1932



Esdeveniments 
Països Catalans
 21 de gener, conques del Llobregat i del Cardener: s'hi declara la vaga general revolucionària.
 Carnaval: L'orquestrina Dazzling Jazz fa la seva primera actuació
 26 de març, Barcelona: S'estrena L'alegria de Cervera, peça teatral en tres actes i en vers, de Josep Maria de Sagarra, al teatre Romea.
 Abril: deixa de publicar-se la revista Catalunya Gràfica
 14 de juliol, Barcelona: S'hi publica el primer número del setmanari L'Intransigent.
 9 de setembre, Madrid, Espanya: El parlament espanyol aprova l'Estatut de Núria. Francesc Macià esdevé president de la Generalitat de Catalunya.
 11 de setembre: S'apleguen més de dues-centes mil persones per commemorar la Diada Nacional de Catalunya davant del monument a Rafael Casanova.
 2 d'octubre: Se celebra, amb motiu de les festes de la Mercè, el primer campionat de patí de vela català.
 20 de novembre, Barcelona: S'hi publica el Diccionari general de la llengua catalana, sota la direcció de Pompeu Fabra.
 6 de desembre, Barcelona: S'hi constitueix el Parlament de Catalunya i Lluís Companys n'és elegit president.
 21 de desembre: Normes de Castelló, codi gramàtic i ortogràfic valencià, que assumia la concepció fabriana de la llengua.
 25 de desembre, Barcelona: Incendi dels grans magatzems El Siglo.
 Fundació de la revista Art. Revista de les arts

 Resta del món
 3 de febrer, República de la Xina: Kenzo Sugishita participa en una massacre indiscriminada a un poble a 8 km del sud del Temple Tianle (Xangai) que suposà 30 xinesos morts.
 7 de febrer: Es publica a la revista Nature el descobriment del neutró, fet per James Chadwick
 1 de març: Creació de Manxukuo (en xinès tradicional: 滿洲國; en xinès simplificat: 满洲国; en pinyin: Mǎnzhōuguó; en japonès:滿洲国; en romaji: Manshūkoku; en català Manxúria) fou un estat titella de l'Imperi Japonès tot i que formalment independent, que existí entre els anys 1932 i 1945. S'estenia entorn de les regions actuals de la Xina del Nord-est i la Mongòlia Interior.
 20 de setembre - Nova York (Estats Units)ː Charles C. Ebbets realitza la fotografia DInar dalt d'un gratacels, que esdevindrà una de les imatges icòniques del .
 3 d'octubre - Iraq: es declara la independència de Regne Unit i s'adhereix a la Societat de Nacions.
 L'artista letó Kārlis Padegs pinta la Madonna amb la metralladora

