1918

1918 (MCMXVIII) fon un any normal dels calendaris gregorià i julià, començat un dimarts i marcat per la fi de la Primera Guerra Mundial.

Esdeveniments 

El 10 de gener sortí a la venda el primer número de la revista barcelonina D'Ací i d'Allà i s'estrenà l'obra de Josep Maria de Sagarra Rondalla d'esparvers al Teatre Romea.
 14 d'abril, Barcelona: es deixa de publicar el diari El Poble Català, en circulació des de 1906.
 24 de juny: inauguració de la Biblioteca Popular de Valls, primera de la xarxa de biblioteques públiques de la Mancomunitat de Catalunya.
 21 de juliol: Amposta: Neix la Unió Filharmònica d'Amposta, a partir de l'anterior "Unión de Forasteros".
 Segon Congrés Universitari Català, continuador de l'esperit del Primer Congrés, on s'acorda la creació dels Estudis Universitaris Catalans.
 Creació de la Unió Valencianista.
 Catalunya; La Mancomunitat de Catalunya impulsa la campanya en favor de l'Estatut d'Autonomia.
 País Valencià: El 14 de novembre de 1918, el diari “La Correspondencia de Valencia” publicava en primera plana i en lloc preferent la Declaració Valencianista. Precedia a la Declaració un article a tres columnes titulat “Valencianismo”
Resta del món
 Durant l'any: una gravíssima epidèmia de grip arriba a afectar, en alguns llocs, el 50% de la població i causa una enorme mortalitat.
 1 de gener, Hollywood, Califòrnia, EUA): l'actor de cinema anglès Charles Chaplin hi inaugura els seus propis estudis cinematogràfics.
 8 de gener, Washington: el president Wilson fa públic el missatge en el punt catorzè del qual hi ha el germen de la Societat de Nacions (vegeu els catorze punts de Wilson).
 24 de gener: Bessaràbia, formada majoritàriament per la República de Moldàvia, s'independitza de l'Imperi Rus. Tot i això, dos mesos després serà annexionada de nou al Regne de Romania.
 2 de febrer: Rússia reconeix la independència d'Estònia.
 3 de març, tractat de Brest-Litovsk fou un tractat de pau entre les Potències Centrals i Rússia, que va suposar la retirada de Rússia de la Primera Guerra Mundial.
 4 de març, Fort Riley (Kansas): primer cas detectat de l'epidèmia de grip de 1918.
 5 de març, Rússia: les autoritats bolxevics traslladen la capital del país de Petrograd a Moscou.
 27 de març: La República de Moldàvia és annexionada al Regne de Romania, després de 2 mesos d'haver-se independitzat de l'Imperi Rus.
 7 de maig, Bucarest, Regne de Romania): se signa el Tractat de Bucarest entre Romania i l'imperi Alemany.
 8 de maig, Alger (França): batalla d'Argel, batalla naval durant la Primera Guerra Mundial.
 24 de maig, Budapest (Hongria): estrena d'El castell de Barbablava de Béla Bartók, en l'Òpera Reial.
 Juny, Madrid: fundació de l'empresa editora Editorial Calpe per Nicolás María de Urgoiti.
 17 de juliol, Iekaterinburg, Rússia: El tsar Nicolau II de Rússia, la tsarina Alexandra de Hessen-Darmstadt i tota la seva família són assassinats pels bolxevics a la casa Ipatiev.
 28 de setembre, Lausana (Suïssa): estrena de la Histoire du Soldat d'I. Stravinski.
 28 d'octubre: independència de Txecoslovàquia de l'Imperi Austrohongarès.
 30 d'octubre
 Lemnos, Grècia): es firma lArmistici de Mudros, entre l'Imperi Otomà i els Aliats de la Primera Guerra Mundial.
 Àustria: Karl Renner és nomenat primer Canceller d'Àustria de la Primera República Austríaca.
 9 de novembre - Abdica Guillem II d'Alemanya i es proclama la República Alemanya.
 11 de novembre - Acaba la Primera Guerra Mundial amb l'Armistici de Compiègne.
 14 de desembre, Nova York - Estrena d' Il trittico de Giacomo Puccini al Metropolitan Opera House.
 20 de desembre, Madrid - Estrena, en el Teatro de la Comedia, de La venganza de Don Mendo de Pedro Muñoz Seca.

Premis Nobel 
 Aquest any només es van atorgar el de Física a Max Planck i el de Química a Fritz Haber.

Naixements 

Les persones nascudes el 1918 faran  anys durant el .
