1975

1975 (MCMLXXV) fou un any normal del calendari gregorià començat en dimecres.

Esdeveniments 
Països Catalans
 Barcelona - Primera observació registrada de cotorreta de pit gris (Myiopsitta monachus) en llibertat.
 Vila-seca - Es crea l'escola de música que el 1978 va esdevenir el Conservatori de Música de Vila-seca
 maig, Espanya: Comissions Obreres guanya les eleccions sindicals en la majoria dels grans centres industrials.
 10 de juny: S'inaugura la Fundació Joan Miró a Barcelona.
 23 de desembre: onze partits catalans formen el Consell de Forces Polítiques de Catalunya

Resta del món
 9 de gener, Londres: Cristina Borra, locutora de ràdio
 4 de març, Londres (el Regne Unit: la reina Isabel II nomena cavaller Charles Chaplin.
 24 de març, Madrid, Espanya: Fernando Herrero Tejedor, ministre secretari general del Movimiento, nomena Adolfo Suárez vicesecretari general del Movimiento.
 4 d'abril, Califòrnia, Estats Units) Bill Gates i Paul Allen funden l'empresa Microsoft.
 9 de maig, Madrid, Espanya: el govern aprova un decret llei que regula la vaga laboral.
 16 de maig, Serralada de l'Himàlaiaː la muntanyenca japonesa Junko Tabei esdevé la primera dona a coronar el cim de l'Everest.
 11 de juny, Madrid, Espanya: un grup de forces polítiques, entre les quals destaca el PSOE, creen la Plataforma de Convergència Democràtica.
 18 de juny: un discurs de Joan de Borbó pronunciat davant representants de l'oposició democràtica provoca que el govern li prohibeixi l'entrada a l'estat.
 1 d'agost, Conferència de Hèlsinki, o Conferència sobre Seguretat i Cooperació a Europa (CSCE), celebrada a Hèlsinki entre el 1972 i el 1975, era hereva del Tractat de Seguretat Col·lectiva a Europa, firmat a Moscou el 1954.
 22 d'agost, Madrid, Espanya: el govern aprova un dur decret llei antiterrorista, que comporta la restricció d'encara més llibertats.
 27 de setembre, Madrid i Burgos, Espanya); Barcelona: hi afusellen tres membres del FRAP i dos d'ETA.
 1 d'octubre, Madrid, Espanya: per contrarestar la pressió internacional contrària, el règim convoca una gran manifestació de suport a Franco en la plaza de Oriente.
 12 d'octubre, Madrid, Espanya: Franco apareix en públic per darrera vegada, en un acte a l'Instituto de Cultura Hispánica.
 17 d'octubre, Madrid, Espanya: s'hi celebra el darrer consell de ministres presidit per Franco.
 23 d'octubre, Madrid, Espanya: una setmana després de patir el primer infart, s'emet el primer comunicat oficial en què es reconeix la malaltia de Franco.
 28 d'octubre, Espanya: per segona vegada, el príncep Joan Carles n'esdevé cap de l'estat interinament.
 2 de novembre, Sàhara Occidental: el príncep Joan Carles visita les tropes espanyoles que hi ha destacades.
 9 de novembre, Rabat (el Marroc: Hassan II anuncia la retirada de la Marxa Verda sobre el Sàhara.
 12 de novembre, Madrid, Espanya: Arias Navarro presenta en privat la dimissió al príncep a causa d'una reunió que aquest va mantenir amb els ministres militars sense el seu coneixement.
 25 de novembre, Surinam: aquest país s'independitza del Regne dels Països Baixos.

Cinema i televisió 

L'actriu María José Cantudo protagonitzà el primer nu integral del Destape del cinema espanyol en La trastienda.
Al Japó, la sèrie d'anime UFO Robo Grendizer començà a emetre's a l'octubre.

Música i ràdio

Premis Nobel

Naixements 

Les persones nascudes el 1975 faran  anys durant el .

