1976

1976 (MCMLXXVI) fon un any de traspàs del calendari gregorià.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1 de febrer i 8 de febrer, Barcelona: Les manifestacions per l'amnistia del febrer de 1976 sota el lema de "Llibertat, amnistia i estatut d'autonomia", convocades per l'Assemblea de Catalunya, són les primeres grans manifestacions a Catalunya després de la mort del cap de l'estat Francisco Franco Bahamonde.
 28 de març, Barcelona: S'hi celebra el primer congrés del Partit Popular de Catalunya.
 13 d'abril, València: S'hi constitueix la Taula de Forces Polítiques i Sindicals del País Valencià.
 23 d'abril, Barcelona: S'hi publica el primer número del diari Avui escrit en català.
 27 de maig, Barcelona: S'hi celebren les Primeres Jornades Catalanes de la Dona, al Paranimf de la Universitat de Barcelona.
 22 de juny, Barcelona: Míting de la Llibertat sota el lema "Guanyem la Llibertat" al Palau Blaugrana. Inici del procés constituent del PSC-C. Primer míting democràtic autoritzat des del final de la Guerra Civil espanyola.
 5 de setembre, Barcelona: Joaquim Maria Puyal fa la primera emissió radiofònica d'un partit de futbol en català, des de la República.
 16 de setembre, Perpinyà, Rosselló: Hi obre les portes la Bressola, la primera escola catalana després de l'ocupació de la Catalunya del Nord per França el 1659.
 17 de setembre, El Prat de Llobregat: Una manifestació amb 25.000 assistensts, la més multitudinària de la història del municipi, protesta contra el desviament del Llobregat.
 26 de novembre, l'Espluga de Francolí (la Conca de Barberà: s'hi celebra el primer congrés de la Unió de Pagesos.
 28 de novembre, Madrid: El rei Joan Carles I signa el reial decret de reconeixement de l'Institut d'Estudis Catalans.
 2 de desembre, Barcelona: Obre portes el Teatre Lliure amb l'espectacle Camí de nit, 1854.
 7 de desembre, Girona: Es crea el Museu d'Art de Girona.
 15 de desembre, Espanya: S'hi celebra el referèndum sobre la Llei per a la Reforma Política, que permeté un cert pluralisme polític.
 21 de desembre, Barcelona: S'inaugura l'actual Carilló del Palau de la Generalitat.

Resta del món
 1 de gener, Veneçuela: El govern de Carlos Andrés Pérez nacionalitza l'explotació de petroli.
 18 de gener, Beirut, Líban: una milicia cristiana libanesa mata aproximadament 1.500 persones a Karantina.
 1 de març, Irlanda del Nord: El govern britànic posa fi a la Special Category Status, que distingia els condemnats per terrorisme (és a dir els membres d'organitzacions paramilitars) dels presoners de dret comú.
 3 de març, Vitòria, País Basc: Massacre del 3 de març de Vitòria: essent ministre de Governació Manuel Fraga, hi moren cinc persones i més d'un centenar hi resulten ferides quan la policia espanyola dispara per dissoldre una assemblea d'estudiants i treballadors que se celebrava a l'església de San Francisco.
 1 d'abril, EUA: Steve Jobs, Steve Wozniak i Ronald Wayne funden Apple Computer Company.
 24 de març, Argentina: militars colpistes s'emparen del poder i implanten una dictadura que durarà fins al 1983.
 2 de juliol: El Nord i el Sud de Vietnam s'uneixen per formar la República Socialista del Vietnam.
 17 de juliol, 1 d'agost, Mont-real, Canadà: Se celebren els Jocs Olímpics d'Estiu de 1976.
 25 d'agost, Montevideo: Guillermo Lockhart, model i presentador
 3 de setembre, Planeta Mart: La nau Viking 2 hi aterra i hi fa fotografies.
 14 de setembre, Presó de Maze, Belfast, Irlanda del Nord: El pres de l'IRA Provisional Kieran Nugent inicia la protesta de la manta per reclamar ser considerat pres de guerra i no criminal comú, tal com havia previst la Special Category Status, abolida el març del mateix any. La protesta escalarà l'any 1978 a la protesta de la brutícia i perdurarà fins a l'any 1981, quan té lloc segona vaga de fam dels presos.
 16 d'octubre, Irlanda: Emboscada de Garryhinch de l'IRA Provisional contra la Garda Síochána.
 15 de desembre: Samoa esdevé membre de l'ONU.

