2001

2001 (MMI) fon un any normal del calendari gregorià començat en dilluns.

Esdeveniments 
 Països Catalans

 4 de març, Andorra: s'hi celebren eleccions parlamentàries que guanya, per majoria absoluta, la Unió Liberal, encapçalada per Marc Forné, que esdevindrà president del govern.
 16 de març, Internet: S'inicia l'edició de la Viquipèdia en català.
 20 de març, Països Catalans: La Fundació Wikimedia posa a disposició dels internautes la Viquipèdia en català.
 23 de juliol, València: Constitució de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.
 23 de novembre: Es constitueix l'Associació .CAT per tal de liderar la campanya del .cat per al domini d'Internet de llengua i cultura en català
 Tot l'any: Commemoració del 125è aniversari del naixement de Víctor Balaguer i Cirera

Resta del món

 21 de gener, Dakar: L'alemanya Jutta Kleinschmidt es converteix en la primera dona que guanya el Ral·li Dakar.
 10 de març, Europa: Es funda la Free Software Foundation Europe, una organització no governamental i sense ànim de lucre, que treballa en tots els aspectes relacionats amb el programari lliure, especialment el Projecte GNU, a Europa.
 23 de març, Oceà Pacífic, prop de les illes Fiji: l'estació orbital russa MIR es destrueix en entrar a l'atmosfera.
 Març, Itàlia: es funda l'associació Els pobles més bonics d'Itàlia que promou els petits centres habitats italians qualificats amb un "gran interès històric i artístic" que decideixen d'associar-s'hi.
 23 d'abril, Madrid: Joan Carles de Borbó declara: «Nunca fue la nuestra lengua de imposición, sino de encuentro. A nadie se le obligó nunca a hablar en castellano. Fueron los pueblos más diversos quienes hicieron suyo, por voluntad libérrima, el idioma de Cervantes.» cosa que encén els sentiments del catalanisme.
 1 de juny, Israel: Atemptat contra el Delfinari de Tel Aviv.
 20 de juliol, Gènova, Itàlia: Mor Carlo Giuliani, activista antiglobalització, en un enfrontament amb la policia.
 5 de setembre, EUA: es publica el primer número dAlias que presenta el personatge de Jessica Jones, creada per Brian Michael Bendis i Michael Gaydos.
 11 de setembre, Estats Units: Atemptats de l'11 de setembre de 2001 dos avions conduïts per segrestadors suïcides de l'organització Al-Qaida s'estavellen un contra cadascuna de les Torres Bessones de Nova York i en causen la destrucció total; hi moren gairebé 3.000 persones; un tercer avió s'estavella contra el Pentàgon i un altre cau a l'oest de Pennsilvània, abans d'arribar a l'objectiu. L'atemptat desencadenarà un enduriment en la política exterior dels EUA encarnada sota el lema "Guerra global contra el terrorisme" desenvolupada pels governs Bush i que conduiran a la Guerra de l'Afganistan i la invasió de l'Iraq de 2003.
 23 d'octubre, Tony Fadell i Apple posen a la venda el primer iPod.
 25 d'octubre, Seattle, estat de Washington, EUA: Microsoft inicia la comercialització del sistema operatiu Windows XP.
 8 de novembre, Huelva, Andalusia: S'inaugura l'Estadi Nuevo Colombino, l'estadi de futbol del Recreativo de Huelva.
 15 de desembre, Pisa, Itàlia: Es reobre el públic la Torre de Pisa, després d'una dècada d'obres per la reconstrucció i estabilització.
 L'Estat francès crea l'Observatoire National sur les Effets du Réchauffement Climatique
 El matemàtic català Eduardo Casas-Alvero enuncia la Conjectura de Casas-Alvero.
 Es fa pública la consecució de la seqüenciació del genoma humà en el Projecte Genoma Humà.

 Cinema i televisió 

 Música i ràdio 

El 18 de maig, la UNESCO afegí el Misteri d'Elx a la categoria de Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat.

 Premis Nobel 

 Tecnologia i videojocs 
Enguany eixiren a la venda les consoles Game Boy Advance i GameCube, ambdós de Nintendo.
 Distribució del videojoc Ballistics.

 Naixements 

Les persones nascudes el 2001 faran  anys el .

 Països Catalans

 28 de març, l'Hospitalet de Llobregat: María Vicente García, atleta d'heptatló catalana.
 12 d'agost, Montcada i Reixac, Vallès Occidentalː Claudia Pina, futbolista catalana que juga com a davantera a la Primera divisió.

 Resta del món
 21 de gener, Salmon Arm, Canadà: Natalie Wilkie, esquiadora de fons paralímpica canadenca.
 10 de març, Hammond, Louisiana: Alyssa Carson, astronauta i conferenciant estatunidenca.
 18 de desembre, Los Angeles, Califòrnia, EUA: Billie Eilish, cantant i compositora nord-americana.

 Necrològiques 

Entre les morts destacades de l'any hi ha els actors Anthony Quinn, Francisco Rabal i Jack Lemmon, els cantants Gilbert Bécaud i Renato Carosone, el fotògraf Alberto Korda, el guitarrista Chet Atkins, l'historiador de l'art Ernst Gombrich, la il·lustradora Tove Jansson, el periodista Ramon Barnils i els músics George Harrison, John Lee Hooker i Joey Ramone. També tingué lloc l'assassinat d'Helena Jubany.