Països Catalans

 5 de febrer, Lloret de Mar: Mireia Riera i Casanovas, nedadora catalana, medallista paraolímpica.
 27 de febrer, Montgat: Íngrid Pons Molina, jugadora de bàsquet catalana.
 28 de febrer, Barcelona: Marta Carreras Espina, jugadora i entrenadora de rugbi catalana.
 13 de març, Barcelona: Anna Sahun, actriu.
 20 de març, Cercs, Berguedà: Flora Saura, presentadora de televisió i de ràdio catalana.
 22 de març, Barcelona: Bea Segura, actriu catalana de televisió, cinema i teatre.
 24 de març, València: Arturo Valls, actor i presentador de televisió valencià.
 7 d'abril, Terrassa, Vallès Occidental: Òscar Andreu, comunicador, humorista, escriptor i cantant català.
 22 d'abril, Santa Perpètua de Mogoda: Jordi Cuixart i Navarro, president d'Òmnium Cultural.
 24 d'abril, Barcelona: Nora Navas Garcia, actriu catalana.
 3 de maig, Xàtiva, Costera: Ximo Cerdà, científic, escriptor i il·lustrador valencià.
 20 de maig, Vilanova i la Geltrú, Garraf: Isaac Gàlvez López, ciclista català 
 4 de juny, Barcelonaː Vanessa Montfort, novel·lista, dramaturga i periodista catalana que resideix a Madrid.
 25 de juny, Mar del Plata, Argentina: Chenoa, cantant mallorquina nascuda a l'Argentina.
 2 d'agost, Barcelona: Íngrid Rubio i Ruiz, actriu catalana.
 16 d'agost, Vicː Mercè Homs i Molist, pedagoga i política catalana.
 22 d'agost, Perpinyàː Muriel Taurinyà, emprenedora i activista cultural nord-catalana.
 22 d'agost, Barcelona: Xantal Llavina, periodista de ràdio, televisió, premsa i divulgadora catalana.
 12 de setembre, Maó: Patrícia Font Marbán, política menorquina, diputada al Parlament de les Illes Balears en la IX legislatura.
 13 de setembre, Sallent, Bages: Anna Gabriel, educadora social, professora de dret i política catalana, ha estat diputada al Parlament.
 16 de setembre, Barcelona: Samanta Villar Fitó, periodista catalana.
 3 d'octubre, Barcelona: Assumpció Laïlla i Jou, psicopedagoga, infermera i política catalana.
 3 de desembre, Sagunt, Camp de Morvedre: Teresa Garcia i Muñoz, enginyera i política valenciana.
 18 de desembre, Sabadell: Esther Vivas, periodista, sociòloga, activista, investigadora en moviments socials i polítiques alimentàries.
 26 de desembre, Viladecans: María Vasco, atleta catalana especialista en marxa, primera medallista olímpica catalana.
 29 de desembre, Vila-real: Mònica Álvaro Cerezo, política valenciana, diputada a les Corts Valencianes.
 Girona: Pere Vilà Barceló, cinema.
 Barcelona: María José Durán Junquera, geògrafa.
 Vilafranca del Penedèsː Imma Prieto, curadora i historiadora de l'art, directora d'Es Baluard Museu, de Palma.
Resta del món

