alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
395



Esdeveniments 
 Creació de la província Insulae Balearum. És la setena província d'Hispània.
 Divisió permanent de l'Imperi Romà després de la mort de Teodosi I el Gran, l'Imperi Romà d'Orient passa a mans d'Arcadi i l'Imperi Romà d'Occident passa a mans d'Honori.
 Els visigots es revolten liderats per Alaric I.

Naixements

Necrològiques 
 L'emperador romà Teodosi I, mor a Mediolanum (l'actual Milà).

Referències 

Segle IV
399

El 399 (CCCXCIX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

Esdeveniments 
 27 de novembre - el Vaticà (Roma): el conclave proclama el papa Anastasi I.

Segle IV
400

El 400 (CD) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

Esdeveniments 
 Es convoca el I Concili de Toledo.
 Natius de les Illes Marqueses migren i colonitzen Hawaii.

Naixements 
 Papa Lleó I

Necrològiques 
 Eusebi de Bolonya

Segle IV
1756



Esdeveniments 
Països Catalans
 18 d'abril - Menorca: tropes franceses manades pel duc de Richelieu desembarquen a l'illa, derroten la guarnició anglesa i l'ocupen en pocs dies (guerra dels Set Anys).
 Juliol - Berga: Es construeix l'àliga de la Patum, la més antiga de Catalunya.

Resta del món
 16 de gener - Westminster (Londres): el Regne d'Anglaterra i Prússia firmen el Tractat de Westminster que evitava que els enemics d'Anglaterra passessin per Prússia i que aquesta encapçalés les batalles a Europa de la Guerra dels Set Anys mentre Anglaterra se centrava a la Guerra Franco-Índia.
 27 de març - Rome (Nova York), (EUA): l'exèrcit francès i els seus aliats indis ataquen als britànics a la batalla de Fort Bull durant la Guerra Franco-Índia i acaben incendiant i saquejant el fort.
 1 de maig - Versalles (Yvelines, Illa de França, França): França i Àustria hi signen el tractat de Versalles de 1756, que els fa aliats en la guerra dels Set Anys com a resposta al Tractat de Westminster que havien signat Prússia i Anglaterra.
 15 de maig - Anglaterra declara la guerra a França. S'inicia la Guerra dels Set Anys.
 8 d'agost - Kittanning (Pennsilvanià, EUA): els colons europeus destrueixen el poblat amerindi de Kittanning durant la batalla de Kittanning en el curs de la Guerra Franco-Índia.
 27 d'agost - Oswego (Nova York) (EUA): els francesos vencen a la batalla de Fort Oswego durant la Guerra Franco-Índia.

Naixements 
Països Catalans
 1 d'octubre - Barcelona: Francesc Santponç i Roca, metge i inventor català (m. 1821).
Resta del món
 27 de gener, Salzburg: Wolfgang Amadeus Mozart, un dels millors músics i compositors de la història.
 24 de març, Mannheimː Francesca Lebrun, soprano i compositora alemanya (m. 1791).
 12 de maig, Onegliaː Maria Pellegrina Amoretti, jurista, doctora en lleis, tercera dona a llicenciar-se a Itàlia (m. 1787).
 27 de maig, Schwetzingen: Maximilià I Josep de Baviera, primer rei de Baviera (m. 1825)
 22 de juliol, Fontetteː Jeanne de Valois-Saint-Rémy, aventurera francesa, cèlebre per la seva participació en l'assumpte del collar.
 21 d'octubre, Nurembergː Philippine Engelhard, intel·lectual i poeta alemanya del grup Universitätsmamsellen (m. 1831).
 Cambridgeshire, Anglaterra: William Godwin, escriptor anglès.
 Possible any de naixement a Astarabad d'Ali Kuli Khan Qadjar

Necrològiques 
Països Catalans
 30 d'abril - Barcelona: Bernat Tria, compositor i sacerdot català.

Resta del món

Referències
1701



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 18 de gener: Puja al tron Frederic I de Prússia com a rei de Prússia.
 8 de maig: Les Corts de Castella reconeixen Felip V d'Espanya com a rei
 9 de juliol, ducat de Milà: Les tropes imperials de la Casa d'Àustria, comandades per Eugeni de Savoia, havien envaït el ducat de Milà, territori italià de la Monarquia d'Espanya, la qual cosa va provocar una intervenció francesa. Així es va iniciar la Guerra de Successió Espanyola.

Naixements 
Països Catalans
 14 de maig, Ontinyent (la Vall d'Albaida): Onofre Peñalva Donat, compositor i músic valencià del Barroc (m. 1767?).
Resta del món
 27 d'abril: Carles Manuel III de Sardenya, rei de Sardenya (m. 1773)
 27 de novembre, Uppsala (Suècia): Anders Celsius, inventor i astrònom suec (m. 1744)

Necrològiques 
 Països Catalans
 9 de febrer, Barcelona: Climent de Solanell i de Foix, 115è President de la Generalitat de Catalunya.
 14 de juny, Vallbona de les Monges: Maria de Llúria i de Magarola, abadessa de Vallbona de les Monges i escriptora.

 Resta del món
 2 de juny, Parísː Madeleine de Scudéry, escriptora i literata francesa (n. 1607).
 16 de setembre, Saint-Germain-en-Laye (França): Jaume II d'Anglaterra i VII d'Escòcia, Rei d'Anglaterra i Rei d'Escòcia entre 1685 i el 1688 (m. 1633).

Referències
1703



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 27 de maig - El Tsar Pere el Gran funda la ciutat de Sant Petersburg.
 30 de juny - Ekeren (Anvers, Flandes) - l'exèrcit borbònic venç contra els austriacistes a la batalla d'Ekeren a la guerra de Successió Espanyola.
 20 de setembre - Höchstädt (Baviera, Alemanya): les tropes franco-bàvares guanyen als austriacistes a la batalla de Höchstädt en el curs de la Guerra de Successió Espanyola.
 30 de novembre - Londres:Isaac Newton és elegit president de la Royal Society i reelegit cada any fins a la seva mort (1727).

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 17 de juny, Epworth, Anglaterra: John Wesley, fundador del Metodisme (m. 1791).
 29 de setembre, París: François Boucher, pintor francès. (m. 1770)
 5 d'octubre - East Windsor, Connecticut (EUA): Jonathan Edwards, teòleg i filòsof (m. 1758).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 3 de març - Londres (Anglaterra): Robert Hooke, físic i astrònom anglès (n. 1635).
 16 de maig - París: Charles Perrault, escriptor francès (n. 1628).
 31 de març - Eisenach, Alemanya: Johann Christoph Bach I, organista i compositor (familiar de Johann Sebastian Bach) (n. 1642)

 28 d'octubre - Oxford, Anglaterra: John Wallis, matemàtic anglès més influent del  abans de Newton (n. 1616).