 1 de gener:
 Maçanet de la Selva, la Selva: Manuel Anglada i Ferran, estudiós de la cultura catalana d'Andorra i del Pirineu (m. 1998).
 Sant Julià de Vilatorta (Osona): Camil Pallàs i Arisa, arquitecte i restaurador català (m. 1982).
 6 de gener - Barcelona: Ignasi Mundó i Marcet, pintor català (m. 2012).
 18 de gener, Calonge, Baix Empordà: Ricard Viladesau i Caner, músic català (m. 2005).
 21 de gener: 
 Girona (Gironès): Joan Viñas i Bona, locutor de ràdio i presentador de televisió (m. 2002).
 Barcelona: Miquel Asins Arbó, compositor i director de música (m. 1996).
 28 de gener - Barcelona: Susana March i Alcalá, escriptora en castellà, autora de novel·les rosa i històriques (m. 1990).
 31 de gener - Barcelona: Joan Barat i Creus, poeta i escriptor català (m. 1996).
 1 de febrer - Tarragona: Montserrat Abelló i Soler, poetessa i traductora catalana.
 3 de març:
 Barcelona: Conxita Bardem i Faust, actriu de teatre i de cinema catalana (m. 2008).
 Berga: Josep Antoni Salvà i Miquel, farmacòleg i metge català (m. 2007).
 5 de març - Girona (Gironès): Joan-Josep Tharrats i Vidal, pintor, teòric d'art i editor català (m. 2001).
 6 de març - Barcelona: Maria Mercader i Fordada, actriu catalana de cinema i teatre (m. 2011).
 12 de març - Nova Yorkː Elaine de Kooning, pintora estatunidenca expressionista abstracta i crítica d'art (m. 1989).
 13 de març - Daia Nova, Baix Segura: José Rico Pérez, empresari i president de l'Hèrcules Club de Futbol d'Alacant des de 1971 a 1984 (m. 2010).
 23 de març - Castelló de la Plana, la Plana Alta: Matilde Salvador i Segarra, compositora i pintora valenciana (m. (2007).
 1 d'abril, l'Aranyó, la Segarra: Manuel de Pedrolo i Molina escriptor català.
 12 d'abril:
 Llubí (Pla de Mallorca): Paulina Amengual Payeras, sindicalista, mestra i infermera mallorquina (m. 1987).
 Inca (Mallorca): Gaietà Martí Valls, reformador religiós (m. 2007).
 18 d'abril - Puig-reig (Berguedà): Mateu Cardona i Estrada, músic, compositor i director de corals (m. 2011).
 24 d'abril - Barcelona: Ferran Díaz-Plaja i Contestí, escriptor i historiador català (m. 2012).
 29 d'abril - Palma: Josep Orlandis Rovira, historiador, jurista i prevere mallorquí, especialitzat en història de l'Església i dels visigots (m. 2010).
 1 de maig - Barcelona: José Luis Milà Sagnier, II Comte de Montseny, advocat català (m. 2012).
 2 de maig:
 Alguaire (Segrià): María Malla Fábregas, escriptora i poetessa, militant anarquista i anarcosindicalista catalana (m. 1995).
 Barcelona: Miquel Siguan i Soler, psicòleg i escriptor català (m. 2010).
 3 de maig - Barcelona: Albert Barella i Miró, enginyer tèxtil català (m. 2001).
 6 de maig - Palamós (Baix Empordà): Lluís Figa i Faura, advocat i jurista (m. 1996).
 14 de maig - la Font de la Figuera (València): Raquel Payà, pedagoga valenciana (m.1972).
 17 de maig - València: Trini de Figueroa, escriptora, autora de novel·les rosa en castellà (m. 1972).
 18 de maig - Olba (Aragó): Manuel Pertegaz Ibáñez, dissenyador de moda instal·lat en Barcelona (m. 2014).
 20 de maig - Barcelona: Artur Caballero i López, botànic català (m. 2004).
 3 de juny - Sabadellː Maria-Rosa Wennberg Ball-llovera, filòloga catalana, escriptora i especialista en teatre (m. 2018).
 4 de juny - Terrassa (Vallès Occidental): Santiago Padrós i Elías, artista català del mosaic (m. 1971).
 16 de juny - Barcelona: Ramon Bech i Taberner, escriptor i periodista català (m. 1995).
 29 de juny - Manlleu (Osona): Lluís Terricabres i Molera, Terri, promotor cultural i escriptor (m. 2000).
 2 de juliol - Motilla del Palancar (Conca, Castella-La Manxa): Josep Moratalla i Martínez, polític, destacat líder del moviment veïnal de la ciutat de Barcelona (m. 2017).
