5 de setembre

El 5 de setembre és el dos-cents quaranta-vuitè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quaranta-novè en els anys de traspàs. Queden 117 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1229 - Salou (el Tarragonès): sota les ordres del rei Jaume I, en surt l'estol que conquerirà Mallorca.
 1319 - Balaguer, la Noguera: Pere el Cerimoniós, sobirà de la Corona d'Aragó.
 1909 - Paterna (l'Horta de València): Gaspar Brunet i Joan Olivert aconsegueixen de fer envolar el primer avió als Països Catalans.
 1909 - Barcelona: Inaugurat el Congrés Mundial d'Esperanto.
 1976 - Barcelona: Joaquim Maria Puyal fa la primera emissió radiofònica d'un partit de futbol en català des de la República.
 2005 - Calvià (Mallorca): IB3 Televisió comença les seves emissions regulars.

Resta del món
 1567 - El governador Fernando Álvarez de Toledo y Pimentel, crea el Tribunal dels Tumults als Països Baixos espanyols i instaura un règim de terror que van conduir a l'assassinat de més de mil oponents
 1666 - Acaba el Gran incendi de Londres: Un gran foc crema a Londres durant tres dies. 10.000 edificis, àdhuc la Catedral de Saint Paul, es van destruir, però només es coneix que morissen 16 persones.
 1781, Yorktown, Virgínia (EUA): L'armada francesa guanya la Batalla naval de Chesapeake, durant la campanya de Yorktown, a la Guerra d'Independència dels Estats Units.
 1800 - Malta: els britànics ocupen l'illa.
 1877 - Guerres Índies: Cavall Boig, cap dels Sioux Oglala, és mort amb una baioneta per un soldat dels Estats Units d'Amèrica després d'oposar resistència a l'empresonament a la casa del sentinella a Fort Robinson (Nebraska).
 1857 - Charles Darwin escriu un esbós detallat de les seves idees sobre la selecció natural al botànic Asa Gray.
 1905 - Japó i Rússia signen a Portsmouth (Nou Hampshire, Estats Units) un tractat de pau que posa fi a la Guerra Russo-Japonesa (1904-1905).
 1957 - Oficials de la Marina cubana, simpatitzants del Moviment 26 de Juliol, es revolten contra la dictadura de Fulgencio Batista.
 1939 – Segona Guerra Mundial: Els Estats Units declaren la seva neutralitat en la guerra.
 1972: Múnic (Alemanya): el grup terrorista palestí Setembre Negre assassina 11 atletes de la delegació d'Israel que participaven en els Jocs Olímpics de Múnic, (Alemanya), acció coneguda com la Massacre de Múnic.
 1977 - Merritt Island (Florida, Estats Units): llançament de la sonda espacial Voyager 1.
 1987 - Amsterdam (Països Baixos): Inauguració de l'Homomonument dedicat als gais i lesbianes.
 2001 - EUA: es publica el primer número dAlias que presenta el personatge de Jessica Jones, creada per Brian Michael Bendis i Michael Gaydos.
 2021 - Guinea: Militars derroquen el govern i es fan amb el control de tot el país.

 Naixements 
Països Catalans
 1834 - Barcelona: Salvador Casañas i Pagès, cardenal i bisbe d'Urgell i de Barcelona, senador i fundador de les Germanes del Sant Àngel Custodi.
 1892 - Santa Coloma de Gramenetː Carme Cortès i Lladó, pintora impressionista catalana (m. 1979).
 1894 - Cervera (Segarra): Joan Comorera i Soler, polític català, primer secretari general del PSUC (m. 1958).
 1896 - les Borges Blanques: Maria Lois i López, professora i bibliotecària catalana (m. 1933).
 1908 - Berlín, Alemanya: Joaquim Nin-Culmell, compositor nacionalitzat estatunidenc amb orígens catalans, germà d'Anaïs Nin (m. 2004).
 1930 - Barcelona: Joaquim Molas i Batllori, escriptor, historiador i professor universitari català.
 1936 - Castelló d'Empúries, Alt Empordà: Modest Prats i Domingo,sacerdot, filòleg i teòleg català.
 1959 - Ciutadella: Joana Barceló Martí, llicenciada en geografia i història i política menorquina.
 1969 - Mataró: Sílvia Parera i Carrau, nedadora olímpica als Jocs Olímpics de Seül 88, Barcelona'92 i Atlanta'96.
 1970 - Barcelona: Marta Bosch Jiménez, atleta especialitzada en curses de mig fons, campiona de Catalunya i d'Espanya.
 1990 - Palma: Ángela Fernández, més coneguda com a Angy, és una cantant i actriu mallorquina.

