1913



Esdeveniments 
Països Catalans
 24 de gener, Barcelona, l'Institut d'Estudis Catalans promulga les Normes ortogràfiques, resultat de la codificació normativa de Fabra.
 12 d'octubre, Barcelona: Apareix el primer número del diari del matí El Dia Gráfico.
 Primer Congrés de Metges de Llengua Catalana.
 Barcelona: L'església de Sant Llàtzer, romànica, és dessacralitzada i passa a tenir d'altres usos que l'aniran malmetent fins a la seva recuperació als anys 80.
 Fundació de l'Escola Catalana d'Art Dramàtic gràcies a l'impuls d'Adrià Gual i la Diputació de Barcelona (actualment, Institut del Teatre).

Resta del món
 23 de gener - Constantinopla: Colp d'estat a l'Imperi Otomà dirigita pel triumvirat format per Enver Paixà, Talat Paixà i Djemal Paixà; el ministre de la guerra Nazım Paixà és assassinat.
 23 de febrer - Rússia: el revolucionari Joseph Stalin és arrestat a Sant Petersburg i exiliat a Sibèria (fins al 8 de març de 2017).
 12 de març - Austràlia: Canberra esdevé capital d'Austràlia.
 24 d'abril - Nova York (Estats Units)ː s'inaugura a Manhattan el Woolworth Building, el grata-cels més alt del món fins al 1930 (241 metres).
 29 de maig: estrena a París del ballet la La consagració de la primavera, d'Igor Stravinski
 Premi Nobel de Literatura per a Rabindranath Tagore.
 30 de maig - Londres: es signa el Tractat de Londres per concloure amb la configuració territorials ocorreguts a la península dels Balcans a conseqüència de la I Guerra Balcànica.
 19 de juny - Sud-àfrica: Primeres lleis de l'apartheid.
 29 de juny al 10 d'agost: II Guerra Balcànica.
 Inundació a Miami i al Salvador.
 Auge del moviment del sufragisme.
 Pancho Villa avança a Mèxic.
 Inici del fordisme.
 Inauguració de la Grand Central Terminal, l'estació més gran del món.
 Publicació de A la recerca del temps perdut.
 Estrena de la Consagració de la Primavera d'Ígor Stravinski.
 Desenvolupament del conductisme.
 Teoria de l'àtom de Niels Bohr.
 Vaga de Colorado de 1913

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 10 de gener, Eivissa: Marià Villangómez Llobet, poeta, traductor, mestre i escriptor.
 2 de febrer, Sueca, País Valencià: Virtudes Cuevas, supervivent del camp d'extermini nazi de Ravensbrück (m. 2010).
 7 de febrer, Barcelona: Ramon Mercader, militar i polític català, conegut per ser l'assassí de Lev Trotski.
 28 de febrer, Sabadell: Joan Maurí i Espadaler, pintor català 
 4 de març, València: Artur Llàcer Pla, compositor valencià.
 10 de març, Sabadell: Miquel Casablancas i Juanicó, periodista i polític.
 31 de març, Barcelona: Mari Josep Colomer, la primera aviadora catalana de la història i la tercera d'Espanya
 5 d'abril, Barcelona: Antoni Clavé i Sanmartí, artista català 
 18 d'abril, Cervera: Isabel Solsona i Duran, poetessa i traductora catalana (m. 2011).
 22 d'abril, Girona: Maria Assumpció Soler i Font, mestressa, escriptora i periodista.
 26 d'abril, Barcelona: Creu Casas i Sicart, farmacèutica i primera dona a l'IEC (m. 2007).
 31 de maig, Sabadell: Joan Clavell i Corominas, mestre sabadellenc
 1 de juny, València: Vicente Escrivá Soriano, productor, guionista i director de cinema i televisió valencià
 16 de juny, Vic, Osona: Andreu Colomer i Munmany, empresari i mecenes català 
 22 de juny - Girona: Antònia Adroher i Pascual, mestra i activista política catalana fundadora del POUM 
 26 de juny, Cebreros, Espanya: Joaquim Viola i Sauret, polític català, afusellat per EPOCA
 1 de juliol, Barcelona: Joana Raspall i Juanola, escriptora i bibliotecària.
 8 de juliol, València: Alejandra Soler Gilabert, mestra valenciana durant la Segona República Espanyola
 10 de juliol, Santa Coloma de Farners, la Selva: Salvador Espriu i Castelló, escriptor català 
 19 de juliol, Sabadell: Jaume Viladoms i Valls, pedagog i militant socialista català.
 20 de juliol, Granollers, Vallès Oriental: Maria Josefa de Riba i Salas, tenista catalana (m. 2008).
 3 d'agost, Palma: Bartomeu Rosselló-Pòrcel, escriptor català
 7 d'agost, Barcelona: Aurora Díaz-Plaja Contestí, bibliotecària i escriptora catalana
 11 d'agost, Sabadell: Lluís Mimó i Espinalt, esperantista català, militant del POUM i víctima dels camps de concentració
 13 d'agost, Palma: Bartomeu Rosselló-Pòrcel, poeta i traductor mallorquí 
 31 d'agost, Albuixech, Horta Nord: Miguel Ambrosio Zaragoza, conegut com a Ambrós, dibuixant de còmics valencià i autor d'El Capitán Trueno'' entre altres 
 1 de setembre, Barcelona: Mary Santpere, actriu polifacètica catalana
 12 de setembre, Reus: Antònia Abelló Filella, activista política, periodista republicana i feminista, pianista i escriptora
 20 de setembre, Palafrugell: Rosa Granés i Noguer, bibliotecària catalana (m. 2007).
 8 d'octubre, el Masnou, Maresme: Walda Pla i Rosés, novel·lista catalana (m. 2014).
 21 de novembre, Barcelona: Aurora Casanovas i Puig, historiadora del gravat catalana.
 22 de novembre, Manresa, Bages: Joaquim Amat i Piniella, escriptor 
 Vic: Camil Riera i Canudes, filòsof i teòleg 
 Barcelona: Dolors Castelltort i Vila, atleta i jugadora de bàsquet (m. 1999).