Referències
1704



Esdeveniments 
 4 de maig - Lisboa (Portugal): hi desembarca l'arxiduc Carles d'Àustria, amb la qual cosa comença la Guerra de Successió.
 1 d'agost: en el marc de la Guerra de Successió, el contraalmirall Rooke i la seva esquadra angloholandesa inicien el setge de Gibraltar.
 24 d'agost - Vélez-Màlaga (Província de Màlaga): Victòria dels austriacistes a la Batalla naval de Vélez-Màlaga durant la Guerra de Successió Espanyola.
 30 d'agost - Narva - Frederic August I de Saxònia, encapçalant una facció de la Confederació de Polònia i Lituània signa el tractat d'aliança amb Rússia i l'electorat de Saxònia durant la Gran Guerra del Nord per anar contra Suècia en el Tractat de Narva.
 30 d'agost - Varsòvia (Polònia): l'Imperi Suec signa un pacte de pau i aliança amb la facció de la Confederació de Polònia i Lituània fidel a Estanislau I de Polònia en el Tractat de Varsòvia de 1705 durant la Gran Guerra del Nord.
 25 de desembre - Terrassaː Cau un meteorit a Catalunya del que se'n recuperen alguns trossos a Terrassa.
 The Boston News-Letter, primer diari americà
 Opticks, d'Isaac Newton
 Condemna del Papa dels ritus xinesos
 S'inicia la construcció de l'església de Santa Creu de Cabrils

Naixements 
Països Catalans
Món

Necrològiques 
Països Catalans
Món
 24 de febrer - Marc-Antoine Charpentier, compositor francès (n. 1643)
 25 de febrer - Novara, Piemont (actual Itàlia): Isabella Leonarda, compositora italiana del barroc (n. 1620).
 3 de maig - Salzburg, Arxiducat d'Àustria: Heinrich Biber, compositor i violinista austríac (n. 1644).
 30 de setembre -Zhili -actual Hubei, (Xina): Yan Yuan (en xinès 颜元; pinyin Yán Yuán) també anomenat Xizhai(en xinès 习斋; pinyin Xízhāi), erudit xinès, escriptor, historiador, filòsof i pedagog de la dinastia Qing (n. 1635).
 28 d'octubre - John Locke, filòsof anglès (n. 1632).

Referències
1705



Esdeveniments 

Països Catalans
 17 de maig, Vic, Principat de Catalunya: Personalitats de la petita noblesa vigatana s'apleguen a l'ermita de Sant Sebastià, a la parròquia de Santa Eulàlia de Riuprimer, signen el Pacte dels Vigatans ratificat més tard en el Pacte de Gènova.
 20 de juny: En el marc de la Guerra de Successió, Antoni de Peguera, en nom de Catalunya, i Mitford Crowe, plenipotenciari de la reina Anna d'Anglaterra, signen a Gènova el pacte pel qual els anglesos donen suport als catalans partidaris de l'arxiduc Carles d'Àustria.
 20 d'agost, Vic: Els vigatans es revolten contra les autoritats borbòniques.
 17 d'agost, Dénia, Regne de València: el mariscal de camp Joan Baptista Basset desembarca a la vila, ocupada pels filipistes i, amb el suport de la població, hi proclama Carles III com a rei legítim, guerra de Successió).
 14 de setembre - 9 d'octubre: Breu setge de Barcelona, que passa sota control austriacista.
 17 de setembre, Montjuïc, Barcelona: Final de la Batalla de Montjuïc amb victòria del bàndol austriacista en el curs de la Guerra de Successió Espanyola.
 28 de novembre, Barcelona: l'arxiduc Carles d'Àustria hi jura els privilegis de la Corona d'Aragó i n'esdevé rei amb el nom de Carles III.
 5 de desembre, Barcelona: al Palau de la Generalitat, convocades per l'arxiduc Carles III, fins al 31 de març de l'any següent, s'hi celebren Corts per darrera vegada - Corts de Barcelona (1706).

Resta del món
 31 de març: Finalitza el setge de Gibraltar iniciat el passat any, els austriacistes controlaran la plaça fins a la signatura del Tractat d'Utrecht.
 9 d'octubre - Toruń (Polònia): August el Fort i Pere I de Rússia signen el Tractat de Thorn de 1709 en el mercat de la Gran Guerra del Nord en el que signen una aliança amb l'acceptació que August torni a tenir la corona del Regne de Polònia i Lituània.

Naixements 
Països Catalans
 1 d'agost, Olot: Pere Ferrussola, religiós jesuïta i professor universitari a Cervera.

Resta del món
 14 de gener: Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier, explorador francès (m. 1786)
 24 de gener - Àndria, Regne de Nàpols: Farinelli, cantant d'òpera italià (m. 1782).
 8 de maig - Rio de Janeiro, (Brasil): Antônio José da Silva, dramaturgbrasiler conegut com a O Judeu («el jueu»)(m. 1739).
 19 de setembre - París: Marguerite-Antoinette Couperin, clavecinista francesa de la cort reial francesa (m. c. 1778).
 David Mallet, poeta escocès (m. 1765).

Necrològiques 
Països Catalans
 26 de setembre, Barcelona: Francesc de Valls i Freixa, 117è President de la Generalitat de Catalunya.
 Barcelona: Antoni de Saiol i de Quarteroni, 111è president de la Generalitat de Catalunya.

Resta del món
 12 de gener - Nàpols, Itàlia: Luca Giordano, pintor barroc italià (n. 1634).
 27 de juliol - Weston-under-Lizard: Elizabeth Wilbraham, primera dona arquitecta coneguda, l'obra de la qual havia estat atribuïda a homes.
 Matías Juan de Veana, compositor del barroc.
 Desi Sangye Gyatso, regent del cinquè Dalai-lama (1617-1682).

Referències
1706



Esdeveniments 
Països Catalans
 31 de març, Barcelona, Principat de Catalunya: finalitzen les darreres Corts Catalanes, convocades pel rei Carles III d'Aragó, aprovant-se un gran nombre de Constitucions i d'altres mesures.
 12 de maig - Felip V fuig precipitadament, amb el seu exèrcit en desbandada, cap a França, després del setge fallit de Barcelona, durant la Guerra de Successió.
 26 de maig, Xàtiva, Regne de València: el mariscal de camp Joan Basset allibera la ciutat, ocupada pels filipistes (guerra de Successió).
 24 de setembre, Mallorca: hi desembarquen les tropes austriacistes i hi vencen els borbònics.
 30 de setembre, València: Carles III hi arriba per jurar els Furs del Regne.

