alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
68

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-vuit.

Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Destrucció del temple jueu de Jerusalem
 Sulpici Galba es converteix en emperador de Roma

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 6 de juny - Neró, emperador de Roma (n. 37).

Referències 

Segle I
69

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-nou.

Esdeveniments 
 Països Catalans
 Ègara (Terrassa), i Ebussus (Eivissa) esdevenen municipi romà. Dret concedit per Vespasià.
 Món
 Any dels quatre emperadors. En aquest any hi hagué quatre emperadors romans successivament: 
 Servi Sulpici Galba (des del 8 de juny de l'any 68 al 15 de gener de l'any 69).
 Marc Salvi Otó (des del 15 de gener de l'any 69 al 16 d'abril de l'any 69).
 Aule Vitel·li (des del 2 de gener de l'any 69 al 20 de desembre de l'any 69).
 Titus Flavi Vespasià (des de l'1 de juliol de l'any 69 al 24 de juny de l'any 79). El 22 de desembre, amb la mort d'Aule Vitel·li uns dies abans, Titus Flavi Vespasià esdevé emperador romà després que, el mateix any, Tiberi Alexandre, prefecte d'Egipte, el proclamés a Alexandria.

Necrològiques 
 22 de desembre - Roma (Itàlia): Aule Vitel·li, emperador romà, mort assassinat arran de l'entrada a Roma del general Primus.

Segle I
70

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta.

Esdeveniments

Països Catalans 
 Construcció del circ romà, el fòrum i l'amfiteatre a Tarraco. (data aproximada)

Món

Món Mediterrani 
 Destrucció de Jerusalem per Titus (Setge de Jerusalem)
 Inici de la construcció del Coliseu a Roma (data aproximada)
 Frontinus és nomenat pretor de Roma.
 Plini el Vell serveix com a procurador a la Gàl·lia Narbonesa.
 5 de juliol: Titus i les regions romanes obren una bretxa a la muralla de Jerusalem.
 5 d'agost - Titus i les regions romanes destrueixen el Temple de Jerusalem durant el Setge de Jerusalem. Aquest fet és conegut com La Caiguda de Jerusalem i conclou la Primera guerra judeoromana. Els líders religiosos jueus se'n van cap a Jammia (avui en dia Yavne). És commemorat anualment pels jueus per la festa del Tisha B'Av.
 Es funda la ciutat de Neapolis (avui en dia Nablus), a la província de la Judea Romana.
 Es destrueixen les legions romanes: Legió V Alaudae i la Legió XV Primigenia en el transcurs de la Revolta Batava. En el mateix any, Quinti Petili Cerealis la derrotarà.
 Domicià es casa amb Domicia Longina.
 Els romans fan una expedició punitiva contra els Garamants, cosa que els força a tenir relacions oficials amb l'Imperi Romà.
 L'Imperi Romà s'annexiona l'illa de Samotràcia.
 Avinyó esdevé Bisbat.

Àsia 
 Hi ha la fi de les Dinasties Hel·lenístiques a l'Índia.

Àfrica 
 Expedició romana al sud d'Egipte. Probablement arriben al Sudan.
 Ze-Hakèlè (Zoscales en grec) esdevé rei d'Axum

Naixements

Necrològiques 
 Heró d'Alexandria - data aproximada.

Segle I
71

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-u.

El 71 (LXXI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Stanwick St John, Comtat de Richmond: Els romans derroten als brigants a la batalla de Stanwick.

Referències 

Segle I
72

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-dos.

Esdeveniments 
 Guerra entre romans i jueus.
 Comença la construcció del Coliseu a Roma

Naixements 
 Julia Balbila, poetessa i princesa del regne de Commagena

Defuncions 
 Tomàs Apòstol mort a l'Índia

Segle I
73

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-tres.

El 73 (LXXIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Suïcidi massiu dels defensors jueus de Masada quan són derrotats pels romans
 Marc Valeri Marcial publica una sàtira sobre la vida militar

Segle I
74

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-quatre.

El 74 (LXXIV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'Imperi Romà reincorpora la Selva Negra.
 Presa de Massada, últim nucli de resistència jueva.

Segle I
75

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-cinc.

El 75 (LXXV) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Últim testimoni de l'escriptura cuneïforme.

Segle I
76

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-sis.

El 76 (LXXVI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Anaclet esdevé papa de Roma.

Referències 

Segle I
77

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-set.

El 77 (LXXVII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Plini el Vell publica el primer dels seus deu llibres sobre la història natural.

Segle I
78

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-vuit.

Esdeveniments 
 L'Imperi Romà conquereix gran part de Gal·les.

Naixements 
 Zhang Heng, astrònom, matemàtic, inventor, geògraf, cartògraf, artista, poeta, estadista, i estudiós literari xinès.

Necrològiques 
 Vologès I, rei de Pàrtia.

Segle I
79

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-nou.

Esdeveniments 
 23 de juny: Titus succeeix el seu pare Vespasià com a Emperador de Roma.
 24 d'agost: les ciutats romanes de Pompeia, Herculà i Estàbia queden sepultades sota diversos metres de cendra després de l'erupció del volcà Vesuvi.
 L'Emperador de Roma Titus dedica el famós Colosseu de Roma.
 Gneu Juli Agrícola arriba a Escòcia, però es troba amb la resistència dels caledons.

Necrològiques 
 23 de juny: Vespasià, Emperador de Roma.
 25 d'agost: Plini el Vell, escriptor i científic romà (mort a l'erupció del Vesuvi).
 24 d'agost: Caesius Bassus, poeta romà (mort a l'erupció del Vesuvi).
 23 de setembre: El Papa Linus.

Segle I
80

El 80 (LXIII) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Finalització de la construcció del Colosseu romà.
 Construcció de l'Aqüeducte d'Eifel.

Segle I
81

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-u.

Esdeveniments 
 Domicià succeeix al seu germà Titus com a emperador de Roma.

Necrològiques 
 13 de setembre - Titus, emperador de Roma.

Segle I
82

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-dos.

El 82, conegut també a Roma com 835 Ab urbe condita, és un any corresponent a l'edat antiga.

Esdeveniments 
 Domicià és nomenat cònsol
 Gneu Juli Agrícola ordena una campanya contra els celtes

Segle I
83

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-tres.

Esdeveniments 
 Comença la construcció dels limes (fronteres amb muralles) per protegir Roma dels germànics.
 Es prohibeix la castració dels esclaus romans.

