1945



Esdeveniments 
Països Catalans
 21 d'octubre: Sufragi femení: les dones poden votar per primera vegada a la Catalunya sota administració francesa.
 29 d'octubre, Girona: S'inaugura el Teatre Ultònia, la diada de Sant Narcís.
 Barcelona: es funda l'Esbart Verdaguer.
 Barcelona: es funda l'Esbart Sant Martí.
 Barcelona: es funda l'Associació Excursionista d'Etnografia i Folklore.

Resta del món
 19 de gener: L'exèrcit de l'URSS conquereix Cracòvia, Polònia.
 15 de març, Guatemala: Juan José Arévalo Bermejo és escollit nou president.
 26 de març, Segona Guerra Mundial: forces dels EUA declaren Iwo Jima segur.
 1 d'abril, illa d'Okinawa, Japó: Les tropes estatunidenques desembarquen a l'illa, etapa prèvia a l'entrada en territori japonès, iniciant la batalla d'Iwo Jima.
 9 d'abril, Tercer Reich: El pastor i teòleg luterà Dietrich Bonhoeffer, membre de la resistència alemanya contra el nazisme és penjat al Camp de concentració de Flossenbürg.
 11 d'abril, Buchenwald, Tercer Reich: El camp de concentració de Buchenwald és alliberat per les tropes americanes de l'exèrcit aliat.
 12 d'abril: Harry S. Truman esdevé president dels Estats Units.
 15 d'abril, Belsen, Tercer Reich: Alliberament del camp de concentració de Bergen-Belsen.
 18 d'abril, Heligoland (petita illa Frisona Alemanya): Prop de mil bombarders aliats bombardegen la base naval, l'aeroport i el poble.
 21 d'abril, Rothenburgsort, Hamburg, Tercer Reich: 20 nens jueus de 5 a 12 anys, els seus quatre curadors i 20 presoners russos del qual el nom és desconegut, moren assassinats per les SS a la cava de l'escola desafectada de l'Escola del Bullenhuser Damm.
 29 d'abril: Adolf Hitler es casa amb Eva Braun.
 5 de maig: és alliberat pels aliats el camp de concentració de Mauthausen.
 8 de maig: Rendició del Tercer Reich en la Segona Guerra Mundial. Fi de la guerra a Europa.
 18 de juny: San Francisco: Mèxic denuncia el cop militar feixista a la primera Conferència Internacional de les Nacions Unides, a la que la Junta Española de Liberación va participar d'espectadora, i Espanya és rebutjada com a membre de la Societat de Nacions, i no serà acceptada fins deu anys més tard.
 21 de juny, illa d'Okinawa, Japó: fi de la batalla d'Okinawa, que esdevindrà l'única batalla terrestre sobre territori japonès de la Segona Guerra Mundial.
 26 de juny, San Francisco (Califòrnia): se signa la Carta de les Nacions Unides i l'Estatut de la Cort Internacional de Justícia.
 16 de juliol, desert d'Alamogordo, Nou Mèxic, EUA: Prova Trinity primera explosió nuclear de la història dins del programa secret Manhattan.
 17 de juliol, Potsdam, Alemanya: Inici de la Conferència de Potsdam. Els participants van ser la Unió Soviètica, el Regne Unit i els Estats Units.
 6 d'agost, Hiroshima, Japó: El dispositiu nuclear Little Boy arrasa la ciutat causant desenes de milers de morts.
 9 d'agost, Nagasaki, Japó: L'exèrcit dels Estats Units hi fa esclatar Fat Man la segona bomba atòmica usada sobre una ciutat.
 15 d'agost: Rendició del Japó en la Segona Guerra Mundial. Fi de la guerra a l'Àsia.
 17 d'agost, Indonèsia: es proclama la independència del país.
 2 de setembre, s'anuncia la Proclamació d'independència del Vietnam
 16 d'octubre, Creació de l'Organització per l'Alimentació i l'Agricultura.
 22 d'octubre. S'aprova la llei de referèndum per consultar directament al poble espanyol assumptes d'especial transcendència.
 24 d'octubre, Nova York: Fundació de l'ONU (Nacions Unides).
 Fundació del FK Bačka Bačka Palanka

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 29 de març - Costoja (Vallespir): Llorenç Planes, escriptor i polític nord-català 
 4 d'abril - Sabadell, Vallès Occidental: Antoni Farrés i Sabater, advocat i polític català, alcalde de Sabadell del 1979 al 1999 (m. 2009).