 3 de juliol - Barcelona: Josep Rahola i d'Espona, enginyer industrial i polític català (m. 2023).
 5 de juliol - Almacelles (Segrià): Felip Lorda i Alaiz, crític literari i polític català (m. 1992).
 20 de juliol - Barcelona: Antoni Altisent i Balmas, compositor (m. 1990).
 3 d'agost - Barcelona: Maria Aurèlia Capmany i Farnés, escriptora i activista cultural.
 4 d'agost - Puigcerdà: Maria Teresa Bonilla i Elias, veterinària catalana, la primera dona a exercir la veterinària al Principat (m. 1992).
 8 d'agost:
 Santoña, Cantàbria: Josep Lluís Ortega Monasterio, compositor i militar català (m. 2004).
 Mataró (Maresme): Pere Montserrat Recoder, botànic i ecòleg català (m. 2017).
 10 d'agost - Granollers (Vallès Oriental): Joan Obiols i Vié, psiquiatre i professor universitari català (m. 1980).
 23 d'agost - Peermade, Travancoreː Anna Mani, física i meteoròloga índia (m. 2001).
 27 d'agost - Figueres (Alt Empordà): Teodor Jové i Planella, músic i compositor de sardanes (m. 1975).
 29 d'agost - Sant Andreu de Palomar (Barcelonès): Joan Gual i Torras, baríton català (m. 1975).
 1 de setembre - València: Ismael Merlo Piquer, actor valencià (m. 1984).
 14 de setembre - Montitxelvo, la Vall d'Albaida: Joan Climent i Pascual, poeta valencià (m. 2004).
 18 de setembre - Cabdet (Albacete, Espanya): José Pérez Gil o Pérezgil, pintor espanyol establert a Alacant (m. 1998).
 20 de setembre:
 Muniesa (Terol): Juan García Iranzo, autor de còmics instal·lat a Barcelona (m. 1998).
 l'Arboç: Josep Pons i Rosell, antropòleg (m. 2013).
 29 de setembre - Badalona: Remei Oliva, exiliada i mare a la Maternitat d'Elna (m. 2023).
 30 de setembre - Barcelona: Miquel Casas i Augé, músic i compositor, pare de l'acordionisme veneçolà (m. 2001).
 2 d'octubre - València: Francesc Llàcer Pla, compositor i pedagog musical valencià (m. 2002).
 3 d'octubre:
 Berga: Marcel·lí Massana i Bancells, guerriller antifranquista (m. 1981).
 Valls: Pere Lazaga Sabater, Pedro Lazaga, director de cinema (m. 1979).
 4 d'octubre - Barberà del Vallès: Josep Maria Arnella i Gallego, periodista català.
 29 d'octubre - Sabadell, Vallès Occidental: Andreu Castells i Peig, pintor, historiador i editor català.
 2 de novembre - Barcelona: 
 Carmen Amaya, ballarina i cantant de flamenc catalana (m. 1963).
 Raimon Panikkar, pensador (m. 2010).
 11 de novembre - Marsella (França): Claudi Esteva i Fabregat, antropòleg cultural i historiador americanista català (m. 2017).
 18 de novembre - Sabadell: Fidel Trias Pagès, pintor sabadellenc (m. 1971).
 4 de desembre - Marçà (Priorat): Marçà-Giné, escultor, dibuixant, i ceramista català (m. 2006).
 13 de desembre - Barcelona: Teresa Rovira i Comas, bibliotecària catalana, filla d'Antoni Rovira i Virgili.
 Barcelona: Andreu Mercé i Varela, escriptor i periodista català.
 Tortosa: Manuela Delsors Mangrané, pintora catalana (m. 2001).

Resta del món
 16 de gener, Villanubla (Valladolid): Marcelo González Martín, cardenal espanyol, arquebisbe de Barcelona, figura de referència a l'Església espanyola durant la Transició (m. 2004).
 20 de gener, Uruguai: Esther Ballestrino, bioquímica i activista social, fundadora de Mares de Plaça de Mayo (m. 1977).
 21 de gener, Burgo de Osma (Sòria, Espanya): Marcelino Camacho Abad, sindicalista i polític espanyol (m. 2010).
 22 de gener, Roma (Itàlia): Bruno Zevi, arquitecte, crític d'art i polític italià (m. 2000).
 24 de gener, Berna (Suïssa): Gottfried von Einem, compositor austríac (m. 1996).
 26 de gener, Scornicesti, Piteşti, Romania: Nicolae Ceaușescu, polític romanès, 6è President de Romania.
 1 de febrer, Edimburg: Muriel Spark, novel·lista escocesa (m. 2006).