Cinema

Dansa i deport 
Eusebio, Genovés I i Rovellet, entre altres figures, jugaren en la jornada inaugural del Trinquet de Pedreguer.

Música

Premis Nobel

Videojocs

Naixements 

Les persones nascudes el 1976 faran  anys durant el .

 Països Catalans
 3 de gener, L'Hospitalet de Llobregat: Sònia Farré Fidalgo, activista, professora i política catalana; diputada en la XII legislatura.
 12 de gener, Barcelona: Sandra Gallego i Vicario, jugadora de bàsquet catalana, fisioterapeuta i llicenciada en INEF.
 15 de gener, Tortosa: Meritxell Roigé, advocada i política catalana que ha estat diputada al Parlament de Catalunya; alcaldessa de Tortosa.
 17 de gener, Barcelona: Cristina Ungo de Velasco Bou, jugadora de waterpolo catalana, en la posició de portera.
 25 de gener, Barcelona: Gisela Morón Rovira, nedadora de natació sincronitzada, guanyadora d'una medalla olímpica als Jocs de Pequín.
 9 de març, 
 Burjassot, Horta Nord: Carmen Montón Giménez, política valenciana, diputada, ministra entre juny i setembre de 2018.
 Girona: Coralí Cunyat i Badosa, política catalana diplomada en Ciències Empresarials, ha estat regidora a Girona i senadora.
 21 de març, Manlleu, Osona: Laura Camps Collell, jugadora de bàsquet catalana.
 28 de març, Alcoi: Eva García Sempere, biòloga i política valenciana que ha estat diputada en el Congrés dels Diputats.
 23 d'abril, Barcelona: Ferran Cruixent, pianista
 15 de juny, Barcelonaː Tina Vallès López, escriptora, correctora, traductora i bloguera catalana.
 17 de juny, Oriola: Carolina Pascual Gracia, gimnasta valenciana, medalla d'argent en els Jocs Olímpics de Barcelona.
 20 de juny, Caldes d'Estracː Alícia Romero Llano, política catalana, que ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
 28 de juny, Igualada, Anoia: Marina Llansana i Rosich, política.
 3 de juliol, Santpedorː Laura Vilagrà, politòloga i política catalana; ha estat alcaldessa de Santpedor i diputada al Parlament.
 18 de juliol, Barcelonaː Irene Montalà, actriu catalana.
 6 d'agost, Barcelona: Javier Estrada, cantant, actor i presentador de televisió català.
 13 d'agost, Figueresː Cati Plana i Cerdà, etnomusicòloga, compositora i intèrpret d'acordió diatònic.
 8 de setembre, Vasluiː Marcela Topor, periodista romanesa establerta a Catalunya.
 22 de setembre, Sabadell, Vallès Occidental: Mercè Martínez, actriu catalana.
 19 d'octubre, Viladecansː Sandra Montserrat, filòloga i professora universitària catalana, membre de l'IEC i de l'AVL.
 2 de novembre, Manresa: Núria Picas i Albets, corredora de muntanya i ciclista de muntanya catalana.
 3 de novembre, Tarragonaː Agnès Busquets i Tarrasa, actriu i escriptora catalana.
 16 de novembre, Badalona, Barcelonès: Sònia Guirado, nedadora paralímpica catalana.
 12 de desembre, Elx, Baix Vinalopó: Diana Palazón, actriu i cantant valenciana.
 15 de desembre, Sabadell: Roger Garcia, futbolista català.
 Alcoi: Anna Boluda, periodista freelance.
 Palafrugell: Iolanda Bustos i Cabezuelo, cuinera.
 Menorca: Aina Tur Seguí, directora, dramaturga i gestora cultural balear.
 Manresa: Alba Padró, assessora en lactància materna i professora universitària.

