13 d'abril

El 13 d'abril és el cent tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent quatrè en els anys de traspàs. Queden 262 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1766 - Elx, Baix Vinalopó: les autoritats derroten una revolta antisenyorial.
 1956 - Girona: S'inaugura l'Hospital Universitari de Girona Doctor Josep Trueta, encara amb el nom de Residencia Sanitaria de la Seguridad Social de Gerona.
 1976 - València: s'hi constitueix la Taula de Forces Polítiques i Sindicals del País Valencià.

Resta del món
 1742 - Dublín (Irlanda): Estrena de l'oratori El Messies de George Friedrich Haendel.
 1796 - Millesimo (Ligúria, Itàlia): els revolucionaris francesos guanyaren la batalla de Millesimo en el marc de la guerra de la Primera Coalició.
 1861 - Batalla de Fort Sumter en el si de la Guerra Civil dels Estats Units.
 1936 - França: Gwenn ha Du va explotar quatre prefectures en el 20è aniversari de l'Aixecament de Pasqua.
 1941 - Moscou (Rússia): tractat de neutralitat entre el Japó i la URSS.
 1986 - Roma: El papa Joan Pau II es converteix en el primer papa que visita una sinagoga, en aquest cas la de Roma.
 2002 - Veneçuela: un ampli moviment popular enderroca la dictadura instaurada dos dies abans i força la recuperació de la institucionalitat democràtica.
 2011 - El Parlament de Catalunya debat i sotmet a votació per primer cop a la seva història la Independència de Catalunya (vegeu Llei de Declaració d'Independència (de Catalunya).

Naixements 
Països Catalans
 1858 - Barcelona: Concepció Ginot i Riera, pianista, professora de música i compositora catalana
 1876 - Palmaː Pilar Montaner i Maturana, pintora mallorquina
 1889 - Valènciaː María Sorolla, pintora valenciana
 1901 - Barcelona, Província de Barcelona: Josep Amat i Pagès, pintor català 
 1928 - Barcelona: José Agustín Goytisolo i Gay, poeta català en llengua castellana
 1965 - València: Asunción Quinzá Alegre, advocada i política valenciana, ha estat diputada a les Corts Valencianes.
 1978 - la Pobla de Segur: Carles Puyol, capità del Futbol Club Barcelona.
 1985 - Sant Pere de Ribes, Garraf: Beatriz de Mora Solorzano, jugadora de corfbol catalana.

Resta del món
 1648, Montargis: Madame Guyon, escriptora, mística i heretge francesa.
 1743 - Thomas Jefferson, tercer president dels Estats Units d'Amèrica 
 1816 - Sheffield (Anglaterra): William Sterndale Bennett, compositor i organista anglès 
 1828 - Glendale, Regne Unit: Josephine Butler, feminista i reformista social britànica.
 1864 - Viena: Berta Zuckerkandl-Szeps, escriptora, periodista, crítica i salonnière austríaca (m. 1945).
 1868 - Gransee, Alemanya: Maria Emilie Snethlage, naturalista i ornitòloga alemanya-brasilera
 1869:
 Cumberland: Isabel Maddison, matemàtica britànica coneguda pel seu treball amb equacions diferencials
 Portland, Victòria, Austràlia: Vida Goldstein, va ser una dona política australiana, pionera del moviment feminista i sufragista d'aquest país 

 1901 - París, França: Jacques Lacan, psiquiatre i psicoanalista francès 
 1906 - Dublín, Irlanda: Samuel Beckett, escriptor irlandès 
 1909 - Jackson (Mississipi), EUA: Eudora Welty, escriptora nord-americana guanyadora del Premi Pulitzer d'Obres de Ficció l'any 1973 
 1921:
 Rio de Janeiro: Dona Ivone Lara, cantant i compositora brasilera 
 Scheveningen, la Haia: Hans Heinrich von Thyssen-Bornemisza de Kászon, II baró Thyssen-Bornemisza, va ser un notable industrial i col·leccionista d'art 
 1922 - Butiama, Territori de Tanganyika: Julius Nyerere, professor i polític que fou president de Tanzània 
 1925 - Córdoba, Argentina: Hilda Dianda, compositora argentina.
 1928 - Madrid: Matilde Conesa Valls, actriu de veu espanyola, molt popular a la ràdio dels anys seixanta
 1931 - Montecosaro, Marques: Anita Cerquetti, soprano dramàtica italiana
 1938 - Brăila, Romania: Catalina Buzoianu, directora i pedagoga teatral romanesa
 1939, Castledawson, Irlanda del Nord: Seamus Heaney, poeta i escriptor irlandès, Premi Nobel de Literatura de 1995 
 1940 - Niça, França: Jean-Marie Gustave Le Clézio, escriptor francès, Premi Nobel de Literatura del 2008.
 1941: 
 Nova York, EUA: Michael Stuart Brown, metge i genetista nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1985.
 Blackwood, Caerffili, Regne Unit: Margaret Price, soprano gal·lesa
 1948: Michael Hammer: enginyer nord-americà, un dels fundadors de la teoria de gestió de la reenginyeria de processos d'empresarials.
 1951 - Tirana: Diana Çuli, escriptora, periodista, activista, política albanesa.
 1953 - Amiens: Brigitte Trogneux, professora de literatura i esposa d'Emmanuel Macron.
 1963 - Garri Kaspàrov, jugador d'escacs rus (soviètic fins al 1991).
 1988 - Madrid: Rita Maestre, política i activista espanyola, regidora del seu Ajuntament.