 2 de febrer, Batavia, Índies Orientals –actual Jakarta, Indonèsia–ː Hella S. Haasse, escriptora neerlandesa (m. 2011).
 4 de febrer, Londres (Regne Unit): Ida Lupino, actriu i directora de cinema anglesa (m. 1995).
 8 de febrer, Madrid, Regne d'Espanya: Enrique Tierno Galván, polític i assagista espanyol.
 12 de febrer, Nova York, EUA: Julian Schwinger, físic estatunidenc. Premi Nobel de Física el 1965 (m. 1994).
 3 de març, Nova York, EUA: Arthur Kornberg, bioquímic i metge estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1959 (m. 2007).
 5 de març, Champaign, Illinois (EUA): James Tobin, economista, Premi Nobel d'Economia de 1981 (m. 2002).
 16 de març, Paterson, Nova Jersery (EUA): Frederick Reines, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1995 (m. 1998).
 17 de març, Oviedo (Astúries, Espanya): Sabino Fernández Campo, comte de Latores, militar espanyol i assistent personal de Joan Carles I d'Espanya (m. 2009).
 20 de març, Bliesheim (Alemanya): Bernd Alois Zimmermann, compositor (m. 1970).
 25 de març, París, França: Claude Debussy, compositor francès (n. 1862).
 1 d'abril, Tòquio: Utako Okamoto, metgessa japonesa que descobrí l'àcid tranexàmic.
 9 d'abril, Copenhaguen (Dinamarca): Jørn Utzon, arquitecte danès, autor del Palau de l'Òpera de Sydney (m. 2008).
 17 d'abril, 
 Torí (Itàlia): Carol Rama, artista italiana (m. 2015).
 O'Fallon (Illinois, EUA): William Holden, actor de cinema estatunidenc (m. 1981).
 18 d'abril, Angers (França): André Bazin, crític i teòric del cinema (m. 1958).
 20 d'abril, Lund (Suècia): Kai Siegbahn, físic suec, Premi Nobel de Física de l'any 1981 (m. 2007).
 22 d'abril: Ibrahim Kodra, pintor albanès.
 23 d'abril:
 South Shields (Regne Unit): James Kirkup, poeta, traductor i escriptor de viatges anglès (m. 2009, Andorra).
 París, França: Maurice Druon, polític i escriptor francès. Premi Goncourt 1948 (m. 2009)
 24 d'abril, Múnic: Elisabeth Mann Borgese, experta internacional en dret i polítiques marítimes i en la protecció del medi ambient.
 25 d'abril:
 París (França): Gérard de Vaucouleurs, astrònom francès actiu als EUA (m. 1995).
 Múnic (Alemanya): Astrid Varnay, soprano dramàtica sueca (m. 2006).
 Estocolm: Astrid Varnay, soprano dramàtica nord-americana, d’origen hongarès i suec (m. 2006).
 3 de maig:
 Annelise Pflugbeil, professora i clavecinista alemanya.
 Nova York, EUA: Pete Seeger, cantautor i activista polític nord-americà (m. 2014).
 9 de maig, Brookline: Mike Wallace, periodista, guionista i actor estatunidenc (m. 2012).
 11 de maig, Nova York, EUA: Richard Feynman, físic. Premi Nobel de Física el 1965 (m. 1988).
 17 de maig, Västra Karup, Suècia: Birgit Nilsson, soprano sueca que va conrear tant l'òpera com la música de concert (m. 2005).
 18 de maig, Mogliano (Macerata, Itàlia): Massimo Girottti, actor italià de cinema (m. 2003).
 20 de maig, Wilkes-Barre, Pennsilvània (EUA): Edward Bok Lewis, biòleg i genetista nord-america, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1995 (m. 2004).
 26 de maig, Nova York (EUA): John Dall, actor estatunidenc de cinema (m. 1971).
 27 de maig, Suehiro, Takasaki (Japó): Yasuhiro Nakasone (en japonès: 中曽根康弘) polític japonès que va arribar a ser primer ministre des del 27 de novembre de 1982 fins al 6 de novembre de 1987 (m. 2019).
 1 de juny, Kingston upon Thames (Londres, Anglaterra): Frank Cordell, compositor, arranjador i director d'orquestra anglès (m. 1980).
 6 de juny, Lansing, Iowa (EUA): Edwin Gerhard Krebs, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1992 (m. 2009).
 8 de juny, Newton (Massachusetts): Robert Preston, actor estatunidenc (m. 1987).
 10 de juny:
 Puerto Seguro (Salamanca, Espanya): Emilio Lorenzo Criado, catedràtic de lingüística germànica (m. 2002).
