5 de maig

El 5 de maig és el cent vint-i-cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vint-i-sisè en els anys de traspàs. Queden 240 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1872, Barcelona: es publica el primer número de L'Esquella de la Torratxa, que es publicarà fins al 1939.
 1895, Barcelona: primera exhibició cinematogràfica a Catalunya. S'hi presenta el cinetoscopi de Thomas Alva Edison a la Plaça de Catalunya.
 1959, Barcelona: La soprano Maria Callas fa la seva única actuació al teatre del Liceu.
 2002 - 
Catalunya del Nord: bateig dels Angelets del Vallespir, castellers de Sant Joan Pla de Corts, al Vallespir.
Màlaga: El València CF es proclama matemàticament campió de lliga en guanyar per 0:2 front el Málaga CF.
 2007, València: manifestació multitudinària de més de 70.000 persones (segons l'organitzadora ACPV) per commemorar els 300 anys de la desfeta d'Almansa i en defensa del País Valencià.

Resta del món 
 553, Constantinoble, Imperi Romà d'Orient: comença el Segon concili de Constantinoble que durarà fins al 2 de juny. El concili condemna del nestorianisme.
 1045, Roma: comença al pontificat de Papa Gregori VI, només va durar fins al 20 de desembre de 1046, ja que Enric III, valent-se dels privilegis que li atribuïen el Privilegium Othonis, el va obligar a abdicar i va ser desterrat a Colònia.
 1808, Baiona, País Basc: comencen les Abdicacions de Baiona: Carles IV renuncia als seus drets al tron d'Espanya a favor de Napoleó Bonaparte a canvi d'una generosa pensió.
 1836, Sant Sebastià, Donostialdea, País Basc: els carlins acaben fugint a la batalla de Lugariz davant l'atac dels liberals i els britànics a la Primera Guerra Carlina.
 1838, Alcanyís, el Baix Aragó: els carlins aixequen el Setge d'Alcanyís després que no assolissin assaltar la vil·la durant la Primera Guerra Carlina.
 1862, Puebla de Zaragoza, Estat de Puebla, Mèxic: el general Zaragoza, enfront de l'exèrcit liberal mexicà, derrota a la batalla de Puebla les tropes intervencionistes franceses que feien costat als conservadors.
 1864, Comtat de Spotsylvania i Comtat d'Orange, Virgínia, EUA: Comença la Batalla de Wilderness (Guerra civil dels Estats Units).
 1916, Presó de Kilmainham, Dublín: John MacBride és afusellat per la seva participació en l'Alçament de Pasqua.
 1936, Etiòpia: L'exèrcit italià captura Addis Abeba, la capital d'Etiòpia. S'acaba la conquesta d'Etiòpia per part de l'exèrcit italià.
 1945, Mauthausen, Alta Àustria, Àustria: Les tropes dels Estats Units n'alliberen el camp de concentració de Mauthausen, camp de concentració nazi, on moriren 2.000 catalans.
 1949, Londres: es signa el Tractat de Londres on es ratifica l'Estatut del Consell d'Europa
 1961: Alan Shepard va viatjar a l'espai. Va ser la segona persona a orbitar sobre la Terra.
 1998, Nouméa, Nova Caledònia, Dependències d'ultramar franceses: Es signa l'Acord de Nouméa, preveu la transferència de determinades competències de França a Nova Caledònia.
 1999: Microsoft Corporation publica el Windows 98 Segona Edició.
 2005, Regne Unit: eleccions al Regne Unit. El Partit Laborista del primer ministre Tony Blair, obté la victòria per tercera vegada consecutiva, circumstància que no s'havia produït mai.

Naixements 
Països Catalans
 1730, Valls: Lluís Bonifaç i Massó, escultor català, un dels principals exponents de l'escultura barroca catalana (m. 1786).
 1845, Vilassar de Mar, província de Barcelona: Jaume Almera i Comas, geòleg i paleontòleg (m. 1919).
 1871, Castelló de la Plana, Plana Alta: Vicent Castell i Domènech, pintor, dibuixant i decorador valencià (m. 1934).
 1884, Valls, província de Tarragona: Carles Cardó i Sanjoan, eclesiàstic i escriptor (m. 1958).
 1899, 
Sabadell, província de Barcelona: Francesc Trabal i Benessat, novel·lista, contista i periodista (m. 1957).
Barcelonaː Cèlia Suñol i Pla, escriptora catalana (m. 1986).
 1921, Barcelona: Paquita Ferràndiz, actriu teatral catalana (m. 1996).
 1943, Barcelona: Jaume Arnella, músic català.
 1958, Figueres: Maria Àngels Gardella i Quer, escriptora i professora, llicenciada en filologia.
 1986, Figueres: Eva Fernández Brugués, tennista professional catalana.