Resta del món
 1568 - Stilo, Calàbria: Tommaso Campanella, poeta i filòsof calabrès.
 1638 - Saint-Germain-en-Laye, Regne de França: Lluís XIV, el Rei Sol.
 1764 - Berlín: Henriette Herz, amfitriona d'un saló literari, primera salonnière jueva de Berlín (m. 1847).
 1774 - Greifswald (Regne de Suècia): Caspar David Friedrich, destacat paisatgista del moviment romàntic (m. 1840).
 1847 - Kearney, Missouri (EUA): Jesse James, guerriller i més tard bandoler sudista (m. 1882).
 1867 - Nou Hampshireː Amy Beach, pianista i compositora estatunidenca (m. 1944).
 1879 - Amsterdam: Jacoba Surie, aquarel·lista, artista gràfic, dibuixant, litògrafa i pintora neerlandesa (m. 1970).
 1912 - Los Angeles, Califòrnia (EUA): John Cage, compositor estatunidenc (m. 1992).
 1925 - Madrid, Espanya: Manuel Sacristán Luzón, escriptor i pensador marxista espanyol.
 1934 - Maina, Província d'Uliànovsk, RSS de Rússia: Yuri Afanassiev, polític soviètic.
 1937 - Yakima, Washington (EUA): Robert Lucas, enonomista, Premi Nobel d'Economia de 1995.
 1939 - Queanbeyan, Nova Gal·les del Sud, Austràlia: George Lazenby, actor australià.
 1940 - Chicago, Illinois, Estats Units: Raquel Welch és una actriu estatunidenca.
 1942 - Múnic, Alemanya: Werner Herzog, director de cinema, documentalista, actor i productor de cinema alemany.
 1946 - Stone Town, Zanzíbar: Freddie Mercury, cantant britànic, component de Queen (m. 1991).
 1950 - Carna, Galway: Máire Geoghegan-Quinn, política irlandesa, Comissaria Europea entre 2010 i 2014.
 1951 - Coraopolis, Pennsilvània, Estats Units: Michael Keaton, és un actor estatunidenc.
 1956 - Clervauxː Marianne Majerus, fotògrafa luxemburguesa, especialista en fotografia de jardins.
 1960 - Somero, Finlàndia: Karita Mattila, soprano finlandesa, una de les més grans exponents del cant líric de la seva generació.

 Necrològiques 
Països Catalans 
 1917 - Cabrera de Mar: Josep Domènech i Estapà, arquitecte català (n. 1858).
 1954 - Barcelona: Isabel Llorach, figura destacada de la burgesia, dinamitzadora de la vida cultural barcelonina (n. 1874).
 2018 - Gallifa, Vallès Occidental: Josep Dalmau i Olivé, sacerdot, escriptor, teòleg i activista català (n. 1926).
 2021 - Elna, Rossellóː Renada Laura Portet, escriptora (n. 1927).

Resta del món
 1548 - Castell de Sudeley, Gloucestershire, Anglaterra: Caterina Parr, reina d'Anglaterra.
 1803 - Tàrent, la Pulla: Pierre Choderlos de Laclos, escriptor i oficial militar francès, autor de Les amistats perilloses (n. 1741).
 1808 - Louis-Pierre Anquetil, historiador francès.
 1841 - Parma, Itàlia: Margherita Dall'Aglio, tipògrafa i empresària, dona de G. Bodoni, publicà el Manuale tipografico''.
 1960 - Maizières-lès-Metzː Marjory Warren, metgessa considerada la mare de la medicina geriàtrica moderna (n. 1897).
 1964 - Moscou: Elizabeth Gurley Flynn, periodista, escriptora, sindicalista, activista i comunista nord-americana (n. 1890).
 1975 - Dominick Elwes, pintor de retrats anglès.
 1997:
Calcuta, Índia: Mare Teresa de Calcuta, monja albanesa.
 Antíbol, França: Sir Georg Solti, director d'orquestra hongarès nacionalitzat britànic (n. 1912).
 2010 - Riccione, Itàlia: Shoya Tomizawa, motociclista japonès.
 2017 - Tucson, Estats Units: Nicolaas Bloembergen, físic neerlandès, Premi Nobel de Física l'any 1981 (n. 1920).
 2023 -  Madrid: María Teresa Campos''', periodista andalusa (n. 1941).

Festes i commemoracions 
 Festa major de Torredembarra.
 Santoral: santa Madruina, llegendària abadessa de Sant Pere de les Puel·les; santa Teresa de Calcuta, verge i fundadora de les Missioneres de la Caritat; beata Maria Maddalena Starace, fundadora de les Filles de Maria; venerable Rosvita de Gandersheim, monja.

Referències 

05