10 de maig

El 10 de maig és el cent trentè dia de l'any del calendari gregorià i el cent trenta-unè en els anys de traspàs. Queden 235 dies per a finalitzar l'any.

Esdeveniments 
Països Catalans
 1475 - Comtat del Rosselló: després de patir vuit mesos de setge, els perpinyanesos acceptaren l'ordre de Joan II de rendir-se als francesos.
 1730 - Castella: La Cámara del Consejo de Castilla acorda que «ha procedido siempre con reflexión a que siempre sea mayor el número de castellanos en cada sala que el de natura-les, y los fiscales siempre castellanos», als òrgans de representació catalans.
 1840 - Barcelona: s'hi funda la Mútua d'Obrers de la Indústria Cotonera, primera associació obrera catalana.
 1897 - Barcelonaː primera representació de Terra baixa, d'Àngel Guimerà, a Barcelona, al teatre Romea.
 1917 - València: s'hi funda la Feria Muestrario Internacional de Valencia, primera institució firal espanyola.
 1997 - Barcelona: S'ocupa el Centre Social Autogestionat Can Vies, al barri de Sants.
 2005 - Barcelona: Inauguració de la rehabilitació del mercat de Santa Caterina (Ciutat Vella), dels arquitectes Miralles i Tagliabue.

Resta del món
 1503 - Cristòfor Colom arriba a les Illes Caiman, i es converteix en el primer europeu en fer-ho.
 1508 - Vaticà: Miquel Àngel signa el contracte per a la decoració del fresc de la volta de la Capella Sixtina.
 1796 - Itàlia: Batalla de Lodi. Napoleó Bonaparte derrota l'exèrcit austríac al pont de Lodi sobre l'Adda.
 1869 - Promontory (Utah), EUA: Es completa el primer ferrocarril transcontinental dels Estats Units amb la col·locació del simbòlic "darrer clau".
 1871 - Frankfurt: Signatura del tractat definitiu de pau que va posar fi a la guerra francoprussiana i que va desembocar en la creació d'Alemanya com a país unit.
 1933 - Berlín: els nazis cremen milers de llibres d'autors jueus, comunistes, etc., a la Bebelplatz i altres llocs d'Alemanya.
 1940 - Europa: Alemanya comença l'atac contra França, Bèlgica, els Països Baixos i Luxemburg (Segona Guerra Mundial).
 1972 - CEE: Irlanda es pronuncia a favor de l'adhesió mitjançant un referèndum.

Naixements 
Països Catalans
 1452 - Sos del Rey Católico, Regne d'Aragó: Ferran el Catòlic, rei d'Aragó, 1479 - 1516), de Sicília (Ferran II) (1468 - 1516) i de Nàpols (Ferran III) (1504 1516); rei consort de Castella (Ferran V) (1474 - 1504) (m. 1516).
 1877 - Barcelona: Paulí Castells i Vidal, enginyer industrial i matemàtic català (m. 1956?).
 1878 - Girona: Celestina Vigneaux i Cibils, mestra i pedagoga catalana, pionera de l'avantguarda educativa a Catalunya (m. 1964).
 1897 - València: Josefina Robledo Gallego, guitarrista valenciana (m. 1972).
 1916 - 
 Barcelona: Sofia Puche de Mendlewicz, pianista i pedagoga musical catalana (m. 2015).
 Sabadell: Joan Alsina i Giralt, historiador sabadellenc (m. 2005).
 1952 - Girona: Anna Pagans i Gruartmoner, política catalana que exercí d'alcaldessa de Girona.
 1966 - Barcelona: Teresa Forcades i Vila, metgessa, teòloga i monja benedictina catalana.
 1969 - Sabadell: Imma Moraleda, política catalana.
 1979 - Tarragona: Daniel Gil Solés, bibliotecari català.