Resta del món
 9 de gener, Yorba Linda, Califòrnia, EUA: Richard Nixon, president dels Estats Units
 25 de gener, Varsòvia, Polònia: Witold Lutosławski, compositor polonès 
 4 de febrer, Tuskegee, Alabama, EUA: Rosa Parks, nascuda Rosa Louise McCauley, pionera dels drets civils estatunidenca 
 6 de febrer, Londres, Anglaterra: Mary Leakey, paleontòloga i arqueòloga britànica
 26 de març - 
 Chartres: Jacqueline de Romilly, hel·lenista, escriptora i professora francesa i grega
 Budapest, Àustria-Hongria: Paul Erdős, matemàtic jueu hongarès immensament prolífic
 25 de maig, Buford, Geòrgiaː Brownie Wise, llegendària venedora i empresària, responsable de l'èxit de Tupperware 
 8 de juny, Santander: María Cristina Gonzalo Pintor, arquitecta, física, matemàtica i i segona meteoròloga d'Espanya.
 12 de juny:
 Wila, Zúric, Suïssa: Elisabeth Eidenbenz, filantropa suïssa, creadora de la Maternitat d'Elna 
 Casablanca: Maurice Ohana, compositor francès 
 26 de juny, Beirut: Anissa Rawda Najjar, activista libanesa pels drets de les dones (m. 2016).
 27 de juny, Mont-real, Canadà: Philip Guston, pintor nord-americà. Primer va destacar com a muralista  
 12 de juliol, Los Angeles, Califòrnia, Estats Units: Willis Lamb, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de 1955 
 14 de juliol, Omaha, Nebraska, (EUA: Gerald Rudolph Ford, Jr.,va ser el 38è (1974-1977) president dels Estats Units 
 9 d'agost, Cadisː Mercedes Formica, jurista, novel·lista i assagista espanyola que lluità pels drets de la dona a Espanya
 10 d'agost, Lorenzkirch, Alemanya: Wolfgang Paul, físic alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1989 
 16 d'agost, Brest-Litovsk, Polònia: Menahem Beguín, Primer Ministre d'Israel, Premi Nobel de la Pau de 1978 
 20 d'agost, Hartford, Connecticut, EUA: Roger Wolcott Sperry, psicòleg i neurobiòleg nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1981 
 30 d'agost, Londres, Anglaterra: Richard Stone, economista, Premi Nobel d'Economia de 1984 
 3 de setembre, Hot Springs, Arkansas, EUA: Alan Ladd, actor estatunidenc  
 4 de setembre:
 Chicago, Illinois, EUA: Stanford Moore, químic i bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1972 
 Osaka, Japó: Kenzō Tange, arquitecte i urbanista japonès 
 12 de setembre, Oakville: Jesse Owens, guanyador de quatre medalles d'or (100m, 200m, 4x100m i salt de llargada) als Jocs Olímpics de Berlín'36 
 17 de setembre, Görlitz, Silèsia, Alemanya: Mira Lobe, escriptora austríaca de més d'un centenar de llibres infantils 
 6 d'octubre, Berlín: Meret Oppenheim, artista surrealista suïssa d'origen alemany (m. 1985).
 10 d'octubre, Antananarivo, Madagascar: Claude Simon, escriptor francès, Premi Nobel de Literatura de l'any 1985
 12 d'octubre, Hermanowa, Galítsia, Imperi Austrohongarès: Leo Fleider, director de cinema i guionista figura important del cinema argentí.
 15 d'octubre, Fuping, Shaanxi) Xina: Xi Zhongxun, dirigent polític xinès pare de Xi Jinping. 
 19 d'octubre, Rio de Janeiro, Brasil: Vinícius de Moraes, poeta, cantautor, compositor i escriptor brasiler 
 22 d'octubre, Budapest, Hongria: Robert Capa, fotògraf hongarès.
 2 de novembre, Ciutat de Nova York (els EUA: Burt Lancaster, actor estatunidenc 
 5 de novembre, Darjeeling, Raj Britànic: Vivien Leigh, actriu anglesa de teatre i cinema.
 7 de novembre, Mondovi, Algèria: Albert Camus, escriptor en francès
 18 de novembre, Damiata, Egipte: Aisha Abd al-Rahman, escriptora i professora de literatura egípcia
 22 de novembre, Lowestoft, Suffolk, Anglaterra: Benjamin Britten, compositor anglès 
 4 de desembre, Mont-real, Quebec, Canadà: Mark Robson, director de cine canadenc
 9 de desembre, Navsari, Gujarat, Índia: Homai Vyarawalla –Dalda 13–, primera dona fotoperiodista de l'Índia
 17 de desembre, Buenos Aires: Alicia Lourteig, botànica argentina (m. 2003).
 18 de desembre, Lübeck, Alemanya: Willy Brandt, polític alemany