Necrològiques 
Països Catalans
 1983 - Girona: Mercè Rodoreda, escriptora en català catalana.
 1985 - Barcelona: Josep Maria Jofresa Puig, va ser un jugador de bàsquet català.
 2003 - Sant Andreu de Sureda, Vallespir: Jean Petit, defensor de les llengües minoritzades a França.
 2019 - Els Guiamets: Neus Català i Pallejà, fou supervivent del camp de concentració nazi de Ravensbrück i activista de la memòria històrica.
 2020 - Gavà: Boi Alavedra, futbolista català (n. 1944).
 2022 - Barcelona: Jorge Trías Sagnier, advocat i polític català (n. 1948).

Resta del món

 1592 - Florència: Bartolomeo Ammannati, arquitecte i escultormanierista italià (n. 1511).

 1716 - Altenburg (Ducat de Saxònia-Altenburg): Christian Friedrich Witt, compositor alemany barroc (n. 1660).
 1886 - La Haia: Anna-Louisa-Geertruida Bosboom-Toussaint, escriptora neerlandesa.
 1899 - París: Felipe Arroyo Roxas, pintor (n. 1840).
 1908 - Christiania (Noruega): Aasta Hansteen  –o Hasta Hanseen–, pintora, escriptora i feminista noruega (n. 1824).
 1912 - Tòquio (Japó): Ishikawa Takuboku, poeta japonès, considerat un dels mestres del tanka (n. 1886).
 1916 - Milà: Carlo Carrà, pintor italià, màxim exponent del futurisme pictòric (n. 1881).
 1918 - Krasnodar, Rússia: Lavr Kornílov fou un general de l'exèrcit rus (n. 1870).
 1941 - Cambridge, Massachusetts: Annie Jump Cannon, astrònoma estatunidenca fonamental per a la classificació estel·lar (n. 1863).
 1944 - Montecarlo, Mònaco: Cécile Chaminade, pianista i compositora francesa (n. 1857).
 1956 - Sevillaː Blanca de los Ríos Nostench, escriptora, pintora i editora espanyola (n. 1859).
 1965 - Santiago de Xile: Matilde Huici Navaz, mestra, advocada i pedagoga espanyola, exiliada a Xile (n. 1890).
 1978 - Lagos, Nigèria Funmilayo Ransome-Kuti, feminista nigeriana.
 1980 - Arles, França: Josep Ester Borràs, líder de la Confederació Nacional del Treball.
 2006 - Florència: Muriel Spark, novel·lista i crítica literària escocesa  (n. 1918).
 2014 - Roma: Emma Castelnuovo, matemàtica i pedagoga italiana (n. 1913).
 2015 - 
 Lübeck, Alemanya: Günter Grass, escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura 1999 (n. 1927).
 Montevideo: Eduardo Galeano, periodista i escriptor uruguaià (n. 1940).
 2019 - Nova York (EUA): Paul Greengard, metge estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2000 (n. 1925).
 2020 - Fontenay-lès-Briisː Sarah Maldoror, directora de cinema francesa, pionera del cinema panafricà (n. 1929).
 2023 - Farley Green: Mary Quant, dissenyadora de moda britànica, inventora de la minifaldilla (n. 1934).

Festes i commemoracions 
 Onomàstica: sants Hermenegild; sant Martí I, papa; Agatònica, Pàpil, Carpus i Agatodor de Pèrgam, màrtirs; santa Margarida de Città di Castello; venerable Giacomo Antonio Morigia, cofundador dels barnabites; servent de Déu Manuel García Nieto, jesuïta; serventa de Déu Àngela Maria de la Concepció, fundadora de les Trinitàries Recol·lectes.

Referències 

13