Premis Nobel

Naixements 
Països Catalans
 2 de febrer - Sant Fruitós de Bages (el Bages): Lluís Espinal i Camps, màrtir jesuïta, periodista i cinèfil català.
 3 de març - Reus, Baix Camp: Gabriel Ferraté Pascual, enginyer industrial i perit agrícola català.
 11 de març - Tàrrega: Josefina Vidal Morera, filòloga, escriptora i poeta targarina.
 20 de març - Barcelona: Montserrat Trueta i Llacuna, activista social catalana (m. 2018).
 11 d'abril - Barcelona: Rosa Guiñón i Soro, actriu catalana de doblatge i videojocs (m. 2022).
 26 d'abril - Sabadell: Francesc Garriga i Barata, poeta català.
 22 de maig - Alcoiː Lucila Mataix, coneguda també pel pseudònim de Celia Bravo, escriptora valenciana de novel·la rosa (m. 2001).
 19 de juny - València: Josep Sanchis Grau, dibuixant de còmics valencià.
 24 de juny, València: Queta Claver, actriu i vedette valenciana (m. 2003).
 6 d'agost - Barcelona: Lluís Maria Xirinacs i Damians, sacerdot i polític català (m. 2007).
 9 d'agost - Saragossa: Alfons Comín, enginyer industrial, polític i publicista català (m. 1980).
 10 d'agost - Barcelonaː Georgina Regàs i Pagès, cuinera i escriptora.
 22 d'agost - Campos, Mallorca: Joan Veny i Clar, lingüista i dialectòleg mallorquí.
 4 de setembre - Castelló de la Plana: Joan García Ripollés, conegut com a Ripollés, escultor valencià.
 23 de setembre - Barcelonaː Maruxa Vilalta, dramaturga i directora de teatre mexicana d'origen català (m. 2014).
 18 d'octubre - Sant Joan de les Abadesses: Ramon Cotrina, poeta, traductor, sociòleg i catalanista.
 21 de novembre, 
 Camarasaː Maria Rúbies i Garrofé, catedràtica de matemàtiques i política, primera senadora catalana (m. 1993).
 Valènciaː Presentación Sáez de Descatllar, mestra valenciana i referent del feminisme al País Valencià (m. 2003).
 29 de novembre - Barcelona: Fernando Guillén, actor català (m. 2013).
 2 de desembre - Sabadell: Albert Taulé i Viñas, sacerdot i músic català (m. 2007).
 8 de desembre - València: Francisco Tomàs i Valiente, jurista, historiador i escriptor valencià (m. 1996).
 Sabadell: Joaquim Montserrat i Camps, pintor i dissenyador tèxtil.
 Rubí: Albert Sans i Arís, coreògraf i mestre de dansa.

