2 d'agost

El 2 d'agost és el dos-cents catorzè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quinzè en els anys de traspàs. Queden 151 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1256, Regne de Mallorca: Jaume I escriu una carta als prohòmens e a tota la universitat de la ciutat e de tot lo regne de Malorques per demanar que jurassin com a hereu a Jaume II de Mallorca.
 1391, Palma, Mallorca: La població cristiana en saqueja el call.
 1439, Barcelona: Es posa la primera pedra del port.
 1708, Llotja de Mar de Barcelona: Primera representació d'òpera a Catalunya, en presència de l'Arxiduc Carles d'Àustria.
 1881, Barcelona: s'estrenava a Catalunya i Espanya l'òpera Carmen, de Georges Bizet, al Teatre Líric.
 1931, Catalunya: s'hi aprova en referèndum l'Estatut de la Generalitat provisional, conegut com l'Estatut de Núria.
 1944 - Vallmanya, Conflentː Assalt al poble en la Massacre de Vallmanya, en represàlia pel suport al maquis i a la Resistència.

 Resta del món
 1588, Gravelines, Canal de la Mànega, costa francesa: Batalla de Gravelines. Durant la Guerra angloespanyola de 1585–1604, les forces navals britàniques comandades per Lord Charles Howard i Sir Francis Drake derroten l'armada espanyola (també anomenada, irònicament, Armada Invencible).
 1798 - Abukir (Egipte): La marina britànica guanya la Batalla del Nil contra les forces de Napoleó Bonaparte en la Campanya napoleònica d'Egipte i Síria.
 1934 - Berlín: Amb la mort de von Hindenburg, Adolf Hitler assumeix la presidència de la República de Weimar, fusionant els càrrecs de president i canceller.
 1937 - Estats Units: S'hi aprova una llei que declara la marihuana il·legal.
 1943 - camp de concentració de Treblinka: Rebel·lió dels presoners.
 1945 - Potsdam (Alemanya): Acaba la Conferència de Potsdam, que decideix la divisió d'Alemanya després de la Segona Guerra Mundial.
 1980 - Bolonya, Itàlia: Atemptat de l'Estació de Bolonya per terroristes neo-feixistes.
 1990 - Kuwait: Invasió de Kuwait per l'Iraq. El Consell de Seguretat de l'ONU condemna l'acció.
 2002 - Districte de Chitral, Pakistan: El zoòleg Jordi Magraner fou trobat degollat a casa seva.

Naixements 
Països Catalans
 1826 - Barcelonaː Àngela Grassi, escriptora del Romanticisme i directora de revistes (m. 1883).
 1883 - Mataró: Àngela Bransuela, mare de família que dona nom a un Institut (m. 1965).
 1922 - Barcelona: Jordi Sabater Pi, primatòleg català, especialista mundial en etologia (m. 2009).
 1926 - Barcelona: Maria Teresa Llorens i Crusat, mestra i compositora catalana (m. 2009).
 1950 - Barcelona: Joan Albert Amargós i Altisent, compositor català.
 1975 - Barcelona: Íngrid Rubio i Ruiz, actriu catalana.

 Resta del món

 1612 - Ljouwert: Saskia van Uylenburgh, model neerlandesa, que fou dona i model del pintor Rembrandt van Rijn (m.1642).
 1624 - Maastricht, Països Baixos: François de Rougemont, jesuïta, missioner a la Xina (m. 1676).

 1834 - Colmar, França: Frédéric Auguste Bartholdi, escultor autor de l'Estàtua de la Llibertat (m. 1904).
 1835 - Barnesville (Ohio), Estats Units: Elisha Gray, inventor del telèfon (m. 1901).
 1848 - Dechtice: Josephine Amann-Weinlich, pianista, violinista, directora d'orquestra i compositora austríaca, fundadora de la primera orquestra femenina d'Europa  (m. 1887).
 1891 - Londres (Anglaterra): Arthur Bliss, compositor anglès (m. 1975).
 1894 - São Pauloː Bertha Lutz, naturalista, zoòloga, professora i pionera del feminisme a Brasil (m. 1976).
 1900 - Danville, Illinois: Helen Morgan, cantant i actriu de teatre i cinema de nacionalitat nord-americana (m. 1941).
 1921 - Nova Yorkː Ruth Barcan Marcus, filòsofa i lògica estatunidenca, especialista en lògica modal (m. 2012).
 1922 - Lansing, Michigan, Estats Units: Big Nick Nicholas saxofonista i cantant de jazz.
 1923 - Wiszniew, Polònia: Ximon Peres, polític d'Israel (m. 2016).
 1925 - Mercedes, Buenos Aires, Argentina: Jorge Rafael Videla, militar i president de facto de l'Argentina durant l'última dictadura militar.
 1937 - Berlín, Alemanya: Gundula Janowitz, una de les sopranos líriques més grans de la història moderna.
 1937 - Niigata, Japó: Shigeko Kubota, artista informal i autora de vídeos, performances i instal·lacions (m. 2015).

