12 de gener

El 12 de gener és el dotzè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 353 dies per finalitzar l'any i 354 en els anys de traspàs.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1706 - Vila-real: La resistència d'un grup de veïns proaustracistes al pas de les tropes reials provoca l'assalt de la vila, parcialment incendiada, i la mort de quasi cinc-centes persones entre els dos bàndols.
 1924: els diputats de la Mancomunitat de Catalunya són destituïts per Miguel Primo de Rivera.
 1934 - Lleida, S'inaugura EAJ-42 Ràdio Lleida, de la xarxa de Ràdio Associació de Catalunya, a la Casa Llorens del carrer Major.
 1983 - Barcelona: Comença el VII congrés de la CNT.
 2006 - Santa Coloma de Gramenet (el Barcelonès): Explosió de gas a la Rambla del Fondo que obliga a reallotjar els veïns de la zona a Badalona i Barcelona.
 2016 - El Parlament de Catalunya investeix Carles Puigdemont i Casamajó com a 130è president.

Resta del món
 1807 - Leiden (Països Baixos): un vaixell carregat de pólvora explota al port de la ciutat i en destrueix gran part.
 1816 - França: el govern desterra la família Bonaparte del país.
 1881 - Batalla de San Juan de Chorrillos a la Guerra del Pacífic entre Xile, Perú i Bolívia.
 1897 - Estats Units d'Amèrica: Nikola Tesla inaugura la primera central hidroelèctrica del món, a les cascades del Niàgara.
 2010 - Terratrèmol de magnitud 7.0 Mw a Haití.

Naixements 
Països Catalans
 1591 - Xàtiva, la Costera: Josep de Ribera, també conegut com a lo Spagnoletto, pintor i gravador valencià del barroc.
 1758 - Sabadell: Antoni Bosch i Cardellach, metge, arxiver i historiador català.
 1823 - Camprodon: Domènec Buxeda i Crehuet, industrial tèxtil català.
 1919 - Arenys de Mar, Maresme: Fèlix Cucurull i Tey, escriptor i polític català.
 1937 - Barcelona: Vicenç Sardinero, baríton català.
 1948 - Palma, Mallorca: Carme Riera, escriptora mallorquina.
 1968 - Barcelona: Laura Mañá i Alvarenga, actriu, guionista i directora de cinema catalana.
 1970 - Barcelona: Josep Gaspar i Serra, operador i director cinematogràfic català.
 1976 - Barcelona: Sandra Gallego i Vicario, jugadora de bàsquet catalana, fisioterapeuta i llicenciada en INEF.
 1995 - Figueres: Maverick Viñales Ruiz, pilot de motociclisme català.

 Resta del món
 1628 - París: Charles Perrault, contista francès.
 1822 - Mussy-la-Ville, Regne Unit dels Països Baixos: Étienne Lenoir, enginyer belga-francès, inventor del primer motor de combustió interna (m. 1900).
 1853 - Lugo: Gregorio Ricci-Curbastro, matemàtic italià (m. 1925).
 1870 - Rakovnik, Bohèmia: Karel Burian, tenor txec, especialitzat en les obres de Wagner.
 1876 -
 San Francisco, Califòrnia: Jack London, escriptor estatunidenc.
 Venècia, Itàlia: Ermanno Wolf-Ferrari, compositor italià.
 1896 - Vílnius, Lituània: Borís Skossyreff, aventurer que intentà prendre el poder a Andorra durant els anys 1930, proclamant-se rei d'aquest estat.
 1899 - Olten, Suïssa: Paul Hermann Müller, químic suís, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1948.
 1906 - Shanghai (Xina): Cai Chuseng, guionista, productor i director de cinema xinès (m. 1968).
 1925 - Argentinaː Mirta Acuña de Baravalle, activista pels drets humans, membre de Madres i Àvies de la Plaza de Mayo.
 1926 - Nova York (EUA): Morton Feldman, compositor estatunidenc (m. 1987).
 1931 - Istanbul: Leyla Erbil, una de les escriptores contemporànies capdavanteres a Turquia (m. 2013).
 1938 - Shiniujiang (Xina): Mo Yingfeng (en xinès tradicional: 莫應豐; en xinès simplificat: 莫应丰; en pinyin: Mò Yīngfēng) escriptor i guionista xinès (m. 1989).
 1949 - Kyoto (el Japó): Haruki Murakami, escriptor japonès.
 1956 - 
 Gagarin, Rússia: Nikolai Noskov, músic rus, cantant de Gorki Park.
 Oyster Bay, EUA: Marie Colvin, reportera de guerra al The Sunday Times.
 1957 - 
 París: Virginie Thévenet, actriu, directora i guionista francesa.
 Hollywood, Califòrnia, Estats Units: John Lasseter, animador format als estudis Disney, director creatiu de Pixar.
 1964 - Granadaː Blanca Li, ballarina i coreògrafa espanyola.
 1973 - Istanbul, Turquia: Hande Yener, cantant, compositora i productora turca.
 1976 - Ceuta: La Shica, pseudònim d'Elsa Rovayo, cantant pop espanyola amb formació de flamenc i ballet clàssic.
 1985 - Madrid, Borja Valero, futbolista madrileny.
 1986 - Lanús, Argentina, Pablo Daniel Osvaldo, futbolista argentí.
 1987 - Nuoro, Itàlia, Salvatore Sirigu, futbolista italià
 1993 - Bradford, Regne Unit, Zayn Malik, cantant britànic.
 1994 - Frankfurt del Main, Alemanya, Emre Can, futbolista alemany d'ascendència turca.

