1 d'agost

El l'u d'agost o primer  d'agost és el dos-cents tretzè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents catorzè en els anys de traspàs. Queden 152 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans

 1391, Inca, Mallorca: la població cristiana en saqueja el call.
 1850, Vilanova i la Geltrú (el Garraf): es funda el Diari de Vilanova, degà de la premsa estatal.
 1917, Catalunya: sent President de la Mancomunitat de Catalunya, mor Enric Prat de la Riba, als 46 anys, arran d'una malaltia contreta durant el seu pas per presó.
 1947, Paterna, Horta Oest: és afusellat el guerriller antifranquista Vicente Galarza Santana.
 1977 - Catalunya: el govern espanyol legalitza Esquerra Republicana de Catalunya.

Resta del món

 608, La Columna de Focas, l'ultim afegitó que va rebre el Fòrum, es va dedicar en honor de l'emperador Flavi Focas.
 1589, Saint-Cloud, actual França: Enric III de França mor assassinat pel dominic Jacques Clement.
 1919, Budapest: l'exèrcit romanès invasor derroca la República Soviètica Hongaresa.
 1920, Regne Unit: fundació del Partit Comunista de la Gran Bretanya.
 1929 - Madrid, Espanya: enfrontats a la Dictadura de Primo de Rivera, destacats intel·lectuals espanyols renuncien a les seves càtedres.
 Ciutat del Vaticà: inauguració del servei postal vaticà.
 1936, Berlín (Alemanya): se celebra la cerimònia inaugural dels Jocs Olímpics de la XI Olimpíada sota la presidència d'Adolf Hitler.
 1939, Estats Units: Glenn Miller grava In the Mood.
 1944, Polònia: a les cinc de la tarda comença la insurrecció popular contra l'ocupació nazi. els combats, que duraran fins al 2 d'octubre, provocaran la mort de 180.000 civils, la destrucció de Varsòvia i la deportació de 250.000 dels seus habitants a camps de concentració.
 1975 - Conferència de Hèlsinki, o Conferència sobre Seguretat i Cooperació a Europa (CSCE), celebrada a Hèlsinki entre el 1972 i el 1975, era hereva del Tractat de Seguretat Col·lectiva a Europa, firmat a Moscou el 1954.
 2004, Asunción, Paraguai: l'incendi en uns grans magatzems hi causa gairebé tres centenars de morts.

Naixements 
Països Catalans

 1705 - Olot: Pere Ferrussola, religiós jesuïta i professor universitari a Cervera.
 1851 - Sabadell: Marian Burguès i Serra, ceramista i lliurepensador català.
 1902 - Barcelonaː Lola Iturbe, destacada activista anarquista barcelonina (m. 1990).
 1941 - Igualada: Jordi Savall i Bernadet, músic català.
 1944 - Barcelona: Carme Solé i Vendrell, dibuixant i il·lustradora catalana.
 1954 - Reus: Maria Lluïsa Amorós Corbella, novel·lista i professora catalana.
 1959 - Tavernes de la Valldigna, la Safor: Encarna Sant-Celoni i Verger, escriptora i traductora valenciana.
 1966 - Barcelona, Mercè Sarrias i Fornésː dramaturga i guionista catalana.
 1985 - Barcelona: Júlia Menéndez i Ortega, jugadora d'hoquei sobre herba resident a Valldoreix, Sant Cugat.
 1993 - Palma: Alexandre Abrines Redondo, jugador de bàsquet mallorquí.
Resta del món

