3 de setembre

El 3 de setembre és el dos-cents quaranta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quaranta-setè en els anys de traspàs. Queden 119 dies per finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1450 - Alfons el Magnànim signa el privilegi per a la creació de l'Estudi General de Barcelona, la quarta universitat de Catalunya després de les de Lleida, Perpinyà i Girona.
 1713 - Terrassa, Principat de Catalunya: les tropes borbòniques, durant la Guerra de Successió, ocupen la vila, la incendien i la saquegen durant tres dies.
 1933 - Cambrils, Principat de Catalunya: s'inicien les obres de la primera gran transformació del port de Cambrils.
 1992 - Barcelona, Badalona, Mollet: Comencen els Jocs Paralímpics d'estiu 1992.
 2012 - Sant Pere de Torelló, Principat de Catalunya: s'aprova, en un ple extraordinari obert a la població, una moció de declaració d'independència de Catalunya

Resta del món
 301 - San Marino, un dels estats més petits del món, i la república més antiga del món encara en existència, és fundat per sant Marí el Diaca.
 590 - Estats Pontificis: Gregori I, impulsor del cant gregorià, és elegit papa.
 1189 - Westminster, Londres, Regne d'Anglaterra: hi coronen Ricard I.
 1260 - Palestina: Els mongols són derrotats pels mamelucs a la batalla d'Ayn Jalut, fet que marcà l'inici del declivi de l'imperi Mongol, en el seu moment de màxima expansió.
 1450 - Torre del Greco (Regne de Nàpols): Alfons el Magnànim signa el privilegi per a la fundació de l'Estudi General de Barcelona.
 1650 - Regne d'Anglaterra: Les tropes d'Oliver Cromwell guanyen les tropes monàrquiques a la batalla de Dunbar.
 1725 - Hannover (Baixa Saxònia): Gran Bretanya, França i Prússia signen l'Aliança de Hannover, un acord militar defensiu en resposta del Tractat de Viena (entre Espanya i el Sacre Imperi Romanogermànic que pretenia retornar Gibraltar i Maó a mans espanyoles.
 1783 - París, França: s'hi signa el tractat homònim que acaba la Guerra de la Independència dels Estats Units i que comporta que Menorca retorni a ser espanyola.
 1792 - Washington DC, Estats Units: Es col·loca la primera pedra de la Casa Blanca.
 1939 - Segona Guerra Mundial: El Regne Unit i França declaren la guerra a Alemanya, després que aquesta última envaeix Polònia.
 1943 - Cassibile: Giuseppe Castellano, plenipotenciari de Víctor Manuel III d'Itàlia, signa l'Armistici de Cassibile.
 1971 - Qatar s'independitza del Regne Unit.
 1976 - el planeta Mart: la nau Viking 2 hi aterra i hi fa fotografies.
 2004 - Beslan, Ossètia del Nord, Federació Russa: l'exèrcit rus assalta l'escola segrestada per radicals txetxens des de feia dos dies, amb un balanç de gairebé mig miler de morts.
 2005 - Daimiel, Ciudad Real: es detecta un Brot de shigel·losi amb 146 afectats.
 2006 - Japó: La selecció espanyola de bàsquet, guanya la medalla d'or al Campionat del Món de bàsquet masculí.

Naixements 
Països Catalans
 1885 - València: Rafael Benedito Vives, compositor i pedagog musical valencià.
 1924 - Barcelona: Jordi Sarsanedas, escriptor català.
 1947 - Barcelonaː Montserrat Colldeforns i Sol, política i economista catalana, diputada al Congrés dels Diputats.
 1967 - Terrassa: Anna Maiques i Dern, jugadora d'hoquei sobre herba catalana campiona olímpica, fisioterapeuta.
 1978 - Igualada: Alba Vergés i Bosch, política catalana.
 1983 - Barcelona: Aida Oset, actriu de televisió, cinema i teatre catalana.

