14 d'abril

El 14 d'abril és el cent quatrè dia de l'any del calendari gregorià i el cent cinquè en els anys de traspàs. Queden 261 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1931, Barcelona: Macià proclama la «República Catalana dins la Federació Ibèrica», acte federalista que seria diluït en poques hores per la proclamació de la Segona República Espanyola.
 1936: Barcelona: última representació del grup de teatre «La Barraca», creat per Federico García Lorca.
 1943, Barcelona: Inauguració del Museu d'Història de la Ciutat.
 1945, Caracas (Venezuela): Es crea el Centre Català de Caracas, entitat catalanista fundada per 112 catalans exiliats per la Guerra Civil.
 1955, Aitona, Segrià: Descoberta de Genó, jaciment arqueològic de l'edat del bronze, datat al segle IX aC.
 1976, Barcelona: Gonzalo Pontón funda Editorial Crítica.
 1994, Vallès Occidental: Badia del Vallès s'independitza de Cerdanyola del Vallès i Barberà del Vallès i forma un municipi propi.
 2000, Escaldes-Engordany, Andorra: Es comet el brutal assassinat homòfob de Nuno Ribeiro, que suposà un terratrèmol pel col·lectiu LGBT al país.
 2002, Figueres (Alt Empordà): l'Orquestra de Cambra de l'Empordà impulsa la fundació de l'Orquestra Filharmònica de Catalunya.
 2003, Bethesda, Maryland (EUA): S'anuncia que s'ha completat la seqüència del genoma humà.
 2005, Madrid: El Consell de Ministres aprova el projecte de llei que permetrà el retorn dels documents que es trobaven a l'Arxiu General de la Guerra Civil de Salamanca i la creació del Centre Documental de la Memòria Històrica en aquesta mateixa ciutat.

Resta del món
 69 - Bedriacum, Gàl·lia Cisalpina: Vitel·li, comandant de les tropes del Rin, derrota a l'emperador Otó a la Batalla de Bedriacum i es fa amb el tron.
 70 - Jerusalem, Judea: Tit, fill de l'emperador Vespasià, rodeja la ciutat amb quatre exèrcits, dins del marc del Setge de Jerusalem.
 1205 - Adrianòpolis, Tràcia: Balduí I de Constantinoble és vençut pels búlgars a la Batalla d'Adrianòpolis.
 1471 - Barnet, Anglaterra: té lloc la Batalla de Barnet, en el marc de la Guerra de les Dues Roses.
 1561 – Nuremberg: s'observa un fenomen celestial, i se'l descriu com a batalla aèrea.
 1800 - Washington D.C., EUA: fundació de la Library of Congress, biblioteca parlamentària de la nació.
 1865 - Washington D.C., EUA: John Wilkes Booth atempta contra el President dels Estats Units, Abraham Lincoln, disparant-li a la seva llotja del Teatre Ford. El President moriria poc després, ja el dia 15.
 1883 - París: S'estrena l'òpera Lakmé, de Léo Delibes, a l'Opéra-Comique.
 1912 - Oceà Atlàntic: el transatlàntic Titanic xoca amb un iceberg a les 23:40, enfonsant-se, 2 hores i 45 minuts més tard, ja al dia 15.
 1849 - Debrecen, Hongria: Després que les tropes magiars, liderades per Lajos Kossuth, vencessin l'exèrcit austríac, l'assemblea de Debrecen proclama la Primera República d'Hongria.
 1931 - Madrid, Espanya: arran de la victòria electoral republicana del 12 d'abril, a l'horabaixa, el poble madrileny es llança al carrer multitudinàriament; el comandant de la Guàrdia Civil, el general Sanjurjo, no pot garantir la continuïtat de la monarquia i el rei Alfons XIII «el Cametes» es veu obligat a abdicar. Es proclama la Segona República Espanyola.
 1958: La nau espacial soviètica Sputnik 2 es desintegra en penetrar a l'atmosfera, després de 162 dies en òrbita.
 1962 - Espanya: Les Corts aproven la nacionalització del Banc d'Espanya.
 1981 - Estats Units: el Transbordador espacial Columbia, tripulat per dos homes, culmina amb èxit el seu primer vol espacial.
 2004 - Sud-àfrica: S'hi celebren les terceres eleccions presidencials després de la caiguda del règim d'apartheid.