Necrològiques 
 Consort Liang, consort de l'Emperador Zhang de Han.

Segle I
86

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-sis.

El 86 (LXXXVI) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Naixements 
 19 de setembre - Antoni Pius, emperador de Roma.

Segle I
88

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-vuit.

El 88 (LXXXVIII) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Climent I succeeix a Anaclet com a Papa de Roma.

Segle I
89

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-nou.

El 89 (LXXXIX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Fundació d'Aquincum, la futura Budapest.

Segle I
90

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta.

El 90 (CX) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Colònia arriba a ser capital de la província romana de la Germània Inferior.

Segle I
93

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-tres.

El 93 (XCIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Flavi Josep acaba les seves Antiguitats judaiques.

Segle I
94

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-quatre.

El 94 (XCIV) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Domicià prohibeix els filòsofs a Roma
 Tractat d'oratòria de Quintilià

Segle I
95

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-cinc.

El 95 (XCV) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Necrològiques 
 Quintilià (35-95): retòric romà nascut a Calagurris

Segle I
96

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-sis.

El 96 (XCVI) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Nerva succeeix a Domicià com a emperador romà.

Necrològiques 
 Nàpols: Estaci, poeta.
 18 de setembre - Roma: Domicià, emperador romà

Segle I
97

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-set.

El 97 (XCVII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Evarist succeeix a Climent I com a Papa de Roma

Segle I
98

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-vuit.

El 98 (XCVIII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Trajà succeeix a Nerva en l'Imperi Romà

Necrològiques 
 Nerva, emperador de Roma

Segle I
99

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-nou.

El 99 (XCIX) fou un any comú començat en dimarts.

Esdeveniments 
 29 d'agost: es redacta el papir d'Oxirrinc 581 per registrar la venda d'una esclava.

Segle I
100

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent.

Esdeveniments 
 Països Catalans 
 Es comença l'explotació de les pedreres de marbre de Tortosa.

Resta del món
 Auge de la construcció amb maó a les cases de Roma, la ciutat més poblada del món.
 Inici de la compilació del Kama Sutra.

Naixements

Necrològiques 
 

9X100
101

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent u.

Esdeveniments 
 L'emperador Trajà inicia la campanya de la Dàcia.
 Introducció del budisme a Indonèsia.
 Plutarc publica les seves Vides paral·leles.

Naixements 
 Herodes Àtic, retòric grec.

Necrològiques 
 Sant Joan apòstol (algunes fonts indiquen l'any 103) a Efes.
 Sant Climent de Roma, bisbe de Roma.

Referències 

Segle II
102

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent dos.

El 102, anomenat així des de la implantació del calendari gregorià, fou un any comú començat en dissabte.

Esdeveniments 
 Trajà torna a Roma després de la primera de les Guerres dàcies
 S'interpreta com a signe de malaltia tenir sucre a l'orina a l'Índia

Necrològiques 
 Ban Chao, polític xinès encarregat d'administrar l'Àsia Central

Referències 

Segle II
103

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent tres.

El 103 (CIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Luci Appi Màxim esdevé cònsol

Necrològiques 
 Sext Juli Frontí, polític, militar i escriptor romà.

Referències 

Segle II
104

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent quatre.

Esdeveniments 
 Incendi a Roma.
 Construcció d'un pont de pedra de més de 1000m al Danubi
 Comencen a edificar les termes de Trajà

Referències 

Segle II
105

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent cinc.

Esdeveniments 
 Alexandre I nomenat papa.
 Perfeccionament del paper a la Xina.
 Construcció de l'aqüeducte de Segòvia.

Necrològiques 
 Flavi Josep, historiador jueu, important perquè és un dels primers no cristians en parlar de Jesús.
 Papa Evarist, cinquè bisbe de Roma i quart successor de sant Pere.

Referències 

Segle II
106

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent sis.

Esdeveniments 
 Primer document escrit on surt la paraula "catòlic"
 La Dàcia esdevé província romana.

 Inici de la construcció del Fòrum de Trajà.
 Va ser elegit el Papa Alexandre I, sisè papa, que va succeir al Papa Evarist.

Necrològiques 
 Decèbal, rei de Dàcia (suïcidi, perseguit pels romans) (n. 87 dC)

Referències 

Segle II
107

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent set.

Esdeveniments 
 El 107 Trajà, que havia conquerit Dàcia, va enviar contra els iazigs al general Adrià, que els va sotmetre
 Luci Licini Sura i Gai Soci Seneció esdevenen cònsols de Roma.
 Un ambaixador indi és rebut per l'emperador Trajà.
 Primer any de l'era yongchu de la dinastia Han oriental xinesa.
 Han Andi (An-ti) esdevé emperador de la Xina.

Necrològiques 
 Tiberi Avidi Quiet, polític i governador romà.

Referències

Bibliografia 
 
 
 
 
 

Segle II
108

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent vuit. Per al grup musical, vegeu 108 (grup musical).

Esdeveniments 
 Sorgeix la consulta mèdica a Roma que substitueix la visita del metge a domicili
 Historiarum libri de Tàcit

Naixements

Necrològiques 

Segle II
109

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent nou.

Esdeveniments 
 22 de juny - S'obren els Banys de Trajà de l'arquitecte Apol·lodor de Damasc, construïts sobre les ruïnes de la Domus Aurea (Casa daurada) de Neró al turó Esquilí.
 24 de juny: inauguració de l'Aqüeducte Aqua Trajana a Roma.
 11 de novembre: Trajà inaugura la seva nova naumàquia.
 24 de novembre: finalització dels Jocs romans, celebrant les victòries de Trajà a Dàcia amb espectacles de gladiadors.
 Inici del regnat d'Osroes, rei dels Parts en competència amb Vologèse III (109-128).
 Neix el catolicisme com a tal, ja que l'església cristiana es proclama universal.

Referències 

Segle II
111

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent onze.

Esdeveniments 
 Derrota de l'Imperi Kushan a l'Índia en els seus intents d'expansió.
 Marc Ulpi Trajà construeix vies fortificades a l'Orient Mitjà.
 Cartes de Plini el Jove.

Naixements 
 Antinous, jove grec de Bitínia conegut per la seva relació amb l'emperador romà Adrià. Després de la seva tràgica mort va ser deificat i objecte de moltes representacions artístiques a partir del Renaixement.

