18 d'abril

El 18 d'abril és el cent vuitè dia de l'any del calendari gregorià i el cent nouè en els anys de traspàs. Queden 257 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1599 - València: Isabel Clara Eugènia es casa amb el seu cosí Albert VII d'Àustria.
 1599 - València (Corona d'Aragó): el rei Felip III de Castella es casa a la Catedral de València amb Margarida d'Àustria.
 1756 - Menorca: tropes franceses manades pel duc de Richelieu desembarquen a l'illa, derroten la guarnició anglesa i l'ocupen en pocs dies (guerra dels Set Anys).
 1839 - Vilafamés (Plana Alta): els carlins aixequen el setge de Vilafamés quan arriben reforços carlins durant la Primera Guerra Carlina.
 1971 - València: Clausura del I Congrés d'Història del País Valencià.
 2006 - Barcelona, es publica el número 1 del setmanari Directa.
 2007 - Barcelona: Òmnium Cultural cedeix el seu fons documental a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
 2014 - Sant Hilari Sacalm: Se celebra el Via Crucis Vivent de fa més de tres segles d'història.
Resta del món
 309 - Roma: Eusebi I és escollit papa.
 1025 - Gniezno (Regne de Polònia): Boleslau I de Polònia és coronat rei de Polònia.
 1491 - Còrdova (Regne de Castella): Ferran el Catòlic inicia una marxa contra el Regne de Granada, en poder dels musulmans.
 1506 - Roma (Estats Pontificis): el papa Juli II col·loca la primera pedra de la basílica de Sant Pere del Vaticà.
 1857 - París (França): publicació dEl llibre dels esperits, que marca l'inici de l'Espiritisme.
 1904 - París (França): fundat per Jean Jaurès, hi ix el primer número del diari L'Humanité'', que l'any 1920 esdevindrà de tendència comunista.
 1906 - San Francisco (Estats Units): el major terratrèmol de la història de la regió, d'una magnitud estimada de 7,9 de l'escala de Richter causa 3000 morts.
 1909 - París (França): Joana d'Arc és beatificada a la catedral de Notre-Dame de París pel papa Pius X.
 1912 - Nova York (Estats Units): arriben uns 700 supervivents de l'enfonsament del Titànic, rescatats pel vaixell britànic Carpathia.
 1938 - Estats Units: es publica el primer número d'Action Comics que inclou la primera aparició de Superman, per Jerry Siegel (guió) i Joe Shuster (dibuix i tinta).
 1942 - Tòquio (Japó): l'aviació estatunidenca bombardeja aquesta ciutat en la incursió Doolittle com a resposta de l'Atac a Pearl Harbor.
 1942 - Vichèi (França): Pierre Laval és nomenat Primer Ministre de França pel Govern de Vichy.
 1946 - Ginebra (Suïssa): es dissol la Societat de Nacions per la creació de l'Organització de les Nacions Unides (ONU).
 1947 - Heligoland (petita illa Frisona Alemanya) - L'Armada Reial Britànica fa detonar 6.800 tones d'explosius ("Big Bang" o "British Bang"), creant la detonació única no nuclear més gran de la història. L'impacte va ser tan gran que va canviar la forma de l'illa.
 1949: La República d'Irlanda abandona la Commonwealth.
 1951 - París (França): se signa el Tractat de París que constitueix la Comunitat Europea del Carbó i de l'Acer (CECA), que donarà lloc, més tard a la Comunitat Econòmica Europea.
 1958 - Estats Units: Un tribunal declara que el poeta Ezra Pound sigui alliberat de l'hospital psiquiàtric on havia estat internat durant dotze anys (des del 1946) per salvar-lo de la pena de mort per traïció.
 1976 - Nicolás Redondo Urbieta és escollit Secretari General de la UGT.
 1978 - Washington (els Estats Units): el Senat estatunidenc ratifica -per un estret marge de vots- els Tractats del Canal de Panamà, signats entre Jimmy Carter i Omar Torrijos.
 1980 - Zimbàbue: aquest país adopta el nou nom (abans era Rhodèsia) i la nova bandera.
 1983 - Beirut (Líban): Un suïcida destrueix l'ambaixada dels Estats Units, matant 63 persones.
 1993 - Roma: Joan Pau II beatifica Paula Montal i Fornés.
 1994 - Cándido Méndez és nomenat Secretari General de la UGT.
 1996 - Qana (Líban): L'exèrcit d'Israel bombardeja la base dels cascos blaus de l'ONU, matant almenys a 102 civils que s'hi refugiaven.
 1999 - El canal de Panamà passa a mans panamenyes.
 2004 - Madrid (Espanya): Zapatero ordena la retirada immediata dels mil tres-cents soldats espanyols destacats a l'Iraq.
 2004 - Sud-àfrica: Dani Pedrosa debuta en la cilindrada de 250 cc amb una victòria al circuit de Welcom.
 2005 - Lance Armstrong anuncia la seva retirada del món del ciclisme després de participar en el Tour de França.

