1907



Esdeveniments 
Països Catalans
 19 de gener - S'estrena l'obra La Santa Espina, amb text d'Àngel Guimerà i música d'Enric Morera, al Teatre Principal de Barcelona.
 1 d'abril - Gironaː es publica el primer número de la revista mensual Lletres.
 19 de maig - manifestació multitudinària a Perpinyà enmig de la Revòlta dels vinhairons o Revolta de la vinya de 1907. Aquest fet fou novel·lat pel Joan-Daniel Bezsonoff a "La revolta dels geperuts". Vegeu també les entrades: Occitània 1900-1940, Narbona i Frederic Mistral.
 18 de juny - Barcelona: Creació de l'Institut d'Estudis Catalans.
 21 de juliol - Victòria electoral de Solidaritat Catalana. Enric Prat de la Riba és president de la Diputació de Barcelona.
 3 d'agost, Barcelona - Es constitueix Solidaritat Obrera.
 3 d'agost, Barcelona - S'expedeix a Barcelona la matrícula número 1 d'automòbils. Es tracta d'un cotxe de la Hispano-Suiza.
 30 d'agost - 14 de setembre: Missió arqueològico-jurídica a la ratlla d'Aragó, organitzada per l'IEC. En van formar part Josep Puig i Cadafalch, Guillem Marià Brocà, Josep Gudiol, Josep M.Goday i Adolf Mas.
 19 d'octubre - Barcelonaː Es fundà Solidaridad Obrera, «la Soli», diari en castellà, l'òrgan sindical més important a Catalunya fins a 1939.
 Art: Santiago Rusiñol publica la seva novel·la L'auca del senyor Esteve, que més tard transformaria en obra teatral.
 Art: Antoni Estruch pinta l'oli Corpus de Sang.
 Barcelona: l'Ajuntament de Barcelona adquireix un cotxe perquè l'alcalde es pugui traslladar "amb rapidesa als punts on sovint és necessària la seva presència".

Resta del món

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 31 de gener - Manresa (Bages): Josep Maria Planes i Martí, periodista i dramaturg, fou un dels primers impulsors del periodisme d'investigació a Catalunya (m. 1936).
 19 de gener - Barcelona: Pere Pi Calleja, matemàtic català (m. 1986).
 16 de febrer - Barcelona: Anna Maria Martínez Sagi, poeta, sindicalista, periodista, feminista i atleta republicana catalana (m. 2000).
 25 de febrer - Palma: Pazzis Sureda Montaner, escultora i pintora mallorquina (m. 1939).
 2 de març - Benissanet, Ribera d'Ebre: Artur Bladé i Desumvila, periodista i escriptor català (m. 1995).
 4 de març: 
 San Francisco: Maria Branyas Morera, la persona més longeva del món el 2023.
 Peralada, Empordà: Joaquim Serra i Corominas, compositor, amb moltes sardanes considerades de gran qualitat (m. 1957).
 Barcelonaː Maria Teresa Pelegrí i Marimon, compositora catalana (m. 1995).
 7 de març - Barcelona: Maria Teresa Vernet, novel·lista, poeta i traductora, la més sobresortint de la preguerra (m. 1974).
 17 de març - Vilassar de Marː Carme Rovira i Fortuny, pintora naïf catalana (m. 1985).
 28 de març - Sabadell: Joan Bartomeu i Valls, contramestre de telers català, víctima del nazisme.
 19 d'abril - Vilafranca del Penedès: Maria Dolors Calvet i Prats, concertista de piano, compositora, poetessa (m. 1988).
 22 d'abril - Borriana, Plana Baixa: Abel Mus, violinista, pedagog i compositor valencià (m. 1983).
 24 de maig - Barcelona: Jordi Tell i Novellas, arquitecte i activista polític català, que va desenvolupar la seva trajectòria a Catalunya, Alemanya, Mèxic i Noruega (m.1991).
 12 de juny - Sabadell: Josepa Figueras i Felip, locutora de ràdio catalana.
 27 de juliol - Elxː Francisca Vázquez Gonzálvez –Frasquita–, dirigent socialista valenciana (m. 1993).
 24 d'agost - Figueres, Alt Empordà: Àngels Masià de Ros, historiadora medievalista i professora catalana (m. 1998).
 10 de setembre - Brisbaneː Dorothy Hill, científica australiana, primera presidenta de l'Acadèmia Australiana de Ciències (m. 1997).
 11 de setembre - Sabadell: Dolors Viñas i Camps, pedagoga i periodista catalana.
 12 de setembre - Barcelona: Josefina Solsona i Querol, escriptora catalana (m. 1960).
 7 d'octubre - Barcelona: Carles Parès i Guillèn, metge cirurgià català (m. 1973).
 6 de desembre - Sant Feliu de Llobregat: Maria Neus Miró Comas, jurista i advocada catalana.
 Barcelona: Xavier de Salas Bosch, historiador de l'art, director del Museu del Prado de Madrid (1970-1978).
 Barcelona: Encarnació Miquel i Girbau, escriptora, periodista i propagandista.
 Sabadell: Màrius Vilatobà i Ros, pintor.
 Barcelona: Lola Bech i Beltran, pintora (m. 1987).