Necrològiques 
Països Catalans
 1817 - Roma, Itàlia: Joan Andrés i Morell, humanista, historiador i crític literari valencià, autor de la primera història de la literatura universal i comparada (n. 1740).
 1894 - Scala Dei: Marià Rius i Montaner, empresari i polític català (m. 1838).
 1900 - Sabadell: Joan Plans i Costa, adroguer, alcalde de Sabadell i president de Caixa d'Estalvis de Sabadell.
 1970 - Barcelona: Joan Draper i Fossas, escriptor i periodista català, amb els pseudònims Blai i Kronorrim (n. Arenys de Mar, 1889).
 1993 - València: Carles Mira, guionista i director de cinema valencià (n. 1947).
 1996 - Barcelona: Joan Barat i Creus, poeta i escriptor català.
 2000 - Ciutat de Mèxicː Emma Alonso, actriu catalana exiliada a Mèxic després de la guerra civil espanyola (n. 1912).
 2003 - Barcelona: Joan Ferraté i Soler, crític i traductor català (n. 1924).
 2011 - Barcelonaː Núria Llimona i Raymat, pintora catalana (n. 1917).

Resta del món
 1665 - Castres (Regne de França): Pierre de Fermat, jurista i matemàtic occità.
 1705 - Nàpols (Itàlia): Luca Giordano, pintor barroc italià (n. 1634).
 1834 - Terol, Aragó (Espanya): Rafael Ram de Viu i Pueyo, baró d'Herbers, va ser cavaller de la Reial Mestrança i alcalde-corregidor de València.
 1865 - Edo (Japó): Utagawa Kunisada, artista dissenyador de xilografies.
 1871 - Madrid: Eduardo Zamacois y Zabala, pintor basc (n. 1841).
 1898 - Gènova (Itàlia)ː Mary Cowden Clarke, escriptora anglesa, autora de la Concordance to Shakespeare (n. 1809).
 1939 - Bucarest, Romaniaː Hariclea Darclée, cèlebre soprano romanesa (n. 1860).
 1960 - Madrid (Espanya): Pere Puig i Adam, pedagog i matemàtic català (n. 1900).
 1965 - Ciutat de Mèxic (Mèxic): August Pi i Sunyer, fisiòleg, polític i dirigent esportiu català (n. 1879).
 1976 - Wallingford, Oxfordshire, (Anglaterra): Agatha Christie, escriptora.
 1985 - La Foa (Nova Caledònia): Éloi Machoro, polític neocaledonià d'ètnia canac.
 1997 - Chicago (EUA): Charles Brenton Huggins, metge canadenc, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1966 (n. 1901).
 2000 - Weston, Massachusetts: Margaret Hutchinson Rousseau, enginyera química (n. 1910).
 2001 - Madrid (Espanya): María Félix Torres, religiosa aragonesa, fundadora a Barcelona de la congregació de la Companyia del Salvador (n. 1907).
 2004 - Sant Petersburg: Olga Ladíjenskaia, matemàtica russa que estudià l'equació diferencial en derivades parcials (n. 1922).
 2007 - Detroit (EUA): Alice Coltrane, música nord-americana (n. 1937).
 2008 - Madrid (Espanya): Ángel González, poeta espanyol (n. 1925).
 2015 - Leipzig: Ielena Obraztsova (n. 1939) mezzosoprano russa.
 2018 - Suresnes (França): Pierre Pincemaille, organista i professor francès. (n. 1956).
 2023 - West Hills: Lisa Marie Presley, actriu i cantant nord-americana (n. 1968).

Festes i commemoracions 
 Onomàstica: sants Arcadi de Mauritània, Tatiana de Roma, Cesària d'Arle, monja; Benet Biscop, abat de Wearmouth; Ferriol de Grenoble, bisbe i màrtir; sant Elred de Rievaulx, abat; Martí de Lleó, prevere; Victorià d'Asan, Antonio Maria Pucci, Marguerite Bourgeoys, fundadora; Nazari de Cuixà, monjo llegendari, inexistent.
 Venerats a l'Orde de Sant Francesc: servent de Déu Pau de Perpinyà, màrtir (1458).

Referències 

12