 Roma (Itàlia): Franco Modigliani, economista, Premi Nobel d'Economia de 1985 (m. 2003).
 París (França): Patachou, cantant i actriu francesa (m. 2015).
 11 de juny, Oriol (Rússia): Tatiana Iessenina, escriptora russa (m. 1992).
 12 de juny:
 Aracena (Huelva, Espanya): Florentino Pérez Embid, historiador, professor i escriptor espanyol (m. 1974, Madrid).
 Topeka (Kansas): Georgia Louise Harris Brown, arquitecta estatunidenca, segona afroamericana que exercí l'ofici (m. 1999).
 13 de juny, Shidler (Oklahoma): Ben Johnson, actor estatunidenc (m. 1996).
 17 de juny, Cirebon (Indonèsia): Jenny Dalenoord, il·lustradora, aquarel·lista i artista d'historietes neerlandesa (m. 2013).
 18 de juny:
 Nova York (EUA): Jerome Karle, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de 1985 (m. 2013).
 Roma (Itàlia): Franco Modigliani, economista italià, nacionalitzat estatunidenc (m. 2003).
 7 de juliol, Nova York: Rose Frisch, científica nord-americana pionera en fertilitat m. 2015).
 14 de juliol:
 Uppsala, Suècia: Ingmar Bergman, director de cinema (m. 2007).
 Anselmo (Nebraska, EUA): Jay Forrester, enginyer estatunidenc, considerat el pare de la dinàmica de sistemes (m. 2016).
 15 de juliol, Lethbridge, Alberta (Canadà): Bertram Brockhouse, físic canadenc, Premi Nobel de Física de l'any 1994 (m. 2003).
 15 de juliol, Manchester (Regne Unit): Brenda Milner, pionera de la Neuropsicologia amb important llegat en estudis de la memòria humana.
 17 de juliol, Sevilla (Andalusia, Espanya): Manuel Fernández-Galiano Fernández, hel·lenista i professor espanyol (m. 1988).
 18 de juliol, Umtata (Sud-àfrica): Nelson Mandela, polític sud-africà (m. 2013).
 24 de juliol, San Bruno (Califòrnia, EUA): Ruggiero Ricci, violinista italo-estatunidenc (m. 2012).
 27 de juliol, Washington DC (EUA): Leonard Rose, violoncel·lista estatunidenc (m. 1948).
 31 de juliol, Provo (Utah, EUA): Paul Delos Boyer, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1997 (m. 2018).
 9 d'agost, Cranston (Rhode Island, EUA): Robert Aldrich, director de cinema, escriptor i productor estatunidenc (m. 1983).
 13 d'agost, Gloucester, Anglaterra: Frederick Sanger, bioquímic anglès, Premi Nobel de Química dels anys 1958 i 1980 (m. 2013).
 25 d'agost, Lawrence, EUA: Leonard Bernstein, compositor, pianista i director d'orquestra estatunidenc (m. 1990).
 26 d'agost, White Sulphur Springs (Virgínia de l'Oest, EUA): Katherine Johnson, física, científica espacial i matemàtica estatunidenca.
 30 d'agost, Almudébar (Foia d'Osca, Aragó): Ramón Liarte Viu, anarcosindicalista i escriptor aragonès (m. 2004).
 8 de setembre, Gravesend, Kent, Anglaterra: Derek Harold Richard Barton, químic anglès, Premi Nobel de Química de l'any 1969 (m. 1998).
 17 de setembre, Belfast, Irlanda: Hayyim Herzog o Chaim Herzog (חיים הרצוג) militar de l'Exèrcit britànic i el Tsahal. Posteriorment, va esdevindre el sisè President d'Israel, entre 1983 i 1993 (m. 1997).
 26 de setembre, Hlíð (Islàndia): Ólafur Jóhann Sigurðsson, escriptor islandès (m. 1988).
 27 de setembre, Brighton (Anglaterra): Martin Ryle, astrònom anglès, Premi Nobel de Física de l'any 1974 (m. 1984).
 4 d'octubre, Nara (Japó): Kenichi Fukui, químic japonès, Premi Nobel de Química de l'any 1981 (m. 1998).
 8 d'octubre, Lemvig (Dinamarca): Jens Christian Skou, químic danès, Premi Nobel de Química de l'any 1997.
 9 d'octubre, Quivicán (Cuba): Bebo Valdés, músic cubà de jazz i música cubana (m. 2013).
 10 d'octubre, París: Jean Gimpel, historiador medievalista i assagista francès (m. 1996).
