1999

1999 (MCMXCIX) fou un any normal començat en divendres, corresponent a l'any 1000 del calendari Igbo i al 5100 del Kali Yuga.

Esdeveniments 

 1 de gener, Europa: entra en vigor l'euro (€) en onze dels quinze països de la Unió Europea, només com a unitat de compte així que es continuen fent servir les monedes de cada país per a efectuar pagaments en metàl·lic, tanmateix el tipus de canvi de moneda entre aquestes queda fixat de manera invariable, fins al primer de gener del 2002, data en què es posen en circulació les monedes i bitllets de la moneda única.
 11 de setembre, es publica el llibre Jo no sóc espanyol, de Víctor Alexandre.
 1 de novembre, Vilafranca del Penedès: es carrega per primer cop una torre de vuit sense folre, per part dels Castellers de Vilafranca.

Resta del món
 25 de gener: Es comença a emetre la sèrie de televisió Zoboomafoo
 16 de febrer, Uzbekistan: Es produeixen una cadena d'atemptats amb cotxe bomba a la capital Taixkent.
 4 de març, Estats Units: s'hi publica un llibre que relata l'afer de Bill Clinton amb Monica Lewinsky.
 12 de març: Polònia, Hongria i la República Txeca es converteixen en membres de l'OTAN.
 1 d'abril: es forma el territori canadenc de Nunavut.
 9 d'abril: és assassinat el president de Nigèria, Ibrahim Baré Maïnassara.
 17 d'agost, İzmit, Turquia: Un terratrèmol de magnitud 7,4 en l'escala de magnitud de moment deixa 17.000 morts.
 1 d'octubre: L'Aeroport Internacional de Xangai-Pudong obre les seves portes a la Xina, assumint tots els vols internacionals des de Hongqiao.
 7 d'octubre, Moscou, Rússia: La periodista Anna Politkóvskaia, una de les periodistes més crítiques amb el govern rus de Putin per la corrupció i els crims de guerra en la segona guerra de Txetxènia.
 31 d'octubre
 El vol 990 d'EgyptAir, que viatjava de Nova York al Caire, es va estavellar enfront de la costa de Nantucket, Massachusetts, matant als 217 a bord.
 L'Església Catòlica Romana i diversos líders de l'Església Luterana signen la Declaració Conjunta sobre la Doctrina de la Justificació, intentant resoldre una disputa doctrinal centenària sobre la naturalesa de la fe i la salvació.
 5 de novembre, Madrid Espanya: s'hi promulga la llei que permet als pares de triar l'ordre dels dos cognoms dels fills.
 31 de desembre, Panamà: el Canal passa a mans panamenyes, d'acord amb els Tractats que Jimmy Carter i Omar Torrijos havien signat i que el Senat dels Estats Units havia ratificat el 18 d'abril de 1978.
 31 de desembre: En finalitzar el dia acaben els anys 1000 i comencen els anys 2000. El canvi de la unitat de miler en la data convoca una de les celebracions més grans de la història.
 el Regne Unit: es duu a terme el procés de devolució de competències al Parlament Escocès (Devolution).
 Es funda l'empresa Xrefer.

 Formació de la banda de Melbourne, Clann Zú

Cinema i televisió

Música i ràdio

Premis Nobel

Naixements 

Les persones nascudes el 1999 faran  anys durant .

Països Catalans

 27 de juny, Sant Climent de Llobregat: Aitana Ocaña, coneguda com a Aitana, cantant catalana.

Resta del món
 11 de juny:
 Atlanta: Katelyn Nacon, actriu estatunidenca.
 Aquisgrà: Kai Havertz, futbolista alemany.
 27 de juny - Atlanta: Chandler Riggs, actor estatunidenc.

Defuncions 

Entre les morts destacades de l'any hi ha les dels cantants Carles Sabater i Amália Rodrigues, el cineasta Stanley Kubrick o el compositor Joaquín Rodrigo.

Països Catalans

 13 de febrer - Vilafranca del Penedès, Alt Penedès: Carles Sabater, cantant de Sau i actor (n. 1962).
 19 de març - Barcelona: José Agustín Goytisolo, poeta català en llengua castellana (n. 1928).
 18 d'abril - Madrid, Espanya: Vicente Escrivá Soriano, productor, guionista i director de cinema i televisió valencià (n. 1913).
 23 d'abril - Figueres: Maria Àngels Anglada i d'Abadal, poetessa i novel·lista.
 27 d'abril - Barcelona: Dolors Castelltort i Vila, atleta i jugadora de bàsquet (n. 1913).
 6 de juliol - Madrid: Joaquín Rodrigo Vidre, compositor valencià (97 anys).
 9 de juliol - Badalona: Joan Pich i Santasusana, músic català, violoncel·lista, compositor, pedagog i director d'orquestra (n. 1911).
 29 d'agost - Sant Cugat del Vallèsː Pilar Llorens i Souto –Pastora Martos–, ballarina, traductora, creadora i crítica de dansa (n. 1929).
 7 de desembre - Palma, Mallorcaː Catalina Valls Aguiló –Catina Valls–, actriu de teatre mallorquina i directora teatral (n. 1906).