Necrològiques

Referències 

Segle II
112

El 112 (CXII) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Trajà i Corneli (o, més rarament, any 865 ab urbe condita). L'ús del nom «112» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Adrià és nomenat arcont d'Atenes.
 Tàcit esdevé procònsol d'Àsia.

Referències 

Segle II
113

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent tretze.

El 113 (CXIII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Comença a erigir-se la Columna de Trajà a Roma.

Referències 

Segle II
114

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent catorze.

Esdeveniments 
 Primer any de l'era Yuanchu de l'Est de la Xina de la dinastia Han.
 Sedeci és succeït per Diògenes com a bisbe de Bizanci.
 S'aixeca l'Arc de Trajà de Benevent.
 El regne d'Osroene esdevé un regne vassall de l'Imperi Romà.
 Trajà envaeix Armènia i el nord de Mesopotàmia.

Referències 

Segle II
116

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent setze.

El 116 (CXVI) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Trajà conquereix les capitals partes
 Tàcit escriu els seus Annals

Notes i referències

Notes

Referències 

Segle II
117

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent disset.

Esdeveniments

Països Catalans 
 Hispans de Tàrraco, Barcino, Valentia i Sagunt són reunits pel Senat d'Adrià.

Món 
 Hadrià, es va proclama emperador.

 Massacre de jueus a Egipte.
 Auge de Palmira.
 Màxima expansió de l'Imperi Romà.

Naixements 
 Eli Aristides, orador grec (m. 181)

Necrològiques 
 Marc Ulpi Trajà.

Referències 

Segle II
118

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent divuit.
L'any 118 (CXVIII) va ser un any comú que començava en els darrers dies del calendari julià.

Esdeveniments 
 28 de març: després d'haver reprimit la revolta dels jueus a Egipte i Cirenaica, el prefecte d'Egipte Quintus Marcius Turbo va ser enviat per reprimir una revolta a Mauretania; a finals d'any fou enviat a la frontera del Danubi.

 9 de juliol: Hadrià torna a Roma. Va executar quatre senadors, Aulus Corneli Palma, Luci Publici Cels, Gai Avidi Nigrí i Quint Lusi Quiet, tots excònsols, acusats de conspirar contra ell (complot consular). Les seves relacions amb el Senat es van deteriorar.

Referències 

Segle II
119

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent dinou.

El 119 (CXIX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Hadrià va ser proclamat imperator per segona vegada després de la seva victòria sobre els sàrmates a Mesia. Va fer les paus amb els roxolans pagant al seu rei el sou que demanava, després va tornar a Roma, deixant com a llegat de Dàcia a Quint Marci Turbo.

 Inici del regnat al nord de l'Índia de Nahapana, rei dels sàtrapes occidentals (Sakas) (final l'any 124). Va atacar el regne d'Andhra i es va annexionar el sud de Rajputana.

 Després dels atacs xiongnu a Gansu, els xinesos van restablir la colònia militar de Hami a Tarim; Lob Nor i el rei de Turfan es van sotmetre de nou, però poc després els chanyu dels xiongnu del nord i els jushi del nord van sorprendre i massacrar la guarnició xinesa.

Necrològiques 
 Plutarc, historiador i biògraf grec (n. 46 dC)

Referències 

Segle II
120

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent vint.

El 120 (CCXX) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Necrològiques 
 Tàcit, historiador romà
 Plutarc, historiador grec

Referències 

Segle II
121

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent vint-i-u.

Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Construcció del Temple de Venus i Roma.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 26 d'abril: Emperador romà Marc Aureli (m. 180).

Necrològiques

Referències 

Segle II
122

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent vint-i-dos.

El 122 (CXXII) fou un any comú començat en dimecres de l'edat antiga

Esdeveniments 
 Comença la construcció del mur d'Adrià a Britània per impedir que els pictes entressin a territoris de l'Imperi Romà.

Referències 

Segle II
124

Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cent vint-i-quatre.

El 124 (CXXIV) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Adrià viatja a Grècia i reconstrueix part dels seus monuments.

Referències 

Segle II
129

El 129 (CXXIX) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Març: Hadrià navega d'Eleusis a Efes després d'haver passat l'hivern a Atenes  per ajuda al procés de romanització amb les seves inspeccions locals.
 27 d'abril: Hadrià és a Laodicea del Licos.
 Construcció a Lambaesis d'un nou campament de defensa de Numídia per part de les legions romanes (Legio III Augusta).

Referències 

Segle II
132

El 132 (CXXXII) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Revolta de Simó bar Kokhba: el líder jueu messiànic i carismàtic Simon bar Kokhba inicia una guerra d'alliberament de Judea contra els romans, que finalment és aixafada (el 135) per l'emperador Adrià; El rabí Akiva ben Iosef dóna suport a la rebel·lió.
 A Escòcia (illes britàniques) es registra un terratrèmol, que «s'empassa homes i bestiar».

Naixements 
 Han Huandi, emperador de la dinastia Han (m. 168)

Referències 

Segle II
134

El 134 (CXXXIV) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Ilseong esdevé governant del regne coreà de Silla.

 1 de gener: Juli Servià i Titus Vibius Varus, cònsols romans. A l'abril, Servianus va ser substituït per Titus Haterius Nepos, governador d'Aràbia Pètria.
 Gener o febrer (data probable): presa de Jerusalem pels romans.
 5 de maig: Hadrià és a Roma el 3 de maig del seu divuitè poder tribunitià.
 Inauguració de l'Ateneu, incloses les facultats de retòrica, dret, filosofia, a Roma.
 Inauguració del Pons Ælius (avui Ponte Sant'Angelo). Inici de les obres del Mausoleu d'Adrià.
 Flavi Arrià, el governador romà de Capadòcia, repel·leix un atac dels alans, pastors nòmades del sud-est de Rússia.

Necrològiques 
 Jima de Silla (o Jima Isageum), governant coreà de Silla.

