1874



Esdeveniments 
Països Catalans
 11 de gener, Sarrià (Barcelona): voluntaris republicans s'enfronten amb l'exèrcit espanyol.
Resta del món
 18 de març, Hawaii: Es signa un tractat de comerç amb els Estats Units.
 1 de juliol: S'inaugura en els Estats Units el primer zoològic.
 19 d'octubre: Fundació de la Universitat de Zagreb.
 1 de desembre: Islàndia guanya el seu primer constitució i autonomia limitada.
 Els francesos capturen el Vietnam on estableixen el protectorat d'Annam, que annexionen als seus dominis d'Indoxina.
 A França es duu a terme la primera exposició impressionista

Naixements 
Països Catalans
 15 de gener - Barcelona: Fructuós Gelabert i Badiella, cineasta català (m. 1955).
 18 de gener - Sabadell, província de Barcelona: Joan Montllor i Pujal, excursionista i escriptor sabadellenc.
 25 de gener - Palma: Paula Cañellas Alba, mestra krausista i feminista mallorquina (m. 1940).
 17 de febrer - Nova York: Ida Helen Ogilvie, geòloga estatunidenca (m. 1963).
 21 d'abril - Alcover, Alt Camp: Maria Domènech i Escoté, escriptora catalana (m. 1952).
 1 de maig - Sabadell: Àngel Rodamilans i Canals, sacerdot, monjo benedictí, compositor i organista (m. 1936).
 7 de juliol - Montuïri, Mallorca: Catalina Pocoví Mayol, glosadora i pagesa mallorquina.
 8 de setembre - Manresa: Ignasi Domènech i Puigcercós, cuiner i gastrònom català.
 21 de setembre - Barcelona: Josep Maria Sert i Badia, pintor i decorador català (m. 1945).
 28 d'octubre - Sabadell: Ferran Casablancas i Planell, empresari català, que va revolucionar la indústria cotonera al primer quart del  (m. 1960).
 17 de setembre - Barcelona: Norbert Font i Sagué, geòleg, espeleòleg, naturalista i escriptor que introduí l'espeleologia a Catalunya.
 Vilassar de Mar: Maria Ferrés i Puig, dibuixant, aquarel·lista i gravadora catalana (m. 1964).

Resta del món
 16 de gener, Hèlsinki: Herman Gesellius, arquitecte finlandès.
 25 de gener, París, França: William Somerset Maugham, escriptor britànic 
 25 de gener, Regne Unit: Harvey Grace, compositor.
 29 de gener, Viena: Robert Lach, compositor.
 3 de febrer - Allegheny, Pennsilvània: Gertrude Stein, escriptora estatunidenca que visqué gairebé sempre a França (m. 1946).
 20 de febrer - Aberdeen: Mary Garden, important soprano escocesa del primer terç del segle XX (m. 1967).
 24 de març, Budapest, Hongria: Harry Houdini, mag nord-americà d'origen hongarès (m. 1926).
 26 de març, San Francisco, Califòrnia (EUA): Robert Frost, poeta estatunidenc (m. 1963).
 15 d'abril, Schickenhof, Baviera: Johannes Stark: físic alemany, Premi Nobel de física de l'any 1919 (m. 1957).
 22 d'abril, Richmond, Virgínia: Ellen Glasgow, escriptora estatunidenca (m. 1945).
 25 d'abril, Bolonya, Itàlia: Guglielmo Marconi, enginyer italià, Premi Nobel de Física de 1909 (m. 1937).
 22 de maig, Riebeek West (Sud-àfrica): Daniel Malan, primer ministre de Sud-àfrica. Se'l considera el màxim exponent del nacionalisme afrikaner racista (m. 1959).
 16 de juny, Perth South (Canadà): Arthur Meighen, polític canadenc. Va exercir dues vegades com a Primer Ministre del Canadà (m. 1960).
 12 de juliol, Świnoujście, Imperi Alemany, Elsa von Freytag-Loringhoven, primera artista dadaista (m. 1927).
 14 de juliol, Alexandria, Egipte: Abbas Hilmi II, Virrei turc d'Egipte.
 26 de juliol, Vixni Volotxok, Rússia: Serguei Aleksàndrovitx Kussevitski, en rus: Сергей Александрович Кусевицкий, conegut habitualment com a Serge Koussevitzky, contrabaixista, compositor i director d'orquestra rus, nacionalitzat estatunidenc (m. 1951).
 30 de juliol, Y Waun, Gal·les: Billy Meredith, futbolista gal·lès.
 10 d'agost, West Branch, Iowa, EUA: Herbert Hoover, 31è president dels Estats Units.
 13 de setembre, Viena, Àustria: Arnold Schoenberg, compositor austríac (m. 1951).
 27 d'agost, Colònia, Alemanya: Carl Bosch, químic i enginyer, Premi Nobel de Química de 1931 (m. 1940).
 21 de setembre, Cheltenham, Regne Unit: Gustav Holst, compositor anglès, (m. 1934).
 10 d'octubre, Karlsruheː Minnie Nast, soprano alemanya (m. 1956).
 15 d'octubre, Almeria: Olallo Morales Wilskman, músic.
 20 d'octubre, Danbury, Connecticut (USA): Charles Ives, compositor estatunidenc (m. 1954).
 13 de novembre, Nimes, Llenguadoc-Rosselló, Marguerite Long, pianista francesa.
 30 de novembre, Woodstock, Anglaterra: Winston Churchill, Primer Ministre del Regne Unit durant la Segona Guerra Mundial.

 Cognac: Louis Delage, enginyer i dissenyador industrial francès especialitzat en la indústria automobilística

Necrològiques 
Països Catalans
 24 de febrer, Barcelona (Barcelonès): Anselm Clavé, compositor, músic i polític català, fundador dels Cors de Clavé.
 21 de novembre, Roma, Regne d'Itàlia: Marià Fortuny i Marsal, pintor, dibuixant i gravador català (n. 1838).

Resta del món
 Varsòvia: Romuald Zientarski, compositor polonès
 8 de març- Buffalo, Nova York (EUA): Millard Fillmore, advocat 13è President dels Estats Units d'Amèrica (n. 1800).
 31 de març, Viena, Imperi Austrohongarès: Ferdinand Scherber, musicòleg i compositor austríac.
 4 de juliol - Tournai (Bèlgica): Hippolyte Boulenger, paisatgista belga influït per l'Escola de Barbizon, considerat el "Corot" belga (n. 1837).

 4 de novembre: François Dauverné, músic francès del Romanticisme.

Referències

Vegeu també 

 Calendari d'esdeveniments
 Taula anual del segle XIX

Un any abans / Un any després

1874