 Resta del món
 27 d'abril, Calcinato (Llombardia) - L'exèrcit borbònic guanya resulta vencedor a la batalla de Calcinato en el curs de la guerra de Successió Espanyola.
 23 de maig - Ramillies (Brabant Való, Bèlgica): l'exèrcit aliat venç als francesos a la Batalla de Ramillies, després de la qual aquest ocuparà Flandes durant la Guerra de Successió Espanyola.
 29 de juny: durant la guerra de Successió, el marquès de Villaverde encapçala una columna de cavalleria que ocupa Madrid en nom de l'arxiduc Carles. S'inicia una breu ocupació austriacista de Madrid, que Berwick estroncarà retornant-la al control borbònic el 4 d'octubre.
 7 de setembre - Torí (Itàlia): els exèrcits aliats i del Ducat de Savoia van alliberar la ciutat al final del Setge de Torí (1706) en el curs de la Guerra de Successió Espanyola.
 24 de setembre - Altranstädt (Saxònia, Alemanya): Carles XII de Suècia i Frederic August I de Saxònia van signar el Tractat d'Altransdtädt de 1706 durant la Gran Guerra del Nord en el que Frederic August va haver de renunciar a les seves reclamacions a la Corona polaco-lituana i a la seva aliança amb Rússia.
 10 d'octubre, Conca: Les tropes borbòniques finalitzen el Setge de Conca i desallotjant-ne la tropa austriacista que capitularen després d'haver-la pres per la força dos mesos abans.

Naixements 
 17 de gener, Boston, Tretze Colònies: Benjamin Franklin, editor, polític i científic estatunidenc (m. 1790)
 18 d'octubre, Burano, Vèneto: Baldassare Galuppi, compositor italià (m. 1784)
 17 de desembre, París, Regne de França: Émilie du Châtelet, matemàtica, física i escriptora francesa (m. 1749).
 Placidus Metsch, organista i religiós benedictí alemany

Necrològiques 
Països Catalans
 Josep Antoni Valls i Pandutxo, 116è President de la Generalitat de Catalunya.
Resta del món
 10 de gener, Madrid [d. bateig]ː Luisa Roldán, La Roldana, escultora barroca, primera escultora espanyola (n. 1652).
 9 de juliol - (Ville-Marie −antic nom de Mont-real—, Quebec: Pierre Le Moyne d'Iberville: explorador francès, fundador de la colònia de Louisiana (n. 1661).

Referències
1707

1707 (MDCCVII) fon un any normal, començat un dimecres al calendari julià i un dissabte al gregorià. Correspon a l'any 1700 del calendari etíop.

Esdeveniments 
 1 de gener: Joan V de Portugal és coronat rei 
 26 de març: entrà en vigor l'Acta d'Unió (1707) d'Anglaterra i Escòcia, després de ser aprovada pels respectius parlaments, per la qual esdevingueren un únic estat: el Regne Unit de la Gran Bretanya.
 23 de maig: entra en erupció la caldera de Santorí.
 31 d'agost: Carles XII de Suècia i Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic signaren el Tractat d'Altranstädt (1707) que va establir els drets dels protestants a Silèsia.
 28 d'octubre: es produí el Terratrèmol de Hōei de 1707, de magnitud 8,6, el tsunami resultant del qual feu cinc mil morts; de resultes, el 16 de desembre tingué lloc l'erupció Hōei del Mont Fuji, l'última de les tres registrades al llarg de la història.
 Prosseguix la Guerra de Successió Espanyola amb l'aixecament austriacista de Menorca, iniciat l'any anterior, acabà el 12 de gener amb el control borbònic de l'illa pel governador Dávila gràcies a tropes provinents de Toló. El 25 d'abril, l'exèrcit botifler derrotà els austriacistes en la Batalla d'Almansa, la qual cosa comportà que Regne de Castella ocupàs el Regne de València per dret de conquesta. El 4 de maig, les tropes borbòniques ocuparen Bunyol; el 8 de maig València es rendí al duc de Berwick i, el 26, el duc d'Orleans entrà a Saragossa; el 6 de juny incendiaren Xàtiva (fet que donà origen al malnom de socarrats) i en acabar, iniciaren el setge de Dénia (1707), rebutjat a final de juliol gràcies a l'arribada per mar del general Basset. Finalment, el 29 de juny Felip V publicà els Decrets de Nova Planta, pel qual s'aboliren els governs polítics i administratius locals d'Aragó i València. El 21 d'agost, l'exèrcit aliat aixecà el setge de Toló (1707) després que les botiflers no aconseguiren ocupar la vila. El Regne de València encara resistí fins al setge d'Ares, que començà al desembre i es perllongà fins a l'any següent.

Música

Naixements

Necrològiques 
 26 de maig - Bourbon-l'Archambault, Regne de França: Francesca Atenea de Rochechouart de Mortemart, Madame de Montespan, amant de Lluís XIV de França (n. 1640).

Referències 

1707
1708



Esdeveniments 
Països catalans
 29 d'abril - Puigcerdà (la Cerdanya): les tropes borbòniques ocupen la vila.
 12 de juny - Tortosa (Baix Ebre): S'inicia el Setge de Tortosa (1708) en el marc de la Guerra de Successió a Catalunya.
 8 de juliol - Tortosa: Els francesos ocupen la ciutat en el marc de la Guerra de Successió Espanyola.
 17 de novembre - Dénia (la Marina Alta): les tropes filipistes ocupen la vila (guerra de Successió).
Resta del món
 11 de juliol - Oudenaarde (Flandes Oriental): els aliats obtenen una victòria decisiva a la batalla d'Oudenarde durant la Guerra de Successió Espanyola.
 10 de desembre - Lilla (França) - Els exèrcits imperials ocupen la ciutat de Lilla després del Setge de Lilla (1708) en el curs de la Guerra de Successió Espanyola

Naixements 
 15 de novembre - William Pitt "El Vell", primer ministre britànic (m. 1778)
 8 de desembre - Francesc I, emperador romanogermànic (m. 1765)

Necrològiques 
Països Catalans

Món
 11 de maig - Marly-le-Roi (França): Jules Hardouin Mansart, arquitecte francès. (n. 1646)
 29 de juliol - Bougival (França) - Rennequin Sualem, enginyer liegès que va construir la màquina de Marly al Castell de Versalles (n. 1645)
 28 de desembre - Joseph Pitton de Tournefort, botànic francès (n. 1656)

Referències
1709



Esdeveniments 
Països Catalans
Reus: Davant dels atacs borbònics a la ciutat de Tortosa, a mitjan any la ciutat s'avança a donar obediència a Felip V, per tal d'evitar els saquejos.

Resta del món
 27 de juny -Batalla de Poltava ,va ser una batalla entre els exèrcits del tsar Pere I de Rússia i Carles XII de Suècia, Acabà amb la victòria del Tsarat Rus i va iniciar la fi del regne de Suècia com superpotència a Europa.
 28 de juny - Dresden (Alemanya): Frederic IV de Dinamarca signa una aliança amb August II el Fort de l'electorat de Saxònia en el Tractat de Dresden de 1709 contra l'Imperi Suec durant la Gran Guerra del Nord.
 11 de setembre - Taisnières-sur-Hon (Nord, França): l'exèrcit francès impedeix la invasió de França a la batalla de Malplaquet durant la guerra de Successió Espanyola.
 22 d'octubre - Copenhagen (Dinamarca): l'Imperi Rus i el Regne de Dinamarca i Noruega signen la seva aliança en el Tractat de Copenhagen (1709) en el marc de la Gran Guerra del Nord.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 Lieja (Principat de Lieja): Guillaume Evrard, escultor.
 9 d'agost - Japó: Tokugawa Ietsugu, 38è shogun (m. 1716).
 10 de setembre - Georg Wilhelm Steller, zoòlog i botànic alemany (m. 1746).