Resta del món

 24 de febrer, East London, Sud-àfrìca: Marjorie Courtenay-Latimer, naturalista i conservadora de museu, descobridora del celacant.
 27 de febrer, Villalba de los Alcoresː Teresa Andrés Zamora, bibliotecària que dirigí les Biblioteques de Cultura Popular.
 8 de març, Küpköy, Imperi Otomà: Konstandinos Karamanlís, polític grec (m. 1998)

 23 de març, Fleurier, Neuchâtel, Suïssa): Daniel Bovet, farmacòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1957 (m. 1992).
 7 d'abril, Arràsː Violette Leduc, escriptora francesa (m. 1972).
 14 d'abril, Port-au-Prince, Haití: François Duvalier, President d'Haití (1957-71) (m. 1971)
 15 d'abril, 
 La Haia, Països Baixos: Nikolaas Tinbergen, etòleg neerlandès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1973 (m. 1988)
 L'Arbresleː Agnès Capri, actriu i cantant francesa, gran figura de les avantguardes poètiques i del cabaret parisenc (m. 1976).
 18 d'abril, Budapest, Imperi Austrohongarès: Miklós Rózsa, compositor de cinema austrohongarès (m. 1995).
 5 de maig, Txernivtsi, aleshores Àustria-Hongriaː Iryna Vilde, escriptora ucraïnesa (m. 1982).
 12 de maig, Hartford (Connecticut), EUA: Katharine Hepburn, actriu estatunidenca (m. 2003).
 13 de maig, Londres, Anglaterra: Daphne du Maurier, novel·lista britànica (m. 1989).
 22 de maig, 
 Etterbeek, Bèlgica: Hergé, historietista belga, creador de Tintín (m. 1983).
 Dorking, Surrey: Laurence Olivier, actor, director teatral i productor britànic (m. 1989).
 27 de maig, 
 Springdale (Pennsilvània): Rachel Carson, biòloga marina i escriptora ambientalista, autora de Silent Spring (Primavera silenciosa, 1962) (m. 1964).
 Nova York: Lina Pagliughi, soprano italiana nascuda als Estats Units d'Amèrica (m. 1980).
 30 de maig, 
 Allegre, Haute-Loiraː Germaine Tillion, etnòloga francesa, membre de la resistència francesa (m. 2008).
 Hannover, Alemanyaː Elly Beinhorn, aviadora alemanya pionera (m. 2007).
 1 de juny, Dublínː Helen Megaw, mineralogista irlandesa que va contribuir al desenvolupament de la cristal·lografia de raigs X (m. 2002).
 2 de juny,  Boston (EUA): Dorothy West ,escriptora nord-americana que va formar part del moviment de renaixement de Harlem (m. 1998).
 7 de juny, Schidlow, Imperi Austrohongarès, avui Chrzanów, Polòniaː Mascha Kaléko, rellevant poeta i escriptora alemanya del .
 23 de juny, Swanage, Dorset, Anglaterra): James Meade, economista anglès, Premi Nobel d'Economia de l'any 1977 (m. 1995).
 25 de juny, Hamburg, Alemanya): Johannes Hans Jensen, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1963 (m. 1973).
 6 de juliol, Coyoacán, Mèxic: Frida Kahlo, pintora mexicana (m. 1954).
 7 de juliol, Butler (Missouri): Robert Anson Heinlein, escriptor nord-americà (m. 1988).
 9 d'agost, Madridː Ángeles Gasset, pedagoga i professora espanyola (m. 2005).
 12 d'agost, Filadèlfiaː Gladys Bentley, cantant i pianista estatunidenca, artista lesbiana de blues del Harlem Renaissance.
 15 d'agost, Cartagena: Carmen Conde, mestra, escriptora espanyola, la primera acadèmica de la Reial Acadèmia Espanyola (m. 1996).
 3 de setembre - Oscaː Encarnación Fuyola, mestra, militant comunista i activista antifeixista, exiliada a Mèxic (m. 1972).
 7 de setembre, Sant Petersburg, Rússia: Vera Broido, escriptora cronista de la revolució russa (m. 2004).
 11 de setembre, Croàcia: Alice Leigh-Smith, física nuclear anglesa d'origen croat (m. 1987).
 12 de setembre, Varsòvia: Alina Szeminska, psicòloga i professora d'universitat polonesa.
 25 de setembre, Las Palmasː Josefina de la Torre, poeta i novel·lista de la Generació del 27, cantant lírica i actriu espanyola (m. 2002).
 2 d'octubre, Glasgow, Escòcia: Alexander Robertus Todd, químic escocès, Premi Nobel de Química de l'any 1957 (m. 1997).
 20 d'octubre, Lauzon, Quebec, Canadà: Maurice Bourget, polític canadenc.
 24 d'octubre, Budapest: László Ladányi, poeta, escriptor, dramaturg i reporter.
 1 de novembre, Xangai (Xina): Wu Yonggang, director de cinema xinès (m. 1982).
 7 de novembre, Madridː Elena Romero Barbosa, compositora, pianista i directora d'orquestra (m. 1996).
 14 de novembre, Vimmerby, Suècia: Astrid Lindgren, escriptora sueca creadora de Pippi Långstrump (m. 2002).
 18 de novembre, Santiago de Cuba: Compay Segundo, músic i compositor cubà (m.2003)
 22 de novembre, Tours, França, Dora Maar, artista plàstica, pintora, fotògrafa i escultora francesa,que tingué relació amb Picasso.
 28 de novembre, Roma, Regne d'Itàlia: Alberto Moravia, escriptor italià.
 5 de desembre, Tuanfeng (Xina): Lin Biao (en xinès simplificat: 林彪), militar i polític xinès (m. 1971).
 10 de desembre, Barcelona: Alfred Pérez-Iborra, farmacèutic.
 15 de desembre, Rio de Janeiro, Brasil: Oscar Niemeyer, arquitecte brasiler.
 16 de desembre, Châteaubriant, Françaː Jacques Pâris de Bollardière, militar francès i figura de la no-violencia.

