15 de juliol

El 15 de juliol és el cent noranta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el cent noranta-setè en els anys de traspàs. Queden 169 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1240 - Cullera (la Ribera Baixa): Jaume I conquereix la vila.
 1693 - Segona Germania: Batalla de Setla de Nunyes.
 1982 - País Valencià: Es publica al DOGV l'Estatut d'Autonomia del País Valencià. Havia entrat en vigor el dia 10, amb la seva publicació en el BOE.
 1986 - València: Naix el València Basket Club.
 2008 - Madrid (Espanya): Per primera vegada, el govern d'Espanya publica les balances fiscals, que demostren que les Illes Balears, Catalunya, el País Valencià i Madrid són els territoris d'Espanya amb més dèficit.

Resta del món
 1099 - Jerusalem: Els cristians conquereixen Jerusalem, immersos a la Primera Croada.
 1210 - Vescomtat de Carcassona: Inici del Setge de Menerba durant la Croada albigesa.
 1969 - Estats Units: es publica el nº1 de Vampirella de Warren Publishing, on es produeix la primera aparició del personatge que dona nom a la revista.
 2010 - Argentina: S'aprova el matrimoni igualitari.
 2012 - Corea del Sud: S'estrena la cançó Gangnam Style.

Naixements 
Països Catalans
 1854 - Sant Feliu de Codines: Sebastià Farnés i Badó, advocat, taquígraf, escriptor i folklorista català (m. 1934).
 1875 - València, l'Horta: Joaquim Dualde i Gómez, advocat i polític valencià, ministre d'Instrucció Pública i Belles Arts, 1934-1935) durant la Segona República Espanyola (m. 1963).
 1889 - Sabadell: Dolors Miralles i Valls, pedagoga i promotora dels drets laborals de la dona (m. 1981).
 1896 - Sabadell: Pau Abad i Piera, inventor i industrial, pioner de l'enginyeria electrònica a Catalunya (m. 1981).
 1898 - Barcelona: Frederic Escofet i Alsina militar català al servei de la Generalitat de Catalunya abans i durant la Guerra civil espanyola (m. 1987).
 1909 - Barcelona: Francesc Mitjans i Miró fou un arquitecte i urbanista català (m. 2006).
 1925 - Igualada: Josep Mussons i Mata, empresari i dirigent esportiu català.
 1939 - València: Amparo Valle Vicente, actriu valenciana de cinema, televisió i teatre, i també directora teatral (m. 2016).
 1943 - Aldaia: Vicente Guillot Fabián, futbolista valencià.
 1951 - València: Joan Lerma i Blasco, primer president de la Generalitat Valenciana designat per les Corts Valencianes (1983-1995) i Ministre d'Administracions Públiques d'Espanya (1995-1996).
 1962 - Barcelona: Anna Sureda i Balari, metgessa hematòloga barcelonina.
 1978 - Figueresː Anna Teixidor i Colomer, periodista, historiadora, autora de diverses publicacions i documentals catalana.