 6 d'abril - 
 Terrassa, Vallès Occidental: Montserrat Alavedra i Comas, soprano catalana (m. 1991).
 Avinyó, Provença: Muriel Casals i Couturier, economista i política catalana.
 16 d'abril - El Guinardó, Barcelona: Alegria Julià i Danés, escriptora catalana que ha conreat la literatura infantil i juvenil.
 19 de maig - Granada, Andalusia, Espanya: Manel Pousa Engroñat, pare Manel, sacerdot català conegut pel seu treball social.
 21 de maig - Barcelonaː Carme Valls i Llobet, metgessa endocrinòloga i política catalana.
 31 de maig - Valls, Alt Campː Flora Sanabra i Villarroya, mestra i política catalana.
 5 de juny - Paiportaː Blanca Cassany, escriptora de narrativa infantil, traductora i editora valenciana.
 17 de juny - Barcelona: Rosa Maria Calaf, periodista que ha treballat bona part de la seva carrera com a corresponsal de televisió.
 5 de juliol - Badalona: Maria del Mar Arnús de Urruela, historiadora i crítica d'art catalana.
 25 de juliol - Barcelona: Ventura Pons, director de cinema, guionista i productor català.
 25 d'agost - Sabadell: Antoni Taulé i Pujol, pintor català.
 30 d'agost - Barcelona: Eulàlia Vintró Castells, política i filòloga catalana; ha estat regidora, tinenta d'alcade i diputada.
 29 de setembre - Capellades: Gemma Romanyà i Valls, empresària de les arts gràfiques i important mecenes cultural (m. 2018).
 17 de novembre - Barcelona: Jaume Fuster, escriptor, assagista i traductor català.
 27 de novembre - Barcelona: Arcadi Oliveres i Boadella, economista i activista català (m. 2021).
 11 de desembre - Barcelona: Magda Oranich, advocada i política catalana, defensora de molts presos polítics durant el franquisme.
 14 de desembre - Benimeli, Marina Alta: Joan Baptista Mengual i Llull, conegut com a Isa Tròlec, escriptor valencià.
 31 de desembre - Barcelonaː Regina Sáinz de la Maza Lasoli, destacada historiadora i medievalista catalana (m. 1997).

Resta del món
 4 de gener - Berne, Indiana, EUA: Richard Royce Schrock, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 2005.
 10 de gener - Londres, Anglaterra: Rod Stewart, cantant anglès.
 22 de gener - Jerusalem, Israel: Else Lasker-Schüler, escriptora i dibuixant alemanya (n. 1869).
 26 de gener - Oxford, Anglaterra: Jacqueline du Pré, excepcionl violoncel·lista anglesa (m. 1987).
 28 de gener - Beverly Hills, Califòrnia, EUA: Karen L. Gorney, actriu Estatunidenca.
 4 de febrer - Nine Mile, Jamaica: Bob Marley, cantant jamaicà de reggae.
 9 de febrer
 Los Angeles, Califòrnia, EUA: Mia Farrow, actriu Estatunidenca.
 Fukuoka, Japó: Yoshinori Ohsumi, biòleg japonès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 2016.
 26 de febrer, Madrid, Espanya: Tina Sainz, actriu espanyola.
 7 de març - Schaan, Liechtenstein: Gerta Keller, paleontòloga.
 17 de març - Porto Alegre, Rio Grande do Su: Elis Regina, compositora i cantant brasilera (m. 1982).
 18 de març - São Paulo, Brasil: Marta Suplicy, política i psicòloga brasilera, ha estat ministra de Turisme i alcaldessa de São Paulo.
 30 de març - Ripley, Anglaterra: Eric Clapton, músic i guitarrista anglès.
 2 d'abril - Millville, Nova Jersey: Anne Waldman, poeta americana de la generació de la poesia beat, escriptora i activista política.
 10 d'abril - Anna Perry –després Anna Ferrer–, cooperant britànica establerta a Anantapur, presidenta de la Fundació Vicente Ferrer.
 27 d'abril: Robert Cialdini, psicòleg i escriptor estatunidenc
 5 de maig - Linares, Andalusia, Espanya: Miguel Rafael Martos Sánchez (Raphael), cantant andalús.