 Naixements 
Països Catalans
 1480, Subiaco (actual Itàlia): Lucrècia Borja, noble de la casa Borja que fou governadora de Spoleto, filla de Roderic de Borja (després papa Alexandre VI) (m. 1519).
 1867, El Masnou, Maresme: Lluís Millet i Pagès, músic català, fundador de l'Orfeó Català.
 1881, Agullana, Alt Empordà: Francesca Torrent, escriptora catalana (m. 1958).
 1913, Cervera: Isabel Solsona i Duran, poetessa i traductora catalana (m. 2011).
 1926, Barcelona: Carmen Sánchez de Torre, antropòloga i traductora mexicana d'origen català, exiliada durant el franquisme.
 1956, Barcelona: Carmen de Rivera i Pla, advocada laboralista, professora i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
 1969, Valls: Dolors Batalla i Nogués, política, ha estat diputada i alcaldessa de Valls.
 1983, Sort, Pallars Sobirà: Anna Azamar i Capdevila, infermera i política catalana, ha estat senadora per Lleida.
 1985, La Roca del Vallès, Vallès Oriental: Maria Fernández Vidal, periodista esportiva catalana.
 1987, 
 Terrassa: Glòria Comerma i Broto, jugadora catalana d'hoquei herba que jugava com a davantera.
 Oviedo, Astúriesː Flavita Banana, il·lustradora i dibuixant de vinyetes, resident a Catalunya.

Resta del món
 1666, París, França: Jean-Féry Rebel, violinista i compositor francès (m. 1747).
 1772, Londres, Anglaterra: David Ricardo, economista anglès (m. 1823).
 1773, Varese, Llombardia: Giuseppina Grassini, soprano italiana, que fou amant de Napoleó i del Duc de Wellington (m. 1850).
 1819, Split, Dalmàcia, Croàcia: Franz von Suppé, compositor austrohongarès. d'origen belga (m. 1895).
 1853, Aguadilla, Puerto Rico: Ana Roqué de Duprey, mestra, escriptora, científica, editora, sufragista i una de les fundadores de la Universitat de Puerto Rico  (m.1933).
 1864, Nàpolsː Ernestina Bendazzi Garulli, soprano italiana (m.1931).
 1875, (Haeju (ara a Corea del Nord): Syngman Rhee o bé Yi Seung-man,president del Govern Provisional de la República de Corea, a l'exili (1919-1925), i també el primer de la República de Corea o Corea del Sud (1948-1960)(m. 1965).
 1896, Segré, França: Job de Roincé, periodista i escriptor en bretó.
 1905, 
 Hoquiam, Estats Units: George Herbert Hitchings, bioquímic estatunidenc (m. 1998).
 Corfúː Margarida de Grècia, princesa de Grècia i de Dinamarca (m. 1981).
 1907, Budapest, Imperi Austrohongarès: Miklós Rózsa, compositor de cinema austrohongarès (m. 1995).
 1917, Blankenburg am Harz, Alemanya: Frederica de Hannover, aristòcrata alemanya, reina consort de Grècia.
 1927, Nova York, Estats Units: Samuel Phillips Huntington, politòleg i professor universitari estatunidenc (m. 2008).
 1937, 
 Tòquio (Japó): Keiko Abe, compositora japonesa, intèrpret especialitzada en la marimba.
 Zywiec (Polònia): Natalia Lach-Lachowicz, més coneguda com a Natalia LL, artista conceptual polonesa pionera en el moviment artístic feminista.
 1940, Kingstree, Estats Units: Joseph Leonard Goldstein, bioquímic i genetista estatunidenc.
 1948, Nova York: Catherine Malfitano, soprano estatunidenca.
 1949:
 Hèlsinki, Finlàndia: Bengt Holmström, economista finlandès, Premi Nobel d'Economia de l'any 2016.
 París (França): Michaël Levinas, compositor i pianista francès.
 1956, Biloxi, Mississipi, Estats Units: Eric Roberts, actor estatunidenc.
 1961, Parísː Élisabeth Borne, alta funcionària i política francesa que ha ocupat diversos ministeris.
 1963, Newton (Massachusetts), Estats Units: Mike Mangini, músic estatunidenc.
 1963, Brookline (Massachusetts), Estats Units: Conan O'Brien, còmic estatunidenc.
 1979, Hemel Hempstead, Anglaterra: Anthony Davidson, pilot de Fórmula 1.
 1980, Kassel: Martina Müller, antiga futbolista alemanya nomenada millor jugadora d'Alemanya del 2013.
 1981, 
 Villa María, Córdoba, Argentina: Sol Gabetta, violoncel·lista argentina.
 Taipei, Taiwanː Audrey Tang, programadora de programari lliure taiwanesa, nomenada ministra sense cartera.
 1983, Wilton, Connecticut: Katherine "Kate" Maher, especialista en tecnologia, desenvolupament i democràcia estatunidenca.
 1986: Denice K., actriu pornogràfica i productora danesa.