Resta del món
 347, Romaː Paula de Roma, noble matrona romana, deixebla de Sant Jeroni, venerada com a santa per l'Església catòlica (m. 404).
 1800, Rethel (França): Louis Hachette, editor francès (m. 1864).
 1813, Copenhaguen, Dinamarca: Søren Kierkegaard, filòsof danès. Considerat el primer filòsof existencialista (m. 1855).
 1818, Trèveris, Prússia: Karl Marx, filòsof, economista i sociòleg europeu, conegut sobretot per la seva anàlisi de la història en termes de lluita de classes (m. 1883).
 1819, Ubiel, propo de Minsk, Imperi Rus: Stanisław Moniuszko, compositor polonès (m. 1872).
 1826, Granada: Eugènia de Montijo, darrera emperadriu dels francesos (m. 1920).
 1846, Wola Okrzejska, Tsarat de Polònia: Henryk Sienkiewicz, escriptor polonès, Premi Nobel de Literatura l'any 1905 (m. 1916).
 1864, Cochran's Mills, Pennsilvània, EUA: Nellie Bly, periodista nord-americana, pionera en el periodisme d'investigació i en el periodisme clandestí (m. 1922).
 1869, Moscou, Imperi Rus: Hans Pfittzner, compositor alemany (m. 1949).
 1882, Manchesterː Sylvia Pankhurst, artista pintora, política feminista i sufragista britànica (m. 1960).
 1892, Londresː Dorothy Garrod, arqueòloga britànica especialitzada en el període Paleolític (m. 1968).
 1905, Nàpols: Maria Caniglia, soprano dramàtica italiana (m. 1979).
 1907, Txernivtsi, aleshores Àustria-Hongriaː Iryna Vilde, escriptora ucraïnesa (m. 1982).
 1909, Budapest, Imperi Austrohongarès: Miklós Radnóti, poeta hongarès.
 1910, Amsterdam: Leo Lionni, dissenyador gràfic, pintor i il·lustrador i creador de llibres per a nens i nenes.
 1911, Dhalghat, Patiya, Bangladeshː Pritilata Waddedar, revolucionària i activista per la independència d'Índia (m. 1932).
 1914, Cincinnati, Ohio, EUA: Tyrone Power, productor i actor estatunidenc.
 1915, Rancho Mirage, Califòrniaː Alice Faye, actriu estatunidenca de cinema i musicals de teatre (m. 1998).
 1921, 
Mount Vernon, Nova York (EUA): Arthur Leonard Schawlow, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1981 (m. 1999).
 Dulwichː Mavis Batey, criptoanalista britànica a Bletchley Park durant la Segona Guerra mundial (m. 2013).
 1922, Skopinsky, República Socialista Russa: Aleksandra Akimova, navegant d'esquadró russa (m. 2012).
 1923, Toronto, Canadà: Cathleen Synge Morawetz, fou una matemàtica canadenca-estatunidenca.
 1937, Coventry (Anglaterra): Delia Derbyshire, compositora de música concreta, pionera de la música electrònica (m. 2001).
 1943
 Linares, província de Jaén: Raphael, cantant espanyol.
 Sheffield, Anglaterra: Michael Palin, comediant anglès, actor, escriptor i presentador de televisió conegut per haver estat membre de Monty Python.
 1950, Tilburg: Maggie MacNeal, cantant neerlandesa.
 1979, Filipines: Charmane Star, actriu porno.
 1986, Figueresː Eva Fernández Brugués, tennista professional catalana, campiona de Catalunya i d'Espanya en categories juvenils.
 1988, Tottenham, Anglaterra: Adele, cantant i compositora anglesa de soul.

Necrològiques 
Països Catalans
 1849, París, França: Vicent Salvà i Pérez, polític i editor literari valencià (n. 1786).
 1952, Barcelona: Ramon Vinyes i Cluet, escriptor d'obres de teatre, poesia i contes. Va servir de model a Gabriel García Márquez per al personatge de "el sabio catalán" de Cent anys de solitud.
 1971, Barcelona: Manuel Rius i Rius, polític català, fill de Francesc de Paula Rius i Taulet i segon marquès d'Olèrdola (n. 1883).