 11 d'octubre, Nova York: Jerome Robbins, coreògraf i ballarí novaiorquès (m. 1998).
 12 d'octubre, Cáseda (Navarra): Francisco Javier Sáenz de Oiza, arquitecte espanyol (m. 2000).
 15 d'octubre, Chalon-sur-Saône (França): Marc Paillet, novel·lista i historiador francès (m. 2000).
 17 d'octubre, Nova York (EUA): Rita Hayworth, actriu de cinema estatunidenca (m. 1987).
 19 d'octubre, Birmandreis (Algèria): Louis Althusser, filòsof marxista (m. 1990).
 26 d'octubre, Borås, Suècia: Eric Ericson, director de cor i professor de direcció coral suec (m. 2013).
 27 d'octubre, Nova York: Teresa Wright, actriu de cinema estatunidenca (m. 2005).
 8 de novembre, Nuremberg (Alemanya): Hermann Zapf, tipògraf i cal·lígraf alemany (m. 2015).
 10 de novembre, Solin, Baviera (Alemanya): Ernst Otto Fischer, químic alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1973 (m. 2007).
 13 de novembre, Madrid: José Ortega Spottorno, editor, fundador d'Alianza Editorial i del diari El País(m. 2002).
 26 de novembre, Yara, Cubaː Huber Matos, revolucionari cubà i dissident anticastrista (m. 2014).
 3 de desembre, Valladolid (Espanya): Demetrio Ramos Pérez, historiador i americanista espanyol (m. 1999).
 8 de desembre, Angers (França): Gérard Souzay, baríton francès (m. 2005).
 11 de desembre, Kislovodsk, Imperi Rus: Aleksandr Soljenitsin, escriptor rus, dissident del règim comunista de Stalin, guardonat amb el Premi Nobel de Literatura de 1970 (m. 2008).
 14 de desembre, Bellur, Kolar: B. K. S. Iyengar, fundador del ioga Iyengar.
 15 de desembre, Nova York: Jeff Chandler, actor estatunidenc (m. 1961).
 23 de desembre, Hamburg (Alemanya): Helmut Schimdt, polític alemany i militant del SPD, Canceller d'Alemanya (m. 2015).
 25 de desembre, Mit Abu al-Kalum, Egipte: Ànwar el-Sadat, President d'Egipte (1970-1981), Premi Nobel de la Pau de l'any 1978 (m. 1981).
 29 de desembre, Yzeures-sur-Creuse (Turena, França): Mado Robin, soprano de coloratura francesa (m. 1960).
 31 de desembre, Gondar, Etiòpia: Yosef Ben-Jochannan, historiador afrocentrista.
 Bhutan: Lopon Tsechu, gran mestre del budisme tibetà.
 Raqqa, Imperi Otomà:Abd al-Salam al-Ugaylí, escriptor i polític sirià.

 Necrològiques Països Catalans 10 de gener, Vilanova i la Geltrú: Magí Sans i Bartomeu, organista i mestre de capella vilanoví (n. 1843).
 13 de gener, Madrid: Fidel Fita i Colomer, arqueòleg, epigrafista, filòleg i historiador jesuïta català (n. Arenys de Mar, 1835).
 10 de febrer, Tarragona: Emili Morera i Llauradó, historiador, periodista, advocat i arqueòleg tarragoní (n. 1846).
 21 de febrer, Madrid: Eduard Torroja i Caballé, matemàtic tarragoní (n. 1847).
 26 de febrer, Palma: Pere Miquel Marquès, compositor i violinista mallorquí, conegut per les simfonies i sarsueles (n. 1843).
 28 de març:
 Tortosa (Baix Ebre): Manuel Porcar i Tió, polític i empresari català, alcalde de Barcelona (n. 1841).
 València: Manuel Polo y Peyrolón, escriptor i parlamentari espanyol de tendències catòlica, carlina i ultraconservadora, actiu a València (n. 1846, a Cañete).
 5 d'abril, Barcelona: Narcís Verdaguer i Callís, advocat i polític vigatà, traductor de Dante (n. 1862).
 8 d'abril, Barcelona: Francesc Darder i Llimona, metge i veterinari barceloní (n. 1851).
 1 de maig, Jackson (Michigan, EUA): Grove Karl Gilbert, geòleg estatunidenc (n. 1843).
 25 de maig, Madrid, Espanya: Luis Foglietti Alberola, compositor valencià de sarsuela (40 anys).
 6 de juny, París (França): Joan Sala i Gabriel, pintor català (n. 1869).
 1 de juliol, València: Antonio García Peris, fotògraf valencià (n. 1841).