 14 de maig - Kiryat Bialik, Israel: Yochanan Vollach, futbolista i entrenador israelià.
 19 de maig - Yangon, Birmania: Aung San Suu Kyi, política i activista birmana, Premi Nobel de la Pau de 1991.
 22 de maig: Gary Aldrich, espia.
 28 de maig - Berkeley (Califòrnia, EUA): John Fogerty, guitarrista, cantant i compositor nord-americà, líder de Creedence Clearwater Revival.
 1 de juny - Somerville, Nova Jerseyː Frederica von Stade, mezzosoprano estatunidenca.
 9 de juny - Alma, Michiganː Betty Mahmoody, escriptora estatunidenca i confereciant, coneguda pel seu llibre No sense la meva filla.
 11 de juny - El Caire, Egipte: Roland Moreno, inventor francès (m. 2012).
 17 de juny - Meensel-Kiezegem, Flandes, Bèlgica: Eddy Merckx, ciclista belga.
 19 de juny - Yangon, Birmania: Aung San Suu Kyi, política i activista birmana, Premi Nobel de la Pau de l'any 1991.
 25 de juny - Bronx (Nova York): Carly Simon, cantant nord-americana.
 29 de juny - Colombo: Chandrika Kumaratunga, política de Sri Lanka; n'ocupà la presidència, sent la primera dona en el càrrec.
 1 de juliol - Miami, Florida, EUA: Debbie Harry, cantautora i actriu estatunidenca, líder de Blondie.
 2 de juliol - Villeneuve-le-Roi (França): Tony Duvert, escriptor i periodista francès, Premi Médicis de l'any 1973 (m. 2008).
 8 de juliol - Sion (Valais): Micheline Calmy-Rei, política suïssa.  
 19 de juliol - 
 Amsterdam: Anna Enquist –pseudònim de Christa Widlund-Broer– escriptora neerlandesa, novel·lista i poeta.
 Rouyn-Noranda, Quebec: Paule Baillargeon, actriu, directora i guionista quebequesa.
 22 de juliol, Cleveland (Ohio): Adele Goldberg, matemàtica i científica de la computació.
 23 de juliol, Lima, Perú: Virginia "Gina" Vargas, sociòloga peruana i líder del moviment de dones al seu país.
 26 de juliol, Chiswick, Anglaterra, Regne Unit: Helen Mirren, actriu anglesa de teatre, cinema i televisió.
 30 de juliol - Boulogne-Billancourt, França: Patrick Modiano, novel·lista francès, Premi Nobel de Literatura del 2014.
 1 d'agost - Aberdeen, Washington, EUA: Douglas Dean Osheroff, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1996.
 9 d'agost - Cookham Dene, Berckshire, Anglaterraː Posy Simmonds, autora de còmics anglesa.
 14 d'agost - Múrciaː Elisa Séiquer, escultora espanyola (m. 1996).
 15 d'agost -Lo Mont, Aquitània (França): Alain Juppé, polític francès, Primer Ministre de França entre 1995 i 1997.
 21 d'agost - Nova Yorkː Patty McCormack, actriu estatunidenca, de teatre, cinema i televisió.
 23 d'agost - Torí: Rita Pavone, cantant i actriu italiana, popularíssima durant els anys seixanta.
 27 d'agost - Starnberg, Bavieraː Marianne Sägebrecht, actriu alemanya.
 29 d'agost - Griffin, Estats Units: Wyomia Tyus, atleta nord-americana guanyadora de quatre medalles olímpiques.
 11 de setembre:
 Múnic - Alemanya: Franz Beckenbauer, futbolista i entrenador alemany.
 Lares - Puerto Rico: José Feliciano, cantant porto-riqueny.
 1 d'agost - Aberdeen, Washington, EUA: Douglas Dean Osheroff, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1996.
 11 de setembre, Badajoz: María Coronada, soprano lírica espanyola.}
 15 de setembre, 
 Augusta: Jessye Norman, cantant d'òpera estatunidenca (m. 2019).
 Madrid: Carmen Maura, actriu espanyola de cinema.
 24 de setembre - Londres, Anglaterra: John Rutter, compositor anglès.
 26 de setembre - Salvador de Bahia: Gal Costa, cantant brasilera de música popular.
 28 de setembre, Sainte-Maxime, França: Christine Goitschel, esquiadora alpina francesa que destacà a la dècada de 1960.
