3 d'octubre

El 3 d'octubre és el dos-cents setanta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents setanta-setè en els anys de traspàs. Queden 89 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1867 - Barcelona (el Barcelonès): s'inaugura el Teatre Romea, amb el drama La rosa blanca, obra de Serafí Pitarra.
 1934 - Fou fundat el Club de Futbol Parets.
 1987 - Gandia (la Safor): es bat el rècord de precipitació màxima en 24 hores a la població, de 720 mm.
 1998 - Cerdanyola del Vallès: Obre al públic el Museu d'Història de Cerdanyola-Ca n'Ortadó.
 2015 - Barcelona: tanca la llibreria Negra y Criminal, especialitzada en novel·la negra i literatura policíaca.
 2017 - Catalunya: aturada de país com a resposta a l'acció policial durant el referèndum de l'1 d'octubre. També es van produir manifestacions multitudinàries arreu del Principat.

Resta del món
 1714 - Madrid: S'aprova oficialment la constitució de la Real Academia Española mitjançant una reial cèdula del rei Felip V d'Espanya.
 1789 - Estats Units: George Washington proclama el primer Dia d'acció de gràcies.
 1932 - Iraq: es declara la independència de Regne Unit i s'adhereix a la Societat de Nacions.
 1961 - Baixa Saxònia i Hamburg signen el Pacte de Cuxhaven.
 1981 - Presó de Maze, Belfast, Irlanda del Nord: Després de 7 mesos de vagues de fam dels presos de l'IRA Provisional i l'INLA, en la qual 10 d'ells van morir (inclòs el membre del parlament Bobby Sands), es posa fi a la vaga de fam en la que els presos lluitaven per les cinc demandes i per ser considerats presoners de guerra i no criminals comuns. Aquesta segona vaga de fam va ser el punt culminant a la primera vaga de fam, realitzada el 1980, que havia estat, alhora, un pas més de la protesta de la manta iniciada l'any 1976 i la protesta de la brutícia iniciada el 1978.
 1990 - La República Democràtica Alemanya s'incorpora a la República Federal Alemanya produint-se així la reunificació alemanya.
 2005 - Mediterrani i nord d'Àfrica: té lloc un eclipsi anular de Sol al matí, visible a Espanya, Algèria, Tunísia, Líbia, Sudan, Etiòpia, Kenya.
 2005 - Madrid, Espanya: El President del Parlament de Catalunya, Ernest Benach Pascual lliura al Congrés dels Diputats (Madrid) el Projecte de Llei de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya .
 2015 - Afganistan: un atac aeri dels Estats Units contra un hospital de Metges Sense Fronteres a Kunduz mata accidentalment a 22 cooperants i pacients.
 2016 - Colòmbia rebutja l'acord de pau amb la guerrilla i les Forces Armades Revolucionàries de Colòmbia en un referèndum, que es va celebrar ahir, amb 50.2%.

Cinema i televisió 
El 1982, la cadena de televisió japonesa MBS emeté el primer capítol de la sèrie d'anime Chōjikū Yōsai Makurosu.<ref>{{ref-web |url=https://myanimelist.net/anime/1088/Macross |consulta= 2 novembre 2018 |títol=Macross' |obra=My Anime List |llengua=anglés}}</ref>

 Naixements 
Països Catalans
 1868 - Cambrils, Baix Camp: Francesc d'Assís Vidal i Barraquer, cardenal català (m. 1943).
 1910 - Sabadell, Vallès Occidental: Miquel Crusafont i Pairó, paleontòleg (m. 1983)
 1918 - Berga, Berguedà: Marcel·lí Massana i Bancells, guerriller antifranquista (m. 1981).
 1921 - Barcelona: Albert Closas i Lluró, actor català (m. 1994).
 1928 - Figueres: Carme Guasch i Darné, poetessa i escriptora catalana (m. 1998).
 1958 - Torredembarra, el Tarragonès: Josep Bargalló i Valls, polític, crític literari, escriptor.
 1975 - Barcelona: Assumpció Laïlla i Jou, psicopedagoga, infermera i política catalana.