Necrològiques 
 19 de febrer, Japó: Tokugawa Tsunayoshi, 36è shogun.
 14 de setembre, Toledo, Regne de Castella): Luis Manuel Fernández Portocarrero, eclesiàstic i polític espanyol (n. 1635).
 21 de novembre, Lisboa: António Marques Lésbio, músic i escriptor portuguès.

Referències
1710



Esdeveniments 
Països catalans
 3 de juliol - Hannover (Alemanya): Rússia i el ducat de Brunswick-Lüneburg s'alien en el Tractat de Hannover de 1710 durant la Gran Guerra del Nord.
 27 de juliol - Almenar (el Segrià): les tropes aragoneses derroten les borbòniques, les quals es veuen obligades a abandonar el Principat a la batalla d'Almenar (guerra de Successió).
Resta del món
 4 de juliol - Riga (Letònia)): la ciutat de Riga signa la Capitulació i s'integra a l'Imperi Rus.
 29 de setembre - Pernau (Estònia)): la ciutat de Tallinn signa la Capitulació i s'integra a l'Imperi Rus.
 9 de desembre - Brihuega (Província de Guadalajara, Castella la Manxa: l'exèrcit franco-castellà guanya el setge de Brihuega durant la guerra de Successió Espanyola.
 20 de desembre - Villaviciosa de Tajuña (Província de Guadalajara): tot i que hi va haver un empat tècnic a la Batalla de Villaviciosa de Tajuña, aquesta va resultar una victòria estratègica de l'exèrcit borbònic a la Guerra de Successió Espanyola.
 Pequín esdevé la ciutat més poblada del món
 Giambattista Vico publica De antiquissima Italorum sapientia ex latinae linguae originibus eruenda
 Rússia adopta l'alfabet ciríl·lic modern

Naixements 
 25 de setembre, Fullerö (Suècia): Augustin Ehrensvärd, enginyer militar suec
 22 de novembre, Weimar (Turíngia): Wilhelm Friedemann Bach, compositor alemany (m. 1784)
 Nàpols: Salvatore Lanzetti, músic italià.

Necrològiques 
Països Catalans
 24 d'abril, Lima (Perú): Manuel de Sentmenat-Oms de Santa Pau i de Lanuza, militar, polític i diplomàtic català, marquès de Castelldosrius i vint-i-tresè virrei del Perú.

 Resta del món

 16 de gener: La Flèche (França): Jean de Fontaney, jesuïta francès, matemàtic, astrònom, missioner a la Xina (n. 1643).

1710
1711



Esdeveniments 
Països catalans
 17 d'abril - Barcelona: Carles III, Comte de Barcelona, en morir el seu germà Josep I, marxa immediatament cap a Àustria on serà nomenat Sacre Emperador Romà, abandonant els catalans a la seva sort.
 23 de desembre - Cardona (Bages): l'exèrcit borbònic es retira del Setge de Cardona del 1711 durant la Guerra de Successió Espanyola.

Resta del món
 21 de juliol - el riu Prut: l'Imperi Otomà i el Tsarat Rus signen el Tractat del Prut en el marc de la Gran Guerra del Nord. Aquest representà una derrota russa però aquests van obtenir que els otomans es retiressin de la guerra a canvi d'algunes cessions territorials i el compromís de no interferir en els afers de la Confederació de Polònia i Lituània.

Naixements 
 26 d'abril, Edimburg, Escòcia: David Hume, filòsof empirista escocès (m. 1776).
 11 de setembre, Londres (Anglaterra): William Boyce, compositor anglès (m. 1779).
 31 d'octubre, Bolonya: Laura Bassi, física italiana, la primera professora i catedràtica d'una universitat europea (m. 1778).
 11 de novembre, València: Francesc Pérez Bayer, humanista i erudit valencià de la Il·lustració (m. 1794).
 Giuseppe Venturelli, compositor

Necrològiques 
 14 de gener - Strijensas (Strijen), Països Baixos: Joan Guillem d'Orange-Nassau
 17 d'abril - Viena: Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic (n. 1678).

Referències
1712



Esdeveniments 
Països Catalans
 9 de novembre - Menorca: John Campbell, segon duc d'Argyll pren possessió de l'illa en nom de la reina britànica, d'acord amb clàusules secretes del tractat d'Utrecht, signades per l'agost (Guerra de Successió).

Resta del món
 20 de febrer - Madrid: Es dicten instruccions secretes al corregidors del territori català: Pondrá el mayor cuidado en introducir la lengua castellana, a cuyo fin dará las providencias más templadas y disimuladas para que se consiga el efecto, sin que se note el cuidado.

Naixements 
Països Catalans
 4 de febrer, València: Josep Berní i Català, jurista valencià, fundador del Col·legi d'Advocats de València (m. 1787).

Resta del món
 28 de gener, Japó: Tokugawa Ieshige, 40è shogun.
 28 de juny, Ginebra, (Suïssa): Jean-Jacques Rousseau, escriptor i pensador francès (m. 1778).
 15 de setembre - París: Pierre Simon Fournier, impressor i tipògraf francès (m. 1768).
 5 d'octubre, Venècia, Itàlia: Francesco Guardi, pintor italià (m.1835).

Necrològiques 
Països Catalans
 14 de febrer, Barcelona: Narcís Feliu de la Penya, advocat, publicista i historiador català.
 29 d'abril, València: Joan Baptista Cabanilles, organista i compositor de música barroca (n. 1644).

Resta del món
 12 de novembre, Japó: Tokugawa Ienobu, 37è shogun.
 Mèxic: Baltasar de Muntaner i de Sacosta, President de la Genunya.

Referències

Vegeu també 
 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XVIII
 Cronologia de la repressió del català

Un any abans / Un any després
1715



Esdeveniments 
Països Catalans
 27 de març: el general Josep Moragues i Mas, heroi català de la guerra de Successió espanyola, va ser executat a Barcelona juntament amb els capitans Jaume Roca i Pau Macip. Tots tres militars van ser torturats, jutjats i morts de manera infamant. Van ser desposseïts públicament de tots els honors rebuts, i, vestits amb camisa de penitent, van ser arrossegats per un cavall pels carrers de Barcelona fins al patíbul, on van ser penjats i, després de morir, esquarterats. El cap del general Moragues es va tancar en una gàbia de ferro que es va penjar al Portal de Mar, d'on no es va retirar fins passats dotze anys. Un altre militar, el capità Francesc Catllar, que havia participat en la fugida de Moragues i els seus companys, va ser condemnat a mort i executat a la Rambla el 14 d'abril.
 13 de juny: un informe elaborat pel Consell de Castella recomana la prohibició del català a les escoles.
 11 de juliol - Mallorca: les tropes borbòniques ocupen l'illa.
 28 de novembre - Mallorca i Eivissa: Felip V d'Espanya n'aboleix el govern polític i administratiu català amb un dels Decrets de Nova Planta.