 Resta del món
 4 de gener, Santiago de Xile: Érika Olivera, atleta especialista en marató, una de les principals atletes en la història de Xile.
 12 de gener, Ceuta: La Shica, pseudònim d'Elsa Rovayo, cantant pop espanyola amb formació de flamenc i ballet clàssic.
 14 de gener, Allentown, Pennsilvània: Beth Shapiro, biòloga molecular evolutiva estatunidenca, investigadora de l'ADN antic.
 15 de gener, Madrid: Mamen Mendizábal, periodista i presentadora espanyola de televisió.
 25 de gener, Malmö, Escània, Suècia: Elisabet Strid, soprano sueca.
 15 de febrer, Torrelavega, Cantàbria, Espanya: Óscar Freire, ciclista espanyol.
 16 de gener, Bahames: Debbie Ferguson-McKenzie, atleta de les Bahames, campiona olímpica el 2000.
 1 de febrer, Reykjavík: Katrín Jakobsdóttir, política islandesa, primera ministra d'Islàndia des de 2017.
 20 de febrer, Coïmbra: Marisa Matias, sociòloga i política portuguesa, eurodiputada al Parlament Europeu des de 2009.
 24 de febrer: 
 Yuval Harari, autor del best-seller internacional Sàpiens: Una breu història de la humanitat.
 Amsterdam: Paulien Cornelisse, comedianta i escriptora neerlandesa.
 15 de març, Ourense, Galíciaː Miryam Gallego, actriu espanyola.
 20 de març, Phoenix (Arizona), EUA: Chester Bennington, vocalista de Linkin Park.
 27 de març, Ploieştuː Roberta Anastase, política romanesa, primera dona a ser presidenta de la Cambra de diputats de Romania.
 29 de març, Long Island, Nova York: Jennifer Capriati, exjugadora de tennis professional de nacionalitat estatunidenca.
 30 de març, Koper, Eslovènia: Mojca Kleva, política i científica política eslovena. esdevingué Membre del Parlament europeu.
 14 d'abril, Bilbao: Santiago Abascal, polític espanyol.
 23 d'abril, Madridː Pasión Vega, cantant espanyola.
 27 d'abril, Dulwich, Londresː Sally Cecilia Hawkins, actriu anglesa.
 27 de maig, Bakú, Azerbaidjan: Khadija Ismayilova, periodista d'investigació, personifica la persecució de les veus crítiques al seu país.
 4 de juny, província de Moscou, Rússia: Aleksei Navalni, advocat, activista i polític
 9 de juny, camps de Tindouf, Algèriaː Aziza Brahim, artista sahrauí, música i cantant, resident a Catalunya des de 2011.
 11 de juny, Santo Domingo, República Dominicanaː Ines Thomas Almeida, cantant lírica, mezzosoprano.
 23 de juny, Vancouver, Colúmbia Britànica, Canadà: Emmanuelle Vaugier, actriu i cantant canadenca.
 27 de juny, Sjølund, Dinamarca: Susanne Georgi, cantant danesa que va assolir l'èxit musical amb el duet Me & My.
 8 de juliol, Whatstandwell, Derbyshireː Ellen MacArthur, navegant anglesa, especialista en rutes de llarga distància en solitari.
 21 de juliol, Sterlitamak, Unió Soviètica: Tatiana Lébedeva, atleta russa guanyadora de cinc medalles olímpiques.
 23 de juliol, Budapestː Judit Polgár, jugadora d'escacs hongaresa, considerada la millor jugadora d'escacs femenina de la història.
 25 de juliol, Brno, Txecoslovàquia: Nikita Denise, actriu porno.
 2 d'agost, Schmalkalden, Alemanya Occidentalː Kati Wilhelm, esquiadora de fons i biatleta alemanya cinc cops campiona del món.
 13 de setembre, Estocolm, Suècia: Puma Swede, actriu porno.
 16 de setembre, Sant Sebastiàː Leire Pajín, sociòloga, política espanyola, que fou ministra de Sanitat.
 17 de setembre, Celle, Alemanya: Feleknas Uca, política iazidita; ha estat eurodiputada per Alemanya i diputada a Turquia.
 18 de setembre, Frankfurt del Mainː Sabine Hossenfelder, investigadora alemanya especialitzada en física teòrica i gravetat quàntica.
 3 de novembre, Roma: Emiliano Reali, escriptor italià.
 10 de novembre, Bari: Eleonora Forenza, política italiana.
 15 de novembre, Lima: Claudia Llosa, directora cinematogràfica peruana.
 26 de novembre, Hernani: Maialen Lujanbio, bertsolari, primera dona a guanyar el Campionat Nacional de Bertsolaris, el 2009.
 5 de desembre, Dallas, Texas, Estats Units: Amy Acker, actriu de cinema estatunidenca.
 16 de desembre: Mitra Jashni, pintora, professora d'art, traductora i autora kurda iraniana.
 Pamplona: Maiorga Ramírez Erro, polític navarrès
 Lió: Camille de Toledo, assagista francès.
 Beirut: Yasmine Hamdan, actriu, cantant i compositora libanesa