Resta del món
 3 de gener, Addlestone, Surreyː Violet Olney, atleta britànica, medalla de plata als Jocs Olímpics de Berlín de 1936 (n. 1911).
 27 de gener, Salamanca, Espanya: Gonzalo Torrente Ballester, novel·lista, crític, autor dramàtic i periodista espanyol (88 anys).
 2 de febrer, Nova York, Estats Units: Marie Van Brittan Brown, infermera i inventora estatunidenca (n. 1922).
 5 de febrer, Sant Petersburg, Rússia: Wassily Leontief, economista guardonat amb el Premi Nobel d'Economia de 1973 (n. 1906).
 8 de febrer, Oxford (Anglaterra): Iris Murdoch, escriptora i filòsofa britànica (n. 1919).
 15 de febrer, Wakulla Springs State Park, Florida (EUA): Henry W. Kendall, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de 1990 (n. 1926).
 20 de febrer, Londres: Sarah Kane, dramaturga britànica, referent del teatre contemporani (n. 1971).
 21 de febrer, Chapel Hill, Carolina del Nord (EUA): Gertrude Belle Elion, farmacòloga i bioquímica estatunidenca, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1988 (n. 1918).
 23 de febrer, Eastbourne, Anglaterra: Ruth Gipps, compositora, oboista, pianista, directora d'orquestra i professora (n. 1921).
 25 de febrer, Lafayette, Califòrnia (EUA): Glenn Theodore Seaborg, físic i químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1951 (n. 1912).
 3 de març, Ottawa (Canadà): Gerhard Herzberg, físic i químic canadenc d'origen alemany, Premi Nobel de Química de l'any 1971 (n. 1904).
 7 de març, Hertfordshire, Kent, Anglaterra: Stanley Kubrick, director de cinema (70 anys).
 8 de març, Buenos Aires, Argentina: Adolfo Bioy Casares, escriptor argentí (n. 1914).
 12 de març, Berlín: Yehudi Menuhin, violinista i director d'orquestra jueu d'origen estatunidenc i nacionalitzat britànic (n. 1916).
 15 de març, Lurgan: Rosemary Nelson, destacada advocada irlandesa defensora dels drets humans (n. 1958).
 19 de març, Sevilla: Juanita Reina, cantant de tonades i actriu de cinema espanyola (n. 1925).
 12 de maig, Sant Petersburg, Rússia: Ígor Diàkonov, historiador, lingüista i traductor rus (84 anys).
 29 d'abril, Pequín (Xina): Yao Xueyin, escriptor xinès, Premi Mao Dun de Literatura de l'any 1982 (n. 1910).
 14 de juny, Màlagaː Dolores Jiménez Alcántara, La Niña de La Puebla, cantaora de flamenc i de copla andalusa (n. 1908).
 1 de juliol, Nova Yorkː Sylvia Sidney, actriu estatunidenca (n. 1910).
 23 de juliol, Rabat (Marroc): Al-Hàssan ibn Muhàmmad ibn Yússuf al-Alawí —en àrabالحسن بن محمد بن يوسف العلوي, al-Ḥassan b. Muḥammad b. Yūsuf al-ʿAlawī—, conegut com a Hassan II, fou rei del Marroc de la dinastia alauita (n. 1929).
 26 de juliol, Oslo (Noruega): Trygve Haavelmo, economista noruec, Premi Nobel d'Economia de l'any 1989 (n. 1911).
 3 d'agost, Damasc, Síria: Abd al-Wahhab al-Bayati, poeta iraquià (72 anys).
 10 d'agost, Norderstedt, Alemanya: Ernst Bader, actor, cantautor i compositor alemany (85 anys).
 15 d'agost, Buenos Aires, La Pampa, Argentina: Olga Orozco, poetessa argentina (n. 1920).
 20 de setembre, El Caire, Egipte: Tahia Carioca, actriu i ballarina egípcia (n. 1920).
 22 de setembre, Westlake Village, Califòrnia,(EUA): George C. Scott, actor, director de cinema i productor estatunidenc(n. 1927).
 11 d'octubre, Radda in Chianti, Toscana: Leo Lionni, dissenyador gràfic, pintor i il·lustrador i creador de llibres per a nens i nenes.
 6 d'octubre, Lisboa, Portugal: Amália Rodrigues, fadista, cantant i actriu portuguesa.
 14 d'octubre, Londres, Regne Unit: Julius Nyerere, professor i polític tanzà, que exercí com a primer President de Tanzània des de la independència d'aquest territori l'any 1962 fins a la seva retirada l'any 1985 (n. 1922).
 19 d'octubre, París: Nathalie Sarraute, escriptora francesa d'origen rus, figura destacada del nouveau roman (n. 1900).
 27 d'octubre, París: Charlotte Perriand, arquitecta i dissenyadora francesa (n. 1903).
 28 d'octubre, El Puerto de Santa María, Espanya: Rafael Alberti, poeta espanyol.
 30 d'octubre, Santiago de Compostel·la, Galícia: Uxío Novoneyra, poeta i escriptor de contes infantils gallec (69 anys).
 29 de novembre, Madrid: Carmen Díez de Rivera, política i eurodiputada espanyola durant la transició (n. 1942).
 17 de desembre, Buffalo, estat de Nova York: Grover Washington, Jr., saxofonista de jazz.
 18 de desembre, París: Robert Bresson, cineasta francès (98 anys).
 24 de desembre, Buenos Aires: Grete Stern, dissenyadora i fotògrafa alemanya-argentina, alumna de la Bauhaus (n.1904).

1999 en la ficció 
L'anime del 1981 Hyaku Jūō Goraion, conegut a occident com a Voltron, està ambientat en 1999; en la pel·lícula Curs del '99 (1989), els professors d'un institut són androides assassins.

Referències