 1 d'octubre:
 Amman - Jordània: Mona Saudi, escultora, editora i activista d'art 
 Tolosa - França: Robert Marconis, geògraf francès.
 19 d'octubre - Edimburg, Escòcia: Angus Deaton, economista, Premi Nobel d'Economia de 2015.
 22 d'octubre - S'aprova la llei de referèndum per consultar directament al poble espanyol assumptes d'especial transcendència.
 12 de novembre - Winnipeg, Canadà: Neil Young, músic canadenc.
 15 de novembre - Anni-Frid Lyngstad, coneguda com a Frida Lyngstad, cantant de pop i jazz sueca, membre del grup ABBA.
 26 de novembre - Pequín (Xina): Huo Da, periodista, guionista i escriptora xinesa. Guanyadora del Premi Mao Dun de Literatura de l'any 1991.
 1 de desembre - Honolulu, Hawaii (EUA): Bette Midler, cantant, actriu i comediant estatunidenca.
 4 de desembre - Sault Ste. Marie, Ontario (Canadà): Roberta Bondar, neuròloga, investigadora i astronauta canadenca.
 12 de desembre - Wood Hall, Jamaica: Portia Simpson-Miller, política jamaicana, dos cops Primera Ministra de Jamaica.
 13 de desembre - Morelia, Mèxic: Ludivina García Arias, historiadora i política socialista espanyola, filla d'exiliats de la guerra civil.
 15 de desembre, Tunis: Selma Baccar, cineasta, productora i política tunisenca, primera dona a fer un llargmetratge a Tunísia.
 27 de desembre - Londres, Regne Unit: Rozsika Parker, psicoterapeuta, historiadora de l'art i escriptora britànica (m. 2010).
 Anglaterra: Susan Haack, filòsofa anglesa establerta als Estats Units.

Necrològiques 
Països Catalans
 13 de gener, Barberà del Vallès: Josep Maria Arnella i Gallego, periodista català.
 11 d'abril, Barcelona: Alfons Sala i Argemí, industrial, advocat i polític català.
 4 de maig, Barcelona: Joan Baptista Lambert i Caminal, compositor, director d'orquestra i pedagog català 
 27 de novembre, Barcelona: Josep Maria Sert i Badia, pintor i decorador català.
 5 de desembre, Barcelona: Elena Jordi, actriu i empresària teatral de vodevil catalana, primera directora de cinema d'Espanya.
 14 de desembre, Mataróː Miracle Andreu i Boigues, una de les primeres metgesses catalanes, ginecòloga i pediatra (n. 1880).
 Trinitat Torné i Pujol, corredora de finques i pintora catalana (n. 1879).

 Resta del món 
 2 de març, Victoria, Canadà: Emily Carr, pintora i escriptora canadenca (n. 1871).
 12 de març, Bergen-Belsen, Alemanya: Anne Frank, estudiant jueva morta en un camp de concentració nazi.
 13 de març: Günther Degen, Hauptsturmführer.
 23 de març, Iwo Jima, Japóː Tadamichi Kuribayashi, militar de l'Exèrcit Imperial Japonès, conegut per haver dirigit la defensa de l'illa d'Iwo Jima durant la batalla d'Iwo Jima
 26 de març, Nova York, EUA: Béla Bartók, compositor hongarès.
 26 de març - Llanystumdwy, Gwynedd, Gal-les: David Lloyd George, polític britànic, Primer Ministre del Regne Unit (1916-1922) 
 31 de març, Múnic, Alemanya: Hans Fischer, químic, metge, Premi Nobel de Química de 1930
 8 d'abril, Viena, Àustria: Leopold Reichwein, se suïcida després d'haver estat un nazi convençut i director de la música durant el III Reich.
 11 d'abril, Dorking, Anglaterra: Frederick John Dealtry Lugard, 1r Baró de Lugard, conegut com a Sir Frederick Lugard entre 1901 i 1928, fou un soldat, mercenari, explorador d'Àfrica i administrador colonial britànic 
 12 d'abril, Warm Springs, Geòrgia (Estats Units): Franklin Delano Roosevelt, President dels Estats Units 
 12 d'abril: Maurice Besly, compositor i director d'orquestra anglès.
 16 d'abril: Maruf al-Rusafi, poeta iraquià.