Referències 

Segle II
135

El 135 (CXXXV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

Esdeveniments 
 9 d'agost: data tradicional de la captura de Béthar, l'última fortalesa de Shimon bar Kokhba, que va ser assassinat. Fi de la revolta de Bar Kokhba a Judea.
 Hadrià va ser aclamat com a "imperador" per segona vegada després de la victòria a Judea. Jerusalem és en gran part destruïda i saquejada de nou, després substituïda per una veterana colònia romana (Ælia Capitolina). Al lloc del Temple s'aixeca un altar a Júpiter. Judea passa a anomenar-se Síria-Palestina. Els jueus van ser prohibits de la zona al voltant de la ciutat i es van dispersar de nou per tot l'Imperi Romà.
 Mort sota tortura el metge jueu Akiva ben Iosef (v. 50-135). Molts estudiosos van ser arrestats i torturats. El rabí Ximon bar Yohaï, deixeble d'Akiva, es va refugiar en una cova, va viure (dotze anys?) com a ermità i després va dirigir una escola a Tekoa (la tradició li atribueix l'escriptura del Zohar). Els membres supervivents del Sanedrí van marxar de Yavne cap a Usha a Galilea, dirigits pel nou patriarca Rabban Simeon ben Gamaliel. Molts fariseus van emigrar a Babilònia on es van unir a la diàspora.

Referències 

Segle II
136

El 136 (CXXXVI) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Hadrià, emperador romà, refunda Jerusalem com Èlia Capitolina, n'expulsa els jueus i emprèn altres mesures per desjudeïtzar Síria Palestina en represàlia per la revolta de Bar Kokhebà.

Referències

Bibliografia 

 

Segle II
140

L'any 140 és un any de traspàs que comença un dijous.

Esdeveniments 
 1 de gener: comença el tercer consolat d'Antoní Pius i el primer de Marc Aureli.

 Tardor: Antoní Pius i Marc Aureli visiten Pompeu Falco, governador de Bretanya a l'inici del regnat d'Adrià. Potser el van consultar sobre la possibilitat d'estendre la dominació romana sobre l'illa.
 Claudi Ptolemeu acaba la seva obra Almagest.
 Comença el pontificat del Papa Pius I.

Referències

Bibliografia 
 
Segle II
142



Esdeveniments 
 Construcció de la Muralla Antonina per protegir les fronteres d'Escòcia.
 Es nomenen doctors municipals per atendre la població de l'Imperi Romà.
 L'alquimista taoista xinès Wei Boyang escriu el primer llibre xinès sobre alquímia (Cāntóng qì, traduïble com «L'afinitat dels tres»), que també és el primer llibre on es pot esmentar per primera vegada la composició de la pólvora.
 Marció proclama que l'Antic Testament és incompatible amb el cristianisme.

Referències 

Segle II
148



Esdeveniments 
 El part An Shigao arriba a la Xina per predicar-hi el budisme.

Referències

Bibliografia 

 

Segle II
149

El 149 (CXLIX) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Inici de la construcció del circ romà d'Arle.

Referències 

Segle II
150



Esdeveniments 
 Claudi Ptolemeu publica el primer recull de mapes, avantapassat dels atles geogràfics.
 París arriba als 80.000 habitants, xifra que no va tornar a tenir fins al 
 Antoní Liberal escriu una obra sobre mitologia (data aproximada).
 7 de desembre: té lloc l'eclipsi solar anular més llarg que es viurà des del 4000 aC. fins al 6000 dC. Amb una durada màxima de la fase anular de 12 min 23 s i un curs situat essencialment a l'oceà Pacífic nord equatorial, les úniques terres afectades van ser la península de Califòrnia i el que avui és l'estat mexicà de Chihuahua.

Naixements 
 Babak II, rei dels Fars i governador d'aquesta província (Pèrsia).
 Cassi Dió, escriptor i polític romà, nascut a Nicea.
 Zhang Zhongjing, mete xinès.

Referències

Bibliografia 
 
 

Segle II
151

El 151 (CLI) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

Esdeveniments 
 Mitilene i Esmirna són destruïdes per un terratrèmol.
 1 de gener: inici a Roma del consolat dels dos germans Quintilii, Sext Quintili Condià i Sext Quintili Màxim.

Referències 

Segle II
154

El 154 (CLIV) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Finalització del Mur d'Antoní .
 Tiberi Juli Eupàtor esdevé rei del Bòsfor Cimmeri, estat client de l'Imperi Romà

Naixements 
 Edessa: Bardesanes, escriptor sirià.
 Yuan Shao, senyor de la guerra que va viure durant la tardana Dinastia Han Oriental

Referències 

Segle II
155



Esdeveniments 
 Antoní Pius comença una nova guerra contra l'Imperi Part.
 Anicet és elegit papa després del Papa Pius I.
 Roma diu que, tot i que no ser reconeguda com una religió oficial, el judaïsme serà tolerat.
 Per retornar la pau entre jueus i romans, Antoninus relegalitza la circumcisió.
 Els romans comencen a abandonar el Mur d'Adrià.
 Primer any de l'era Yongshou a la Dinastia Han.
 Desacord entre els bisbes cristians en referència a la data de la Setmana Santa.

Naixements 
 Cao Cao, darrer canciller de la Dinastia Han (m. 220)
 Li Yan  (m. 234)
 Sun Jian, governador de Changsha (m. 191)
 Yuan Shu, germanastre de Yuan Shao (m. 199)
 Zhang Miao, prefecte de Chenliu (m. 195)

Necrològiques 
 Papa Pius I.
 Sant Policarpi de Smyrna (màrtir) (n. AD 69)

Referències 

Segle II
156

El 156 (CLVI) fou un any de traspàs començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Final de la gravació de l'Estela 1 de La Mojarra.
 Montà comença a predicar la profecia segons la qual la Jerusalem celestial davallarà al poblet frigi de Pepuza (data alternativa: 172).

Referències 

Segle II
161

El 161 (CLXI) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Cèsar i Aureli (o, més rarament, any 914 ab urbe condita). L'ús del nom «161» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 7 de març: inici del regnat de Marc Aureli, emperador romà (final l'any 180). Va associar el seu germà adoptiu i futur gendre, Luci Aureli Ver, amb l'imperi com a coemperador (161-169).
 Fam a Itàlia.

Necrològiques 
7 de març - Antoni Pius, emperador romà (n. 86 dC)

Referències 

Segle II
166

El 166 (CLXVI) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Luoyang (Xina): l'emperador xinès Liu Hu rep una ambaixada dels coemperadors romans Marc Aureli i Luci Aureli Ver.

Referències 

Segle II
167

El 167 (CLXVII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

Esdeveniments 
 Els longobards, els vàndals i altres pobles germànics creuen el Danubi i s'estableixen als Balcans
 Epidèmia de pesta a Roma

Referències 

Segle II
170

El 170 (CLXX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'indi Chu Sho-fu arriba a la Xina per predicar-hi el budisme.

