1 de novembre

El primer de novembre o primer de santandria és el tres-centè cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents sisè en els anys de traspàs. Queden 60 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1995 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Vilafranca fan per primer cop a la història del món casteller el 4 de 9 amb folre i l'agulla.
 1999 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Vilafranca carreguen per primer cop al segle XX el 2 de 8 sense folre.
 2002 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Vilafranca intenten per primer cop a la història del món casteller el pilar de 9 amb folre, manilles i puntals.
 2008 - Finalitza el procés de substitució a Catalunya del Cos Nacional de Policia i Guardia Civil pels Mossos d'Esquadra.
 2010 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Vilafranca descarreguen per primer cop a la història del món casteller el 2 de 8 sense folre.
 2010 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Sants descarreguen per primer cop el 4 de 9 amb folre.
 2022 - Vilafranca del Penedès (Catalunya): Els Castellers de Vilafranca aconsegueixen carregar per primer cop a la història el pilar de 9 amb folre, manilles i puntals.

Resta del món
 1290 - Londres (Anglaterra): Eduard I expulsa els jueus d'Anglaterra.
 1604 - Londres (Anglaterra): William Shakespeare hi estrena Otel·lo.
 1610 - Roma: Pau V canonitza Sant Carles Borromeo.
 1755 - Lisboa (Portugal): un gran terratrèmol i un tsunami destrueixen la ciutat gairebé del tot.
 1803 - Laswari (Rajasthan, Índia): els britànics van guanyar la batalla de Laswari durant la Segona Guerra Anglo-Maratha.
 1870 - Vaticà: El Papa Pius IX excomunica els responsables de l'annexió de Roma al Regne d'Itàlia.
 1922 - Imperi Otomà: Atatürk n'aboleix el soldanat i Mehmed VI ha d'exiliar-se: és la fi de l'Imperi Otomà i el naixement de la Turquia moderna.
 1950 - Vaticà: Pius XII declara com a dogma lAssumpció de Maria.
 1981 - Antigua i Barbuda: el país s'independitza del Regne Unit.
 1993 - Entrada en vigor del Tractat de Maastricht, signat el 7 de febrer de 1992.
 2003 - Madrid: la Casa Reial espanyola fa públic el compromís matrimonial del príncep Felip amb la periodista Letizia Ortiz.

Naixements 
Països Catalans
 1764, València: Josepa Domènica Català de Valeriola, aristòcrata valenciana
 1923, Barcelona: Victòria dels Àngels, soprano, catalana 
 1940, Algaida, Mallorca: Gabriel Janer Manila, escriptor mallorquí.
 1947, Banyuls de la Marenda, Rosselló: Nadine Cosentino, pintora i dissenyadora nord-catalana
 1955, Menàrguens: Joan Barceló i Cullerés, escriptor català 

 1965, Girona: Gemma Nierga, periodista.
 1967, Girona: Marta Madrenas i Mir, advocada i política catalana.
 1968, Simat de la Valldigna, la Safor: Lourdes Boïgues i Chorro, escriptora valenciana fonamentalment de literatura infantil i juvenil.
 1975, Fuenlabrada, Espanya: Roberto Dueñas Hernández, jugador de bàsquet que guanyà fama jugant per al Barça.
Resta del món
 1220, Poissy, Regne de França: Alfons de Poitiers, príncep francès, germà i mà dreta del rei Lluís IX 
 1542, Mòdenaː Tarquinia Molza, compositora, poeta, cantant, filòsofa i virtuosa italiana, implicada en el Concerto delle donne 
 1757, Possagno, Vèneto: Antonio Canova, escultor venecià.
 1797, Carlsruhe (ara Pokój), Silèsia: Maria Dorothea de Württemberg, arxiduquessa d'Àustria 
 1841, Freyenstein, Província de Brandenburg: Minna Cauer, pedagoga, periodista i escriptora feminista alemanya   
 1850, Madrid: Rosario de Acuña, escriptora, pensadora i periodista espanyola (m. 1923).
 1864, Darmstadt, Gran ducat de Hessen i del Rin, Confederació Germànica: Elisabet de Hessen-Darmstadt, gran duquessa de Rússia, princesa alemanya i santa màrtir canonitzada; germana gran d'Alexandra Feodorovna
 1878, Buenos Aires, Argentina: Carlos Saavedra Lamas, polític argentí, Premi Nobel de la Pau de 1936 
 1880, Berlín, Imperi Alemany: Alfred Wegener, meteoròleg alemany que el 1912 va proposar la teoria de la deriva dels continents 
 1887, Stretford, Gran Manchester, Anglaterra: L.S. Lowry, pintor modernista anglès 
 1889, 
Londres, Anglaterra: Philip Noel-Baker, atleta, polític i diplomàtic britànic, Premi Nobel de la Pau de l'any 1959 
Gotha, Imperi Alemany: Hannah Höch, artista plàstica i fotògrafa integrada en el moviment dadà, pionera del fotomuntatge  
 1903, Saint-Germain-de-Joux, Ain, França: Jean Tardieu, poeta i dramaturg francès 
 1907, Xangai, Xina: Wu Yonggang, director de cinema xinès 
 1919, Àustria: Hermann Bondi, matemàtic i cosmòleg anglès 
 1921, Viena: Ilse Aichinger, escriptora austríaca
 1924, 
 Isparta, Turquia: Süleyman Demirel, President i set vegades Primer Ministre turc
 Ermont: Colette Renard, actriu i cantant francesa
 1932, Bilbao, País Basc: Joaquin Achúcarro, pianista basc.
 1933, Madrid, Espanya: Ramón Tamames Gómez, economista i polític espanyol.
 1943, Comiso, Sicília, Regne d'Itàlia: Salvatore Adamo, cantautor italià.
 1946, Jinjiang, Xina: Zhang Gaoli, polític xinès, es el primer dels quatre viceprimers Ministres del govern de la Xina (2017).
 1950:
 Brooklyn, Nova York, EUA: Mitch Kapor, informàtic i empresari estatunidenc, dissenyador de Lotus 1-2-3.
 Visalia, Califòrnia, EUA: Robert B. Laughlin, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1998.
 1953, Cocoa Beach, Florida: Jan Davis, astronauta estatunidenca.
 1958:
Nova York, EUA: Charlie Kaufman, guionista estatunidenc.
Leningrad, Unió Soviètica: Maria Semiónova, escriptora i traductora literària russa.
 1960, Mobile (ciutat d'Alabama): Tim Cook, director general (CEO) d'Apple.
 1962, Michigan, EUA: Anthony Kiedis, cantant de la banda californiana "Red Hot Chili Peppers".
 1963:
Ruabon, Gal·les: Leslie Mark Hughes, futbolista i entrenador de futbol gal·lès.
Weyhe, Alemanya: Katja Riemann, actriu alemanya.
 1972, Sydney, Austràlia: Toni Collette, actriu australiana.
 1973, Mangalore, Karnataka, Índia: Aishwarya Rai, actriu i model índia.
 1978, Nova Brunsvic, Canadà: Sonja Lang, lingüista i traductora, creadora de la llengua artificial toki pona.
 1979, Londres, Anglaterra: Rachel Yankey, futbolista britànica.