 22 d'abril: Moritzburg: Käthe Kollwitz, pintora, gravadora i escultora expressionista alemanya (n. 1867).
 28 d'abril, Giulino di Mezzegra, Llombardia, Regne d'Itàlia: Benito Mussolini, dictador italià 
 30 d'abril, Berlín, Tercer Reich: Adolf Hitler, dictador alemany i líder del partit nazi se suïcida en el búnquer de l'Estat Major assetjat per les tropes soviètiques 
 1 de maig, Berlín: Joseph Goebbels, ministre de Propaganda i Il·lustració Popular del Tercer Reich d'Adolf Hitler 
 2 de maig, Berlín: Martin Bormann, polític i militar alemany, cap de la cancelleria del Tercer Reich i secretari d'Adolf Hitler 
 23 de maig, Lüneburg, Alemanya: Heinrich Himmler, polític de l'Alemanya Nazi i cap dels Schutzstaffel.
 8 de juny, París, França: Robert Desnos, poeta surrealista francès 
 18 de juny, Williamstown, Massachussettsː Florence Bascom, geòloga cèlebre per les seves aportacions a la petrografia (m. 1862).
 20 de juliol, París, França: Paul Valéry, escriptor francès 
 24 de juliol, Milà: Rosina Storchio, soprano lírica Italiana 
 18 d'agost,
 Taipei, Imperi japonès: Netaji Subhas Chandra Bose, polític indi, president del Congrés Nacional Indi entre 1938 i 1939 
 Kolkata, Índiaː Sarala Devi Chaudhurani, pedagoga, feminista i activista índia.
 20 d'agost, Torsnes: Katti Anker Møller, feminista noruega, defensora dels drets de la infància i dels drets reproductius 
 9 de setembre, París: Zinaïda Guíppius, escriptora i poeta russa de l'edat de plata, figura clau del simbolisme rus 
 15 de setembre, Mittersill, Àustria: Anton Webern, compositor austríac
 17 de setembre:
 Sumatra: Yu Dafu (en xinès tradicional: 鬱達夫; en xinès simplificat: 郁达夫; en pinyin: Yù Dáfū) fou un escriptor xinès.(n. 1896).
 Londres (Anglaterra): Charles Edward Spearman, psicòleg anglès (n. 1863).
 24 de setembre: 
 Potsdam, Tercer Reich: Hans Geiger, físic alemany.
 Nova Yorkː Encarnación López Julves, La Argentinita, ballarina, bailaora i cantant 
 3 d'octubre, Châtillon-sur-Seine, França: Joseph Darnand, militar i polític francès (n. 1897).
 8 d'octubre, Zúric, Suïssa: Felix Salten, escriptor austríac, autor del llibre infantil Bambi, una vida al bosc i de la novel·la eròtica Josefine Mutzenbacher (n. 1869).
 15 d'octubre, Fresnes, França: Pierre Laval, polític francès (n. 1883).
 16 d'octubre, París: Berta Zuckerkandl-Szeps, escriptora, periodista, crítica i salonnière austríaca (n. 1864).
 31 d'octubre, Madrid: Ignacio Zuloaga Zabaleta, pintor basc
 2 de novembre, Ginebra: Hélène de Pourtalès, regatista suïssa, primera dona a guanyar una medalla en uns Jocs Olímpics 
 10 de novembre: Hermenegildo Estevan y Fernando, pintor
 20 de novembre, Cambridge, Regne Unit: Francis William Aston, físic i químic anglès, Premi Nobel de Química de 1922
 21 de novembre, Richmond, Virgínia: Ellen Glasgow, escriptora estatunidenca
 4 de desembre, Pasadena, Califòrnia, EUA: Thomas Hunt Morgan, genetista nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1933, desenvolupador de la teoria cromosòmica de l'herència.
 14 de desembre, Dresden: Elisabeth Andrae, pintora alemanya 
 21 de desembre, Heidelberg, Baden-Württemberg, Alemanya: George Smith Patton, militar estatunidenc. (n. 1885).
 24 de desembre, Milà: Adelina Stehle, soprano operística austríaca 
 28 de desembre, Los Angeles, EUA: Theodore Dreiser, escriptor i periodista estatunidenc 
 Dresden: Elisabeth Andrae, pintora alemanya.
 EUA: Ruthyn Turney, violinista.

Referències 

1945