 Resta del món
 4 de gener - Osca: Carlos Saura, director de cinema espanyol (m. 2023).
 5 de gener - Alessandria, Piemont: Umberto Eco, semiòleg, filòsof i escriptor italià (m. 2016).
 16 de gener, San Francisco, Estats Units: Dian Fossey, zoòloga nord-americana (m. 1985).
 31 de gener, Brno, República Txeca: Ludmila Javorová, primera dona catòlica ordenada sacerdot.
 8 de febrer, Nova York, EUA: John Williams, compositor estatunidenc.
 24 de febrer, El Caire, Egipte: Alan Deyermond, hispanista britànic (m. 2009).
 26 de febrer, Kingsland (Arkansas): Johnny Cash, cantant i compositor estatunidenc de música country (m. 2003).
 27 de febrer, Londres, (Regne Unit) Elizabeth Taylor, actriu estatunidenca guanyadora de 2 Oscars a la millor actriu.
 4 de març, Johannesburgː Miriam Makeba, cantant sud-africana i activista dels drets civils (m. 2008).
 11 de març, Hatting, Dinamarcaː Bodil Kjær, arquitecta, dissenyadora de mobles danesa, figura rellevant del disseny del .
 21 de març, Boston, Massachusetts (EUA): Walter Gilbert, físic i bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1980.
 31 de març, Kyoto (Japó): Nagisa Oshima, director de cinema i guionista japonès (m. 2013)
 1 d'abril, El Paso, Texas: Debbie Reynolds, actriu, cantant, ballarina i empresària (m. 2016).
 9 d'abril: Jitts, el ximpanzé “Cheeta” que apareix a les pel·lícules de Tarzan.
 10 d'abril, Alexandria (Egipte) :Omar Sharif —en àrab: عمر الشريف, ʿUmar ax-Xarīf—, actor egipci (m. 2015).
 19 d'abril, 
 Medellín, Colòmbia: Fernando Botero, pintor i escultor colombià.
 Rutland, Vermont, Estats Units: Andrea Mead-Lawrence, de soltera Andrea Mead, esquiadora estatunidenca (m. 2009).
 26 d'abril, Blackpool, Regne Unit: Michael Smith, químic i bioquímic canadenc d'oigen britànic, Premi Nobel de Química de l'any 1993.(m. 2000)
 28 d'abril, Artemisa, Cuba: Ramiro Valdés, comandant de la Revolució Cubana.
 7 de maig, París, França: Paul Doumer, matemàtic, advocat, 14è President de la República Francesa, 13è de la III República (n. 1857)
 19 de maig, París, França: Elena Poniatowska, escriptora, activista i periodista mexicana, Premi Cervantes 2013.
 29 de maig, Madridː Elena Santonja, presentadora espanyola de televisió, pintora i actriu ocasional (m. 2016).
 30 de maig, Houston, Texasː Pauline Oliveros, compositora americana, acordionista i pionera de la música electrònica (m. 2016).
 12 de juny, Durban, Sud-àfricaː Mimi Coertse, soprano sud-africana.
 18 de juny, San José, Califòrnia (EUA): Dudley Herschbach, matemàtic i químic nord-america, Premi Nobel de Química de l'any 1986.
 19 de juny, Càller, Sardenyaː Marisa Pavan, actriu italiana.
 27 de juny, 
 Esmirna: Magali Noël, actriu i cantant francesa nascuda a Turquia (m. 2015).
 Wayne, Pennsilvània: Anna Moffo, soprano estatunidenca (m. 2006).
 5 de juliol, Budapest, Hongria: Gyula Horn (en hongarès: Horn Gyula), polítichongarès i Primer ministre d'Hongria entre els anys 1994 i 1998 (m. 2013).
 20 de juliol, Seül (Corea del Sud): Nam June Paik, videoartista sud-coreà (m. 2006).
 17 d'agost
 Chaguanas (Trinitat i Tobago). V. S. Naipaul, escriptor britànic originari de Trinitat i Tobago, Premi Nobel de Literatura de l'any 2001 (m.2018).
 Peçac: Sempé, dibuixant de còmic francès (m. 2022).
 18 d'agost, Chabris (França): Luc Montagnier, metge francès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2008.
 24 d'agost, Azkoitia (País Basc)ː Xabier Arzalluz Antia, advocat i polític basc. Va ser president del Partit Nacionalista Basc entre 1980 i 2004 (m. 2019).
 9 de setembre, Quicena, província d'Osca: Javier Tomeo, escriptor aragonès.
 20 de setembre, Zaldibia, Guipúscoa: Salvador Garmendia Echeberria, escriptor basc.
 27 de setembre, 
 Superior, Wisconsin (EUA): Oliver E. Williamson, economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 2009 (m. 2020).
 Nova Yorkː Marcia Neugebauer, prominent geofísica que ha fet contribucions en l'àmbit de la física espacial.
 28 de setembre - Chillán Viejo, Xile: Víctor Jara, director teatral, poeta, cantant i compositor xilè. (m. 1973).
 7 d'octubre - Tanta, Egipte: Neima Akef, actriu de l'època daurada del cinema i ballarina de dansa del ventre (m. 1966).
 14 d'octubre, Leverkusen, Alemanya: Wolf Vostell, artista alemany creador de les primeres obres de videoart i instal·lacions amb televisions (m. 1998).
 20 d'octubre, Madrid: Julia Gutiérrez Caba, actriu espanyola.
 24 d'octubre:
 París (França): Pierre-Gilles de Gennes, físic francès, Premi Nobel de Física de l'any 1991 (m. 2007).
 Kingston, Ontàrio (Canadà): Robert Mundell, economista canadenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 1999.
 27 d'octubre, Boston, EUA: Sylvia Plath, escriptora estatunidenca (m. 1963).
 1 de novembre, Bilbao, País Basc: Joaquin Achúcarro, pianista basc.
 6 de novembre, Etterbeek (Bèlgica): François Englert, científic belga, Premi Nobel de Física de l'any 2013.
 8 de novembre - Versalles, França: Stéphane Audran, actriu francesa.
 15 de novembre - Epsom (Surrey): Petula Clark, cantant, compositora i actriu britànica.
 21 de novembre - Liverpool: Beryl Bainbridge, novel·lista i actriu de teatre anglesa (m. 2010).
 29 de novembre, París: Jacques Chirac, polític, Primer Ministre Francès (1974-1976) i (1986-1988), President de la República Francesa, 1995-2007).
 30 de novembre, Marsella, França: Gérard Lauzier, autor de còmics i guionista i realitzador de teatre i cinema francès (m. 2008).
 5 de desembre - Nova York (EUA): Sheldon Lee Glashow, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1979.
 7 de desembre -Detroit, Estats Units: Ellen Burstyn, actriu estatunidenca,
 Orleans: Jaume Alberdi i Cornet, actor i dramàturg.