Referències 

Segle II
171

El 171 (CLXXI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Marc Aureli instal·la la seva seu a Carnuntum.
 Roma derrota els marcomans, un dels pobles germànics.
 A Hispània romana: es produeixen incursions de tribus moros a la Bètica i revoltes lusitanes.

Referències 

Segle II
172

El 172 (CLXXII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'emperador Marc Aureli travessa el Danubi amb un cos expedicionari, sotmet els marcomans i els seus aliats i, en compliment d'un acord amb les tribus germàniques, els permet assentar-se en parts de l'Imperi Romà que han perdut població a causa de la pesta.
 Intent d'unificar els quatre evangelis canònics
 Montà comença a predicar la profecia segons la qual la Jerusalem celestial davallarà al poblet frigi de Pepuza (data alternativa: 156).

Referències 

Segle II
173

El 173 (CLXXIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Sever i Pompeià (o, més rarament, any 926 ab urbe condita). L'ús del nom «173» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Gnaeus Claudius Severus i Tiberi Claudi Pompeià esdevingueren cònsols romans.

Naixements 
 Maximí el Traci, emperador romà.

Referències 

Segle II
175

El 175 (CLXXV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Marc Aureli derrota els marcomans.
 Gravació en pedra de la doctrina de Confuci.

Naixements 
 Praeneste: Claudi Elià, escriptor i compilador.

Segle II
180

El 180 (CLXXX) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià del calendari julià.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 17 de març - Marc Aureli, emperador romà.

Referències 

Segle II
186

L'any 186 (CLXXXVI) va ser un any comú començat en dissabte del calendari julià. Es va conèixer com l'Any del Consolat d'Aureli i Glabri (o, amb menys freqüència, l'any 939 Ab urbe condita). La denominació 186 per a aquest any s'ha utilitzat des del període medieval alt, quan l'era del calendari Anno Domini es va convertir en el mètode prevalent a Europa per nomenar els anys.

Imperi Romà 
 Els camperols de la Gàl·lia protagonitzen un aixecament en contra dels impostos sota Maternus.
 El governador romà Pèrtinax escapa d'un intent d'assassinat per part d'usurpadors britànics.

Naixements 
 4 d'abril, Lugdunum, Gàl·lia: Caracal·la, emperador romà del 211 fins al 217.
 Alexandria: Orígenes, un dels pares de l'Església cristiana.
 Liu Ba: ministre servint sota el senyor de la guerra Liu Zhang.

Necrològiques 
 Perennis: prefecte pretorià romà assassinat junt amb la seva dona i fills pels seus soldats.
 21 d'abril – Apol·loni l'Apologeta, màrtir cristià
 Bian Zhang, oficial i general xinès (n. 133 ) 
 Paccia Marciana, noble romana (data aproximada) 
 Sohaemus, client romà rei d' Armènia

Referències 

Segle II
187

El 187 va ser un any de la dècada del 180.

Esdeveniments 
 Pesta a Roma amb uns 2000 morts diaris.

Naixements 
 Cao Pi, primer emperador de la Xina i fundador del regne de Cao Wei, un dels Tres Regnes.
 Guo Huai, general militar de Cao Wei.
 Ma Liang, assessor del senyor de la guerra Liu Bei.

Referències 

Segle II
188

Esdeveniments significatius de lany 188:

Esdeveniments 
 Publi Helvi Pèrtinax esdevé cònsol d'Àfrica.

Naixements 
 4 d'abril - Lugdunum, Gàl·lia Celta, Imperi Romàː Caracal·la, emperador de Roma (m. 217).

Referències 

Segle II
192



Esdeveniments 
 Establiment del primer grup seguidor del cristianisme a l'Índia
 Guerra civil a l'Imperi Romà després de l'assassinat de Commode
 Un incendi destrueix la biblioteca mèdica de Galè

Naixements

Necrològiques 
 31 de desembre - Roma (Imoeri Romà)ː Còmmode, emperador romà.

Referències 

 

Segle II
193

El 193 (CXCIII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

Esdeveniments 
 Pèrtinax és proclamat emperador romà. És l'any dels cinc emperadors: Pèrtinax, Didi Julià, Pescenni Níger, Clodi Albí i Septimi Sever.

Referències 

Segle II
194

El 194 (CXCIV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 L'Imperi Romà incorpora Palmira a la província de Síria.
 Galè escriu el seu manual de patologia De methodo medendi.
 El gnosticisme és declarat heretgia.

Referències

Bibliografia 

 

Segle II
195

El 195 (CXCV) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià. L'ús del nom «195» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

Esdeveniments 
 Devaluació del denari, en el marc d'una crisi financera.

Referències 

Segle II
197

El 197 (CXCVII) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 Batalla de Lugdunum entre Septimi Sever i Clodi Albí autoproclamat emperador romà a Lugdunum (actual Lió).
 Publicació de les obres de farmacologia de Galè
 Primera incursió dels pictes a la Britània romana a través del Mur d'Adrià.

Referències 

Segle II
200

El 200 (CC) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

Esdeveniments 
 Batalla de Guandu, tingué lloc al riu Groc durant el preludi del període dels Tres Regnes de la història xinesa.

Referències 

Segle II
1846



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 23 de setembre - Observatori de Berlín (Berlín, Alemanya): Johann Gottfried Galle descobreix el planeta Neptú.
 10 d'octubre - prop de Liverpool (Anglaterra): William Lassell descobreix Tritó, el satèl·lit més gran de Neptú.

Naixements 
 Països Catalans
 17 de gener, Sabadell: Narcís Giralt i Sallarès, professor de teoria de teixits i pintor català.
 29 de març, Barcelona: Rafael Roldós i Viñolas, pioner de la publicitat a Catalunya.
 28 de maig, Sagunt, Camp de Morvedre: Antoni Chabret i Fraga, historiador valencià (m. 1907).
 10 d'agost, Valls: Narcís Oller i Moragas, advocat i escriptor.
 12 de setembre, les Cabanyes, Alt Penedès: Josep Torras i Bages, eclesiàstic i escriptor català.
 15 de desembre, Barcelona: Eusebi Güell i Bacigalupi, industrial, polític i mecenes català (m. 1918).
 19 de desembre, Mataró: Joan Bialet i Massé, metge i advocat
 Barcelona: Antoni Feliu i Codina, periodista i polític català.