Resta del món
 2 de maig - Berlín: Jordi I de la Gran Bretanya (elector de Hannover) es va aliar amb el Regne de Dinamarca i Noruega a canvi que Verden-Bremen fos cedit a l'Electorat de Hannover en el Tractat de Berlín de 1715. Al mateix temps, aquests dos s'alien amb la coalició russo-prussiana que s'havia establer al Tractat de Schwedt en el curs de la Gran Guerra del Nord.
 28 d'octubre - Greifswald: Jordi I de la Gran Bretanya i l'elector de Hannover signen el Tractat de Greifswald durant la Gran Guerra del Nord per assegurar-se la neutralitat de Rússia en l'annexió de Bremen-Verden a canvi d'acceptar l'annexió a Rússia de l'Íngria sueca, l'Estònia Sueca, Reval i Carèlia.

Naixements 
 26 de febrer, París: Claude-Adrien Helvétius, filòsof francès.
 8 d'octubre, Dijon (França): Michel Benoist, missioner jesuïta a la Xina (m. 1774).
 23 d'octubre, Sant Petersburg: Pere II de Rússia, emperador de Rússia.
 13 de novembre, Quedlinburg, Dorothea Christiane Erxleben, metgessa alemanya, la primera dona a obtenir un doctorat en medicina a Alemanya.

 ciutat de València: Antonia Gómez de Orga, impressora valenciana.

Necrològiques 
Països Catalans
 27 de març - Barcelona: Josep Moragues, militar català que va lluitar pel bàndol austriacista a la Guerra de Successió (n. 1669).

Resta del món
 1 de setembre - Versalles (França): Lluís XIV de França, rei de França (n. 1638).
 7 de gener - Cambrai (França): François Fénelon, teòleg i escriptor francès (n. 1651).

Referències
1717



Esdeveniments 
Països Catalans
 11 de maig: la Universitat de Cervera passa a ser l'única oficial a Catalunya en el moment en què el rei Felip V d'Espanya decreta la supressió de les sis universitats de Catalunya i la creació d'una única universitat central a la ciutat de Cervera. Les institucions del Principat no van poder fer valdre els privilegis tradicionals en haver estat abolides. En l'elecció de Cervera va influir sobre la fidelitat dels seus habitants a Felip V, però també el fet de ser un lloc no gaire gran, sense guarnició militar, de fàcil control de l'alumnat, al centre geogràfic del país i ben comunicat. La Universitat depenia directament i totalment de la monarquia espanyola.

Resta del món
 4 de gener, La Haia, Països Baixos: les Províncies Unides, el Regne de França i el Regne de la Gran Bretanya signen la Triple Aliança per a obligar Espanya a complir les disposicions del Tractat d'Utrecht
 1 de febrer, Regne de Polònia i Lituània: en el Silenci del Sejm s'acaba amb les pretensions d'August II de Polònia d'establir al seu regne una monarquia absoluta i inicia l'augment de la influència russa al país. En aquest esdeveniment l'exèrcit rus va ocupar el Parlament i va fer aprovar la concòrdia establerta pel tsar Pere I de Rússia.
 Fundació de Montevideo
 Espanya trenca el Tractat de Rastadt i ocupa temporalment Sardenya
 El Parlament d'Anglaterra fixa com a possible pena la deportació a Amèrica, fet que ajudarà a poblar el continent
 Trasllat de la Casa de la Contractació d'Índies de Sevilla a Cadis

Naixements 
 27 de gener, Eichenau: Marianne Pirker, cantant alemanya
 28 de gener, Constantinoble: Mustafà III, soldà de l'Imperi Otomà.
 13 de maig, Viena: Maria Teresa I d'Àustria, arxiduquessa d'Àustria, duquessa de Milà, reina d'Hongria i Bohèmia.
 16 de novembre, París: Jean le Rond d'Alembert, matemàtic i filòsof
 9 de desembre, Stendal, Brandenburg: Johann Joachim Winckelmann, fundador de la història de l'art i de l'arqueologia com a disciplines modernes (m. 1768).
 5 de juliol: Pere III de Portugal, rei portuguès (1777-86)

Necrològiques 
 9 de juny, Blois: Madame Guyon, escriptora, mística i heretge francesa.
 Kavala, Grècia otomana: Sari Mehmed Paixà, militar i home d'estat otomà del , és executat per rebel·lió.

Referències
1718



Esdeveniments 
Catalunya
 16 de març: les autoritats borbòniques fonen la campana Honorata de Barcelona en represàlia per haver cridat a sometent durant el setge de 1714.
 Activitat guerrillera antiborbònica a Catalunya.

Resta del món
 21 de juliol - Požarevac (Sèrbia): la signatura de la Pau de Passarowitz per part de l'Imperi Otomà per una banda i pel Sacre Imperi i de la República de Venècia suposà el final de la Guerra austroturca de 1716-1718 i de la Guerra otomanoveneciana de 1714-1718 amb la victòria dels segons que guanyen territoris otomans dels balcans.
 22 de juliol, Castella - Una Reial ordre de Felip IV anul·la la figura dels jurats i nomena regidors com a Castella.
 2 d'agost - Gran Bretanya, França, Àustria i els Països Baixos formen la Quàdruple Aliança contra Espanya per frenar la política expansionista de Felip V d'Espanya a la Mediterrània i la possible annexió de Sicília i Sardenya.
 11 d'agost - Cap Passaro (Sicília, Itàlia): Victòria decisiva de la flota britànica en la Batalla del Cap Passaro en hostilitats relacionades amb la Guerra de la Quàdruple Aliança.
 6 de desembre - Ulrika Eleonora és coronada reina de Suècia, després de la mort de Carles XII.

Naixements 
 8 de febrer, Toló, Regne de França: Joseph-Marie Amiot, jesuïta missioner i pintor francès a Pequín.
 16 de maig, Milà, Itàlia: Maria Gaetana Agnesi, matemàtica italiana (m. 1799).
 5 de juny, Otley (Anglaterra): Thomas Chippendale, dissenyador i fabricant de mobles britànic (m. 1779).
 30 de juliol, Ruscombe (Anglaterra): William Penn, colonitzador quàquer, fundador de Pennsilvània (n. 1644).
 28 de desembre, Siétamo (Aragó): Pedro Pablo Abarca de Bolea-Ximénez de Urrea y Ponts de Mendoza, comte d'Aranda, polític espanyol (m. 1798).
 István Hatvani

Necrològiques 
Països Catalans
 10 de juny, Barcelona: Pau Ignasi de Dalmases i Ros, noble i erudit català (n. 1670).

Resta del món

 7 de maig, París: Maria de Mòdena, reina d'Anglaterra, Escòcia i Irlanda (n. 1658).