 Mariana Cecilio, arquitecta, docent, fotògrafa i artista uruguaiana.
 Celia Barboza, surfista uruguaiana.
 Quimper: Erwan Bouroullec, dissenyador.
 França, Maxence Caron, escriptor
 25 de desembre, Leiden, Països Baixos, Armin Van Buuren, DJ i productor musical de Trance nerlandès.

Necrològiques 
Entre les morts destacades de l'any hi ha les de l'escriptora Agatha Christie, el cineasta Luchino Visconti, el filòsof Heidegger o el polític Mao Tse-Tung.

Països Catalans
 23 de gener, Caracas: Maria Gispert i Coll, escriptora i política catalana (n. 1904).
 17 de febrer, Barcelona: Clementina Arderiu i Voltas, poetessa catalana.
 9 de març, Ciutat de Mèxic: Maria Assumpta Soteras i Maurí, jurista catalana (n.1905).
 6 d'abril, Burguete, Navarra: Oriol Solé Sugranyes, mort per un tret de la Guàrdia Civil quan intentava arribar a la frontera després de participar en la Fuga de Segòvia.
 2 de maig, Sant Gervasi de Cassoles, Barcelonès: Mercè Plantada i Vicente, soprano catalana (n. 1892).
 31 de maig, Perpinyà, Rosselló: Carme Boatell, lluitadora antifeixista.
 8 de juny, Matadepera, Vallès Occidental: Ricard Marlet i Saret, xilògraf, pintor i escultor català (n. 1896).
 15 de juny, Palma, Mallorca: Miquel Llompart Roig, ciclista de pista mallorquí.
 3 d'agost, Sabadell: Llorenç Llobet-Gràcia, director de cinema català.
 28 d'agost, Muxía, Galícia, Espanya: Josep Moreno i Gans, compositor valencià (n. 1897).
 8 de setembre, Barcelona: Joaquim Zamacois i Soler, compositor i professor de música català.
 19 d'octubre, Sabadell: Jaume Viladoms i Valls, pedagog i militant socialista català.
 14 de novembre, Sabadell: Joan Llonch i Salas, empresari tèxtil català.
 22 de desembre, Barcelona: Marina Noreg –o Marina Gubònina–, ballarina, mestra de ball i coreògrafa establerta a Barcelona (n. 1902).
 Porto, Portugal: Lluís Millet i Farga, violoncel·lista català (n. 1911).