Resta del món
 5 de gener: Rudolf Christoph Eucken, escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura (m. 1926).
 24 de febrer, Castellammare di Stabia, Campània: Luigi Denza, compositor.
 14 de març, Viena, Àustria: Bertha von Brukenthal, compositora austríaca (m. 1908).
 17 de març, Hoxton, Londres, Anglaterra: Kate Greenaway, artista anglesa famosa per les il·lustracions de llibres infantils (m. 1901).
 24 d'abril, Londres (Anglaterra): Marcus Clarke, novel·lista i poeta australià d'origen anglès (m. 1881)
 5 de maig: Henryk Sienkiewicz, escriptor polonès, Premi Nobel de Literatura de l'any 1905 (m. 1916).
 27 de juny, comtat de Wicklow (República d'Irlanda): Charles Stewart Parnell ,polític irlandès (m. 1891).
 2 de juliol, West Meon, Hampshireː Marian Farquharson, naturalista britànica, activista pels drets de les dones (m. 1912).
 11 de juliol, Stuttgart: Anna Mehlig-Falk, pianista, deixebla de Franz Liszt (m. 1928).
 17 de juliol, Japó: Tokugawa Iemochi, 45è shogun.
 20 d'agost, Como, Llombardia, Itàliaː Carolina Ferni, violinista i soprano italiana (m. 1926).
 11 de setembre, Sant Petersburgː Anna Dostoiévskaia, memorialista, editora de l'herència creativa del seu marit, Dostoievski (m. 1918).
 14 de setembre, Montsó, Cinca Mitjà: Joaquín Costa Martínez, polític, jurista, economista i historiador aragonès (m. 1911).
 3 d'octubre, Stavanger, Noruega: Oskar Emil Schiøtz, físic i geòleg noruec.
 11 d'octubre: Carlos Pellegrini, president de l'Argentina (m. 1906).
 3 de novembre, Lausana, Suïssaː Elizabeth Thompson, pintora anglesa d'obres de gran format de temà bèl·lic (m. 1933).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 1 de juny, Roma: Gregori XVI ,nascut Bartolomeo Alberto (Mauro) Capellari, va ser el 254è Bisbe de Roma i Papa de l'Església Catòlica del 2 de febrer de 1831fins a la mort (n. 1765).
 13 d'octubre, Madrid (Espanya): Miquel Parra i Abril, pintor valencià, pintor de cambra de la cort del rei Ferran VII (n. 1780).

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Un any abans / Un any després

Referències
1844



Esdeveniments 
Països Catalans
 Es crea el Banc de Barcelona promogut per Manuel Girona, i la Caixa de Barcelona. Primer banc privat espanyol.

Resta del món
 Alexandre Dumas publica la novel·la Els tres mosqueters.
 Mor l'últim exemplar dAlca impennis'', demostrant-se així el concepte d'extinció.

 Naixements 
Països Catalans
 14 de març - Alcoi (l'Alcoià): Llorenç Casanova i Ruiz, pintor valencià (m. 1900).
 9 de maig - Dénia (la Marina Alta): Roc Chabàs Llorens, religiós i historiador valencià (m. 1912).
 11 de novembre - Barcelona: Josep Balari i Jovany, filòleg, hel·lenista, historiador i taquígraf català (m. 1904).
 28 de novembre - València (l'Horta): Josep Aixa Íñigo, escultor valencià (m. 1920).
 Falconara: Pietro-Battista Farinelli de Falconara, compositor.

Resta del món
 1 de febrer - Ashfield, Massachusetts: Granville Stanley Hall, psicòleg.
 18 de febrer - París, Victorine Meurent va ser una pintora francesa i també una model de pintors (m. 1927).
 10 de març - 
 Pamplonaː Pablo Sarasate, violinista i compositor navarrès.(m. 1908).
 Londres: Marie Spartali Stillman, pintora prerafelita britànica, per a molts la millor artista d'aquest moviment (m. 1927).
 18 de març - Imperi Rus: Nikolai Rimski-Kórsakov, compositor rus (m. 1908).
 19 de març - Tampere: Minna Canth, escriptora i feminista finlandesa.
 30 de març - Metz, Regne de França: Paul Verlaine, poeta francès.(m. 1896)
 16 d'abril - París (França): Anatole France, escriptor francès, Premi Nobel de Literatura de 1921 (m. 1924).
 22 d'abril - Ontario: George Bryce, historiador canadenc.
 21 de maig - 
 Montevideo, Uruguai: Manuel Pérez y Curis, escriptor i poeta uruguaià.
 Laval (Mayenne), França: Henri Rousseau: pintor francès (m. 1910).
 22 de maig - Allegheny City, Pennsilvàniaː Mary Cassatt, pintora americana del període impressionista, establerta a París (m.1926).
 25 de maig - Santo Domingo, República Dominicana: Francisco Gregorio Billini, president dominicà (m. 1898).
 4 de juliol - Comtat de Rensselaer, Nova Yorkː Edmonia Lewis, escultora americana (m. 1907).
 15 d'octubre - Röcken bei Lützen, Saxònia: Friedrich Nietzsche, filòsof alemany (m. 1900).
 23 d'octubre - París, França: Sarah Bernhardt, actriu de teatre i cinema.
 27 d'octubre - Göteborg (Suècia): Klas Pontus Arnoldson, periodista i escriptor suec, Premi Nobel de la Pau de 1908 (m. 1916).

 Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 27 de gener - París, França: Charles Nodier, escriptor francès (n. 1780).
 24 de març -  Copenhaguen (Dinamarca)  Bertel Thorvaldsen escultor danès/islandès del neoclassicisme. (n. 1770)
 8 d'abril - Viena: Ignaz Franz von Mosel, crític musical i historiador de la música.
 27 de juliol - Manchester, Anglaterra: John Dalton, naturalista, químic, matemàtic i meteorólogic anglès (n. 1766).
 14 de novembre - Bordeus, França: Flora Tristan, escriptora, feminista i socialista francesa (n. 1803)
 14 de desembre - Ciutat de Mèxic Mèxic: Melchor Múzquiz, sisè president de Mèxic (1832).
 Florència, Itàlia: Ida Botti Scifoni, pintora.

 8 d'abril: Ignaz Franz von Mosel''', crític musical i historiador de la música.