 30 de novembre, Halden (Noruega): Carles XII de Suècia, rei de Suècia.

Referències
1719



Esdeveniments 
Països Catalans
 18 de juny, Hondarribia, Guipúscoa, el País Basc: els francesos, que havien ocupat la ciutat arran de la guerra posterior a la successió espanyola, alliberen el coronel català Josep Bellver, que les autoritats borbòniques hi mantenien empresonat des de després de la caiguda de Barcelona, el qual -després de passar per Gènova- s'exiliarà a l'Arxiducat d'Àustria.
 26 de juliol, Reus, corregiment de Tarragona: Carrasclet i els seus hòmens intenten entrar a la ciutat.
 22 d'agost, La Seu d'Urgell, inici del Setge de la Seu d'Urgell (1719).
 31 d'agost, La Seu d'Urgell. Final del Setge de la Seu d'Urgell (1719) en el context de la Guerra de la Triple Aliança, que acaba amb una victòria francesa.
 21 d'abril: Per tal de perseguir els reductes austriacistes actius a Catalunya i per reial ordre de Felip V d'Espanya es funda, sota la comandància de Pere Anton Veciana, el Cuerpo de Fusileros que més tard rebran el nom d'Esquadres de Catalunya germen històric del que seran els Mossos d'Esquadra.
 17 de novembre: Fi del Setge de Roses (1719) després de l'abandonament de la flota francesa.

 Resta del Món
 23 de gener, Liechtenstein: l'emperador Carles VI instaura aquest país com a principat de l'Imperi fusionant les senyories de Vaduz i Schellenberg.
 25 d'abril, Londres, Anglaterra: s'hi publica Robinson Crusoe (The Farther Adventures of Robinson Crusoe) de Daniel Defoe.
 9 de novembre - Estocolm (Suècia): Frederic I de Suècia signa amb Hannover el Tractat d'Estocolm de 1718 que posa fi a la guerra entre els dos països a la Gran Guerra del Nord. En aquest Suècia cedeix el domini de Bremen-Verden.

Naixements 
Món
 11 de juny - Düsseldorf: Francesc Carles de Velbrück, príncep-bisbe de Lieja
 14 de novembre - Leopold Mozart, compositor alemany (m. 1787)

Necrològiques 
 7 d'abril, Rouen (França): sant Jean-Baptiste de la Salle, sacerdot i pedagog, fundador dels Germans de les Escoles Cristianes (n. 1651).
 17 de juny,, Londres (Anglaterra). Joseph Addison, poeta, assagista i dramaturg anglès (n. 1672).

 Pieter Bout, gravador i pintor barroc flamenc, especialitzat en la pintura de paisatges.
 Neuenfelde, Hamburg: Arp Schnitger, orguener

Referències
1720



Esdeveniments 
Països Catalans
Món
 21 de gener - Estocolm (Suècia): Frederic I de Suècia signa amb Prússia el Tractat d'Estocolm de 1718 que posa fi a la guerra entre els dos països a la Gran Guerra del Nord. En aquest Suècia cedeix el domini de la Pomerània Sueca.
 1 de febrer: Suècia i Noruega signen el Tractat d'Estocolm, que posa fi a la Gran Guerra del Nord.
 17 de febrer - La Haia (Províncies Unides): se signa el Tractat de la Haia de 1720 que va posar fi a la Guerra de la Quàdruple Aliança.
 3 de juliol - Castell de Frederiksborg (Dinamarca): Suècia i el Regne de Dinamarca i Noruega signen el Tractat de Frederiksborg que representà el final de la Gran Guerra del Nord entre aquests països. Dinamarca va guanyar el control del ducat de Slesvig.
 7 d'agost - Granhamn (Illes Åland, Finlàndia): Final de la Batalla de Grengam en el transcurs de la Gran Guerra del Nord.

Naixements 
Països Catalans
Món
 Liorna (Ligúria) Giuseppe Chiesa Baratti, primer pintor professional establert a Maó (Menorca), iniciador de l'escola de pintura de Maó (m. 1789).

Necrològiques 
 Països Catalans
 24 de maig, Girona: Miquel Joan de Taverner i Rubí, jutge de l'Audiència Reial i bisbe de Girona.

 Resta del món
 17 d'agost - Parísː Anne Dacier, filòloga, escriptora i traductora francesa (n. 1645).
 29 de desembre - Berlín, Prússia: Maria Margarethe Winckelmann, astrònoma alemanya (n. 1670).

Referències 

1720
1721



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 4 d'abrilː Robert Walpole esdevé de facto el primer Primier Ministre de la Gran Bretanya.
 27 de març - Madrid: Espanya signa amb França el Tractat de Madrid que posà fí a la Guerra de la Quàdruple Aliança i al qual es va adherir Anglaterra el 13 de juny.
 13 de juny: pacte entre Espanya, França i Anglaterra per garantir el compliment dels tractats d'Utrecht, de Baden i de Londres.
 10 de setembre - Uusikaupunki (Finlàndia): Suècia i Rússia van signar el Tractat de Nystad en el que el primer estat va cedir al segon parts de Vyborg, el Comtat Kexholms, Íngria, Estònia i Livonià a Rússia en el context de la Gran Guerra del Nord.
 Innocenci XIII és escollit Papa.
 Publicació de les Cartes Perses de Montesquieu.

Naixements 
Països Catalans
Francesc Canivell i de Vila
Resta del món
 21 de febrer, John McKinly, metge americà, president de Delaware (m. 1796).
 8 de març, Estrasburg: Carolina de Zweibrücken-Birkenfeld, aristòcrata, una de les dones més influents del seu temps (m. 1774).
 29 de desembre, París, Regne de França: Jeanne-Antoinette Poisson, Madame de Pompadour, la més cèlebre de les amants del rei Lluís XV de França (m. 1764).

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 19 de març - Papa Climent XI (n. 1649).
 28 d'abril - Jamaica: Mary Read, dona pirata anglesa de principis del  (n. 1695).
 18 de juliol - Valenciennes (França): Antoine Watteau, pintor francès (n. 1684).

Referències
1723



Esdeveniments 
Països catalans

Resta del món
 Epidèmia de febre groga a Europa.
 Constitucions d'Anderson.

Naixements 
 5 de gener, París: Nicole-Reine Lepaute, matemàtica i astrònoma francesa del  (m. 1788).
 20 de gener: Louis-Pierre Anquetil, historiador francès
 21 de març, Remincourt, Vosges (França): François Bourgeois jesuïta francès, missioner a la Xina. (m. 1792).
 23 d'abril, Worcester: Hannah Snell, dona anglesa que, fent-se passar per home, va ser militar, amb el nom de James Gray (m.1792).
 5 de juny, Fife (Escòcia): Adam Smith, economista i filòsof escocès considerat el pare de l'economia moderna (m. 1790).
 9 de novembre, Berlín: Anna Amàlia de Prússia, compositora i mecenes (m. 1787).