 Necrològiques 
Països Catalans
 1939 - Sant Adrià de Besòsː Carme Claramunt, activista política catalana, primera afusellada al Camp de la Bota (n. 1897).

 1956 - L'Escala: Josep Vicens i Juli, compositor de sardanes català.
 1964 - Sabadell (Vallès Occidental): Ramon Balcells i Basomba, metge català.
 1991 - Barcelona: Carme Gombau, cantant d'òpera i professora de cant catalana.
 2018 - Sant Vicent del Raspeig: Luísa Pastor Lillo, política valenciana, primera dona alcaldessa del seu municipi  (n. 1948).

Resta del món
 1054 - Roma: Lleó IX, papa (n. 1002).
 1731 - Florènciaː Giovanna Fratellini, pintora barroca (n. 1666).
 1859 - Verneuil-sur-Seine, Illa de França, Alexis Henri Charles de Clérel, vescomte de Tocqueville, pensador, jurista, polític i historiador francès (n. 1805).
 1873 - Darmstadt (Ducat de Hesse, actual Alemanya): Justus von Liebig, químic alemany (n. 1803).
 1898 - París (França): Gustave Moreau, pintor francès (n. 1826).
 1905 - Madrid (Espanya): Juan Valera y Alcalá Galiano, diplomàtic, polític i escriptor espanyol.
 1936 - Roma (Itàlia): Ottorino Respighi, compositor, musicòleg i violinista italià (n. 1879).
 1942 - Nova Yorkː Gertrude Vanderbilt Whitney, escultora i filantropa nord-americana n. 1875).
 1945 - Predeal (Romania): Guillem Frederic de Wied, aristòcrata romanès, príncep d'Albània.
 1951 - Lisboa (Portugal): António Óscar de Fragoso Carmona, polític i militar portuguès, fill i net de militars, va ser l'onzè president de la República portuguesa (n. 1869).
 1954 - Lier (Bèlgica): Denis Verschueren, ciclista belga.
 1955 - Nova Jersey, Estats Units: Albert Einstein, Premi Nobel de Física l'any 1921 (n. 1879).
 1977 - Cardiff, Gal·les: Irene Steer, nedadora gal·lesa
 1985 - Broadway, Anglaterra: Gertrude Caton-Thompson, arqueòloga anglesa (n. 1889).
 1991 - Madrid: Gabriel Celaya, poeta basc en llengua castellana (n. 1911).
 1998 - Austin, Estats Units: Linda Schele, epigrafista i iconografista de la cultura maia.
 1999 - Madrid (Espanya): Vicente Escrivá Soriano, productor, guionista i director de cinema i televisió valencià.
 2002 - Larvik (Noruega): Thor Heyerdahl, explorador noruec (n. 1914).
 2003 - Williams Island, Estats Units: Edgar F. Codd, informàtic i teòric de la informació estatunidenc (n. 1923).
 2019 - Derry, Irlanda del Nord: Lyra McKee''', escriptora i periodista nord-irlandesa (n. 1990).

Festes i commemoracions 
 Vespra de la Mare de Déu del Miracle a Cocentaina.
 Onomàstica: sants Eleuteri d'Il·líria, bisbe i màrtir, i Àntia de Roma, la seva mare; Anastàsia d'Egina, abadessa; Perfecte de Còrdova, màrtir; beat Andreu Hibernon, religiós franciscà; beata Maria de l'Encarnació (Barbe Avrillot o Acarie), religiosa carmelitana; servent de Déu Claudi López i Bru, laic.

Referències 

18