Referències
1829



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Grècia assoleix la independència de l'Imperi Otomà.
 20 de març, Torrevella: terratrèmol de Torrevella.
 16 d'octubre: Comença la primera carrera de velocitat de locomotores celebrat a la línia Liverpool-Manchester guanyat per Stephenson i la seva locomotora "Rocket".

Naixements 
Països Catalans
 27 de juny, Terrassa: Josep Vidal i Campaneria, alcalde de Sabadell durant la Primera República.
 29 d'octubre, Barcelona: Emili Pi i Molist, metge psiquiatre.
 24 de desembre, Oriola, Baix Segura: José Rogel Soriano, compositor de sarsuela valencià (m. 1901).

Resta del món
 26 de juliol, Oostende, Bèlgica: Auguste Beernaert, advocat i polític flamenc, Premi Nobel de la Pau de 1909 (m. 1912).
 7 de setembre, Darmstadt, Alemanya: Friedrich August Kekulé, químic alemany (m. 1896).
 5 d'octubre: Chester Alan Arthur, president dels Estats Units (m. 1886).
 15 d'octubre, Goshen, Estats Units: Asaph Hall, astrònom, descobridor de les llunes de Mart (m. 1907).
 16 d'octubre - Primera carrera de velocitat de locomotores celebrat a la línia Liverpool-Manchester guanyat per Stephenson i la seva locomotora "Rocket".
 29 de desembre, Milà: David Kaltbrunner, geògraf.
 Magdeburg: Friedrich Spielhagen, novel·lista

Necrològiques 
Països Catalans
 25 de gener, Sabadell: Antoni Bosch i Cardellach, metge, arxiver i historiador català.

Resta del món 
 3 de març, San Julián de la Barra, Regne de Portugal: Diego Muñoz Torrero, sacerdot, catedràtic i polític espanyol, considerat un dels pares de la Constitució de Cadis de 1812, exiliat pocs anys abans.
 28 d'abril: Karl Gottlieb Umbreit, organista i compositor alemany.
 16 d'agost, Barmen: Carl Gotthelf Glaeser, músic prussià.
 29 d'octubre, Salzburg, Àustria: Maria Anna Mozart, música austríaca, germana de Wolfgang Amadeus Mozart.
 18 de desembre, París, França: Jean-Baptiste Lamarck, naturalista francès autor de la teoria evolutiva coneguda com a lamarckisme.

Referències
1828



Esdeveniments 
 26 de març: S'estrena el lied Auf dem Strom de Franz Schubert sobre un poema de Ludwig Rellstab. Fou l'únic concert que va organitzar en vida dedicat íntegrament al seu propi repertori, coincidint amb el primer aniversari de la mort de Ludwig van Beethoven.

Naixements 
Països Catalans
 28 de juny - València: Joaquim Balader i Sanchis, dramaturg valencià (m. 1893).
 9 d'octubre - Sabadell: Francesc de Paula Clerch i Margall, eclesiàstic català.
 Móra d'Ebre: Ramon Subirat i Codorniu, escultor deixeble de Damià Campeny

Resta del món
 21 de gener - Saint-Rémy-des-Monts: Clémence de Grandval, cantant, pianista i una de les compositores més famoses del  (m. 1907).
 22 de gener -
 Bucarest: Dora d'Ístria, intel·lectual, feminista i escriptora romanesa (m. 1888).
 Múrcia: Francisco de Paula del Villar y Lozano, arquitecte espanyol.
 8 de febrer
 Màlaga, Espanya: Antonio Cánovas del Castillo, polític, historiador i escriptor espanyol (m. Santa Águeda, Guipúscoa, País Basc 1897).
 Nantes, França: Jules Verne, escriptor francès (m. 1905).

 18 de març - Fareham, Anglaterra: William Randal Cremer, pacifista anglès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1903 (m. 1908).

 20 de març - Skien, Noruega: Henrik Ibsen, dramaturg noruec (m. 1906).
 13 d'abril - Glendale (Regne Unit): Josephine Butler, feminista i reformista social britànica (m. 1906).
 23 d'abril - Dresden, Regne de Saxònia: Albert I de Saxònia, rei de Saxònia des de l'any 1873 i fins a 1902, any de la seva mort.
 8 de maig - Ginebra, Suïssa: Jean Henri Dunant, home de negocis i activista amb iniciatives humanitàries, Premi Nobel de la Pau el 1901 (m. 1910)
 11 de maig, Sedbury, Anglaterraː Eleanor Anne Ormerod, entomòloga britànica (m. 1901).
 27 d'agost, París, França: Maria Deraismes, autora i pionera francesa dels Drets de la Dona (m. 1894).
 28 d'agost - Iàsnaia Poliana, Rússia: Lev Nikolàievitx Tolstoi, escriptor rus.
 18 de desembre - Jönköping, Suècia: Viktor Rydberg, escriptor suec i un membre de l'Acadèmia Sueca (1877-1895).
 Pamplona: Ciriaco Jiménez Hugalde, organista i conmpositor.

Necrològiques 
Països Catalans
 13 de febrer - 12 de juliol, Barcelona: Francesc Salvà i Campillo, metge, físic i meteoròleg català.

Resta del món
 26 de gener, Londres: Caroline Lamb, aristòcrata i novel·lista britànica (n. 1785).
 18 de març, Fareham, Anglaterra: William Randal Cremer, sindicalista anglès, Premi Nobel de la Pau 1903 (m. 1908).

 16 d'abril: Francisco José de Goya y Lucientes, pintor i gravador aragonès (n. 1746)
 19 de novembre, Viena, Imperi Austríac: Franz Schubert, compositor austríac.
 4 de desembre: Robert Jenkinson, comte de Liverpool, primer ministre del Regne Unit (n. 1770)
 30 de desembre: Waldemar Thrane, compositor, violinista i director d'orquestra noruec.

Referències
1827



Esdeveniments 
Països Catalans
 1 d'abril - Ripoll: aixecament dels Malcontents Joan Cavalleria, Josep Bosoms Jep dels Estanys i Josep Galceran i Escrigàs

Resta del món
 2 de setembre - la Vall d'Aran: el Conselh Generau d'Aran, que regia els destins de la vall des del , es reuneix per darrera vegada abans de l'època moderna.