Necrològiques 
Països Catalans
 31 de gener - Barcelona: Maria del Pilar Maspons i Labrós, Maria de Bell-lloc, escriptora catalana (n. 1841).
 22 d'abril - Buenos Aires: Joan Bialet i Massé, metge, advocat i agrònom.
 23 d'abril - Sabadell: Pau Alguersuari i Pascual, industrial, teòric tèxtil i inventor català.
 4 de setembre - Sagunt, el Camp de Morvedre): Antoni Chabret i Fraga, historiador valencià (61 anys).
 29 de desembre - Barcelona: Eleonor Carreras Torrescasana, pintora catalana (n. 1847).
 31 de desembre - Barcelona: Maria del Pilar Maspons i Labrós, Maria de Bell-lloc, escriptora catalana (n. 1841).

Resta del món
 15 de gener - París: Clémence de Grandval, cantant, pianista i una de les compositores més famoses del  (m. 1828).
 2 de febrer - Peterburg, avui dia Sant Petersburg, Imperi Rus: Dmitri Mendeléiev, químic rus.
 12 de febrer - Newcastle upon Tyne: Muriel Robb, tennista britànica, campiona de Wimbledon 1902.
 16 de febrer - Bolonya (Itàlia): Giosuè Carducci, poeta italià, Premi Nobel de Literatura de 1906 (n. 1835).
 20 de febrer - París (França): Henri Moissan, professor universitari francès, Premi Nobel de Química (n. 1852).
 11 de març - París (França): Jean Paul Pierre Casimir-Perier, advocat, President de la República Francesa de 1894 a 1895 (n. 1847)
 17 de març: Ahmed Lütfi Efendi, historiador otomà.
 12 de maig - París, França: Joris-Karl Huysmans, escriptor francès (n. 1848).
 26 de maig - Washington, DCː Elizabeth Keckley, esclava, modista i autora estatunidenca (n. 1818).
 2 de juny - Halle: Anastazy Wilhelm Dreszer, compositor polonès.
 27 de juny - Arlington, Massachusetts: Elizabeth Cabot Agassiz, educadora i naturalista nord-americana (n. 1822).
 29 de juny - Austin, EUA: Elisabet Ney, escultora prussiana (n. 1833).
 15 de juliol - Zhejiang (Xina): Qiu Jin, escriptora xinesa (n. 1875)
 4 de setembre - Bergen, Noruega: Edvard Grieg, compositor i pianista noruec.
 6 de setembre - Châtenay-Malabry, França: Sully Prudhomme, Premi Nobel de Literatura 1901 (n. 1839).
 17 de setembre - Londresː Edmonia Lewis, escultora americana (n. 1844).
 22 de novembre - Bolonya, Emília-Romanya: Carlotta Ferrari, compositora i poeta italiana (n. 1830).
 17 de desembre - Largs, Ayrshire, Escòcia: Lord Kelvin, físic, matemàtic i enginyer britànic. Conegut per l'escala Kelvin de temperatures.
 1 de març - Londres: August Manns, director musical prussià.

Referències