12 de febrer

El 12 de febrer és el quaranta-tresè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 322 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1462, Calaf (l'Anoia: Els remences es revolten contra les autoritats, tret de partida de la Guerra dels Remences.
 1910 - Barcelona: Primer vol d'un aeroplà de tota la península: el pilot francès Julien Mamet, a bord d'un Blériot XI amb motor de 25 CV, sobrevola l'hipòdrom de Can Tunis de Barcelona.
 1939, Xàtiva: Bombardeig de l'estació de Xàtiva per part de l'aviació feixista italiana amb el resultat de 129 morts.
 1987, Sa Dragonera, Mallorca: S'atura judicialment el pla d'urbanització de l'illa.
 2004, Parc Natural del Cadí-Moixeró: Hi detecten el primer llop salvatge al Principat des de fa més de 70 anys: és un exemplar divagant que procedeix dels Apenins italians.
 1502: Corona de Castella, Es signa la Pragmàtica de conversió forçosa que dona dos mesos i mig per al baptisme forçós dels mudèjars.
Resta del món
 1541: Pedro de Valdivia funda Santiago de Xile
 1554: Joana Grey és decapitada per traïció.
 1808: Talca (Xile): es jura l'Acta d'Independència de Xile.
 1817: batalla de Chacabuco, als Andes, on les tropes sota el general José de San Martín vencen els espanyols.
 1912: Pequín (Xina): Abdicació de Pu Yi (1906-1967), que va regnar com a Emperador Xuantong, el darrer de la Dinastia Qing.
 1947: Sikhoté-Alín, URSS: Meteorit de Sikhoté-Alín.
 1974: Carlos Arias Navarro president del Govern nomenat per Franco presenta el seu programa reformista conegut com l'Esperit del 12 de febrer
 1979, Berlín: Es funda l'equip de futbol americà Berliner Bären, que més tard prendria el nom de Berlin Adler.

Naixements 
Països Catalans
 1843 - València: Eduard Boscà i Casanovas, metge i naturalista valencià (m. 1924).
 1872 - Barcelona: Maria Morera i Franco, actriu catalana de dilatada carrera (m. 1954).
 1876 - Esparreguera, Província de Barcelona: Amadeu Cuscó i Panadès, músic català (m. 1942).
 1930 - Barcelona: Mercè Torrents i Turmo, pianista i compositora catalana (m. 2018).
 1938 - Guissona, Segarra: Jordi Pàmias i Grau, poeta català.
 1940 - Barcelona: Robert Saladrigas i Riera, escriptor i periodista català (m. 2018).
 1951 - Vilanova i la Geltrú, el Garraf: Marina Prat Vidal, atleta, fondista i maratoniana catalana.
 1980 - Ontinyent, Vall d'Albaida: Juan Carlos Ferrero, tennista valencià.