 22 de desembre, Köthen, Saxònia: Karl Friedrich Abel, compositor alemany (m. 1787).

Necrològiques 
Països Catalans
 8 de març, Alacant: Isidre Escorihuela, mestre de capella i compositor valencià (n. ?).
 17 d'abril, València: Tomàs Vicent Tosca i Mascó, erudit valencià, matemàtic, cartògraf i teòleg, a banda de creador del moviment Novatores (n. 1651).

Resta del món
 11 de juliol, Bòrt (Corresa) (França): Jean-François Marmontel,historiador francès i escriptor, era un membre del moviment de l'Enciclopèdia francesa (m. 1799).
 28 de juliol, Beja: Mariana Alcoforado, autora de les Cartas d'amor de la monja portuguesa, joia de la literatura universal (m. 1723).
 25 de novembre, Montpeller, Regne de França: David Augustin de Brueys, teòleg i dramaturg en francès.
 Delhi, Imperi Mogol: Muhammad Saki Mustaidd Khan, historiador.

Referències
1724



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 10 de gener, Felip V d'Espanya abdica en favor del seu fill primogènit Lluís I d'Espanya.
 29 de maig, Benet XIII és escollit nou Papa de l'Església Catòlica.
 Daniel Gabriel Fahrenheit inventa l'escala de temperatura que porta el seu nom: l'escala Fahrenheit.
 Fundació de l'editorial anglesa més antiga: Longman.
 Fundació de la borsa de París.
 Amb el Codi Negre de Louisiana es regulen i s'endureixen les condicions de vida d'esclavitud dels africans.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 Siena, Gran Ducat de Toscana: Carlo Lapini, compositor del classicisme.
 19 de gener, Huizhou, Anhui, Xina: Dai Zhen, filòsof, filòleg, historiador i matemàtic xinès (m. 1777) 
 22 d'abril, Königsberg, Prússia (avui dia Kaliningrad, Rússia): Immanuel Kant, filòsof alemany (m. 1804).
 10 de juliol, Estocolm, Suèciaː Eva Ekeblad, agrònoma, científica, amfitriona de salons literaris (m. 1786).
 26 de juliol, Xia'n, Xina: Ji Yun, polític i escriptor xinès (m. 1805).

Necrològiques 
Països Catalans
 7 de juliol, Viena: Antoni Desvalls i de Vergós, militar austriacista català.

Resta del món
 7 de març, Ciutat del Vaticà, Estats Pontificis: Michelangelo dei Conti, papa que regnà amb el nom d'Innocenci XIII (n. 1655)
 Ahmed Taib Othman-zade, poeta, historiador i erudit otomà.

Referències
1725



Esdeveniments 
Països Catalans
 30 d'abril: Felip V i Carles IV d'Àustria signen el Tractat de Viena (1725) que posa fi a la guerra de Successió.
 3 de setembre, Hannover, Baixa Saxònia: Gran Bretanya, França i Prússia signen l'Aliança de Hannover, un acord militar defensiu en resposta del Tractat de Viena (entre Espanya i el Sacre Imperi que pretenia retornar Gibraltar i Maó a mans espanyoles.
Resta del món 
 25 de gener: el corsari espanyol Amaro Pargo rep el títol d'hidalgo (noble).
 Publicació de Els viatges de Gulliver de Jonathan Swift.

Naixements 
Països Catalans

 28 de juny - Begís, Alt Palància: Antonio Ponz, pintor i escriptor il·lustrat valencià (m. 1792).
Resta del món
 2 d'abril - Venècia, República de Venècia: Giacomo Casanova, escriptor i aventurer venecià (m. 1798)
 5 d'abril - Morosaglia, Còrsega: Pasquale Paoli, dirigent polític, considerat el pare del nacionalisme cors (m. 1807).
 16 de juliol, Neustadt bei Coburg, Alta Francònia: Georg Simon Löhlein, pianista, violinista, professor de música, director d'orquestra i compositor.
 17 d'octubre - Londres (Anglaterra): John Wilkes, periodista i polític anglès (m. 1797).
 Barcelona: Salvador Reixac, compositor i violinista català.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 4 de maig, Ginebra François Poullain de La Barre, va ser un escriptor, filòsof cartesià i feminista (n. 1647).

Referències
1726



Esdeveniments 
Pendent

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 11 de març, Valenciennes: Louise d'Épinay, escriptora.

Necrològiques 
Països Catalans
 16 de gener, Girona: Josep de Taverner i d'Ardena, erudit i religiós que fou bisbe de Solsona - electe - i de Girona.
 22 de febrer, La Corunya, Galícia: Antoni de Villarroel i Peláez, militar austriacista durant la Guerra de Successió i comandant de la resistència durant el Setge de Barcelona (1713-1714).
 15 de setembre, Sant Cugat del Vallès: Francesc Antoni de Solanell i de Montellà, 120è President de la Generalitat de Catalunya.

Resta del món

Referències
1727



Esdeveniments 
 Terratrèmol a Pèrsia, amb més de 77.000 morts
 Període d'anarquia al Marroc, amb ràpids canvis al govern

Naixements 
Pendent

Necrològiques 
 20 de març - Londres (Anglaterra): Isaac Newton, físic i matemàtic anglès (n. 1642 corresponent al 1643 del calendari gregorià).
1729



Esdeveniments 
Països Catalans
 9 de novembre - Barcelona, al Palau de la Música s'estrena el Concierto de Aranjuez sota el mestratge de Joaquín Rodrigo.

Resta del món
 9 de novembre - Sevilla (Andalusia): Espanya, França i la Gran Bretanya van signar el Tractat de Sevilla al final de la Guerra anglo-espanyola (1727-1729). En aquest tractat, Gran Bretanya conserva el domini del port de Maó i Gibraltar.

Naixements 
Països catalans
 3 de desembre - Olot, la Garrotxa: Antoni Soler i Ramos, compositor i organista català (m. 1783).
 València: Manuel Narro Campos, compositor i organista valencià.

Resta del món
 22 de gener, Kamenz (Saxònia), Gotthold Ephraim Lessing, poeta alemany.
 2 de maig, Caterina II de Rússia, tsarina de Rússia, dita "Caterina la Gran" (m. 1796).
 Lars Lalin, poeta i compositor suec.
 Exeter (Regne Unit): Richard Langdon, compositor i organista.

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món

 21 de març, Venècia (Itàlia): John Law, economista escocès.
 27 de juny, París: Élisabeth Jacquet de la Guerre, clavecinista i compositora francesa (n. 1665).

 22 d'octubre, Estocolmː Anna Maria Ehrenstrahl, pintora barroca sueca (n. 1666).
 Ismail Beligh, historiador i poeta otomà.
 Alemanya: Franz Caspar Schnitger, orguener, fill d'Arp Schnitger.

Referències
1730



Esdeveniments 
Països catalans
 10 de maig, Regne de Castella: La Cambra del Consell de Castella acorda que «ha procedido siempre con reflexión a que siempre sea mayor el número de castellanos en cada sala que el de naturales, y los fiscales siempre castellanos», als òrgans de representació catalans.