Resta del món
 1606 - Leiden, Països Baixos: Rembrandt van Rijn, pintor holandès (m. 1669).
 1613 - Kunshan, Jiangsu, Xina: Gu Yanwu, filòsof i historiador xinès (m. 1682).
 1779 - Nova York (EUA): Clement Clarke Moore, professor estatunidenc de literatura oriental i grega al Columbia College i l'autor a qui s'atribueix A Visit from St. Nicholas (m. 1863).
 1848 - París (França): Vilfredo Pareto, economista i polític italià, sobretot conegut per la teoria de l'òptim de Pareto (m. 1923).
 1858 - Moss Side, Manchester: Emmeline Pankhurst, pionera del feminisme i del vot femení (m. 1928).
 1873 - Amsterdam: Anna Cramer, compositora holandesa (m. 1968).
 1889 - San Francisco, Califòrnia, Estats Units: Marjorie Rambeau, actriu estatunidenca (m. 1970).
 1892 - Berlín, Imperi Alemany: Walter Benjamin, assagista, crític literari, traductor i filòsof d'origen jueu, col·laborador de l'Escola de Frankfurt (m. 1940).
 1894 - Syracuse, Nova Yorkː Thérèse Bonney, fotoperiodista, fotògrafa de guerra i publicista nord-americana (m. 1978).
 1899 - Dublín (Irlanda): Seán Lemass, polític irlandès del Fianna Fáil i Taoiseach (Primer Ministre) de la República d'Irlanda del 1959 al 1966 (m. 1971).
 1905 - Allenhurst: Dorothy Fields, llibretista i lletrista americana (m. 1974).
 1907 - Anbu, Guangdong, Xina: Chen Bo'er, cineasta i feminista (m. 1951).
 1915 - Sauce, Corrientes: Alicia Zubasnabar, fundadora d'Àvies de Plaza de Mayo (m.2008).
 1918 - Lethbridge, Alberta, Canadà: Bertram Brockhouse, físic canadenc, Premi Nobel de Física de l'any 1994 (m. 2003).
 1919 - Dublín (Irlanda, llavors Regne Unit): Iris Murdoch, escriptora i filòsofa britànica, nascuda irlandesa (m. 1999).
 1921 - 
 Fort Worth, Texas, EUA: Robert Bruce Merrifield, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Química de l'any 1984 (m. 2006).
 Blyth, Northumberland, Anglaterraː Jean Heywood, actriu anglesa (m. 2019).
 1922 - Nova York (EUA): Leon Max Lederman, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1989 (m. 2018).
 1926 - Caseros, província de Buenos Aires: Leopoldo Galtieri Castelli, militar argentí que va ocupar de facto la presidència de la Nació entre 1981 i 1982, durant el període conegut com a Procés de Reorganització Nacional (m. 2003).
 1930 - El-Bihar, Algèria: Jacques Derrida, filòsof francès nascut a Algèria (m. 2004).
 1933 - Milà, Itàlia: Guido Crepas, autor de còmic (m. 2003).
 1934 - Accrington (Anglaterra): Sir Harrison Birtwistle, compositor anglès.
 1939 - Boliqueime, Loulé, Portugal: Aníbal António Cavaco Silva, 6è President de la República Portuguesa des de la Revolució dels Clavells.
 1943 - Belfast, Irlanda: Jocelyn Bell, astrofísica nord-irlandesa descobridora dels púlsars.
 1946 - Tucson: Linda Ronstadt, cantant nord-americana de rock, country, òpera lleugera i música llatina.
 1949 - Halmstad, Suècia: Carl Bildt, polític suec, primer ministre de Suècia des de 1991 fins a 1994.
 1950 - Atenes: Arianna Huffington, autora de columnes periodístiques i co-fundadora de The Huffington Post.
 1952 - Sault Sainte Marie, Michigan, EUA: Terry O'Quinn actor estatunidenc.
 1954 - Bell Ville, Córdoba, Argentina: Mario Alberto Kempes, futbolista argentí.
 1956 - Manchester, Regne Unit: Ian Curtis, cantautor i líder del grup musical Joy Division (m. 1980).
 1966 - París, Alts del Senaː Irène Jacob, actriu francosuïssa. Premi a la interpretació femenina al Festival de Canes 1991.
 1975 - Leningrad, URSS: Margarita Meklina, contista i novel·lista que resideix entre Europa i els Estats Units.
 1977 - Montepulciano, Itàlia: Rachele Bastreghi, cantautora italiana, component del grup Baustelle.
 1981 - Kaunas, Lituània: Marius Stankevičius, futbolista.

Necrològiques 
Països Catalans
 1968 - Valls: Antoni Muset i Ferrer, escriptor i poeta català (n. 1892).
 1978 - Canet de Mar: Joan Dotras i Vila, compositor, músic i pedagog català (n. 1900, Barcelona).
 1979 - Sitges, Garraf: Josep Carbonell i Gener, escriptor, promotor cultural i patriota català (n. 1897).
 2002 - Vic: Francesc Casanovas i Martí, fundador del Seminari del Poble de Déu.
 2003 - Barcelona: Roberto Bolaño, novel·lista i poeta xilè (n. 1953).
 2023 - Barcelona: Francisco Ibáñez Talavera, dibuixant català de còmics, creador de Mortadel·lo i Filemó (n. 1936).

Resta del món
 1542 - Florènciaː Lisa Gherardini, Monna Lisa, dama florentina model del retrat La Gioconda, de Leonardo da Vinci (n. 1479).
 1802 - Santo Domingo: Louis Fréron, polític i periodista francès, representant a l'Assemblea Nacional durant la Revolució Francesa (n. 1754).
 1857 - Viena, Àustria: Carl Czerny, professor de piano, compositor, pianista, teòric i historiador austríac (n. 1791).
 1885 - Padrón, la Corunya: Rosalía de Castro, poetessa i novel·lista en llengua gallega i castellana.
 1904 - Badenweiler, Alemanya: Anton Txékhov, dramaturg (n. 1860).
 1907 - Minhou, Fujian (Xina): Qiu Jin, escriptora xinesa (n. 1875)
 1919 - Berlín, Alemanya: Hermann Emil Fischer, químic alemany, Premi Nobel de Química 1902 (n. 1852).
 1927 - Dublín: Constance Markievicz, política irlandesa, revolucionària nacionalista, sufragista i socialista (n. 1868).
 1958 - Bagdad (Iraq): Nuri al-Said —en àrab نوري السعيد, Nūrī as-Saʿīd , polític iraquià durant el mandat britànic i el regne de l'Iraq (n. 1888).
 1961 - Moscouː Nina Bari, matemàtica soviètica coneguda pel seu treball sobre sèries trigonomètriques (n. 1901).
 1977 - Madrid, Espanya: Bing Crosby, cantant, ballarí i actor nord-americà (n. 1903).
 1983 - Las Vegas, Nevada (EUA): Harry James, trompetista i director d'orquestra nord-americà (n. 1916).
 1990 - Londres: Margaret Lockwood, actriu de teatre, cinema i televisió britànica (n. 1916).
 2009 - Gàzi-Iurt, Ingúixiaː Natalia Estemírova, periodista i activista pels drets humans russa assassinada (n. 1958).
 2017 - Los Angeles, Estats Units: Martin Landau, actor estatunidenc.