Naixements 
Països Catalans
 1894, Barcelona: Enric Casassas i Cantó, pedagog català.
 1902, Gironella: Estel Cortichs Vinyals, mestra catalana compromesa amb la República, exiliada a Mèxic (m. 1985).
 1920, 
 Cervera, Província de Lleida: Josep Benet i Morell, historiador, editor i polític (m. 2008).
 Barcelona: Rosa Almagro i Ribera de Presas, compositora (m. 2006).
 1931, Barcelona: Fanny Da Rosa, escriptora.
 1946, Elx: Maria Rosa Verdú Alonso, mestra, advocada, empleada de banca, política i sindicalista valenciana. 
 1951, Íllora, Andalusia: José Eduardo González Navas, polític català.
 1952, Figueres (Alt Empordà): Carles Coll i Costa, músic.
 1953, Barcelonès: Mercè Conesa González, periodista dEl Periódico de Catalunya, i feminista (m. 2009).
 1958, Beniarrés: Vicenta Crespo Domínguez, filòloga, professora i política, ha estat alcaldessa i diputada a les Corts Valencianes.
 1966, Tortosa, Baix Ebre: Dolors López Ortega, llicenciada en història i política, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.

Resta del món

 1527, Anvers: Abraham Ortelius, cartògraf i geògraf flamenc (m. 1598).
 1578, Madrid, Regne de Castella: Felip III de Castella, rei de Castella, Aragó i Portugal i comte de Barcelona.
 1629, La Haia, Països Baixos: Christiaan Huygens, matemàtic holandès (m. 1695).
 1738, Nottinghamshire, Regne d'Anglaterra: William Cavendish-Bentinck Duke of Portland, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (m. 1809).
 1764, París: Firmin Didot, tipògraf i editor (m. 1836).
 1838, Darmstadt: Karl Zöppritz matemàtic, físic i geògraf alemany.
 1866
 Trakai, Imperi Rus: Vladímir Belski, poeta i llibretista rus, col·laborador de Rimski-Kórsakov.
 Feeding Hills, Agawam, EUA: Anne Mansfield Sullivan, mestra estatunidenca, mestra de Helen Keller (m. 1936).
 1868, Strabaneː Annie Russell Maunder, astrònoma i matemàtica irlandesa (m. 1947).
 1882, Berlín, Imperi Alemany: Moritz Schlick, filòsof alemany (m. 1936).
 1889, Londres, Anglaterra: Arnold Joseph Toynbee, historiador i professor anglès, que va intentar sintetitzar la història universal (m. 1975).
 1904, Londres, Anglaterra: John Gielgud, actor anglès.
 1907, Haití: François Duvalier («Papa Doc»), polític haitià, president d'Haití (m. 1971).
 1909, Buenos Aires: Isabel Aretz, compositora, investigadora, escriptora i etnomusicòloga argentina (m. 2005)
 1921, Oakland, Califòrnia, EUA: Thomas Schelling, economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 2005 (m. 2016).
 1922, Buenos Aires: María Luisa Bemberg, directora de cinema i guionista argentina (m. 1995).
 1925, Westhampton (Nova York), EUA: Rod Steiger, actor estatunidenc.
 1936, Denver (Colorado): Cynthia Irwin-Williams, arqueòloga de la prehistòria del sud-oest americà (m. 1990).
 1938, Cortes de Navarra, País Basc: Mario Gaviria Labarta, sociòleg basc.
 1941, Assam, Índia Britànica: Julie Christie, actriu britànica.
 1944, Hanoi, Vietnam: Nguyễn Phú Trọng, estadista vietnamita.
 1945
 Weston-super-Mare, Anglaterra: Ritchie Blackmore, guitarrista de rock que ha tocat per a grups com Deep Purple, Rainbow i Blackmore's Night.
 Lepa, Samoa: Tuila'epa Sailele Malielegaoi, primer ministre samoà.
 1947, Masterton, Nova Zelanda: Alan MacDiarmid, químic nord-americà d'origen neozelandès, Premi Nobel de Química de l'any 2000 (m. 2007).
 1961, Glasgow, Escòcia: Robert Carlyle, actor britànic.
 1963, Montevideo: Graciela Muslera, arquitecta i política uruguaiana; va ser ministra d'Habitatge, Ordenament Territorial i Medi Ambient.
 1973, Woodhaven, Nova York, EUA: Adrien Brody, actor estatunidenc.
 1977, Nova York: Sarah Michelle Gellar —nom de casada Sarah Michelle Prinze—, actriu i productora estatunidenca.
 1985, Stàvropol, RSS de Rússia: Konstantin Igropulo, jugador d'handbol rus.