 10 aC, Lugdunum, Tiberi Claudi Cèsar August Germànic, emperador romà.
 1818, Nantucket, Massachusetts: Maria Mitchell, astrònoma estatunidenca (m. 1889).
 1819, Nova York (EUA): Herman Melville, escriptor estatunidenc
 1832, Leipzigː Marie Wieck, cantant, compositora i pianista alemanya (m. 1916).
 1847, Camaiore, Gran Ducat de Toscana: Guido Papini, violinista i compositor italià 
 1863: 
 Aigasvivas (Gard): Gaston Doumergue, advocat, 13è President de la República Francesa (m. 1937).
 Groningen: Barbara Elisabeth van Houten, pintora neerlandesa (m. 1950).
 1885, Budapest, Imperi Austrohongarès: George de Hevesy, físic i químic hongarès, Premi Nobel de Química de 1943 
 1893: Alexandre I de Grècia, rei grec.
 1910, Stuttgart, Imperi Alemany: Gerda Taro, fotògrafa alemanya
 1924, Dąbrowica, Polònia: Georges Charpak, físic francès d'origen polonès, Premi Nobel de Física de 1992 
 1936, Orà, Algèria: Yves Saint-Laurent, dissenyador i empresari francès 
 1945, Aberdeen, Washington, EUA: Douglas Dean Osheroff, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1996.
 1955, Ardecha: Bernadette Perrin-Riou, matemàtica francesa.
 1960, Oviedo, Astúries: Cristina del Valle, cantant i activista espanyola en la lluita contra de la violència de gènere.
 1961, Madridː Nieves Concostrina, periodista i escriptora madrilenya.
 1963 - Boulder: John Carroll Lynch, actor i director estatunidenc.
 1970, El Ejido: Helena Maleno Garzón, periodista, activista, investigadora, documentalista i escriptora espanyola.
 1973, Tolosa: Edurne Pasaban, alpinista basca, primera dona a coronar els catorze cims de vuit mil metres del planeta.
 1975, Gabon: Jonas Ogandaga, futbolista gabonès 
 1978, Barakaldo: Begoña Maestre, actriu basca de teatre, televisió i cinema.
 1984, Kolbermoor, Alemanya: Bastian Schweinsteiger, futbolista alemany

Necrològiques 
Països Catalans
 1917 - Castellterçol: Enric Prat de la Riba i Sarrà, primer president de la Mancomunitat de Catalunya (n. 1870).
 1841 - Barcelonaː Eulàlia Ferrer, editora, llibretera, impressora i directora del Diario de Barcelona durant vint anys (n. 1776).
 1962 - Barcelona: Emili Vendrell i Ibars, tenor i destacat intèrpret de cançons tradicionals catalanes (69 anys).
 1994 - Barcelona: Agustí Asensio Saurí, dibuixant i il·lustrador de llibres infantils.
 2001 - Barcelona: Maria del Carme Ponsati Capdevila, nedadora catalana (n. 1923).
 2011 - Barcelona:Concha Alós, escriptora valenciana en llengua castellana (n. 1926).
 2016 - Girona: Joan Ensesa i Roura, cromador i restaurador de metalls gironí.
 2017 - Barcelona: Enric Bañeres, periodista esportiu català.

Resta del món
 1137, castell de Béthisy, prop d'Amiens: Lluís VI de França, el Gras, rei de França (n. 1081).
 1295, Roma, Estats Pontificis: Cardenal Simó de Limburg, príncep-bisbe de Lieja destituït (als 18 anys).
 1391, L'Espitau d'Orion, Occitània: Gastó III de Foix, comte de Foix i vescomte de Bearn i Marsan (n. 1331).
 1787, Pagani: sant Alfons Maria de Liguori, prevere i doctor de l'Església (n. 1696).
 1903, Terry, Dakota del Sud (EUA): Calamity Jane, famosa aventurera del Far West (n. 1853).
 1930, París: Manuel María de Peralta y Alfaro, polític costa-riqueny (83 anys).
 1970, Berlín, Alemanya: Otto Heinrich Warburg, bioquímic i metge alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1931 (n. 1883).
 1973, Groß Dölln, República Democràtica Alemanya: Walter Ulbricht, polític alemany, entre 1950 i 1971 el principal dirigent de la RDA (n. 1893).
 1987, San Antonio (Texas), EUA: Pola Negri, actriu polonesa dedicada al teatre i després al cinema mut 
 1992, prop de Moscou, Unió Soviètica: Margarita Aliguer, poeta, bibliotecària, periodista i traductora russa i soviètica (n. 1915).
 1996:
 París: Frida Boccara, cantant francesa (n. 1940).
 Llombardia: Lucille Teasdale-Corti, pediatra i cirurgiana canadenca, que va treballar a Uganda contribuint al desenvolupament de serveis mèdics al nord del país.
 Basilea, Suïssa: Tadeusz Reichstein, metge suís d'origen polonès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1950 (n. 1897).
 2009: Makati, Filipines: Corazón Aquino, política filipina, que fou Presidenta de les Filipines, la primera dona cap d'estat a Àsia (n. 1933).
 2016, Morges, Suïssa: Anna de Borbó-Parma, reina de Romania (n. 1923).
 2017: Ian Graham, explorador i maianista britànic.