 2 de gener, Milford, Michigan, EUA: Dax Shepard, actor estatunidenc.
 23 de gener, Montevideo: Cecilia Curbelo, comunicadora, columnista, escriptora, guionista i editora uruguaiana.
 22 de febrer, Culver City, Califòrnia, EUA: Drew Barrymore, actriu i productora estatunidenca.
 1 de març, Ciutat de San Marino, San Marino: Valentina Monetta, cantant de San Marino.
 2 de març, Quebec: Marc Menard, actor
 27 de març, Whittier (Califòrnia), EUA: Fergie, cantant i actriu estatunidenca.
 1 d'abril,- Villeneuve-Saint-Georges: Cécile Duflot, urbanista i política francesa.
 5 d'abril, Brighton, Regne Unit: Caitlin Moran, periodista, escriptora i columnista anglesa.
 17 d'abril, Madrid: José Luis Martínez-Almeida, polític espanyol (actual alcalde de Madrid).
 24 d'abril, Sacramento, Califòrnia, EUA: Sam Doumit, actriu estatunidenca.
 24 d'abril, Polònia: Sebastian Bieniek, director de cinema.
 27 d'abril, Memphis, Tennessee: Koopsta Knicca, raper estatunidenc, membre del grup de rap Three 6 Mafia.
 29 d'abril, Bangkok: Eric Koston, patinador de monopatí tailandès resident als Estats Units 
 2 de maig
 Leytonstone, Londres: David Beckham, futbolista anglès.
 Gongcheng, Guangxi, República Popular de la Xina: Wang Yani, pintora xinesa.
 4 de maig, Buenos Aires: Pablo Maximiliano Miguel Coronel Vidoz, cantant i actor
 1 de juny - Dresdenː Frauke Petry, química, empresària i política alemanya del partit euroescèptic Alternativa per a Alemanya.
 4 de juny, Los Angeles (Califòrnia), EUA: Angelina Jolie, actriu estatunidenca.
 8 de juny, Arinsal, La Massanaː Olga Gelabert Fàbrega, política andorrana, ha estat Ministra de Cultura, Joventut i Esports.
 25 de juny, Tuapse, URSS: Vladímir Kràmnik, jugador d'escacs rus.
 26 de juny, 
 Dolbeau-Mistassini, Quebec: Marie-Nicole Lemieux, contralt quebequesa.
 Copenhaguen: Kristina Háfoss, economista, advocada, política de les Illes Fèroe, ha estat Ministra de Finances.
 4 de juliol, Valladolid: Abigail Marcet, coneguda també com a Abigail, cantautora espanyola.
 7 de juliol, Stuttgart, Baden-Württemberg: Nina Hoss, actriu alemanya de cinema i teatre.
 9 de juliol, Detroit, Michigan (EUA): Jack White ,nascut John Anthony Gillis, encara que sovint apareix també com Jack White III, és un músic i actor ocasional estatunidenc membre dels grups The White Stripes.
 15 de juliol, Leningrad, URSS: Margarita Méklina, contista i novel·lista que resideix entre Europa i els Estats Units.
 17 de juliol, Palència: Elena Anaya, actriu de cinema espanyola.
 26 de juliol, Oxford, Regne unit, Liz Truss, política britànica (actual primera ministra del Regne Unit).
 31 de juliol, Lisboa, Portugal: Lura, famosa cantant de Cap Verd, que interpreta música tradicional del país.
 1 d'agost, Gabon: Jonas Ogandaga, futbolista gabonès 
 5 d'agost, Târgu Mureş, Transsilvània: Ada Milea, actriu i cantant romanesa.
 7 d'agost, Benoni, Gauteng, Sud-àfrica: Charlize Theron, actriu i productora de cinema sud-africana i estatunidenca.
 21 d'agost, Sint-Truiden, Limburg (Bèlgica): Caroline Gennez, política socialista flamenca.
 31 d'agost, Mazaltán, Sinaloa: Sara Ramirez, actriu, orientadora i cantant mexicana.
 20 de setembre, Roma, Itàlia: Asia Argento, actriu, directora, guionista, model.
 22 de setembre, Houston, Texas: Mireille Enos, actriu nord-americana.
 28 de setembre, Belgrad: Ana Brnabić, política sèrbia que ocupa el càrrec de primera ministra del país des de 2017.
 30 de setembre, París: Marion Cotillard, actriu francesa.
 5 d'octubre, Reading, Anglaterra: Kate Winslet, actriu anglesa.
 24 d'octubre, Springfield (Missouri): Melissa Hutchison, actriu de veu estatunidenca coneguda pel seu doblatge al videojoc The Walking Dead.
 29 d'octubre, Galaţi, Romania: Viorica Susanu, remadora romanesa.
 7 de novembre, Madrid: Marta Peirano, escriptora i periodista espanyola.
 12 de novembre, Tirana: Edvin Murati, futbolista albanès.
 13 de novembre, La Corunya, Galícia: Cristina Saavedra, periodista espanyola.
 18 de novembre, Illinois: Reshma Saujani, política i advocada, fundadora de l'organització sense ànim de lucre Girls Who Code.
 25 de novembre, Marroc: Abdelkader Benali, escriptor.
 30 de novembre
 Arnhem, Països Baixos: Linda Wagenmakers, actriu i cantant neerlandesa.
 Atlanta, EUA: IronE Singleton, Actor nord-americà.
 2 de desembre, La Paz: Gabriela Montaño, política boliviana, ha estat presidenta de les Cambres de Senadors i Diputats de Bolívia.
 17 de desembre, Kíev, Ucraïna: Milla Jovovich, actriu ucraïnesa.
 23 de desembre, Jerusalem: Yasmin Levy, cantant israeliana d'origen i estil musical sefardita, que canta en judeocastellà.
 24 de desembre: Maria Zakharova, diplomàtica i periodista russa directora del Departament d'Informació i Premsa del Ministeri d'Afers Exteriors de Rússia des del 2015
 30 de desembre: Cypress (Califòrnia), EUA: Tiger Woods, jugador de golf Estatunidenc.
 Montevideo: Sebastián Bednarik, productor i director de cinema, empresari, professor, artista, autor, guionista i documentalista uruguaià
 Toronto: Chris Diamantopoulos, actor i còmic
 Toronto, Canadà: Mariko Tamaki, artista i escriptora canadenca.