 Necrològiques 
Països Catalans
 1864 - Tarragona: Josep Domènec Costa i Borràs, arquebisbe de Tarragona, fundador de les Missioneres de la Immaculada Concepció.
 1910 - Madrid, Espanya: Emili Sala i Francés, pintor valencià (n. 1850).
 1936 - Barcelona: Rosa Cazurro i Marcó, actriu catalana (n. 1858).
 1937 - Barcelona: Francesc de Paula Xercavins i Rius, psiquiatre català (n. 1855).
 1956 - Barcelonaː Anna Senyé d'Aymà, poetessa, periodista i activista social catalana (n. 1881).
 2014 - Barcelona: Albert Manent i Segimon, escriptor català (n. 1930).

Resta del món

 911, Roma (Estats Pontificis)ː Sergi III, papa.
 1345, Durham (Anglaterra): Richard de Bury, bisbe i col·leccionista de llibres, autor de Philobiblon'' (m. 1287).
 1685 - Londres, Regne Unit: Thomas Otway, dramaturg anglès (n. 1652).
 1759 - Londres, Regne Unit: Georg Friedrich Händel, compositor alemany (n. 1685).
 1861 - Edo (Japó): Utagawa Kuniyoshi, dissenyador de gravats i pintor japonès (n. 1798).
 1917 - Varsòvia, Polònia: L. L. Zamenhof, oftalmòleg, iniciador de l'idioma esperanto (n. 1859).
 1930 - Moscou: Vladímir Maiakovski, poeta rus (n. 1893).
 1935 - Bryn Mawr (els EUA): Emmy Noether, matemàtica alemanya (n. 1882).
 1944 - Staffordshire (Anglaterra): Mary Adela Blagg, astrònoma britànica; compilà el nomenclàtor lunar que adoptaria la UAI (n. 1858).
 1958 - Londres: Katharine Goodson, pianista anglèsa (n. 1872).
 1964 - Silver Spring, EUA: Rachel Carson, biòloga marina i ecòloga nord-americana (n. 1907).
 1975 - Los Angeles, EUA: Fredric March, actor nord-americà.
 1980 - Roma, Itàlia: Gianni Rodari, mestre, escriptor, pedagog i periodista italià (n. 1920).
 1986 - París, França: Simone de Beauvoir, novel·lista i filòsofa francesa (n. 1908)
 1991 - Buenos Aires, Argentina: Rodolfo Zubrisky, violinista argentí.
 1995 - Anacortes, Estat de Washington, Estats Units: Burl Ives, actor estatunidenc.
 2001 - Tòquio (Japó): Hiroshi Teshigahara, director de cinema japonès.
 2009 - París, França: Maurice Druon, polític i escriptor francès. Premi Goncourt 1948. (n. 1918)
 2012 - Pescara, Itàlia: Piermario Morosini, futbolista italià (n. 1986).
 2019 - Estocolm: Bibi Andersson''', actriu de teatre i de cinema sueca (n. 1935).

Altres 
 14 d'abril: Macià contra Companys, pel·lícula a mig camí entre la ficció i el documental històric que tracta sobre la proclamació de la República Catalana i està basada en el llibre del mateix títol de Toni Soler.

Festes 
 Onomàstica: sants Ardalió l'Actor, màrtir; Lambert de Lió, bisbe; Antoni, Joan i Eustaci de Vílnius, màrtirs; beat Pere González Telmo (Sant Telm), religiós dominicà gallec; sant Benet d'Avinyó, laic; sant Bernat d'Abbeville, fundador de l'Orde de Tiron; beata Lidwina de Schiedam, verge, i Isabel Calduch i Rovira, màrtir clarissa. A l'Església Catòlica Siríaca: sant Simeó bar Sabas, màrtir.
 Dia de l'alfabet N'ko.

Referències 

14