 7 de juliol, Granada (Andalusia, Espanya): Josep Gras i Granollers, religiós català, fundador de la congregació de les Filles de Crist Rei (n. Agramunt, 1834).
 8 de juliol, Barcelona: Eusebi Güell i Bacigalupi, industrial, polític i mecenes català (n. 1846).
 16 de juliol, Alcoi: Josep Jordà i Valor, músic i compositor alcoià (78 anys).
 7 d'octubre, València: Santiago Segura i Burguès, marxant i promotor artístic català.
 16 d'octubre, Barcelona: Josep Aladern, Cosme Vidal i Rosich, escriptor i editor català (n. 1869, Alcover).
 18 d'octubre, Barcelona: Lluïsa Vidal i Puig, pintora catalana (n. 1876).
 22 d'octubre, Barcelona: Rafael Roldós i Viñolas, pioner de la publicitat a Catalunya (n. 1846).
 29 de novembre, Barcelona: Ramon Bartomeus i Mola, compositor català (n. 1832).Resta del món 6 de gener, Halle (Alemanya): Georg Cantor, matemàtic i filòsof alemany nascut a Rússia, fundador de la teoria de conjunts moderna (n. 1845).
 9 de gener, Ivry-sur-Seine (França): Charles-Émile Reynaud, inventor i pioner del cinema d'animació francès (n. 1844).
 10 de gener, Madrid: María Dolores Rodríguez Sopeña, dona, després religiosa, fundadora de diversos instituts catòlics i venerada com a beata (n. 1848).
 6 de febrer, Viena (Àustria): Gustav Klimt, pintor simbolista austríac (n. 1862).
 7 de febrer, Sant Petersburg (Rússia): Aleksandr Tanéiev, compositor rus (n. 1850).
 8 de febrer, Barbizon: Louis Renault, jurista francès, Premi Nobel de la Pau de 1907 (n. 1843).
 10 de febrer: Ernesto Teodoro Moneta, pacifista italià Premi Nobel de la Pau el 1907 (84 anys).
 23 de febrer, Múnic (Alemanya): Sophie Menter, pianista i compositora alemanya (n. 1846).
 25 de febrer, Vitòria (País Basc, Espanya): Federico Baraibar Zumárraga, escriptor, professor, etnòleg i polític espanyol (n. 1851).
 3 de març, Nova York (EUA): Arthur Kornberg, bioquímic estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1959 (m. 2007).
 6 de març, Londres (Anglaterra): John Redmond, advocat i polític irlandès (n. 1856)
 9 de març, Múnic (Alemanya): Frank Wedekind, dramaturg alemany (n. 1864).
 13 de març, Sant Petersburg (Rússia): César Cui, compositor rus (n. 1835 a Vílnius).
 15 de març, Mézy (França): Lili Boulanger, compositora francesa (n. 1893).
 25 de març, París (França): Claude Debussy, compositor francès, representatiu de l'impressionisme musical (n. 1862).
 4 d'abril, Berlín (Alemanya): Hermann Cohen, filòsof alemany jueu, fundador de la neokantiana Escola de Marburg (n. 1842).
 5 d'abril, Tamaris (Provença, França): Paul Vidal de la Blache historiador i geògraf occità, pare de la geografia regional (n. 1845, Pesenàs, Erau).
 9 d'abril, Tbilissi (Geòrgia): Niko Pirosmani, pintor primitivista georgià (n. 1862).
 11 d'abril, Viena (Àustria): Otto Wagner, arquitecte austríac (n. 1841).
 13 d'abril, Krasnodar, Rússia: Lavr Kornílov fou un general de l'exèrcit rus (n. 1870).
 15 d'abril, Gries-Quirein, Tirol del Sud: Hermann Ludwig Eichborn, musicògraf i compositor.
 20 d'abril, Nova York, EUA: Karl Ferdinand Braun, físic alemany, Premi Nobel de Física de 1909 (n. 1850).
 21 d'abril, prop de Cappy, Somme, Picardia, França: Manfred von Richthofen, conegut com “el Baró Roig”, aviador alemany, considerat el millor pilot de la Primera Guerra Mundial, en ser abatut el Fokker que pilotava (n. 1892).
 23 d'abril, Getxo (País Basc, Espanya): Nicolás Achúcarro, metge i neurocientífic espanyol, especialista en malalties mentals (n. 1880).
 19 de maig, Ginebra (Suïssa): Ferdinand Hodler, pintor suís (n. 1853).
 8 de maig, Tribschen: Ernst von Hesse-Wartegg, escriptor austríac conegut pels seus llibres de viatges.