Resta del món
 1499, Saint-Vallier (Droma), Regne de França: Diana de Poitiers, dama de la noblesa francesa.
 1734, Derby, Derbyshire (Anglaterra) Joseph Wright, pintor anglès (m. 1797).
 1856, Boston, Massachusetts, EUA: Louis Sullivan, arquitecte estatunidenc, ha estat anomenat el "pare de l'arquitectura Moderna.
 1568, Bolonya, Estats Pontificis: Adriano Banchieri, benedictí compositor, organista, teòric de la música i poeta italià.
 1826, Estrasburg: Adolphe Sellenick, compositor i director d'orquestra francès.
 1875, Maffersdorf, Bohèmia, aleshores part de l'Imperi austrohongarès: Ferdinand Porsche, enginyer austríac fundador i creador de l'oficina de projectes automobilística alemanya Porsche.
 1859, Castras, Llenguadoc: Jean Jaurès, dirigent i polític francès.
 1869, Ljubljana, Imperi Austrohongarès: Fritz Pregl, químic, Premi Nobel de Química de 1923.
 1878, Ealing, RU, Dorothea Douglass Lambert Chambers, tennista britànica, guanyadora en set ocasions del Torneig de Wimbledon (m. 1960).
 1896, Elna, Rossellóː Yvonne Boachon-Joffre, escriptora i novel·lista nord-catalana.
 1899, Traralgon, Austràlia: Frank Macfarlane Burnet, viròleg i biòleg australià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1960.
 1905, Nova York, EUA: Carl David Anderson, físic estatunidenc, Premi Nobel de Física de 1936.
 1907, Oscaː Encarnación Fuyola, mestra, militant comunista i activista antifeixista, exiliada a Mèxic (m. 1972).
 1911, Valparaísoː Laura Allende Gossens, política xilena (m. 1981).
 1913, Hot Springs, Arkansas (EUA): Alan Ladd, actor estatunidenc (m. 1964).
 1926: 
 Chiliomodi, Corint, Grècia: Irene Papas, actriu de cinema i teatre i cantant grega.
 Chicago: Alison Lurie, escriptora estatunidenca i investigadora de la moda (m. 2020).
 1938, Kōbe, Japó: Ryōji Noyori, químic japonès, Premi Nobel de Química de l'any 2001.
 1940: 
Montevideo: Eduardo Galeano, periodista i escriptor uruguaià.
 Exmouth, Devon, Anglaterra: Pauline A. Collins, actriu anglesa.
 1947, Roma (Itàlia): Mario Draghi, economista italià, President del Consell de Ministres d'Itàlia (2021).
 1948, Rostov del Don: Lyudmila Karachkina, astrònoma ucraïnesa.
 1956, Londres, Anglaterra: Stephen Woolley, productor i director britànic.
 1963, Fareham, Hampshire, Anglaterra: Malcolm Gladwell escriptor canadenc.
 1965, Nova York, Estats Units: Charlie Sheen, és un actor estatunidenc.
 1971, Chandigar, Índia: Kiran Desai, escriptora índia. La seva novel·la L'herència de la pèrdua va guanyar el Premi Man Booker i el premi del National Book Critics Circle.
 1988, Las Palmas de Gran Canària, Espanya: Carla Suárez Navarro, jugadora de tennis professional espanyola.
 2003, San Francisco, Estats Units: Eileen Feng Gu, esquiadora acrobàtica xinesa nascuda als Estats Units.

Necrològiques 
Països Catalans
 1652 - Nàpols, Regne de Nàpols: Josep de Ribera, també conegut com lo Spagnoletto, pintor i gravador valencià del barroc (n. 1591).
 1973 - Praga: Josep Moix i Regàs, secretari general del PSUC, alcalde de Sabadell, director general de Treball i ministre de Treball al govern espanyol (n. 1898).
 1974 - Berga: Aurora Bertrana i Salazar, escriptora catalana.
 1982 - Palma: Cristina Valls Aguiló, actriu mallorquina (n. 1901).
 1993 - Vilassar de Dalt, Maresme: Josep Maria de Porcioles i Colomer, jurista, notari i polític català que fou alcalde de Barcelona (n. 1904).
 1998 - Barcelona: Elvira Jofre, actriu de teatre i de veu catalana (n. 1915).
 2008 - Taradell: Osona: Joan Segarra i Iracheta, futbolista català, jugador del FC Barcelona.
 2011 - Vilafortuny, Cambrils: Júlia Bonet Fité, empresària andorrana (n. 1922).
 2014 - Barcelona: Josep Lloveras i Feliu, pintor i escultor català.
 2017 - Barcelona: Joan Colom i Altemir  fou un fotògraf català (n. 1921).
 2023 - M. Carme Junyent, lingüista catalana (n. 1955).