 Països Catalans
 5 de gener, 
Barcelona: Anna Maria de Saavedra i Macià, poetessa catalana (n. 1905).
El Vendrellː Josep Cañas i Cañas, escultor i dibuixant (n. 1905).
 15 de febrer, Barcelona: Anna Ricci, mezzosoprano dedicada al cant, la recuperació de la lírica antiga i l'ensenyament (n.1930).
 7 de març, Barcelona: Salvador Mel·lo i Nicola, ballarí i coreògraf de dansa catalana (n. 1930).
 11 de març, Palma: Pere Quetglas, àlies Xam, promotor cultural, educador i artista mallorquí (85 anys).
 14 de març, Reus, Baix Camp: Ramon Barnils, periodista català.
 19 de març, Barcelonaː Trinidad Sánchez-Pacheco, historiadora de l'art i directora museística a Barcelona (n. 1931).
 16 d'abril, València, País Valencià: Josep Maria Simó Nogués, empresari i financer valencià.
 8 de juny, Barcelona: Griselda Pascual i Xufré, científica catalana vinculada a la investigació matemàtica i a la docència (n. 1926).
 27 de juny, Bella Dorita, pseudònim de María Yáñez, vedet andalusa instal·lada a Barcelona, referent del Paral·lel barceloní (n. 1901).
 30 de juliol, Calonge, Baix Empordà: Lluís Vilar i Subirana, historiador i activista cultural català.
 1 d'agost, Barcelona: Maria del Carme Ponsati Capdevila, nedadora catalana (n. 1923).
 19 d'agost, Alzira, Ribera Alta: Perfecto Garcia Chornet, pianista valencià (n. 1941).
 Olot: Joaquim Danés i Llongarriu, metge i escriptor.
 Tortosa: Manuela Delsors Mangrané, pintora catalana (n. 1918).

 Resta del món
 6 de gener, San Pedro Sula: Jaume Alberdi i Cornet, actor i dramaturg.
 15 de gener, Debrecenː Margit Nagy-Sándor, gimnasta artística hongaresa, medallista olímpica als Jocs de Berlín i de Londres (n. 1921).
 4 de febrer, París, França: Iannis Xenakis, compositor francès d'origen grec (n. 1922).
 7 de febrer, 
 Zollikon: Marianne Breslauer, fotògrafa i marxant alemanya.
 Vermont: Anne Morrow Lindbergh, escriptora i aviadora nord-americana (n. 1906).
 8 de març, Londres, Regne Unit: Ninette de Valois, ballarina i coreògrafa irlandesa (n. 1898).
 21 de març, L'Havana, Cuba: Dora Alonso, escriptora i periodista cubana (n. 1910).
 22 de març, Los Angeles, Califòrnia, EUA: William Hanna, destacat dibuixant, director i productor de cinema animat nord-americà. Cofundador, juntament amb Joseph Barbera, dels estudis Hanna-Barbera (n. 1910).
 9 d'abril, Ginebra, Suïssa: Graziella Sciutti, soprano italiana (n. 1927).
 15 d'abril, Nova York, EUA: Joey Ramone, membre fundador del grup The Ramones i pioner del punk rock (n. 1951).
 11 de maig, Santa Barbara, Califòrnia: Douglas Adams, escriptor anglès (49 anys).
 11 de juny, Michoacán: Amalia Mendoza, cantant mexicana de ranxera i mariachi (n. 1923).
 17 de juny, Palm Desert, Califòrnia (EUA): Donald James Cram, químic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 1987 (n. 1919).
 21 de juny, Los Altos, Califòrnia (EUA): John Lee Hooker, cantant i guitarrista nord-americà.
 29 de juny, Londresː Rosemary Biggs, botànica i hematòloga anglesa, que estudià l'hemofília (n. 1912).
 1 de juliol, 
Goxwillerː Hélène de Beauvoir, pintora francesa (n. 1910).
 Moscou (Rússia): Nikolai Bàssov, físic rus, Premi Nobel de Física de l'any 1964 (n. 1922).
 3 de juliol, Northamptonː Delia Derbyshire, compositora de música concreta, pionera en l'àmbit de la música electrònica (n. 1937).
 17 de juliol, Idahoː Katharine Graham, editora periodística nord-americana, propietària i editora de The Washington Post'' (n. 1917).
 20 de juliol, Múnicː Eva Busch, cantant popular i de cabaret alemanya (n. 1909).
 23 de juliol, Jackson (Mississipi) (EUA): Eudora Welty, escriptora nord-americana guanyadora del Premi Pulitzer de 1973 (n. 1909).
 3 d'agost, Antíbol, Françaː Jeanne Loriod, música francesa, virtuosa de l'instrument electrònic de les ones Martenot (n. 1928).
 13 d'agost, Madrid: Manuel Alvar López, filòleg, dialectòleg i catedràtic castellonenc (78 anys).
 16 d'agost, Thirunvananthapuram, Kerala, Índiaː Anna Mani, física i meteoròloga índia (n. 1918).
 17 d'agost, Monacia-d'Aullène, Còrsega: François Santoni, polític cors, militant d'A Cuncolta Naziunalista.
 12 de setembre, Madrid: Carmen Rico Godoy, escriptora, periodista i activa feminista espanyola (n. 1939).
 13 de setembre, Santa Monica, Califòrniaː Dorothy McGuire, actriu estatunidenca del Hollywood dels anys 40 i 50 (n. 1916).
 2 d'octubre, Baviera, Alemanya: Franz Biebl, compositor alemany.
 28 d'octubre, Bampton, Oxfordshire: Elizabeth Jennings, bibliotecària, escriptora i poetessa anglesa (n. 1926).
 29 de novembre, Los Angeles, EUA: George Harrison, músic anglès, guitarrista de The Beatles.
 17 de desembre, Stuttgartː Martha Mödl, soprano i mezzosoprano alemanya (n. 1912).
 Belgrad: Neda Božinović''', antimilitarista.

Referències