Resta del món
 1648 - París, França: Élisabeth Chéron, pintora, poeta, escriptora i traductora francesa (m. 1711).
 1790 - Turkeytown, territori Cherokee: John Ross o Tsan-Usdi, cacic principal de la nació Cherokee (m. 1866).
 1804 - Lió, França: Allan Kardec, professor francès, conegut com el sistematitzador de l'espiritisme (m. 1869).
 1846 - Stavanger, Noruega: Oskar Emil Schiøtz, físic i geòleg.
 1858 - Vigevano, Piemont: Eleonora Duse, cèlebre actriu de teatre italiana (m. 1924).
 1867 - 
 Bewdley, Worcestershire, Anglaterra: Stanley Baldwin, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (1923-1924) (m. 1947).
 Fontenay-aux-Roses, França: Pierre Bonnard, pintor francès (m. 1947).
 1897 - París (França): Louis Aragon, poeta i novel·lista francès (m. 1982).
 1889 - Hamburg (Alemanya): Carl von Ossietzky, periodista, Premi Nobel de la Pau de 1935 (m. 1938).
 1891 - Milà, Regne d'Itàlia: Félix Scolati compositor, director d'orquestra i folklorista italià instal·lat a l'Argentina.
 1898 - Los Angeles, Califòrnia (Estats Units): Leo McCarey director de cinema i guionista estatunidenc (m. 1969).
 1900 - Asheville, Carolina del Nord, EEUU: Thomas Wolfe, un dels principals novel·listes estatunidencs de principis del segle XX (m. 1938).
 1904 - Busan - (Corea): Charles J. Pedersen, químic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1987 (m. 1989).
 1916 - Ferrolː Ángeles Alvariño, oceanògrafa i zoòloga gallega, precusora en la recerca oceanogràfica mundial (m. 2005).
 1919 - Murfreesboro, Tennessee (EUA): James McGill Buchanan economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de 1986 (m. 2013).
 1920 - Owston Ferry, Lincolnshire, Anglaterra: Philippa Foot, filòsofa britànica (m. 2010).  
 1925 - West Point, Nova York, EEUU: Gore Vidal, escriptor estatunidenc (m. 2012).
 1927 - 
Cooperstown, Nova York, Estats Units: Nancy Dupree, directora del Centre de l'Afganistan a la Universitat de Kabul a Afganistan.
Illa de Baffin, Canadà: Kenojuak Ashevak, artista inuit, pionera de l'art inuit modern (m. 2013).
 1928 - Copenhaguen, Dinamarca: Erik Bruhn, ballarí, coreògraf, mestre de ballet i director de companyia danès (m. 1986).
 1931 - Nkana, Rhodèsia del Nordː Denise Scott Brown, arquitecta i urbanista molt influent en el .
 1936 - Nova York (USA): Steve Reich, compositor estatunidenc.
 1938 - Albert Lea, Minnesota, EEUU: Eddie Cochran, músic de rock estatunidenc (m. 1960).
 1940 - Danbury, Connecticut, (Estats Units): Alan Peckolick és un dissenyador gràfic i fotògraf nord-americà.
 1947 -
 Brooklyn, Nova York, EEUU: Fred DeLuca, empresari i multimilionari nord-americà, cofundador de la cadena de restaurants de menjar ràpid Subway (m. 2015).
 Pinedale, Wyoming, EEUU: John Perry Barlow, poeta, assagista i activista polític estatunidenc (m. 2018).
 1951 - Patersonː Kathryn Dwyer Sullivan, geòloga nord-americana i astronauta de la NASA.
 1954 - Brooklyn, Nova York, EEUU: Al Sharpton, ministre, polític i activista dels drets civils.
 1965 - Porto Alegre: Adriana Calcanhotto, cantant i compositora brasilera.
 1969 - Fullerton, Califòrnia (EUA): Gwen Stefani, cantant, compositora, dissenyadora i actriu ocasional estatunidenca, membre de No Doubt.
 1973 - 
Hamilton (Bermudes): Lena Headey, actriu britànica.
Guelph, Ontàrio, Canadà: Neve Campbell, actriu canadenca.
 1979 - Josh Klinghoffer, músic multiinstrumentista, productor i membre dels Red Hot Chili Peppers.
 1981 -
Malmö, Suècia: Zlatan Ibrahimović, futbolista suec.
 Rabat, Marroc: Leïla Slimani, escriptora marroquina en francès, Premi Goncourt 2016.
 1982 - Madrid: El Juli, torero espanyol.
 1984 - Waco, Texas: Ashlee Simpson, cantant i actriu estatunidenca.
 1987 - Cayey, Puerto Rico: Zuleyka Rivera, model i actriu porto-riquenya, Miss Univers 2006.
 1988 - Göteborg, Suècia: Alicia Amanda Vikander, actriu. Guanyadora d'un Óscar com a millor actriu de repartiment l'any 2015.