Festes i commemoracions

Santoral

Església Catòlica 
 Sants i beats al Martirologi romà (2011): Vladímir I de Kíev, rei (1015); Bonaventura de Bagnoregio, cardenal (1274); Eutropi, Zòsima i Bonosa, màrtirs (s. I); Fèlix de Thibiuca, bisbe i màrtir (303); Catulí diaca, i Genar, Florenci, Júlia i Justa, màrtirs (303); Jaume de Nisibis, bisbe (338); Abudemi, màrtir (s. IV); Felip, Zenó, Narseu i màrtirs d'Alexandria (s. IV); Gumbert d'Ansbach, abat (s. VIII); Plequelm de Niederrhein, bisbe (713); Josep de Tessalònica, bisbe i himnògraf (832); Atanasi de Nàpols, bisbe (862); Ansuer de Ratzeburg, abat (1066); David de Västerås, abat (1082); els 40 Màrtirs de Tazacorte, jesuïtes (1570); Pompilio Maria Pirrotti, escolapi (1766); Pere Nguyen Ba Tuan, prevere màrtir (1838); Andreu Nguyen Kim Thong Nam, màrtir (1855).
 Beats: Ceslau de Breslau, dominic (1242); Bernat II de Baden, marcgravi (1458); Anne-Marie Javouhey, fundadora (1851); Antoni Beszta-Borowski, prevere màrtir (1943).
 Sants no inclosos al Martirologi: Antíoc i Ciríac de Sebaste, màrtirs (s. III); Retici d'Autun, bisbe (334); Barhadbesaba d'Arbela, màrtir (355); Evrònia de Troyes, verge (s. V-VI); Etern d'Évreux, bisbe (ca. 660); Donevald d'Ogilvy, eremita (716); Benet d'Angers, bisbe (820); Adelard el Jove, monjo de Corbie (824), Bertí de Luxeuil, monjo; Haruc de Verden, bisbe (ca. 830); Regiswinda de Lauffen, nena (839); Edita de Polesworth, abadessa (925); Felicíssim de Mosciano, eremita (1092); translació de les relíquies de Rosalia de Palerm; Valentina de Nevers, màrtir.
 Beats: Otger de Niederrhein, diaca (ca. 700); Michel-Bernard Marchand, màrtir.
 Venerables: Egí d'Augsburg, abat (1120); Rudolf Lunkenbein, missioner màrtir (1976).
 Venerats a l'Orde de la Mercè: beat Pere Aimill, bisbe.

Esglésies orientals (segons el calendari gregorià) 
El dia correspon al 2 de juliol del calendari julià

Església Apostòlica Armènia
 26 Margats: Festa de l'Arca de l'Aliança construïda per Moisès; festivitat de la caixa que guardava el vel de la Mare de Déu.

Església Copta
 8 Abib: Abirom i Atom de Senbat, màrtirs; Bimanó de Banklaos, màrtir; Bixoi de Scetes, monjo; Blana de Bara, màrtir; Karas, germà de Teodosi el Gran.

Església Ortotoxa Siríaca
 Bisoes (Bišwi) el Gran, abat; Cir, abat; Daniel de Scetes; Sergi Amfipàtor d'Edessa, bisbe (591); dedicació de l'oratori de l'apòstol Tomàs

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 28 de juliol del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 2 de juliol del calendari julià.
 Sants: Juvenal de Jerusalem, patriarca (458); Arseni de Tver (1409); Foci de Kíev, metropolità (1431); Esteve el Gran de Moldàvia, príncep (1504); Juvenal, protomàrtir d'Alaska (1796); Lampros de Makri, màrtir (1835); Sergei Florinskij de Rakvere, màrtir (1918); Zacaries el Vell de Moscou (1936).

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Bonaventura de Bagnoregio, cardenal.

Esglésies anglicanes 
 Swithun de Winchester, bisbe; Bonaventura de Bagnoregio, cardenal.

Referències 

15