1894



Esdeveniments 
Països Catalans
 Resta del món
 23 de juny - París: Es funda el Comitè Olímpic Internacional.
 15 de setembre - Pyongyang (Península de Corea): Batalla de Piongyang, els japonesos derroten l'exèrcit xinès i prenen la ciutat.
 8 de novembre - Xile: Fundació de Villa Alemana, amb el nom de Vinya Miraflores.

Naixements 
Països Catalans
 3 de febrer - Barcelona: Maria Llimona i Benet, escultora catalana (m. 1985).
 6 de febrer - Lleidaː Zoe Rosinach Pedrol, farmacèutica lleidatana, primera doctora en Farmàcia de l'Estat (m. 1973).
 13 de febrer - Castelló de la Plana: Àngel Sánchez Gozalbo, escriptor valencià.
 5 de març - Barcelona: Josep Maria de Sagarra, escriptor català.
 14 de març - Holmestrand: Christine Sagen Helgø, advocada i política noruega, alcaldessa de Stavanger des de 2011.
 17 de març - Tarragona: Domènec Guansé i Salesas, periodista, novel·lista i traductor català.
 14 d'abril - Barcelona: Enric Casassas i Cantó, pedagog català.
 2 de maig - Sabadell: Agustí Borgunyó i Garriga, músic català (m. 1967).
 3 de maig - Barcelona: Miquel Llor i Forcada, escriptor català (m. 1966).
 16 de maig - Barcelona: Joan Salvat-Papasseit, escriptor català.
 22 de maig - Barcelona: Carme Balmas i Guitart, pintora catalana (m. 1978).
 16 d'agost - Sabadell: Pere Monistrol i Masafret, fotògraf i futbolista català.
 2 de juliol - Porrera: Carme Simó i Saco, mestra i pedagoga (m. 1982).
 20 de juliol - Girona: Fidel Aguilar i Marcó, escultor català.
 25 d'agost - Alberic, Ribera Alta: Leopold Magenti i Chelvi, compositor valencià.
 7 de setembre - Kazan (gubèrnia de Kazan, Imperi Rus): Gala Dalí, dona i musa de Salvador Dalí (m. 1982).
 10 de setembre - Dénia, Marina Altaː Maria Hervás Moncho, metgessa valenciana pionera (m. 1963).
 20 d'octubre - Sabadell: Antoni Vila i Arrufat, pintor i gravador i muralista català.
 24 de novembre - Barcelona: Josepa Fornés, actriu catalana de llarga trajectòria teatral.
 15 de desembre - Santiago de Xile: Joaquim Zamacois i Soler, compositor i professor de música català.
 16 de desembre - Olesa de Montserrat: Fèlix Figueras Aragay, primer alcalde d'Olesa de Montserrat, durant la Segona República Espanyola.