Resta del món
 1120 - Jerusalem: Gerard, noble europeu, fundador i primer gran mestre de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem o de l'Hospital, i també fundador de l'Orde de Sant Llàtzer de Jerusalem (n. ca. 1035-1040).
 1612 - Castrovirreyna, Perúː Isabel Barreto de Castro, navegant espanyola, considerada la primera almirall (n. 1567).
 1658 - Londres (Anglaterra): Oliver Cromwell, líder polític i militar anglès (n. 1599).
 1669 - Nájera (La Rioja, Espanya): Esteban Manuel de Villegas, poeta espanyol del Segle d'Or (n. 1589).
 1856 - Melbourne, Austràlia: Nicolas-Charles Bochsa, compositor i arpista francès (n. 1789).
 1877 - Saint Germain de Laye (França): Adolphe Thiers, advocat, President de la República Francesa (1871-1873) (n. 1797).
 1883 - Bourgival (França): Ivan Turguénev (en rus: Ива́н Серге́евич Турге́нев), escriptor, novel·lista i dramaturg, considerat el més europeista dels narradors russos del segle xix (n. 1818).
 1948 - Sezimovo Ústi (Txecoslovàquia): Edvard Beneš, polític txec, segon President de Txecoslovàquia (n. 1884).
 1955 - Los Angeles: Georgina Jones, tennista estatunidenca que va competir al tombant del  (n. 1882).
 1962 - North Conway, Nou Hampshire (EUA): Edward Estlin Cummings ,poeta, pintor, assagista i dramaturg dels Estats Units d'Amèrica (n. 1894).
 1963 - Londres (Anglaterra): Louis MacNeice, poeta i dramaturg irlandès (n. 1907).
 1965 - Annapolis (EUA): Mortimer Taube, documentalista estatunidenc (n. 1910).
 1967 - Santa Monica, Califòrnia, Estats Units: James Dunn, actor estatunidenc.
 1969 - Hanoi, Vietnam del Nord: Ho Chi Minh, líder polític i revolucionari vietnamita (n. 1890).
 1980: Cos Cob, Greenwich (Connecticut), Estats Units: Barbara O'Neil, actriu estatunidenca.
 1981, Milà: Mafalda Favero, soprano italiana (n. 1905).
 1982 - Nova York (EUA): Ellery Queen és el pseudònim de dos cosins estatunidencs, d'origen jueu, Frederick Dannay (nascut Daniel Nathan, (n. 1905) i Manfred Bennington Lee (nascut Manford (Emanuel) Lepofsky, Nova York, 11 de gener de 1905 – 3 d'abril de 1971), escriptors de literatura policíaca i creadors del personatge que porta el mateix nom que el seu pseudònim.
 1987 - Buffalo, Nova York (EUA): Morton Feldman, compositor estatunidenc (n. 1926).
 1991 - La Quinta, Califòrnia: Frank Capra, director de cinema nord-americà d'origen italià, guanyador d'un Oscar (n. 1897).
 2006 - Montoriol: Françoise Claustre, etnòloga i arqueòloga francesa, directora emèrita de recerca del CNRS (n. 1937).
 2008: 
 Michael Hammer, enginyer nord-americà, un dels fundadors de la teoria de gestió de la reenginyeria de processos d'empresarials.
 Levallois-Perretː Françoise Demulder, fotoperiodista de guerra francesa, primera dona a guanyar el WPP of the Year (n. 1947).
 2013 - Dick Ukeiwé, senador de Nova Caledònia.
 2017 - Hudson, Nova York, Estats Units: John Ashbery''' fou un dels poetes estatunidencs més destacats de la segona meitat del  (n. 1927).

Festes i commemoracions 
 Santoral: sants Gregori el Gran, papa; Nonnit de Girona, bisbe; sant Marí de San Marino, fundador de la República de San Marino; Remacle de Stavelot, abat i bisbe; beat Gerard de Tunc, fundador de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem i de l'Orde de Sant Llàtzer de Jerusalem; Església Ortodoxa: Tadeu d'Edessa, deixeble.

Referències 

03