Resta del món
 1760 - Lons-le-Saunier, Jura, Franc Comtat, França: Claude-Joseph Rouget de Lisle, militar i compositor, autor de La marsellesa, himne nacional de França (m. 1836).
 1788 - Broglie, Eure: Augustin Jean Fresnel, físic francès, fundador de l'òptica moderna, pare dels fars moderns (m. 1827).
 1817 - Berlín: Julius Springer, editor (m. 1877).
 1843 - Las Palmas de Gran Canaria, Espanya: Benito Pérez Galdós, un dels màxims exponents del realisme literari en llengua castellana (m. 1920).
 1857 - Stranda, Noruegaː Aadel Lampe, líder dels drets de les dones noruegues, política, mestra i sufragista (m. 1944).
 1866 - Hrodna (Bielorússia): Léon Bakst, pintor i decorador rus (m. 1924).
 1878 - Berlín (Imperi Alemany): Gustav Stresemann, polític alemany, Premi Nobel de la Pau de 1926 (m. 1929).
 1888 - Viena, Imperi Austrohongarès: Max Steiner compositor de música per al cinema (m. 1971).
 1890 - Würzburg,(Alemanya): Alfred Jodl ,comandant militar alemany (m. 1946).
 1894 - Bucarest: Elvire Popesco, actriu i directora d'escena romanesa i francesa (m. 1993).
 1899 - Omaha (Nebraska), EUA: Fred Astaire, actor, cantant i ballarí estatunidenc (m. 1987)
 1900 - Wendover, Buckinghamshire (Regne Unit): Cecilia Payne-Gaposchkin, astrònoma i astrofísica britanicoamericana (m. 1979).
 1915 - Londres: Monica Dickens, escriptora anglesa (m. 1992).
 1916 - Filadèlfia, Pennsilvània (EUA): Milton Babbitt, compositor estatunidenc. Fou el màxim abanderat del serialisme integral (m. 2011).
 1929 - Bouctouche, Nova Brunsvic (Canadà): Antonine Maillet, escriptora i dramaturga canadenca. Premi Goncourt de l'any 1979.
 1930 - White Plains, Nova York (EUA): George E. Smith, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2009.
 1933 - Alger: Françoise Fabian, actriu francesa.
 1942 - Anet (França): Pascal Lainé, escriptor i guionista francès, Premi Goncourt de l'any 1974.
 1946 - Wiesbaden, Alemanya: Biruté Galdikas, etòloga canadenca, principal experta en el comportament dels orangutans.
 1947 - Marsella, França: Josiana Ubaud, lingüista especialitzada en lexicografia i gramaticografia occitana i també botànica.
 1949 - Milàː Miuccia Prada, dissenyadora italiana de moda i empresària de Prada i Miu Miu.
 1957 - Londres, Anglaterra: John Simon Ritchie, conegut com a Sid Vicious, cantant i baixista del grup Sex Pistols (m. 1979).
 1958 - Los Angeles: Ellen Ochoa, astronauta estatunidenca.
 1960 - Dublín, Irlanda: Bono, cantant i principal lletrista del grup de rock irlandès U2.
 1961 - Villamalea, Albacete: Dolores de los Llanos Peñarrubia Blasco, catedràtica de biologia dedicada a la docència i la recerca.
 1962 - San José, Costa Ricaː Sandra Cauffman, enginyera elèctrica i física costa-riquenya destacada pel seu treball a la NASA.
 1965 - St. Catharines, Ontàrio: Linda Evangelista, model canadenca.
 1970 - Caracas, Veneçuela: Gabriela Montero, pianista veneçolana.
 1972 - Datteln, Alemanya Occidentalː Katja Seizinger, esquiadora alpina alemanya, medallista olímpica i 36 victòries a la Copa del món.
 1978 - Fes, Marroc: Lalla Salma, primera esposa del rei Mohammed VI i Princesa del Marroc.
 1980 - Kasama, prefectura d'Ibaraki, Japó: marxadora japonesa.
 1995 - Pasadena (Califòrnia), Estats Units: Melissa Jeanette Franklin, coneguda com a Missy Franklin, nedadora i medallista olímpica.

Necrològiques 
Països Catalans
 1951 - València (l'Horta): Josep Manuel Izquierdo Romeu, músic i compositor valencià (n. 1890).
 1952 - Villenaː Lola Vitoria Tarruella, compositora i escriptora teatral valenciana (n. 1880).
 1937 - Barcelona: Josep Torres i Vilalta, Toresky, locutor de ràdio, transformista i ventríloc català (n. 1869).
 2004 - Palmaː Aina Montaner Rotger, filòloga mallorquina, Premi Ramon Llull l'any 2004 (n. 1944).
 2021 - Puigverd de Lleida (Segrià)ː Josep Maria Batlle, agricultor i polític. Va ser senador pel PSC (n. 1949).

Resta del món
 1566, Tubinga (Sacre Imperi): Leonhart Fuchs, metge i botànic alemany i dels fundadors de la moderna botànica (n. 1501).
 1569, Montilla (Andalusia, Espanya): sant Joan d'Àvila, predicador i escriptor místic (m. 1500).
 1774, Versalles (Regne de França): Lluis XV, rei de França i de Navarra. Membre de la casa dels Borbons (n. 1715).
 1816, París (França): Mateu Lluís Símon i Delitala, magistrat, polític i intel·lectual alguerès (n. 1761).
 1819, Madrid (Espanya): Mariano Salvador Maella Pérez, pintor valencià del neoclàssic (n. 1739).
 1849, Japó: Katsushika Hokusai, dibuixant, gravador i pintor japonès de l'estil ukiyo-e (n. 1760).
 1863, Chancelorsville, Virgínia (EUA):Thomas Jonathan Jackson, conegut com a "Stonewall" Jackson militar sudista.
 1904, Londres (Anglaterra): Sir Henry Morton Stanley, de nom de naixement John Rowlands explorador gal·lès que va recórrer l'Àfrica (n. 1841).
 1972, Londresː Geraldine Beamish, tennista anglesa, medallista als Jocs Olímpics d'Anvers (n. 1883).
 1977, Nova York: Joan Crawford, actriu estatunidenca (n. 1904).
 1998, Nova Yorkː Clara Rockmore, intèrpret virtuosa del theremin (n. 1911).
 2008, Milà, Itàlia: Leyla Gencer, soprano turca (n. 1928).
 2019, Majadahonda, Espanya: Alfredo Pérez Rubalcaba, polític espanyol que fou secretari general del PSOE i vicepresident del Govern d'Espanya (n. 1951).

Festes i commemoracions 
 S'inicien les festes de Moros i Cristians de Biar (l'Alcoià, País Valencià), fins al 13 de maig.
 Santoral: sants Job, patriarca; Comgall de Bangor, abat; Joan d'Àvila, prevere; Damià de Molokai; beat Niccolò Albergati, bisbe; beata Beatriu I d'Este.

Referències 

10