Naixements 
Països Catalans
 24 de febrer: Belisario Prats, polític xilé.
 28 de febrer, Vilanova i la Geltrú: Rosalia Serra Miró, poetessa.
 23 de març, Palma, Mallorca: Victòria Peña i Nicolau, poeta (m. 1898).
 23 d'octubre, Cartagena: Pilar Pascual de Sanjuán, mestra, feminista i escriptora catalana (m. 1889).
 25 de novembre, Gurb, Osona: Francesc Mora Borrell, arquebisbe de Monterey - Los Angeles (m. 1905).
 València: Benet Altet i Ruate, poeta.

Resta del món

 5 d'abril, Upton, Essex, (Anglaterra): Joseph Lister, 1r Baró de Lister, conegut com a Sir Joseph Lister, Bt ,va ser un metge cirurgià britànic pioner en l'ús dels antisèptics (m. 1912)

 8 d'abril,
 Cabo Rojo, Puerto Rico: Ramón Emeterio Betances Alacá,n, nacionalista de porto-riqueny.
 Southampton (Anglaterra): Barbara Bodichon, pedagoga i artista britànica, activista pels drets de les dones (m. 1891).
 27 de juliol, La Haia, Països Baixos: Gerardina Jacoba van de Sande Bakhuyzen, pintora neerlandesa del  (m. 1895).
 5 d'agost: Deodoro da Fonseca, president de Brasil (m. 1892).
 Bagicz, Prússia: Hermann Thadewaldt, director d'orquestra prussià.

Necrològiques 
Països Catalans
 22 de novembre, Tarragona: Narcís Abrés, militar absolutista (afusellat).
 27 de febrer, Madrid, Espanya: Simón de Rojas Clemente y Rubio, botànic valencià (n. 1777).
 8 de juliol, Lisboa: Francesc de Paula Martí Mora, gravador i estenògraf espanyol, introductor de l'estenografia a Espanya.
 12 de desembre, Palma: Maria Pascuala Caro Sureda, científica il·lustrada, doctora en filosofia i religiosa mallorquina (n. 1768).

 Resta del món
 6 de gener, Weimar: Charlotte von Stein, dama de companyia, escriptora i amiga de Goethe i Schiller (n. 1742).
 5 de març:
 Como, Llombardia: Alessandro Volta, físic italià (n. 1745).
 París, França: Pierre-Simon Laplace, matemàtic francès (n. 1749).
 26 de març, Viena, imperi austríac: Ludwig van Beethoven, compositor alemany (n. 1770).
 29 d'abril, Sharon (Massachusetts): Deborah Sampson, dona que va participar com a soldat en la Revolució americana, i una de les primeres professores del país (n. 1760).
 14 de juliol, Ville-d'Avray, Illa de França: Augustin Jean Fresnel, físic francès, fundador de l'òptica moderna, pare dels fars moderns (n. 1788).
 8 d'agost: George Canning, primer ministre britànic (n. 1770).
 6 de novembre, Neustrelitz, Mecklemburg-Pomerània Occidental: Bartolomeo Campagnoli, violinista i compositor italià.

 Andrés Rosquellas, violinista i compositor espanyol del Classicisme.

Referències
1825



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món

 25 d'agost - l'Uruguai: el país obté la independència del Brasil.

Naixements 
Països Catalans
 16 de maig - Palma: Marià Aguiló i Fuster, poeta, bibliògraf, lingüista mallorquí.
 26 de maig -, Barcelona: Jaume Bosch, guitarrista i compositor català (m. 1895).
 24 de desembre - Molins de Rei: Gabriel Batllevell i Tort, mestre d'obres català, pare de l'arquitecte modernista Juli Batllevell.

Resta del món
 30 de gener - Chênée, Bèlgica: Charles Descardre horticultor i burgmestre.
 18 de febrer - Komárom, Regne d'Hongria: Mór Jókai, escriptor i periodista hongarès (m. 1904).
 11 de març - Praga, Imperi Austrohongarès: Karl Wehle, pianista i compositor txec.
 12 de març - Stolzenberg, prop de Stettin, Prússia: August Manns, director musical.
 15 de març - Santiago de Xile: Aníbal Pinto, advocat i polític xilè, president del país entre 1876 i 1881 (m. 1884).
 11 d'abril -Breslau, actual Wrocław, (Polònia): Ferdinand Lassalle, advocat i polític socialista alemany (m. 1864)
 4 de maig - Middlesex, Regne Unit: Thomas Henry Huxley, naturalista britànic (m. 1895).
 2 de juliol - Marsella (França): Émile Ollivier, polític i home d'estat francès (m. 1913).
 18 de juliol - Viena: Nina Stollewerk, compositora austríaca.
 10 d'octubre - Bulhoek, Cap Oriental, Paul Kruger, líder de la resistència bòer contra el Regne Unit i president de la República de Transvaal a Sud-àfrica.(m. 1904).
 25 d'octubre - Viena, Imperi Austrohongarès: Johann Strauss II, compositor (m. 1899).
 29 de novembre - París, França: Jean-Martin Charcot, neuròleg francès.
 14 de desembre: Ezequiel Hurtado, militar i president de Colòmbia (m. 1890)
 Brussel·les: Emile van Buggenhoult, músic belga.
 Ciudad Real: Manuel Morales Cambra, industrial

Necrològiques 
Països Catalans
 Manresa: Bonaventura Prats, jesuïta català.

Resta del món
 28 de gener - Berlín: Louise Rogée, cantant i actriu alemanya (n. 1800).
 17 de febrer - Nàpols: Maria Angela Ardinghelli, traductora, matemàtica, física italiana  (n. 1728).
 7 de maig - Viena, Àustria: Antonio Salieri, compositor i director d'orquestra italià (n. 1750).
 19 de maig - Paris (França): Claude-Henri de Rouvroy, comte de Saint-Simon, pensador i sociòleg francès (n. 1760)
 9 de juny - Florènciaː Paulina Bonaparte, política francesa, germana de Napoleó (n. 1780).
 12 de juliol - Avinyó, França: Dorothea Schlözer, investigadora alemanya, la primera a doctorar-se en filosofia del país (n. 1770).

 1 de desembre - Taganrog (Rússia) : Alexandre I, tsar de Rússia i rei de Polònia.
 29 de desembre - Brussel·les: Jacques-Louis David, pintor francès (n. 1748).
 Cassel: Friedrich Gerstäcker, tenor alemany.
 Possible any de la mort a Teheran de Ali Kuli Khan Qadjar

Referències