 Necrològiques 
Països Catalans
 1791 - Barcelonaː Maria Francesca Fiveller de Clasquerí i de Bru, la Virreina'', que donà nom a dos palaus de Barcelona.
 1913 - Barcelona, Barcelonès: Josep Falp i Plana metge i escriptor català, fundador la Lliga Vegetariana de Catalunya (n. 1873).
 1981 - Barcelona: Concepció Panadès i Juanengo, soprano catalana (n. 1908).
 2008 - Barcelona: Joan Carrera i Planas, clergue catòlic català, bisbe auxiliar de Barcelona (n. 1930).
 2013 - Madrid: Ángeles Santos Torroella, pintora surrealista catalana (n. 1911).
 2022 - València: Antoni Ferrer i Perales, poeta valencià (n. 1943).

 Resta del món
 1226 - Assís, Úmbria (Itàlia): Francesc d'Assís, sant italià que va fundar l'orde franciscà (n. 1182).
 1513 - Nuremberg (Sacre Imperi): Anton Koberger, impressor alemany.
 1568 - Palau d'Aranjuez: Isabel de Valois, reina de Castella i Catalunya-Aragó (n. 1545).
 1667 - Granada (Corona de Castella): Alonso Cano, pintor, escultor i arquitecte de Granada (n. 1601).
 1696 - Hangzhou (Xina): Prospero Intorcetta, jesuïta italià, missioner a la Xina (n. 1625).
 1896 - Walthamstow (Regne Unit): William Morris, dissenyador gràfic i impressor (n. 1834).
 1912 - Londres: Guido Papini, violinista i compositor italià (n. 1847).
 1921 - Manila, Filipinesː María Roësset Mosquera, pintora hispanoportuguesa (n. 1882).
 1929 - Berlín (Alemanya): Gustav Stresemann, polític alemany, Premi Nobel de la Pau de 1926 (n. 1878).
 1931 - Copenhaguen: Dinamarca: Carl Nielsen, compositor danès (n. 1865).
 1945 - Châtillon-sur-Seine, França: Joseph Darnand, militar i polític francès (n. 1897).
 1967:
 Londres (Regne Unit): Malcolm Sargent, director d'orquestra i músic britànic (n. 1895).
 Nova York (Estats Units): Woody Guthrie, cantautor de folk nord-americà (n. 1912).
 2004 - Beverly Hills, Califòrnia (Estats Units): Janet Leigh, actriu estatunidenca (n. 1927).
 2018 - Rexburg, Idaho (Estats Units): Leon Max Lederman, físic nord-americà guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1988 (n. 1922).
 2010 - Oxford, Anglaterra: Philippa Foot, filòsofa britànica (n. 1920).
 2017 - 
Berlín, Alemanya: Jalal Talabani, un polític i advocat kurd de l'Iraq (n. 1933).
Alexandria, Virginiaː Isabella Karle, físicoquímica, cristal·lògrafa i investigadora nord-americana (n. 1921).

Festes i commemoracions 
 Santoral: sants Francesc de Borja (a Espanya; en altres llocs, el 30 de setembre); Dionís Areopagita, bisbe; Gerard de Brogne, abat; beat Bartomeu Conill, abat de Poblet (a l'orde cistercenc).
 Gaecheonjeol, festa de Corea.

Referències 

03