Naixements 
Països catalans
 5 de maig, Valls: Lluís Bonifaç i Massó, principal exponent de l'escultura barroca catalana (m. 1786).

Resta del món
 11 de març, Copenhaguen: Otto Friedrich Müller, zoòleg i botànic danès.
 26 de juny, Badonviller, Regne de França: Charles Messier, astrònom francès conegut per compilar un catàleg de 110 objectes de l'espai profund (m. 1817).
 25 de desembre, Lilla: Noël Martin Joseph de Necker, metge i botànic belga

Necrològiques 
 30 de gener, Moscou, Imperi Rus: Pere II de Rússia, emperador de Rússia del 1728 fins al 1730 (n. 1715)
 21 de febrer, Roma, Estats Pontificis: Papa Benet XIII, Papa de l'Església Catòlica (n. 1649).
 20 de març, Parísː Adrienne Lecouvreur, actriu francesa (n. 1692).
 9 d'octubre, Paramariboː Johanna Helena Herolt, pintora alemanya especialitzada en flors i insectes (n. 1668).
 12 d'octubre, Odense, Dinamarca: Frederic IV de Dinamarca fou rei de Dinamarca i Noruega entre 1699 i 1730. (n. 1647)
 16 d'octubre, Los Sarrasins, Regne de França: Antoine de Lamothe-Cadillac, explorador francès a Nova França, fundador de Detroit del que prengueren el nom els automòbils Cadillac (n. 1658)
 Hessen: Johann Friedrich Daube, compositor, musicòleg i llaütista.

Referències
1732



Esdeveniments 
 Descobert el cobalt

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 24 de gener - París, França: Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais, escriptor i dramaturg francès, considerat el pare dels drets d'autor europeus (m. 1799).
 22 de febrer: George Washington, general i primer president dels Estats Units (m. 1799).
 31 de març: Viena (Àustria): Joseph Haydn, compositor austríac (m. 1809).
 11 de juliol, Bourg-en-Bresse (França): Joseph Jêrôme Lefrançais Lalande ,matemàtic i astrònom francès (m. 1807).
 19 de setembre, Barcelona: Josep Martí, frare premonstratès abat de Bellpuig de les Avellanes i historiador.
 24 d'octubre - Rovigo: Cristina Roccati, física i poeta italiana, tercera dona a llicenciar-se en una universitat italiana (m. 1797).
 9 de novembre, Lió, Françaː Julie de Lespinasse, escriptora i amfitriona d'un saló promotor del moviment enciclopedista.
 Arakida Rei, escriptora japonesa

Necrològiques 
 Resta del món
 25 de març, Montefiascone: Lucia Filippini, religiosa italiana fundadora de la congregació de les Mestres Pies Filippini per a l'ensenyament de les noies (n. 1672).
 28 de juliol: Pequín (Xina): Joachim Bouvet, jesuïta francès, missioner a la Xina. (n. 1656)

Referències
1733

Resum dels esdeveniments de l'any 1733:

Esdeveniments 
 Comencen les mesures per establir la velocitat del so
 La francmaçoneria arriba a Amèrica del Nord
 Finalització de la façana de la Catedral de Girona
 Guerra de successió a Polònia

Necrològiques 
 12 de juliol, París: Anne-Thérèse de Marguenat de Courcelles, dona de lletres i salonnière francesa molt influent (n. 1647).
 Anvers: Karel Breydel, pintor flamenc del barroc especialitzat en pintura de batalles, càrregues de cavalleria i paisatges.

Referències
1734



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 Incendi a Montreal, un esclau negre és executat acusat de l'accident i esclaten els avalots.
 Batalla de Bitonto, amb victòria espanyola
 Cartes filosòfiques de Voltaire
 Publicades les obres essencials d'Alexander Pope
 Les Tropes de Felip V ocupen Nàpols i Sicília.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 18 de febrer - Thizy (França): Jean-Marie Roland de La Platière, polític francès (m. 1793).
 5 de març,- Iznang, Moos, Baden-Württemberg, Sacre Imperi Romanogermànic: Franz Anton Mesmer, desenvolupador de la hipnosi (m. 1815)
 13 d'agost, Turingia: Ernst Christoph Dressler, compositor.
 3 de setembre, Derby, Derbyshire (Anglaterra) Joseph Wright, pintor anglès (m. 1797).
 17 de desembre - Lisboa: Maria I de Portugal, reina de Portugal (1777-1816); i reina de Brasil (1815-1816).
 18 de desembre - Lausèrta (França): Jean-Baptiste Rey, compositor i director d'orquestra francès.

Referències
1735



Esdeveniments 
 Es publica el Systema Naturae, de Carl von Linné.

Naixements 
 23 d'octubre, Lorena (França): Louis Antoine de Poirot fou un jesuïta francès, pintor, missioner a la Xina (m. 1813).

 30 d'octubre, Braintree, Massachusetts (Amèrica britànica): John Adams, 2n president dels Estats Units.

Necrològiques 
 23 d'abril, Valènciaː María Egual Miguel, poeta i dramaturga valenciana (n. 1655).

Referències
1736



Esdeveniments 
Països Catalans

Resta del món
 25 de març - Tupelo, Mississipi, EUA: els chickasaws repel·leixen l'atac de l'exèrcit francès a la Campanya chickasaw de 1736 que forma part de la guerra Chickasaw.
 L'expedició per mesurar la longitud d'un meridià prova que la Terra no és totalment rodona (pels pols).
 Rússia ataca Turquia.
 Amb el Kitab at-tawhidt comença el fonamentalisme islàmic modern.

Naixements 
Països Catalans

Resta del món
 19 de gener: Greenock (Escòcia): James Watt, matemàtic i enginyer escocès, un dels inventors de la màquina de vapor (m. 1819).
 3 de febrer, Klosterneuburg (Àustria): Johann Georg Albrechtsberger, organista i compositor austríac (m. 1809)
 21 de març, Stuttgart: Dorothea Spurmi Wendling, cantant alemanya (soprano) (m. 1811).
 23 de juny, Esparreguera, Bisbat de Barcelona: Jaume Pasqual, doctor en dret canònic i civil, abat i prior del monestir de Bellpuig de les Avellanes i historiador conegut sobretot pels seus «Monumenta Cathaloniae».

Necrològiques 
Països Catalans

Resta del món
 16 de setembre - Daniel Gabriel Fahrenheit, físic, enginyer i bufador de vidre alemany, conegut per la invenció del termòmetre d'alcohol (1709), el termòmetre de mercuri (1714) i pel desenvolupament d'una escala per a la mesura de temperatures (n. 1686).
 21 de novembre - Barcelona: Manuel Mariano Ribera, religiós mercedari i cronista cardoní.
 28 de desembre - Viena (Àustria): Antonio Caldara, compositor italià, el primer a representar òpera italiana a Barcelona.

Referències