Necrològiques 
Països Catalans
 1956, Sitges: Joaquim Sunyer i de Miró va ser un pintor català, considerat un dels màxims representants de l'estètica noucentista.
 1989, Sabadell: Maria Vinyes i Mayola, professora catalana (n. 1902).

Resta del món
 1155, El Barco de Ávila: Sant Pedro del Barco, prevere anacoreta.
 1546, Màntua (Itàlia): Giulio Pippi, més conegut com a Giulio Romano,un pintor, arquitecte i decorador italià (n. 1499?)
 1700, Madrid, Corona de Castella: Carles II de Castella, monarca d'Espanya (1665-1700), rei de Castella, d'Aragó, de València, de Sicília, de Nàpols, de Sardenya; duc de Borgonya i de Milà i comte de Barcelona (n. 1661).
 1903, Berlín: Theodor Mommsen, jurista, professor universitari i historiador alemany, Premi Nobel de Literatura 1902 (n.1817).
 1921, Madrid: Francisco Pradilla y Ortiz, pintor espanyol.
 1950, Santiago, Xileː Eloísa Díaz Insunza, primera metgessa de Xile i d'Amèrica del Sud (n. 1866).
 1968, Atenes,(Grècia): Georgios Papandreu (en grec: Γεώργιος Παπανδρέου), economista i polític grec, que va fundar el partit socialista democràtic i que va exercir en diverses ocasions la tasca de primer ministre d'aquest país (n. 1888).
 1972, Venècia, Itàlia: Ezra Pound, poeta nord-americà (n. 1885).
 1975, Southampton (Nova York): Philip James, organista, compositor i director d'orquestra estatunidenc.
 1982, Paso Robles, Califòrnia (EUA): King Vidor, director de cinema nord-americà, màxim exponent del cinema social dels anys vint i trenta (n. 1894).
 1993, Madrid: Severo Ochoa, metge i bioquímic de nacionalitat espanyola –i a partir del 1956 també nord-americana–, guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1959 pels seus estudis sobre la replicació de l'ADN (n. 1905).
 2008, Los Angeles, Califòrniaː Yma Sumac, cantant soprano peruana amb un registre de cinc octaves (n. 1922).
 2009, Milà, Alda Merini, poeta i escriptora italiana.

Festes i commemoracions 
 Dia mundial del veganisme
 Diada de Tots Sants
Fira de Tots Sants de Cocentaina
Diada castellera de Tots Sants, a Vilafranca del Penedès.
 Santoral: Tots Sants; Nehemies, escriba; Austremoni de Clarmont, bisbe; Harald I de Dinamarca, rei; Benigne de Dijon, bisbe; Nuno Álvares Pereira, carmelita; Pere Almató, dominic màrtir; beat Amadeu de Portugal, fundador dels franciscans amadeïtes; persones no beatificades, venerades tradicionalment com a beats: Joan Fort, cartoixà; Arnau de Pinós, dominic.

Referències 

01