 17 de maig, Tréboul (França): John-Antoine Nau, escriptor francès, primer guanyador del Premi Goncourt (n. 1860).
 23 de maig, Bordeus (França): Oscar de Lagoanère, compositor i director d'orquestra (n. 1853).
 25 de maig, Madrid: Luis Foglietti Alberola, compositor alacantí de sarsueles (n. 1877).
 30 de maig, Zelenogorsk (Rússia): Gueorgui Plekhànov, revolucionari rus, teòric i propagandista del marxisme (n. 1856).
 31 de maig, Mauer bei Amstetten, Baixa Àustriaː Helene von Druskowitz, filòsofa austríaca (n. 1856).
 10 de juny, Milà (Llombardia, Itàlia): Arrigo Boito, escriptor, poeta, crític i compositor italià (n. 1842).
 10 de juliol, Brooklyn (EUA): Fay Kellogg, arquitecta, sufragista i defensora dels drets de les dones, que aconseguí que el govern francès permetés que les dones estudiessin en la École des Beaux Arts (n. 1871).
 19 de juny, Madrid: Julián Juderías y Loyot, historiador, sociòleg, crític literari, periodista, traductor, principal divulgador de l'expressió i del concepte de «llegenda negra» (n. 1877).
 21 de juny, Varsòvia (Polònia): Edward Abramowski Czajkoszki, poeta polonès (n. 1868).
 3 de juliol, Istanbul (Imperi Otomà): Mehmet V, soldà de l'Imperi Otomà (n. 1844).
 14 de juliol, Lorío (Astúries, Espanya): Norberto del Prado, teòleg i filòsof espanyol (n. 1852).
 2 d'agost, Plattling (Baviera, Alemanya): Martin Krause, concertista de piano, compositor, editor i pedagog saxó (n. 1853).
 12 d'agost, Nova York, Estats Units: Anna Held, actriu polonesa que va créixer a París i actuà als musicals de Nova York (n. 1872).
 7 de setembre, Oslo, Noruega: Peter Ludwig Mejdell Sylow, matemàtic (n. 1832).
 19 de setembre, Pinner, Middlesex: Liza Lehmann, cantant i compositora d'òpera anglesa (n. 1862).
 28 de setembre:
 Múnic: Eduard von Keyserling, novel·lista i dramaturg alemany bàltic, exponent de l'impressionisme literari.
 Estrasburg (Imperi Alemany): Georg Simmel, sociòleg alemany (n. 1858, Berlín).
 1 d'octubre, Brussel·les: Erasme Raway, sacerdot i compositor belga.
 7 d'octubre, Knight's Croft Rustington (Sussex, Regne Unit): Hubert Parry, literat i compositor anglès, un dels impulsors del Renaixement musical anglès (n. 1848).
 9 d'octubre, Canes (França): Raymond Duchamp-Villon, escultor francès (n. 1876).
 17 d'octubre, El Caire: Malak Hifni Nasif, mestra, escriptora i feminista egípcia (n.1886).
 18 d'octubre, Viena (Àustria): Coloman Moser, pintor, dibuixant i dissenyador austríac de la Sezession (n. 1868).
 24 d'octubre:
 París: Charles Lecocq, músic francès, compositor d'operetes (n. 1832).
 Lucerna (Suïssa): César Ritz, hoteler suís, pare de l'hoteleria moderna (n. 1850).
 29 d'octubre, Vilafranca de Roergue (França): Justin Besson, escriptor en occità (n. 1845).
 31 d'octubre, Viena (Àustria): Egon Schiele, pintor i gravador austríac (n. 1890).
 4 de novembre, Ciutat de Mèxic: Joaquín Valverde y Sanjuán, compositor espanyol de sarsueles (n. 1875).
 6 de novembre, Larén (Països Baixos): Wally Moes, pintora de gènere i escriptora neerlandesa (n. 1856).
 9 de novembre, París: Guillaume Apollinaire, poeta, dramaturg, contista, novel·lista i crític d'art francès, capdavanter del moviment surrealista (n. 1880, Roma).
 1 de desembre, Budapest, Hongriaː Margit Kaffka, escriptora i poeta hongaresa (n.1880).
 2 de desembre, París: Edmond Rostand, dramaturg francès.
 5 de desembre, Berlín: Martin Hartmann, orientalista alemany, especialitzat en estudis islàmics (n. 1851).
 14 de desembre, Lisboa, Portugal: Sidónio Pais', president de la República Portuguesa, conegut com el "President-Rei".

El 1918, l'artiste Arthur Cravan desaparegué en el Golf de Mèxic després de salpar en una barca.

Referències