Necrològiques 
Països Catalans
 8 de gener - Palma: Antoni Maria Alcover, lingüista i eclesiàstic mallorquí (m. 1862).
 29 de febrer - Barcelona: Ramon Casas, pintor, dibuixant i cartellista representatiu del modernisme català (n. 1866).
 23 d'abril - Barcelona: Montserrat Planella i Poletti, pintora catalana (n. 1878).
 20 de novembre - Sabadell: Marian Burguès i Serra, ceramista i lliurepensador català.
 2 de desembre - Madrid (Espanya): Amadeu Vives i Roig, compositor i escriptor català (n. 1871).
 10 de desembre - Vic (Osona): Martí Genís i Aguilar, escriptor català (n. 1847).

Resta del món
 2 de febrer - Thieuloy-Saint-Antoine (França): Ferdinand Buisson, pedagog i polític francès, Premi Nobel de la Pau de 1927 (n. 1841).
 8 de febrer, Niça: Eugenia Osterberger, compositora i pianista espanyola del Romanticisme (n. 1852).
 22 de febrer, Berlín: Johanna Gadski, cantant prussiana.

 23 de febrer, Buenos Aires: Julieta Lanteri, metgessa, política i feminista italoargentina (n. 1873).
 7 de març - París: Aristide Briand, polític francès (n. 1862).
 21 de març - Montana (Suïssa): Mireille Havet, escriptora francesa (n. 1898).
 3 d'abril - Leipzig, Alemanya: Wilhelm Ostwald, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1909 (n. 1853).
 5 d'abril - París, María Blanchard, pintora cubista espanyola que va desenvolupar la seva activitat artística a París (n. 1881).
 29 d'abril - Roma, Estats Pontificis: Santa Caterina de Siena, religiosa italiana.
 28 de maig - Parísː Jacqueline Marval, pintora francesa, litògrafa i escultora (n. 1866).
 2 de juliol - Twickenham, Regne Unit: Manuel II de Portugal rei de Portugal, 1908-1910) (n. 1889).
 6 de juliol -Pangbourne, Berkshire (Anglaterra): Kenneth Grahame ,escriptor britànic (n.1859).
 22 de juliol - Roma (Itàlia): Errico Malatesta, teòric i activista anarquista italià (n. 1853).
 23 de juliol - Bedford, Ohio, Estats Unitsː Alina Bucciantini, soprano italiana (n. 1890).
 28 de juliol - Las Rozasː Margarita Gil Roësset, escultora, il·lustradora i poeta espanyola (n. 1908).
 6 d'agost - Bystřice Hostynem: Eduard Tregler, organista, compositor i mestre txec.
 16 de setembre - Londres, Regne Unit: Ronald Ross, metge britànic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia 1902 (n.1857).
 23 de setembre - Chittagong, Bangladeshː Pritilata Waddedar, revolucionària i activista per la independència d'Índia (n. 1911).
 8 d'octubre - Cracòvia, Kazimiera Bujwidowa, feminista polonesa, defensora del dret de les noies a estudiar (n. 1867).
 9 d'octubre: Madrid: Carmen de Burgos, escriptora, periodista i feminista espanyola (n. 1867).
 26 d'octubre - Nova York (EUA): Margaret Brown, activista estatunidenca pels drets humans,nascuda com Margaret Tobin, coneguda com a Maggie Brown o Molly Brown (n. 1867).
 16 de novembre - Laren, Països Baixos: Carry van Bruggen, escriptora (n. 1881).
 San Francisco: Eusebi Molera i Bros, enginyer, arquitecte i urbanista (n. 1847).

 22 de febrer, Berlín: Johanna Gadski, cantant prussiana

Referències