Alt Millars

L'Alt Millars, o la Conca del Millars, és una comarca valenciana interior i muntanyosa, amb capital a Cirat. Limita al nord i oest amb Aragó, a l'est amb l'Alcalatén i al sud amb la Plana Baixa i l'Alt Palància. Es tracta d'una de les dues comarques de l'interior de la província de Castelló de predomini lingüístic castellà. Els seus municipis són:

Llocs d'interés

Als nuclis urbans 
 Aiòder: Torre campanar de l'antic convent de dominics d'Aiòder, del segle XVII-XVIII.
 Argeleta: Torres del palau de Zayd Abu Zayn, de l'època medieval.
 Cirat: Torre del palau dels comtes de Cirat, de l'edat Mitjana.
 Montanejos: Torre de planta quadrada integrada en una façana, de l'època islàmica.
 Montant: Convent dels Servites, del segle XVII-XVIII.
 Torre-xiva: Torre islàmica de planta circular.
 Vilafermosa: Església de la Nativitat, del , on es conserven retaules dels segles  i  i algunes peces del .

Als termes municipals 
 Aiòder: Castell, d'origen islàmic. Se situa als afores de la localitat, al cim d'un tossal i per damunt de la font Larga. I el mas dels Frares, ubicat al coll dels Frares, a prop del cim de la Mola.
 Aranyuel: el Campero, cim més alt del municipi de 919 m.s.n.m. Sobre el qual està assentat el poble. El Pozo, zona de bany amb un antic molí abandonat i una preciosa vista del bosc de ribera.
 Argeleta: Castell del Bou Negre, també de l'època musulmana. Està ubicat al cim de la Muela, on també s'han trobat restes iberes i romanes.
 Cirat: El barranc de les Salinas, pròxim a la localitat, on hi ha diverses piscines naturals, i el castell, d'origen islàmic, situat per damunt del susdit barranc.
 Espadella: Penya Saganta (723 msnm), al vessant nord de la qual, mirant el poble, recau el castell, construït pels musulmans.
 Les Fonts d'Aiòder: El Pozo Negro, concorreguda piscina natural al llit de la rambla del Catalán, prop del terme municipal de Torralba.
 Lludient: Torre de la Giraba, de l'època islàmica, ubicada a prop de la pedania de la Giraba, d'on pren el nom.
 La Pobla d'Arenós: Castell d'Arenós, també dit de la Vinyaza, documentat des del . S'hi han trobat restes de l'edat del Bronze i de l'època ibera.
 Sucaina: Ermita de Santa Anna, del , situada a la vora de la carretera CV-195, i masia de la Chirivilla, d'origen islàmic, on es conserva el basament d'una torre de planta quadrada.
 Vilafermosa: Ermita de Sant Bartomeu, renovada al . Està ubicada a tocar de la carretera CV-190, entre Vilafermosa i Sant Vicent.
 Los Estrechos

Mancomunitats 
La majoria dels municipis de l'Alt Millars estan integrats en dues mancomunitats, la de l'Espadà-Millars (Aiòder, Argeleta, Espadella, Fanzara, les Fonts d'Aiòder, Toga, Torralba, Torre-xiva, Vallat i Vilamalur) i la Intermunicipal de l'Alt Millars (Aranyel, el Castell de Vilamalefa, Cirat, Cortes d'Arenós, Lludient, Montant, Montanejos, la Pobla d'Arenós i Sucaina).

Vies de comunicació 
La principal via de comunicació de l'Alt Millars és la carretera CV-20, que comunica la localitat de Vila-real, a la Plana Baixa, amb la Pobla d'Arenós, a tocar de la frontera amb Aragó. De fet, en deixar arrere Onda, l'últim poble de la Plana, la carretera rep el nom de carretera paisajística del Mijares. La CV-194 (Fanzara-El Castell de Vilamalefa) i la CV-190 (L'Alcora - Cortes d'Arenós) completen la xarxa viària més destacada de la comarca.

Vegeu també 
 Llista de monuments de l'Alt Millars

Referències 

L'Alt Millars