 1941:
Echternach (Luxemburg): Jules A. Hoffmann, biòleg francès d'origen luxemburguès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2011.
 Etterbeek, Brussel·les (Bèlgica): François Weyergans, escriptor i realitzador cinematogràfic belga, membre de l'Acadèmia Francesa i Premi Goncourt 2005.
 1942 - Lima, Perú: Isabel Allende, escriptora.
 1946 - Tbilissi, llavors Geòrgia: Liana Issakadze, violinista georgiana, directora d'orquestra i musicòloga.
 1947 - Madrid: Massiel, nom artístic de María de los Ángeles Santamaría, cantant espanyola.
 1955 - Sent Pardol de la Ribiera, Dordonya, França: Anne Lacaton, arquitecta francesa.
 1976 - Schmalkalden, Alemanya Occidentalː Kati Wilhelm, esquiadora de fons i biatleta alemanya cinc cops campiona del món.

Necrològiques 
Països Catalans
 1218 - Ramon de Palafolls, bisbe de Girona.
 1849 - Torelló, Osona: Onofre Jaume Novellas i Alavau, matemàtic i astrònom català (n. 1787).
 1897 - Sant Boi de Llobregat: María Angustias Giménez Vera, religiosa cofundadora de les Germanes Hospitalàries del Sagrat Cor de Jesús.
 1911 - Badalona: Pere Renom i Riera, escriptor i polític català (n. 1850).
 1917 - Barcelona: Eduard Calvet i Pintó, empresari i polític català (n. 1875).
 1980 - Ciutat de Mèxic: Maria Dolors Bargalló i Serra, política catalana (n. 1902).
 2005 - Mataró: Renata Tarragó Fàbregas, guitarrista i professora de música catalana (n. 1927).
 2006 - Arles, Vallespir: Max Havart, compositor de sardanes.

Resta del món
 429 aC: Pèricles.
 1222, Tolosa de Llenguadoc, Comtat de Tolosaː Ramon VI, comte de Tolosa i Melguelh i marquès de Provença.
 1589, Saint-Cloud, França: Enric III de França, rei de Polònia (1573-1574) i rei de França (1574-1589), l'últim de la dinastia Valois (n. 1551).
 1890, Niça: Louise-Victorine Ackermann, poetessa francesa (n. 1813).
 1921, Nàpols: Enrico Caruso, cantant italià d'òpera (n. 1873).
 1922, Illa del Cap Bretó, Canadà: Alexander Graham Bell, nord-americà d'origen escocès inventor del telèfon (n. 1847).
 1923, Califòrnia (EUA): Warren G. Harding, 29è president dels Estats Units (n. 1865).
 1934, Neudeck, Prússia Oriental: Paul von Hindenburg, militar alemany i President de la República de Weimar.
 1958, Berlín Orientalː Josefa Úriz Pi, mestra, pedagoga i activista política navarresa (n. 1883).
 1962, Tenterden, Kentː Clare 'Tony' Atwood, pintora britànica (n. 1866).
 1968, Sant Sebastià: Melitón Manzanas, cap de la Brigada Político-Social al País Basc és assassinat per ETA.
 1973:
Corbola, prop de Rovigo, Vèneto: Rosetta Pampanini, soprano italiana.
Asolo, província de Treviso, Vèneto, Itàlia: Gian Francesco Malipiero, compositor italià (n. 1882).
 1976
Los Angeles, Califòrnia (EUA): Fritz Lang, director de cine nord-americà d'origen austríac.
 Colinas de Trasmonte, Espanya: Cecilia, cantautora espanyola (n. 1948).
 1978, Ciutat de Mèxic, Mèxic: Carlos Chávez, compositor mexicà (n. 1899).
 1984, Bernal, Província de Buenos Aires, Argentina: Quirino Cristiani, caricaturista i director d'animació argentí, pioner en el seu camp.
 2002, Nepi, Laci (Itàlia)ː Magda László, soprano especialista en òperes del  (n. 1912).
 2016, Damanhur, Egipte: Ahmed Hassan Zewail, químic nord-americà d'origen egipci, Premi Nobel de Química de l'any 1999 (n. 1946).