Resta del món

 12 de gener, Londres, Regne Unit: Agatha Christie, escriptora anglesa. (85 anys).
 13 de gener, Chichester, Anglaterra: Margaret Leighton, actriu britànica (n. 1922).
 1 de febrer:
 Múnic, RFA: Werner Heisenberg, físic alemany (n. 1901), premi Nobel de física el 1932 per les seves descobertes en física quàntica.
 Rochester, Nova York (EUA): George Hoyt Whipple, metge nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1934 (n. 1878).
 13 de febrer, Dallas, EUA: Lily Pons, soprano de coloratura francesa, nacionalitzada estatunidenca (n. 1898).
 16 de febrer, Moscou (Rússia)ː Liudmila Kéldix, matemàtica coneguda per la teoria de conjunts i la topologia geomètrica (n. 1904).
 20 de febrer, París (França): René Cassin, juriste i jutge francès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1968 (n. 1887).
 23 de febrer, Glossop (Anglaterra): L.S. Lowry, pintor modernista anglès (n. 1887).
 28 de febrer, Ginebraː Zofia Stryjeńska, pintora art déco, grafista i escriptora polonesa (n. 1891).
 1 de març, París (França): Jean Martinon, director d'orquestra i compositor francès.(n. 1910)
 17 de març, Roma, Itàlia:Luchino Visconti, director de cinema italià (n. 1906).
 24 de març, Alton, Hampshire (Anglaterra):  Bernard Law Montgomery, primer vescomte d'el Alamein, oficial de l'exèrcit britànic, sovint conegut com a "Monty". Va comandar amb èxit les forces aliades a la Batalla d'El Alamein, un punt decisiu en la Segona Guerra Mundial (n. 1887).
 1 d'abril, París (França): Max Ernst, pintor alemany (n. 1891).
 17 d'abril, Copenhaguen (Dinamarca): Henrik Dam, metge i bioquímic danès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1943 (n.1895).
 26 d'abril, Bielefeld, Benita Koch-Otte, teixidora, dissenyadora i artista tèxtil alemanya, alumna de la Bauhaus (n. 1892).
 29 d'abril, Moscou (Rússia): Anna Barkova, poetessa soviètica, periodista, dramaturga, assagista (n. 1901).
 9 de maig, Stuttgart, RFA: Ulrike Meinhof és trobada penjada a la seva cel·la de la presó de Stannheim (n. 1934).
 11 de maig, Hèlsinki,(Finlàndia):  Alvar Aalto, arquitecte finlandès, un dels mestres de l'Arquitectura Moderna (n. 1898).
 26 de maig, Todtnauberg (Alemanya): Martin Heidegger, filòsof alemany (n. 1889).
 31 de maig, Canes (França): Jacques Monod, químic i bioquímic francès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1965 (n. 1910).
 6 de juny, Yorktown, Nova Yorkː Elisabeth Rethberg, cantant d'òpera de renom internacional (n. 1894).
 10 de juny, Françaː Margueritte Laugier, astrònoma francesa que va descobrir vint-i-un asteroides (n. 1896).
 6 de juliol, Pequín (Xina): Zhu De 朱德, militar xinès, considerat el creador de l'Exèrcit Roig de la Xina (n. 1886).
 11 de juliol, Bogotà, Colòmbia: Francisco de Asís León Bogislao de Greiff Häusler, més conegut com a León de Greiff, va ser un dels més destacats poetes del segle XX a Colòmbia (n. 1895).
 2 d'agost, Colinas de Trasmonte, Espanya: Cecilia, cantautora espanyola (n. 1948).
 25 d'agost, Estocolm (Suècia): Eyvind Johnson, novel·lista suec, Premi Nobel de Literatura de l'any 1974 (n. 1900).
 26 d'agost, Santa Bàrbara, Califòrnia: Lotte Lehmann, soprano alemanya nacionalitzada estatunidenca (n. 1888).
 9 de setembre, Pequín, República Popular de la Xina: Mao Zedong o Mao Tse-Tung, polític xinès, president del país (82 anys).
 16 de setembre, Rio de Janeiroː Bertha Lutz, naturalista, zoòloga, professora i pionera del feminisme a Brasil (n. 1894).
 26 de setembre, Mammern (Suïssa): Leopold Ružička, cienhtífic croat-suís, Premi Nobel de Química de 1939 (n. 1887).
 5 d'octubre, Coral Gables, Florida (EUA): Lars Onsager, químic estatunidenc d'origen noruec, Premi Nobel de Química de l'any 1968 (n. 1903).
 21 d'octubre, Ciutat de Mèxicː Mercedes Pinto, escriptora i periodista canària (n. 1883).
 31 d'octubre, Parísː Eileen Gray, dissenyadora de mobles, d'interiors i arquitecta (n. 1878).
 15 de novembre, Parísː Agnès Capri, actriu i cantant, gran figura de les avantguardes poètiques i del cabaret parisenc (n. 1907).
 18 de novembre, París: Man Ray, artista nord-americà
 27 de novembre, New Smyrna Beachː Sarah Stewart, viròloga estatunidenca pionera en la recerca dels Polyomavirus (n. 1905).

 4 de desembre - Aldeburgh, Suffolk, Anglaterra: Benjamin Britten, compositor anglés (n. 1913).
 6 de desembre - Mercedes, Argentina: João Goulart,, conegut popularment com a "Jango", fou un polític brasiler, president del Brasil de 1961 fins a 1964 (n. 1919).

 19 de desembre, La Spezia: Giuseppe Caselli, pintor italià
 31 de desembre, Roma: Judith Westphalen, pintora peruana (n. 1922).
 Madrid: Marisa Roesset Velasco, pintora espanyola (n. 1904).
 Estrasburg: Maurice Nédoncelle, filòsof francès.

Referències 

Un any abans / Un any després