Resta del món
 1028, Viseu, Regne de Portugal: Alfons V de Lleó, rei de Lleó i Galícia.
 1525, Lochau: Frederic III de Saxònia (1463-1525), dit «el savi», va ser el príncep elector de Saxònia (n. 1463).
 1652, Le Conquet, Bretanya, Regne de França: Mikael an Nobletz, sacerdot i predicador francès, lingüista sistematitzador del bretó.
 1743, Sant Petersburg: Dorothea Maria Graff, pintora naturalista alemanya (n. 1678).
 1821, illa de Santa Helena, Imperi Britànic: Napoleó Bonaparte, estadista francès (n. 1769).
 1832, Hawaii: Kaahumanu, reina regent de Hawaii (n. 1772).
 1842, París: Jean Elleviou, cantant francès de la corda de tenor.
 1859, Göttingen: Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, matemàtic (n. 1805).
 1904, Budapest, Hongria: Mór Jókai, escriptor, periodista i polític hongarès (n. 1825).
 1921, Viena, Imperi Austrohongarès: Alfred Hermann Fried, periodista, Premi Nobel de la Pau de l'any 1911 (n. 1864).
 1923, Gijón: Rosario de Acuña, escriptora, pensadora i periodista espanyola (n. 1850).
 1936, Viena, Marianne Hainisch, fundadora i presidenta del moviment de dones d'Àustria (n. 1839).
 1952, Roma (Itàlia): Alberto Savinio, pseudònim d'en Andrea de Chirico, escriptor, pintor i compositor italià, germà del Giorgio de Chirico. També va formar part del moviment artístic de pintura metafísica (n. 1891).
 1959, Buenos Aires, Argentina: Carlos Saavedra Lamas, Premi Nobel de la Pau en l'any 1936, pel seu paper mediador en la Guerra del Chaco, entre Paraguai i Bolívia, com a president de la Societat de Nacions (n. 1878).
 1971, Oxford, Anglaterra: William David Ross KBE, filòsof (n. 1877).
 1975, Copenhaguenː Vera Volkova, ballarina russa i professora de ball molt influent en la dansa occidental (n. 1904).
 1977, Bonn, Alemanya: Ludwig Erhard ,economista i polític alemany, va ser Canceller d'Alemanya (1963-1966) (n. 1897).
 1981, Maze, Irlanda del Nord: Bobby Sands, membre de l'IRA Provisional i membre electe del Parlament britànic. Primer a morir a la Vaga de fam del 1981 a Irlanda del Nord. Portava en vaga de fam 66 dies, des de l'1 de març (n. 1954).
 1983, La Jolla, Califòrnia, Estats Units:  John Williams , actor de cinema, teatre i televisió britànic.
 2006, Iași, Romaniaː Zoe Dumitrescu Buşulenga, crítica literària i assagista romanesa (n. 1920).
 2010, Roma, Itàlia: Giulietta Simionato, mezzosoprano italiana.
 2013, Heide, Slesvig-Holstein: Sarah Kirsch, destacada poeta alemanya (n. 1935).

Festes i commemoracions 
 Sant Màxim de Jerusalem, bisbe;
 Irene de Lecce;
 Hilari d'Arle, bisbe;
 Àngel de Sicília, carmelita
 Amador de Tucci o de Martos, màrtir;
 Venerable Mikael an Nobletz.
 Sant Silvà, màrtir
 Santa Crescenciana, màrtir
 Sant Eutimi, diaca i màrtir
 Sant Irineu, sant Pelegrí i santa Irene, màrtirs a Tessalònica, cremats vius a la foguera durant la persecució de Dioclecià.
 Sant Màxim de Jerusalem, bisbe i confessor, tercer bisbe d'aquest nom a Jerusalem.
 Sant Jovinià, lector i màrtir.
 Sant Eulogi, confessor i bisbe d'Edessa, morí durant el regnat de Teodosi el Gran.
 Sant Niceci, catorzè bisbe de Viena del Delfinat, mort el 375.
 Sant Teodor, bisbe de Bolonya, mort el 540.
 Sant Geronci, arquebisbe de Milà ().
 Sant Sacerdot, bisbe de Lió i de Sigüenza.
 Sant Hilari d'Arle, bisbe i confessor.

Referències 

05