Festes i commemoracions 
 Santoral

 Església Catòlica
 Mare de Déu dels Àngels; 
 Maria de la Porciúncula.
 Sants i beats al Martirologi romà (2011):
 Cèntola i Elena de Valdelateja, màrtirs (s. I); 
 Rutili, màrtir a l'Àfrica (212); 
 Papa Esteve I (257); 
 Eusebi de Vercelli, bisbe màrtir (371); 
 Màxim de Pàdua, bisbe (s. III-IV); 
 Serè de Marsella, bisbe (601);
 Betari de Chartres, bisbe (ca. 623); 
 Pere d'Osma, bisbe (1109); 
 Pierre-Julien Eymard, prevere i fundador de la Congregació del Santíssim Sagrament i de les Serventes del Santíssim Sagrament (1868).
 Beata Joana d'Aza, mare de Sant Domènec de Guzmán (); 
 Beat Ceferino Giménez Malla, màrtir (1936); 
 Beat Felipe Munárriz Azcona, 
 Beats Juan Díaz Nosti, Leoncio Pérez Ramos, preveres màrtirs (1936); 
 Beats Francisco Calvo Burillo i Francisco Tomás Serer, preveres màrtirs (1936).
 Sants no inclosos al Martirologi: 
 Teòdota, Evodi, Hermògenes i Cal·lixta de Nicea, màrtirs (304); 
 Auspici d'Apt, bisbe màrtir; 
 Gaudenci de Coira, màrtir; 
 Etheldritha de Crowland, reclosa (834); 
 Plegmund de Canterbury, arquebisbe (914); 
 Basili de Moscou, foll en Crist (1552); 
 trasllat de les relíquies d'Albà de Verulam;
 Caterina de Vadstena, celebrat a Suècia: 
 Beats no inclosos al Martirologi: 
 Gundecar d'Eichstätt, bisbe (1075); 
 Federico Campisani, eremita (1335); 
 Thomas Hales, monjo a Dover, màrtir (1295); 
 August Czartoryski, príncep i religiós (1893), a l'orde salesià 
 Venerables: 
 Guillem de Rieval, monjo (1145); 
 Giustino Maria Russolillo, sacerdot i fundador (1955).
 Serventa de Déu María Angustias Giménez Vera, cofundadora de la congregació de les Germanes Hospitalàries del Sagrat Cor de Jesús.

 Església Armènia (14 hrotits)
 Elies, profeta.

 Església Copta (26 abib
 : Josep de Natzaret, pare de Jesús;
 Timoteu d'Alexandria, patriarca (385)

 Església Ortodoxa (segons el calendari julià)
 Se celebren els corresponents al 15 d'agost del calendari gregorià.

 Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)
Corresponen als sants del 20 de juliol del calendari julià.
 Sant Aaron, sacerdot, germà de Moisès; 
 Sant Elies, profeta;
 Flavià II d'Antioquia, patriarca (518); 
 Elies I de Jerusalem, patriarca (518);
 Abraham de Galitx (1375);
 Lleonci i Sabas de Stromin (1392); 
 Atanasij Fylypovyč, abat màrtir (1648); 
 Valentine Amfiteatrov, prevere (1908); 
 Konstantin, Nikolai, preveres màrtirs (1918); 
 Ornalskij, prevere, i Juvenal, diaca (1919); 
 Lídia, Alexis i Kiril, soldats màrtirs (1928); 
 Aleksandr, Jirji, Ivan, Sergei, Fiodor, Tihon, Kosmas, Eufimios i Piotr, preveres màrtirs (1930); 
 Alexis Medvedkov, prevere (1934); 
 Alexei, prevere màrtir (1938); 
 Elies Fondaminskij (1942), 
 Dmitri Klepinine, prevere (1944), 
 Georg Skobtsov (1944), 
 Maria Skobtsova, monja (1945).

 Església Ortodoxa Georgiana
 Salomé de Geòrgia, màrtir (); 
 Ilias Txavtxavadze, màrtirs (1907).

 Esglésies luteranes
 Christoph Friedrich Blumhardt, rector (1919).

Referències

Bibliografia 
 

02