 Resta del món
 1218 - Kamakura (?), Japóː Kujō Yoritsune, quart shogun del shogunat Kamakura (m. 1256).
 1809
 Shrewsbury, Shropshire, Anglaterra: Charles Darwin, naturalista anglès, que va plantejar l'evolució de les espècies basada en la selecció natural (m. 1882).
 Comtat de Hardin (Kentucky), EUA: Abraham Lincoln, 16è President dels Estats Units entre 1851 i 1865 (m. 1865).
 1812 - San Lurinç, Udine: Catarine Percût, escriptora italiana en friülès.
 1837 - La Corunya, Emilia Calé Torres, escriptora espanyola (m. 1908).
 1850 - Filadèlfia, Pennsilvània, EUA: William Morris Davis, geògraf nord-americà, sovint anomenat el "pare de la geografia americana" (m. 1934).
 1861 - Sant Petersburg: Lou Andreas-Salomé, dona de lletres, escriptora i intel·lectual russa (m. 1937).
 1881 - Sant Petersburg: Anna Pàvlova, ballarina russa (m. 1931).
 1884 - Smolensk, Rússiaː Marie Vassilieff, artista pintora i escultora russa, dissenyadora i decoradora teatral (m. 1957).
 1888 - Madrid, Regne d'Espanya: Clara Campoamor Rodríguez, advocada, escriptora, política i defensora dels drets de la dona.
 1900 - Saint-Louis, Missouri: Adele Buffington, guionista estatunidenca.
 1905 - Madrid: Frederica Montseny i Mañé, política, escriptora i líder anarquista espanyola (m. 1994).
 1911 - La Vega: Antonio Guzmán, agrònom, empresari i polític dominicà que va ser president de la República Dominicana.
 1918 - Nova York (EUA): Julian Schwinger, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de l'any 1965 (m. 1994).
 1921 - Irlanda: Kathleen McNulty Mauchly Antonelli, matemàtica, programadora informàtica de la computadora ENIAC (m. 2006).
 1934 - Monroe (Louisiana), EUA: Bill Russell, jugador de bàsquet estatunidenc.
 1938 - Elizabeth (Nova Jersey) (EUA): Judy Blume, escriptora estatunidenca de literatura infantil i juvenil.
 1949
 Damasc, Síria: Sari Nusseibeh, filòsof palestí, Premi Internacional Catalunya del 2004.
 Berlín Oriental, RDA: Barbara Honigmann, pintora i escriptora alemanya.
 1950 - Madrid: Marta Fernández-Muro, actriu espanyola.
 1956 - Cudillero, Astúries: Rosa María Menéndez López, investigadora i científica espanyola, presidenta del CSIC des del 2017.
 1961 - Molacillos, Zamora: Ángeles Álvarez Álvarez, política socialista espanyola, activista feminista.
 1976 - Kyjov, Txecoslovàquia: Sylvia Saint, actriu porno txeca.
 1979 - Melbourne, Austràlia: Jesse Spencer, actor australià.
 1991 - Niterói, Rio de Janeiro: Martine Grael, regatista de vela brasilera, medalla d'or als Jocs Olímpics de Rio de Janeiro.
 1993 - Salònica: Giorgos Katidis, migcampista grec.

Necrològiques 
Països Catalans
 1819 - Maó (Menorca): Joan Ramis i Ramis, escriptor i historiador menorquí (n. 1746).
 1959 - Barcelona: Antoni Pous i Palau, pintor, escenògraf i aquarel·lista.
 2022 - Barcelona: Antoni Vadell i Ferrer, bisbe mallorquí (n. 1972).

Resta del món
 1479 - Tudela, Navarra: Elionor I de Navarra, princesa d'Aragó i infanta de Navarra, princesa de Girona (n. 1426).
 1728 - Frankfurt del Main, Sacre Imperi Romanogermànic: Agostino Steffani, compositor italià (n. 1654).
 1804 - Königsberg, Prússia: Immanuel Kant, filòsof (n. 1724).
 1907 - Newcastle upon Tyne: Muriel Robb, tennista britànica, campiona de Wimbledon 1902.
 1916 - Brunsvic: Richard Dedekind, matemàtic (n. 1831).
 1920 - Londres, Regne Unit: Émile Sauret, violinista i compositor francès (n. 1852).
 1959 - Nova York (EUA): George Antheil, pianista i compositor estatunidenc (n. 1900).
 1966 - Milà (Itàlia): Elio Vittorini, escriptor, traductor i editor italià (n. 1908).
 1971 - Tripp, Dakota del Sud: Ella Cara Deloria, lingüista, antropòloga i escriptora sioux yankton (n. 1889).  
 1984 - París (França): Julio Cortázar, escriptor i traductor argentí (n. 1914).
 1994 - Sevilla: Rafael Durán, actor espanyol.
 2005 - Anapu, Pará, Brasil: Dorothy Stang, membre de la Congregació de les Germanes de Nostra Senyora de Namur.
 2018 - Concord, Massachusettsː Ursula Marvin, geòloga planetària estatunidenca que estudià meteorits i mostres lunars (n. 1921).
 2019 - Lagos, Nigèria: Bisi Silva (Olabisi Obafunke Silva), conservadora i especialista en art contemporani (n. 1962).