Defuncions 
Entre les morts destacades de l'any estan la de la ballarina Joséphine Baker, el cineasta italià Pasolini, el dictador espanyol Franco o la politòloga jueva Hannah Arendt.

Països Catalans
 23 de gener, Barcelonaː Assumpció Casals i Rovira, primera actriu catalana  
 1 de febrer, Cubelles: Manuel Humbert i Esteve, pintor i dibuixant català.
 7 d'abril, Barcelona: Joan Gual i Torras, baríton  
 8 d'abril, Perpinyà, Rosselló, Catalunya Nord: Carles Grandó, narrador, dramaturg i poeta nord-català  
 29 d'abril, Barcelona: Agustí Duran i Sanpere, historiador, arxiver i arqueòleg català  
 2 de maig, Barcelona: Concepció Badia i Millàs, soprano catalana  
 22 d'agost, Barcelonaː Pilar Bagüés Blasco, soprano vilanovina  
 15 de setembre, Barcelona: Carlos Conti Alcántara, guionista i dibuixant de còmics català.
 20 de setembre, Benimodo, la Ribera Alta: Josep Maria Ots Capdequí, jurisconsult valencià, historiador del dret (n. 1893).
 Alaior: Elena Sorolla i García, pintora valenciana.
 Parísː Caridad del Río –o Caritat Mercader–, militant comunista catalana i agent de l'NKVD soviètic  

Resta del món
 21 de gener, Zúric, Suïssaː Mascha Kaléko, rellevant poeta i escriptora alemanya del .
 6 de febrer, Madrid, Espanya: Francisco Pierrá, actor espanyol 
 8 de febrer, Great Missenden, Buckinghamshire, Anglaterra: Robert Robinson, químic anglès, Premi Nobel de Química de l'any 1947
 10 de febrer, Leningrad, Unió Sovièticaː Elisabet Kozlova, ornitòloga russa que va treballar en l'avifauna de l'altiplà tibetà (n. 1892).
 19 de febrer, Florència, Itàlia: Luigi Dallapiccola, compositor i pianista italià  
 24 de febrer, Larbatache, Algèria: Joan Bodon, escriptor occità (n. 1920).
 2 de març, Chilleurs-aux-Bois, Loiret, Centre, Françaː Madeleine Vionnet, influent dissenyadora d'alta costura francesa
 9 de març, Edegem, Bèlgica: Marie Gevers, novel·lista 
 13 de març, Belgrad, Iugoslàvia: Ivo Andrić, escriptor bosnià, Premi Nobel de Literatura 1961  
 14 de març, Hollywood, Los Angeles: Susan Hayward, llegendària actriu nord-americana 
 18 de març, París: Adrienne Bolland, aviadora, pilot de proves francesa, primera dona a travessar els Andes en un avió  
 27 de març, Neuilly-sur-Seineː Yvonne Boachon-Joffre, escriptora i novel·lista nord-catalana
 5 d'abril, Taipei, Taiwan: Chiang Kai-shek o Jiang Jieshi, militar i estadista xinès. Va succeir Sun Yat-sen com a líder del Partit Nacionalista Xinès Guomindang 
 12 d'abril, París: Joséphine Baker, cantant, ballarina i vedet francesa
 14 d'abril, Los Angeles (Califòrnia): Fredric March, actor de teatre i cinema estatunidenc.
 17 d'abril, Chennai, Índia: Sir Sarvepalli Radhakrishnan, filòsof indi, polític i segon president de l'Índia  
 5 de maig, Copenhaguenː Vera Volkova, ballarina russa i professora de ball molt influent en la dansa occidental  
 20 de maig, Saint Ives: Barbara Hepworth, escultora britànica  
 3 de juny, Tòquio, Japó: Eisaku Satō, polític japonès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1974  
 5 de juny, Ea, Biscaia: Gabriel Aresti, poeta basc. És considerat com un renovador de la poesia basca    
 8 de juny: Elizabeth Hirsh Fleisher, arquitecta estatunidenca.