Necrològiques 
Països Catalans
 18 de febrer - Barcelona: Dolors Aleu i Riera, metgessa, primera dona llicenciada en medicina a Espanya i la segona a assolir el doctorat.
 12 de maig - Barcelona: Enriqueta Martí, segrestadora, proxeneta i assassina de nens, (n. 1868).
 23 de juny - 
 Madrid, Espanya: Tomàs López Torregrosa, compositor de sarsuela valencià (44 anys).
 Tòquio: Ginko Ogino, la primera metgessa japonesa (n. 1851).
 4 d'octubre
 Barcelona: Josep Falp i Plana, metge i escriptor català fundador la Lliga Vegetariana de Catalunya.
 Tànger, Marroc: Josep Tapiró i Baró, pintor català (n. 1836).

Resta del món
 22 de febrer - Vufflens-le-Château: Ferdinand de Saussure, lingüista suís considerat el pare de la lingüística moderna.
 7 de març - Vancouver (Canada): Pauline Johnson, també coneguda com a Tekahionwake escriptora iroquesa. Era filla del cabdill mohawk Teyonnhehkewea i d'una anglesa. (n. 1861).
 25 de març - Menton, Provença (França): Garnet Wolseley, militar britànic (n. 1833).
 31 de març - Hartford, Connecticut (EUA): J.P. Morgan, financer i banquer estatunidenc (n. 1837)
 17 d'abril - Istanbul: Ahmad Niyazi Bey, militar otomà, assassinat per un anarquista.
 8 de juliol - Ontario, Canadà: Louis Hémon, escriptor francès (n.1880).
 29 de juliol - La Haia (Països Baixos): Tobias Michael Carel Asser, advocat neerlandès, Premi Nobel de la Pau 1911 (n. 1838).
 3 d'agost, Chicago: Josephine Cochrane, inventora estatunidenca del rentaplats (n.1839).
 13 d'agost - Trenton, Nova Jerseyː Julie Hart Beers, pintora paisatgista estatunidenca (n. 1834).
 8 de setembre - Rättvik, Suècia: Emma Sparre, pintora sueca (n. 1851).
 7 de novembre - Broadstone, Dorset (Anglaterra): Alfred Russel Wallace, geògraf, botànic i naturalista gal·lès (n. 1823).
 17 de novembre - Londres: Mathilde Marchesi, mezzosoprano i professora de cant alemanya.
 22 de novembre - Japó: Tokugawa Yoshinobu, 45è i últim shogun.
 18 de desembre - Nova Yorkː Louise Bethune, primera americana arquitecta professional (n. 1856).
 Dresden: Heinrich Germer, pianista i professor.

Referències