Festes i commemoracions 
 Festa Major de Barruera, Alta Ribagorça)
 Festa Major de Torelló, Osona)
 Diada nacional de Suïssa

Santoral

Església Catòlica 
 Sants i beats al Martirologi romà (2011): Eleazar màrtir i Macabeus, màrtirs; Secundí de Roma, màrtir (s. I); Feliu de Girona (màrtir), diaca (307); Exuperi de Bayeux, bisbe (s. IV); Sever, prevere (ca. 500); Friard i Secundel, diaques i eremites (s. VI); Jonat de Marchiennes, abat (ca. 690); Æthelwold de Winchester, bisbe (984); Emeric de Quart, bisbe d'Aosta (1313); Joan Bufalari, monjo (ca. 1336); Pere Favre, jesuïta (1546); Alfons Maria de Liguori, bisbe, Doctor de l'Església (1787); Doménec Nguyen Van Hanh, Bernat Vu Van Due, màrtirs (1838).
 Beats: Thomas Welbourne, màrtir (1605); Bienvenido de Miguel Arahal, màrtir (1936); Aleksy Sobaszek, prevere màrtir (1942).
 Sants no inclosos al Martirologi: Lluci de Barcelona, bisbe llegendari del , inexistent; Almedha de Gal·les, princesa i eremita (s. VI); Gualteri de Guimarães, franciscà.
 Beats no inclosos al Martirologi: Haziga de Scheyern, comtessa (1103).

Església Copta 
 25 Abib: Tecla d'Iconi, màrtir (s. I); Mercuri de Cesarea (Filòpatre), màrtir (251); Abakaragó de Batanoun, monjo i màrtir; Antoni de Beba, màrtir a Pelusium; Blamó de Kena, eremita (316); Domeci de Quros-Gebirge (Domadios El-Soriany), eremita i màrtir (363); Isaac de Schema, màrtir; Hilària de Bamaliana, màrtir; Tecla i Mugui de Krakas, màrtirs.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 14 d'agost del calendari gregorià

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 19 de juliol del calendari julià.
 Sants: Macrina la Jove, germana de Basili el Gran (ca. 380); Dió d'Antioquia, abat (430); Antoni de Valaam, abat; Gregori el Jove Confessor, bisbe; Teodor d'Edessa, bisbe (848); Romà Olegòvitx, príncep de Riazan (1270); Paisi de les Coves de Kíev (); Stefan Lazarević, rei de Sèrbia (1427) i Militsa, la seva mare (1405); Metròfanes de Voronezh (1703); Demetri de Rostov, metropolità (1709); Ticó de Zadonsk, bisbe de Voronezh (1783); Eugenia Lazarević; Ivan de Sora (1903); Miquel el Sabaïta, monjo; Viktor de Glazov, bisbe màrtir (1934).
Església Ortodoxa Grega
 Diocles de Paradís, abat

Esglésies luteranes 
 Gustav Werner, teòleg (1887)

Notes 

01