Illa

Una illa o ísola és un territori terrestre envoltat d'aigua, sigui de mar, de riu o de llacs. El que distingeix les illes marítimes dels continents és el fet que són d'unes dimensions inferiors.

Des del punt de vista dels territoris catalanoparlants, s'anomena simplement «les Illes» (o «ses Illes») el conjunt format per les illes Balears i Pitiüses.

Origen de les illes 
Les illes poden tenir diversos orígens (com l'erosió i la sedimentació), especialment les que es troben en mars i oceans. Poden evolucionar i augmentar de mida per dipòsits de sediments o per acumulació de material volcànic o orgànic. A vegades, poden ser formades per processos erosius en què una porció de terra roman separada d'un continent. L'augment del nivell del mar també provoca el sorgiment d'illes, quan se submergeixen les terres baixes i en resten separades les zones més altes de les illes.

Illes continentals 

Aquestes illes són parts de terra connectades per la plataforma continental a un continent. Això significa que són part del continent adjacent i se situen a la seva plataforma continental.

Exemples d'aquesta mena d'illes:
 Madagascar, a l'Àfrica
 Groenlàndia, l'arxipèlag àrtic, l'illa de Vancouver o Terranova, a l'Amèrica del Nord
 Grenada, Trinitat o les Malvines, a l'Amèrica del Sud
 Cuba, Jamaica o la Hispaniola, al Carib
 Sumatra, Java, Borneo, Cèlebes, Sri Lanka o Taiwan, a l'Àsia
 la Gran Bretanya, les Balears, Sicília o Sjælland, a Europa
 Nova Guinea, Nova Zelanda, Tasmània o Nova Caledònia, a Oceania

Illes volcàniques 

L'activitat volcànica que es produeix als fons oceànics té com a conseqüència la formació d'illes. Això sol relacionar-se amb el moviment de plaques a l'escorça terrestre.

Exemples d'aquesta mena d'illes:
 les Mariannes, les Aleutianes, les Kurils, l'arxipèlag japonès (amb el mont Fuji), Hawaii o l'illa de Pasqua, al Pacífic
 algunes de les Antilles (com Saint Lucia o Martinica), les illes Sandwich del Sud, Islàndia, les Canàries, les Açores, Madeira o Cap Verd, a l'Atlàntic
 Santorí o les illes Eòlies, a la Mediterrània

Illes coral·lines 

Les illes i esculls coral·lins es troben en mars tropicals i subtropicals. Estan formades pels esquelets d'un grup d'organismes marins primitius, els coralls, quan el corall creix fins a arribar a la superfície de l'oceà, des de plataformes submarines no gaire profundes, que molt sovint són cons volcànics. Quan el con és completament submergit es forma un atol coral·lí. El corall deixarà de créixer fins a dalt quan arriba a la superfície; per aquest motiu aquestes illes són planes i baixes.

Exemples d'aquesta mena d'illes:
 les Maldives o les Seychelles, a l'Índic
 les Carolines, les Marshall, Kiribati o Tuvalu, al Pacífic

Illes sedimentàries 

Aquestes illes, també anomenades maritimofluvials, es formen a la desembocadura de rius grans per l'acumulació de sorra, grava i llot, que són arrossegats pel corrent del riu. Aquests sediments es van dipositant en forma de monticles en estanys on el corrent perd velocitat. Aquestes illes formen un delta a la desembocadura del riu, com per exemple els deltes de l'Ebre (amb l'illa de Buda), el Ganges, el Mississipí, l'Orinoco, el Nil o el Paraná.

L'illa de Marajó, a la desembocadura de l'Amazones, és l'illa sedimentària més gran del món, amb una extensió semblant a la de Dinamarca (o a la suma de Catalunya, la Catalunya Nord i les Balears).

Illes fluvials 

Les illes fluvials es formen a partir de barres de sorra presents al canal central del riu, les partícules de les quals es componen de materials de mides diverses. L'avanç dels rius de caràcter meàndric i anastomòtic, amb tot de revolts i canals de comunicació, deixa una sèrie de crestes i depressions pantanoses que determinen la formació de diferents tipus de vegetació, com per exemple ambients de terra ferma, ambients inundables o ambients de transició entre aquests dos. Cada cresta representa el resultat de la migració del curs durant la formació d'una nova platja.

Les illes fluvials, en trobar-se delimitades per un riu i subjectes a la seva dinàmica d'inundació, presenten una sèrie de condicions ambientals específiques en àrees molt petites, producte de les diferències topogràfiques, cosa que obliga certes espècies animals i vegetals a adaptar-se a les condicions que comporta aquest dinamisme. Per exemple, els boscs inundats temporalment tenen característiques molt heterogènies en àrees petites; aquests boscs no són estables, car són subjectes a canvis causats pel creixement i l'avanç de la llera del riu.

Es considera que l'illa del Bananal, al centre del Brasil, és la major illa fluvial del món, amb una extensió lleugerament inferior a la del País Valencià.

Illes menors dels Països Catalans 
A banda de les tres grans illes balears d'Eivissa, Mallorca i Menorca als Països Catalans trobem les següents illes.

Amb poblament estable 
 Formentera a les Illes Balears
 Nova Tabarca al País Valencià.

Sense poblament 
 Cabrera i els diferents illots de les Illes Balears.
 Illes Medes, Illes Formigues, l'Illa des Freu, s'Adolitx, l'Illa de la Pedrosa, Messina, Massa d'Or i d'altres illots de Catalunya.
 Els Columbrets, Portixol, Illa del Descobridor i Illa de Benidorm al País Valencià.

Illes artificials 

Gairebé totes les illes de la Terra són naturals i han estat formades per forces tectòniques o erupcions volcàniques. Tanmateix, també existeixen illes artificials (fetes per l’home), com l’illa de la badia d’Osaka, situada a l’illa japonesa de Honshu, on es troba l'aeroport internacional de Kansai. Les illes artificials es poden construir utilitzant materials naturals (per exemple, terra, roca o sorra) o artificials (per exemple, lloses de formigó o residus reciclats). De vegades, les illes naturals s’amplien artificialment, com l’illa Vasilyevsky a la ciutat russa de Sant Petersburg, que va veure la seva costa occidental estesa cap a l’oest uns 0,5 km quan es va construir el port de passatgers de Sant Petersburg.

Les illes artificials de vegades es construeixen sobre una «elevació de la marea baixa» preexistent, una zona de terra naturalment formada que està envoltada i a sobre de l'aigua a la marea baixa, però submergida a la marea alta. Jurídicament no són illes i no tenen un mar territorial propi.

Vegeu també 
 Llista d'illes per àrea
 Llista d'illes per població
 Llista d'illes de la mar Mediterrània

Referències