 9 de juny, Varsòvia, Polònia: Janina Konarska-Slomimska, pintora, escultora, artista gràfica i il·lustradora polonesa 
 24 de juny, Seattle, Washington: Elizabeth Lee Hazen, fisiòloga i microbiòloga que desenvolupà la nistatina 
 26 de juny, Roma: Josepmaria Escrivà de Balaguer, sacerdot aragonès i fundador de l'Opus Dei.
 28 de juny, Rochester, Nova York, EUA: Rod Serling, guionista estatunidenc, creador de la sèrie de televisió The Twilight Zone  
 5 de juliol, Madrid: Otto Skorzeny ,enginyer i comando pertanyent a les Waffen-SS alemanyes durant la Segona Guerra Mundial (n.1908).
 12 de juliol, İzmir, Turquia: Latife Hanım, política turca  
 9 d'agost, Moscou, URSS: Dmitri Xostakóvitx, compositor rus 
 27 d'agost, Addis Abeba, Etiòpia: Haile Selassie I d'Etiòpia, darrer emperador d'Etiòpia 
 29 d'agost, Dublín (Irlanda: Éamonn de Valera (en irlandèsÉamonn de Bhailéara), nascut Edward George de Valera, un polític irlandès, President d'Irlanda (1959-1973).
 5 de setembre: Dominick Elwes, pintor de retrats anglès.
 10 de setembre, Cambridge, Anglaterra: George Paget Thomson, físic anglès i Premi Nobel de Física, 1937
 20 de setembre, Giens, França: Saint-John Perse, poeta i diplomàtic francès, Premi Nobel de Literatura de l'any 1960  
 22 d'octubre, Londres, Regne Unit: Arnold Joseph Toynbee, historiador i professor britànic, que va intentar sintetitzar la història universal.
 27 d'octubre, Ferrol, Espanya: Ángela Ruiz Robles, mestra, escriptora i inventora, precursora del llibre electrònic.
 30 d'octubre, Berlín: Gustav Ludwig Hertz, físic alemany i Premi Nobel de Física de l'any 1925 
 1 de novembre, Southampton (Nova York): Philip James, organista, compositor i director d'orquestra estatunidenc.
 2 de novembre, Roma: Pier Paolo Pasolini, director de cinema, escriptor i poeta italià.
 5 de novembre, Nova York: Edward Lawrie Tatum, biòleg, químic i genetista estatunidenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1958
 6 de novembre, Southport, Queenslandː Annette Kellermann, nedadora professional que modernitzà el banyador esportiu femení.
 8 de novembre, Lucca, Itàlia: Chiara Matraini, poeta del Renaixement.
 13 de novembre, Leningrad: Olga Bergholz, poetessa soviètica i russa, prosista, dramaturga  
 20 de novembre, Madrid, Espanya: Francisco Franco Bahamonde, dictador i militar espanyol, cap d'Estat.
 29 de novembre, Anglaterra: Graham Hill, pilot de curses automobilístiques anglès, bicampió de la Fórmula 1.
 4 de desembre, Nova York: Hannah Arendt, politòloga alemanya d'origen jueu  
 9 de desembre, Los Angeles, Califòrnia, EUA: William A. Wellman, director de cinema estatunidenc especialitzat en pel·lícules d'aventures  
 28 de desembre, San Jacinto (Califòrnia): Theodosius Dobzhansky, genetista ucraïnès i un dels fundadors de la Teoria Sintètica de l'Evolució.

Referències