 Resta del món 
 25 de gener: Janko Alexy, pintor i escriptor eslovac.
 1 de febrer, Cape Elizabeth, EUA: John Ford, director i productor cinematogràfic.
 2 de febrer, İstanbulː Safiye Ali, primera metgessa turca (m. 1952).
 3 de febrer, Nova York, EUA: Norman Rockwell, il·lustrador, fotògraf i pintor nord-americà
 5 de febrer, Belgrad, Regne de Sèrbiaː Ksenija Atanasijević, primera dona filòsofa sèrbia i escriptora feminista primerenca.
 10 de febrer: Londres, Anglaterra: Harold Macmillan, polític anglès, 65è Primer Ministre del Regne Unit
 27 de febrer, París (França): Robert Siohan, compositor i director d'orquestra francès (m. 1985)
 26 de març, Txernivtsí: Viorica Ursuleac, cantant d'òpera romanesa (m. 1985).
 27 de març, Holmestrand: Christine Sagen Helgø, advocada i política noruega, alcaldessa de Stavanger.
 15 d'abril, Chattanooga, Tennessee: Bessie Smith, cantant de blues (m. 1937).
 17 d'abril, Kalinovka (Rússia): Nikita Serguéievitx Khrusxov, va ser el líder de la Unió Soviètica després de la mort de Ióssif Stalin (m. 1971).
 20 d'abril, Le Vilar de Danha, Llenguadoc (França): Joseph Delteil, escriptor i poeta francès (m. 1978).
 1 de maig, París: Marthe Nespoulous, soprano francesa (m. 1962).
 10 de maig, Bucarest: Elvire Popesco, actriu i directora d'escena romanesa i francesa (m. 1993).
 11 de maig, Pittsburgh, Pennsilvàniaː Martha Graham, ballarina i coreògrafa estatunidenca, pionera de la dansa contemporània (m.1991).
 27 de maig:
 Maryland: Dashiell Hammett, escriptor nord-americà.
 Courbevoie, Île-de-France: Louis-Ferdinand Céline, escriptor francès (m. 1961).
 16 de juny, El Caire, Egipte: Mahmud Taymur, escriptor egipci i estudiós de la llengua i literatura àrab.
 23 de juny, White Lodge (Anglaterra): Eduard VIII del Regne Unit ,rei de la Gran Bretanya i d'Irlanda del Nord, d'Irlanda i dels Dominis britànics d'ultramar, i emperador de l'Índia. Abdicà de la corona britànica per tal de poder-se casar amb la dues vegades divorciada Wallis Simpson (m. 1972).
 1 de juliol, Buenos Aires, Argentina: Julio Irigoyen, guionista i director de cinema
 15 de juliol, Syracuse, Nova Yorkː Thérèse Bonney, fotoperiodista, fotògrafa de guerra nord-americana (m. 1978).
 2 d'agost, São Pauloː Bertha Lutz, naturalista, zoòloga, professora i pionera del feminisme a Brasil (m. 1976).
 7 d'agost, Campanha: Maria Martins, escultora, dissenyadora, gravadora, pintora, escriptora i música brasilera (m. 1973).
 28 d'agost, Graz (Âustria): Karl Böhm, director d'orquestra austríac (m. 1981).
 10 de setembre, Ucraïna: Oleksandr Dovjenko, director de cinema.
 22 de setembre, Schwarzenberg, Alemanyaː Elisabeth Rethberg, cantant d'òpera de renom internacional (m. 1976).
 17 d'octubre, Sant Sebastiàː Blanquita Suárez, cupletista que triomfà al Paral·lel de Barcelona (m. 1983).
 21 d'octubre, Kaunas, Lituània, Imperi Rus: Varvara Stepànova, artista russa, puntal del constructivista pictòric (m. 1958).
 Damasc, Síria: Jamil Mardam Bey, polític i primer ministre de Síria.
 Nàpols: Elvira Andreani, cantant italiana.

Necrològiques 
Països Catalans
 12 de gener - Scala Dei: Marià Rius i Montaner, empresari i polític català (n. 1838).
 31 d'octubre - Olot, Garrotxa: Joaquim Vayreda i Vila, pintor català (n. 1843).

 Resta del món
 4 de febrer - París (França): Adolphe Sax, músic belga, inventor del saxòfon.
 6 de febrer - París, França: Maria Deraismes, autora i pionera francesa dels Drets de la Dona (n. 1828).
 20 de març - Torí (Itàlia): Lajos Kossut, polític hongarès, president d'Hongria el 1849 (n. 1802)
 11 de juny - Madrid, Federico de Madrazo, pintor espanyol (n. 1815).
 20 de juny - Saint-Denis, la Réunion: Hilaire Gabriel Bridet, meteoròleg i militar francès.
 23 de juny - Ville d'Avray, Illa de França: Marietta Alboni, contralt italiana (n.1926).
 24 de juny - Lió (França): Marie François Sadi Carnot, enginyer, President de la República Francesa de 1887 a 1894 (n. 1837).
 5 de juliol, Londres (Anglaterra): Sir Austen Henry Layard ,viatger britànic, arqueòleg, dibuixant, col·leccionista, escriptor, polític i diplomàtic, conegut sobretot per les seves excavacions a Nimrud (n. 1817).
 6 de juliol, Sydneyː Mina Wylie, nedadora australiana, medallista olímpica el 1912 (n. 1891).
 13 de setembre - París, França: Emmanuel Chabrier, compositor francès (n. 1841).
 28 de setembre, París: David Kaltbrunner, geògraf
 20 d'octubre - Crimea: Alexandre III, tsar de Rússia (1881-1894) (n. 1845).
 21 d'octubre - Kaunas, Lituània: Varvara Stepànova, artista russa, puntal del constructivista pictòric soviètic (m. 1958).
 21 de novembre - Barcelona: Santiago Salvador Franch, anarquista aragonès, conegut per haver llançat dos artefactes explosius contra l'audiència del Gran Teatre del Liceu (n. 1862).
 3 de desembre - Upolu (Samoa): Robert Louis Stevenson, escriptor escocès (n. 1850).
 7 de desembre - Guilly, França: Ferdinand de Lesseps, diplomàtic i empresari francès (n. 1805).
 30 de desembre - Homer, Nova York (EUA): Amelia Bloomer, periodista i sufragista estatunidenca (n. 1818)
 31 de desembre - Schöneberg: Maximiliane von Oriola, salonnière berlinesa (n. 1818).

Referències 

1894