segle IV
357



Esdeveniments 
 Batalla d'Argentorat: El cèsar Julià l'Apòstata mena les forces romanes cap a la victòria contra els alamànics prop d'Estrasburg.
 Constantí II dona a Julià el comandament suprem de totes les operacions militars a Gaul.
 Constantí entra a Roma per primer cop per celebrar la seva victòria sobre Magnenci i per adreçar-se al Senat romà i al poble de Roma.
 Es funda la biblioteca imperial de Constantinoble.
 El regnat de Fu Jiān, emperador de Jin anteriors s'enceta a la Xina.
 Els alans arrasen l'exèrcit dels huns a l'Àsia Occidental.

Naixements

Necrològiques 
 Fu Sheng

Segle IV
359

En l'Imperi romà l'any va ser anomenat com "el del consulat d'Eusebi i Hipati" o, menys comunament, com el 1112 Ab urbe condita.

Esdeveniments 
 Concili a Rimini per discutir sobre l'arrianisme.
 Els sassànides vencen els romans en la Batalla d'Amidol.

Naixements 
 Estilicó, general romà.
 Godigisel, rei dels vàndals asdings.
 Gracià el Jove, emperador romà.

Morts 
 Paulí de Tréveris, religiós cristià

Segle IV
360

El 360 (CCCLX) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Invasió de Gran Bretanya pels saxons
 Julià l'Apòstata venç els alamans
 Inauguració de Santa Sofia (Istanbul)

Segle IV
361

El 361 (CCCLXI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Julià l'Apòstata es converteix en emperador romà únic després de la mort de Constanci II.

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV
362

El 362 fou un any de l'edat antiga iniciat en dimarts.

Esdeveniments 
 L'emperador Julià l'Apòstata accepta totes les religions als seus dominis

Naixements 
 Emperador Xiaowu de Jin

Necrològiques

Referències 

Segle IV
363



Esdeveniments 
 Un terratrèmol destrueix la ciutat de Petra.
 Es restableix la llibertat de culte a Roma.
 Els sassànides vencen als romans en el setge de Pirisabora.
 L'emperador Julià s'enfronta a Sapor II en la batalla de Ctesifont tot i que els romans van resultar victoriosos van ser incapaços de prendre la ciutat i es van veure obligats a retirar-se.

Naixements

Necrològiques 
 Julià mor després de la victòria en la batalla de Ctesifont.

Segle IV
364

El 364 (CCCLXIV) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 28 de febrer - Roma: Valentinià I ocupa la seu imperial.

Necrològiques 
 17 de febrer: Jovià, emperador romà

Segle IV
367

El 367 (CCCLXVII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Llista de llibres oficials del Nou Testament ordenada per Sant Anastasi.
 S'inicia la construcció a Britània del fossat defensiu de Bokerley Dyke.

Segle IV
369

El 369 (CCCLXIX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es publica el Breviarium Historiae Romanae d'Eutropi.

Referències

Bibliografia 

 

Segle IV
372

El 372 (CCCLXXII) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Valentinià I acumula victòries a Àfrica
 Sant Martí de Tours funda una abadia per evangelitzar la població propera

Segle IV
373

El 373 (CCCLXXIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Sant Martí de Tours cristianitza els gals

Necrològiques 
 2 de maig, Alexandria, Província romana d'Egipte: Sant Atanasi d'Alexandria, patriarca d'Alexandria i Doctor de l'església (n. ca. 293).

Referències 

Segle IV
374

El 374 (CCCLXXIV) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els quades travessen el Danubi i comencen a saquejar Pannònia.

Necrològiques 
 Macrià, rei dels alamans

Segle IV
375



Esdeveniments 
 S'escriu el Talmud de Babilònia, un comentari sobre el judaisme de més de 2 milions de paraules
 Els huns invaeixen gran part d'Europa
 Es prohibeix el matrimoni entre ciutadans romans i estrangers

Naixements 
 Alaric I, rei visigot

Segle IV
376



Esdeveniments 
 Empesos per l'amenaça dels huns, taifals, teruings i un grup de greutungs creuen el Danubi i s'estableixen a Mèsia, en territori de l'Imperi Romà com a foederati.

Naixements

Necrològiques 
 Hermenric, rei dels greutungs
 Vitimir, rei dels greutungs
 Alaviv, cabdill dels teruings

Segle IV
379



Esdeveniments 
 13 de setembre - Nun Yax Ayin és anomenat rei de Tikal.
 Antioquia - el Sínode d'Antioquia prohibeix a les dones de cantar dins els temples de l'església catòlica

Naixements

Necrològiques 
 Sapor II, Shahansha (rei de reis) de l'Imperi Sassànida, finalitzant així la primera edat d'or del període sassànida

Segle IV
380



Esdeveniments 
 L'Edicte de Tessalònica oficialitza de iure el cristianisme com a religió oficial de l'Imperi Romà

Naixements 
 (data aproximada) Marcià Mineu Fèlix Capel·la Cartago vers el 380 gramàtic romà en llatí

Necrològiques 
 (data aproximada) Evagri de Constantinoble, patriarca de Constantinoble, venerat com a sant a tota la cristiandat.

Segle IV
382

El 382 (CCCLXXXII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Teodosi signa la pau amb els visigots, que s'instal·len al sud del Danubi
 Comença la traducció Vulgata de la Bíblia, la més famosa en llatí

Segle IV
384

El 384 (CCCLXXXIV) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Condemna de l'heretgia de Priscil·lià

Naixements 
 Honori, primer emperador romà d'Occident

Segle IV
385

El 385 (CCCLXXXV) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià. L'ús del nom «385» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Destrucció del Serapeum d'Alexandria
 Creació de la província Balearica a la Hispania romana, per ordre de l'emperador Teodosi.
 Obres d'Ammià Marcel·lí

Segle IV
389

El 389 fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Destrucció de tots els edificis pagans d'Alexandria per ordre de l'emperador Teodosi I.

Segle IV