Festes i commemoracions 
 Festes patronals a Barcelona; Santa Eulària des Riu (Eivissa, Illes Balears).
 El dia de Darwin a molts països anglosaxons.
 Dia contra els nens soldat
 2013 - Dimarts de Carnaval

Santoral

Església Catòlica 
 Sants al Martirologi romà (2011): Eulàlia de Barcelona, màrtir (303); Meleci d'Antioquia, bisbe (381); Benet d'Aniana, abat (821); Antoni Cauleas, bisbe de Constantinoble (901); Ludè de Nordhouse, pelegrí (1202).
 Beats al Martirologi romà: Humbelina de Jully-sur-Sarce, priora (1130); Thomas Hemmerford, Jack Fenn, John Nutter, John Munden, George Haydock, preveres màrtirs (1584).
 Sants que no figuren al Martirologi: Julià l'Hospitalari, sant fictici (s. VII); Sufrè, deixeble de Maximí d'Ais, sant llegendari (s. I); Julià d'Alexandria, màrtir (ca. 160); Modest de Cartago, màrtir; Màrtirs d'Abitinene (304); Damià, màrtir d'Alexandria, i Damià, màrtir a Roma; Modest el Diaca, màrtir (ca. 304); Modest i Ammoni d'Alexandria, màrtirs; Faustí de Brèscia, bisbe (381); Fèlix de Marsella, bisbe; Fèlix de Metz, bisbe; Vènet de Re, eremita (s. V); Gaudenci de Verona, bisbe (465); Rioc de Landevennec, eremita (ca. 640); Quintilià de París, abat (669); Etelvald de Lindisfarne, abat (ca. 740); Seduli de Dublín (Seadhal), bisbe (ca. 785); Goscelí de Torí, abat de San Solutore (1153); Benedetto Revelli, bisbe d'Albenga) (ca. 900).
 Beats que no figuren al Martirologi: Antoni i companys franciscans màrtirs de Bulgària (1361); Pau de Barletta, agustí (1580).
 Venerables: Helmward de Minden, bisbe (958); Nikolaus Herman, monjo (1691); Niccola Saggio, monjo (1709).
 Venerats a l'Orde de Predicadors: beat Reginald d'Orleans, prevere dominicà (1220).

Església Copta 
 5 Meixir: Abanub; Agripí d'Alexandria, patriarca (181); Apol·ló, company de Sant Abib; Bixai d'Ikhmin, fundador del monestir.

Església Apostòlica Armènia 
 23 Arac': Hipòlit de Roma, antipapa, màrtir, i companys seus; Teòfil el Jove, màrtir; Teòdula d'Anazarbe, màrtir.

Església Ortodoxa (segons el calendari julià) 
 Se celebren els corresponents al 25 de febrer del calendari gregorià.

Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià) 
Corresponen als sants del 30 de gener del calendari julià.
 Sants: Martina de Roma, màrtir (230); Hipòlit de Roma, papa i màrtir (236); Censorí, Sabí i Àurea, màrtirs; Ares, Fèlix, Màxim i màrtirs d'Òstia, companys d'Hipòlit de Roma; Atanàsia i les seves germanes, màrtirs; Basili el Gran, metropolità de Cesarea, Gregori de Nazianz, arquebisbe de Constantinoble, i Joan Crisòstom, patriarca de Constantinoble; Zenó d'Antioquia, eremita (418); Teòfil el Jove, màrtir (785); Pere I de Bulgària, rei (969); Zenó de les Coves de Kíev (); Teodor de Mitilene, màrtir (1748); Demetri de Sliven, màrtir (1841); Pau Aleksandrovitx i Dmitrij Konstantinovitx, grans ducs màrtirs, i Evgenij Poselianin Pogozhev, màrtir; Pelagia de Dividjevo (1884); Vladímir, prevere màrtir (1933); Stefanios, màrtir (1945).

Església Evangèlica d'Alemanya 
 Valentin Ernst Löscher (1749); Friedrich Schleiermacher, teòleg i filòsof (1834)

Referències 

12